prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Verksamheten inom funktionen bygger på förutsättningen atträttsväsendet skall fungera efter samma grundprinciper i krig som i fred. är ansvarig myndighet för funktionen m. m.med ansvar att samordna beredskapsförberedelserna inom funktionen, vilkeninkluderar domstolsväsende, statlig advokatverksamhel och rättshjälpsfrågor.Rättsväsendet måste även i krig fungera i enlighet med de krav som ställs i enrättsstat. Funktionen omfattar den dömande verksamhet som utövas vid allmännadomstolar och förvaltningsdomstolar. Funktionen omfattar också sådan verksamhetsom har stark anknytning tUl domstolarnas verksamhet. Den samordning som krävs inom funktionen avser deadministrativa fömtsättningarna för den verksamhet som avses bedrivas i krig,däremot inte innehållet i verksamheten dvs. Ordning och säkerhet m.m. Funktionen omfattar verksamhet som syftar till attupprätthålla allmän ordning och säkerhet saml brottsbekämpning ochbrottsutredning. Funktionen omfattar även, av administrativa skäl,handläggning av utlännings-frågor utom flyktingverksamhet. Till funktionen höråklagarmyndigheternas verksamhet. Funktionsansvarig myndighet på central nivå ärrikspolisstyrelsen. Efter samråd med mig föreslår chefen för justitiedepartementetsenare denna dag att 188,3 milj. kr. anvisas för polisverksamheten rörandebrott mot rikets säkerhet (bilaga 2). Funktionen omfattar i krig straffverkställighet förpersoner som dömts till fängelsestraff. är ansvarig myndighet förfunktionen. Huvudmannaskapet för de allmänna häktena med undantag förHall överförs i krig från kriminalvården till polisväsendet.Kriminalvärdsverket svarar för all verksamhet inom funktionen. I krig bestårkriminalvårdsverket av en central enhet, , och ett antalslutna anstalter som är direkt underställda den centrala enheten. Till dessaanstalter överförs de intagna som skall kvarhållas i krig. Funktionen omfattar de åtgärder som är nödvändiga för altupprätthålla den import och export som under kriser och i krig behövs för attklara försvarsansträngningarna och befolkningens försörining. är ansvarig myndighet för funktionen.Beredskaps åtgärderna är av främst administrativ och planläggande karaktär. Enligtprogramplanen kommer den grundläggande beredskapsplanering- Prop.1986/87:95 en alt ses över och hållas ä jour med verksamhetens utveckling iövrigt. Jag finner, efter samråd med statsrådet , att deåtgärder som föreslås i programplanen ger uttryck för en lämplig inriktning avverksamheten. 1 det följande kommer jag alt för funktionen Utrikeshandelberäkna vissa medel under anslaget G 2. Civil ledning och samordning. Statsrådet kommer senare denna dag ta upp vissaytterligare frågor inom funktionen (bil. Funktionen omfattar administrationen avsocialförsäkringssystemet, utbetalning av dagpenning till värnpliktiga m.fl.,arbetslöshetsförsäkring samt försäkringsdomstolarnas verksamhet. är ansvarig myndighet förfunktionen. Beredskapsåtgärderna är av främst administrativ och planläggandekaraktär. Enligt programplanen kommer den grundläggandeberedskapsplaneringen alt inriktas på att fredstida socialförsäkringsförmåner anpassade efter rådande förhållanden - i huvudsak skall bibehållas även underberedskap och krig. 1 del följande kommer jag att efler samråd med chefen försocialdepartementet under anslaget G 2. Civil ledning och samordning beräkna vissamedel i enlighet med förslaget i programplanen. Funktionen omfattar befordran av brev och paket m. m. Ikrig organiseras dessutom fältpost- och kurirpostverksamhet. är ansvarig myndighet för funktionen. Enligt programplanen skall särskild uppmärksamhet ägnas åttotalförsvarsutbildning och totalförsvarsinformation samt underhäll avinstallationer. Jag finner att de föreslagna åtgärderna ger utrymme för enlämplig inriktning av verksamheten. I det följande kommer jag efler samråd medchefen för att beräkna vissa medel under anslaget G2. Civil ledning och samordning i enlighet med förslaget i programplanen. Betalningsväsende m. m. Funktionen omfattar penningmedelsförsörjning ochbetalningsförmedling under krig. Beträffande penningmedelsförsörjningen är målsättningenatt brist på sedlar och mynt inle skall uppstå i någon del av landet.Betalningsförmedlingen syftar till att ge statliga och kommunala myndigheter,krigsviktiga företag m. fl. möjlighet att även under krigsförhållanden skötabetalningar utan användning av kontanta medel. Statsrådet kommer senare i vår all föreslåregeringen att förelägga en proposition med förslag till ny riksbankslag, vari 121 a.kommer att föresläs alt blir funktionsansvarig myndighet /87:95 för funktionen Betalningsväsende. 1 krig har , bankinspektionen och postverket,framför allt postgirot, uppgifter inom funktionen. Inom den privata sektornupprätthåller vissa banker verksamhet i egenskap av krigsviktiga företag.Riksbanken har här såväl vad gäller de fredstida beredskapsförberedelserna somverksamheten i krig en samordnande roll inom funktionen. svarar genom postgirot och postkontoren förbetalningsförmedlingen under krig. Verket har ocksä vissa uppgifter inompenningmedelsförsörjningen. Efter samråd med statsrådet finner jag att deåtgärder som föreslås i överstyrelsens för civil beredskap programplan geruttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. 1 det följande kommer jagalt för funktionen Betalningsväsende m. m. beräkna vissa medel under anslaget G2. Civil ledning och samordning i enlighet med förslaget i programplanen. Försäkringar utom Socialförsäkring m.m. Funktionen omfattar annan försäkringsverksamhel änsocialförsäkringar samt ersättning till befolkningen för krigsskador. är ansvarig myndighet förfunktionen. Beredskapsåtgärderna är av främst administrativ ochplanläggande karaktär vid försäkringsinspektionen, statenskrigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd samt verksamheten vid de 75största försäkringsföretagen och vissa särskilt uppsatta beredskapsorgan. Enligt programplanen kommer beredskapsplanläggningen attinriktas på löpande samordnings- och övervakningsuppgifter med speciellfokusering på datorberoendet. Efler samråd med chefen för finner jagatt de åtgärder som föreslås i programplanen ger uttryck för en lämpliginriktning av verksamheten. I det följande kommer jag atl för funktionenFörsäkringar utom Socialförsäkring m. m. beräkna vissa medel under anslaget G2. Civil ledning och samordning i enlighet med förslaget i programplanen. Funktionen omfattar beskattning samt uppbörd av skatter,tullar och avgifter. är ansvarig myndighet för funktionen. Päcentral nivå har riksskattéverket och generaltullstyrelsen uppgifter inomfunktionen. Funktionen omfattar prisövervaknings- ochprisregleringsåtgärder inom näringsliv och handel (ej bank och försäkringväsende). Statens pris- och kartellnämnd är ansvarig myndighet för funktionen. Beredskapsätgärdernaär av främst administrativ och planläggande karak- Prop. 1986/87:95 lär. Enligt programplanen kommer den grundläggandeberedskapsplaneringen att fortsätta och hållas aktuell. Jag finner, efter samråd med statsrådet , att deåtgärder som föreslås i programplanen ger uttryck för en lämplig inriktning avverksamheten. I det följande kommer jag att beräkna vissa medel under anslagetG 2. Civil ledning och samordning i enlighet med förslaget i programplanen. Funktionen omfattar den undervisning som i krig avsesbedrivas inom ramen för del allmänna skolväsendet. är ansvarig myndighet för funktionen. Verksamheten inom funktionen inriktas mot att säkerställaatt skolans verksamhet - i första hand den obligatoriska - skall kunnaupprätthållas så långt möjligt i krigssituationer och attarbetsmarknadsutbildningens behov av resurser i krig beaktas. Chefen för utbildningsdepanementet kommer senare denna dagefter samråd med mig att ta upp vissa frågor inom funktionen, (bil. Funktionen omfattar frågor om totalförsvarels försöriningmed civil arbetskraft saml frivillig försvarsverksamhet. är ansvarig myndighet förfunktionen. Beredskapsätgärderna omfattar handlingsberedskap,arbetskraftsplanläggning, arbetarskydd, frågor rörande arbetsmarknadstvistersamt frivillig försvarsverksamhet. Åtgärderna inom arbetskraftsfunklionen avses inriktas påatt bl. a. fortlöpande planlägga och förbättra arbetskraftstillgången inomprioriterade sektorer samt att utveckla metodiken för personalplanläggningen. Frågor rörande totalförsvarels personal ochpersonalförsörining har jag tidigare behandlat vid min genomgång avtotalförsvarets personalförsörining och personalfrågorna under det militäraförsvarets fortsatta utveckling. Dessa frågor behandlas även i avsnitt rörandevissa enskilda funktioner. Efter samråd med mig kommer chefen förarbetsmarknadsdepartementet senare denna dag att föreslå att 9 milj. kr.anvisas för den frivilliga försvarsverksamheien och 1 milj. kr. för kostnadervid personalplanläggning m. m. inom funktionen (bil. Funktionen omfattar ansvar för mottagande ochomhändertagande av flyktingar under kriser och i krig. är ansvarig myndighet förfunktionen. Regeringen har genombeslut uppdragit ät statens Prop. 1986/87:95invandrarverk alt utreda och lämna förslag rörande den framtida utformningenav beredskapen för mottagande och omhändertagande av flyktingar under kriseroch i krig. kommer senare denna dag att ta upp vissa frågor inom funktionen(bil. Funktionensverksamhet syftar till att tillgodose totalförsvarets behov av kartor,flygbilder saml geodetiska och fotogrammetriska data. Vidare upprätthälls ikrig viss fastighetsregistrering samt delar av faslighetsbildnings-ochmätningsverksamheten. Funktionen omfattar också säkerhetsskydd dvs.sekretessgranskning av kartor och flygbilder. Lantmäteriverketär ansvarig myndighet för funktionen. Beredskapsåtgärdernabeslår av planläggning, utbildning, säkerhetsskydd samt ledning och tillsynöver krigstryckningsorganisationen. Eftersamråd med mig kommer chefen för senare denna dag allföreslå all medel för försvarsberedskapen inom lanlmäleriet anslås under elftehuvudtitelns anslag D4. Försvarsberedskap (bil. Funktionenomfattar såväl som de fria trossamfundensberedskapsförberedelser. Överstyrelsenför civil beredskap är ansvarig myndighet för funktionen. Försvenska kyrkans verksamhet svarar både statliga och kyrkokommunalamyndigheter. uppgifter i krig överensstämmer i stort medfredsuppgifterna. Förden del av verksamhet som bedrivs av statiiga myndighetergäller förordningen (1977:55) om vissa statliga myndigheters beredskap m. m.Förde kyrkliga kommunerna gäller lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap. Inomvarje stift åligger det alt följa tillämpningen av lagen. Isamordningsfrågor skall samråda med . Lagenom kyrklig beredskap gäller inte för de fria trossamfunden som dock genomförvissa beredskapsförberedelser på frivillig väg. Detta arbete utgår bl.a. frånen rekommendation av enligt vilken trossamfundenskall samverka i krig. Underprogramplaneperioden avses särskild uppmärksamhet ägnas åt folkbokföringen ikrig. Frågan om det framtida huvudmannaskapet för folkbokföringen övervägs förnärvarande inom . I fråga om begravningsväsendet föreslås atten med försvarsmakten och kommunerna samordnad planläggning avkrigsgravtjänsten genomförs. Idet följande kommer jag att under anslaget G2. Civil ledning och samordning förfunktionen Kyrklig beredskap beräkna vissa medel i enlighet med förslaget iprogramplanen. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 6.5Ekonomiska resurser för totalförsvarets civila dei Prop. 6.5.1Finansieringsprinciper för den civila delen av totalförsvaret Deprinciper som gäller för finansiering av beredskapsåtgärder inom den civiladelen av totalförsvaret är inte enhetliga. Den bristande enhetligheten avserfinansieringen av såväl investeringar som administrativa kostnader ochdriftkostnader. Motdenna bakgrund uppdrog försvarskommitté åt generaldirektörenGunnar att utforma förslag till finansieringsprinciper. Petrilämnade en rapport med förslag till finansieringsprinciper.Innebörden i förslaget är i stort följande. Deberedskapsålgärder som avser fredstida störningar bör i normalfallet genomförasoch bekostas av det organ - myndighet, affärsverk, kommun, landsting, företagetc. - som har ansvaret för den fredstida verksamheten. Statens kostnadsansvarför beredskapen mol sådana fredstida störningar bör därför vara begränsat tillsituationer mot vilka den verksamhetsansvarige saknar reella möjligheter attskydda sig, och där det är ett samhällsintresse att verksamheten kanfullföljas. Kostnadsansvaretvad gäller beredskapen mot kriser och krig bör delas mellan staten och den somhar ansvar för den aktuella verksamheten i fred. Vem som i det enskilda falletskall ansvara för kostnaden bör bli beroende av vilken slag av åtgärd som äraktuell. Sålundabör den som skall upprätthålla en verksamhet under kriser och i krig själv svaraför de administrativa kostnaderna, dvs. kostnaderna för planerings-,utbildnings- och övningsverksamhet. Dessa kostnader är vanligen låga. Kostnadernaför beredskapsinvesteringar är ofta höga och drabbar olika delar avtotalförsvaret olika hårt. Huvudregeln bör pä detta område vara att statenansvarar för kostnaderna. Undantag bör dock hell eller delvis göras t.ex. omberedskapsinvesteringar medför väsentlig nytta för vederbörande organ i denfredstida verksamheten. Närdet gäller drift och underhållskostnader är det svårt att genereUt läggafinansieringsansvaret på nägon viss part. Fömtsättningarna är alltförvarierande för att detta skall vara möjligt. Förhållandena bör därför bedömasfrän fall till fall. Även på delta område bör frågan om fredsnyttan av eninvestering ha betydelse för kostnadsfördelningen. Jagansluter mig, liksom försvarskommitté, i allt väsentiigt till GunnarPetris förslag för finansieringsprinciper inom den civila delen avtotalförsvaret. Staten bör tills vidare svara för finansieringen av kommunernasadministrativa kostnader. Bl.a. av hänsyn till statens järnvägarskonkurrensutsatta situation bör en bedömning från allmänna utgångspunktergöras vilket leder till slutsatsen att statens järnvägars beredskapsåtgärderliksom bör finaniseras av staten via anslag. Även luftfartsverketsberedskapsåtgärder bör anslagsfmansieras medan sådana åtgärder vid övrigaaffärsdrivande verk bör finansieras med driftmedel. Jaganser, liksom kommittén, atl sjukvårdshuvudmännen i fortsättning en bör svara för kostnadema för den fredsmässiga hälso- och sjukvården 125 under ettförkrigsskede och under neutralitet eller i krig. Detta är naturligt Prop.1986/87:95 med hänsyn till att del här är fräga om en fortsättning av en normalfredslida verksamhet. Chefen för återkommer i denna fråga. 6.5.2 Ekonomisk ram och priskompensationssystem () har lämnat förslagom konstmktion av ekonomisk ram och priskompensationssystem för totalförsvaretscivila del. Förslaget innebär att statsmakterna i femårigaförsvarsbeslut tar ställning till en femårig planeringsram för utgifter somskall betalas över särskilda beredskapsanslag. Ramen föreslås omfattainvesteringsutgifter för beredskapsåtgärder som finansieras över statsbudgeten,utgtfter för drift och underhåll av sådana investeringar samt utgifter föradministration vid civila myndigheter som har beredskapsplanering somhuvuduppgift, dvs. överstyrelsen för civil beredskap, ,styrelsen för psykologiskt försvar och civilbefälhavarkanslierna.Kapitalkostnaderna föreslås inle ingå i ramen. ÖCB föreslår att ramen anges i fast prisläge och att denårligen räknas upp med ett index som baseras på en kombination av konsumentpris-och löneutvecklingsindex. försvarskommitté har i huvudsak ingen invändningmol ÖCB:s förslag till ramkonstmktion. Jag anser dock alt storleken avdriftkostnaderna för den statliga oljelagringen är svår atlbedöma och att dessa därför tills vidare inte bör ingå i ramen. När det gäller systemet för prisuppräkning bör enligtkommitténs mening tillämpas det system med uppräkning till beräknatgenomförandeprisläge som tillämpas för civila statliga myndigheter och varsinnebörd redovisats i den av en särskild arbetsgmpp utarbetade rapporten. ÖCB bör lämna förslag till fördelning avplaneringsramen efter samråd med berörda myndigheter. Jag delar kommitténsuppfattning i denna fråga. Enligt min mening bör indexuppräkning avplaneringsramen ske och tilldelning av kompensationsmedel skeanslagsvis. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma det föreslagnaprisreglerings-systemet. Mot bakgmnd av osäkerheten i prognosen för behovet avbetalningsmedel för skyddsmmsproduktionen under anslaget H 3. Skyddsrum,förordar jag att det med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindexjusterade anslagsbeloppet för /87 minskat med det faktiskautfallet för budgetåret får föras över till /88 för i förstahand samma ändamål. Medel för sysselsättningsskapande åtgärder under tiondehuvudtiteln har under en följd av år i vissa fall ställts till förfogande för atl betala byggnadsarbeten, materiel m. m. för civilförsvarsverksamheten. Efter samråd med chefen för fömtsätter jag att 126 sådana medel underbudgelårel 1987/88 fär disponeras utöver ramen till ett Prop. 1986/87:95belopp av 5 milj. kr. Vid1985/(prop. 1985/86:100 bil. FöU 8. rskr. 182) har riksdagenbemyndigat regeringen att justera de beställningsbemyndiganden som har lämnatsmed hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex. Motsvarande bemyndigandebör begäras för /88. Förinnevarande budgetår har genom nämnda beslut vid 1985/riksmöteäven bemyndigat regeringen att av konjunkturskäl medge överskridande avutgiftsramarna och av lämnade beställningsbemyndiganden. Ett sådantöverskridande regleras genom motsvarande justering av ramen för ett ellerflera efterföljande budgetår. Ett motsvarande bemyndigande för regeringenbehövs för anslagen inom planeringsramen för totalförsvarets civila del /88 och bör därför begäras. Genomnämnda beslut har vidare bemyndigat regeringen att under innevarandebudgetår överskrida ramarna samt lämnade beställningsbemyndiganden omberedskapsbudgeten för totalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller ikrig. Ett motsvarande bemyndigande behövs för /88. Jag förordardärför atl regeringen inhämtar bemyndigande att överskrida anslageninom planeringsramen för totalförsvarets civila del samt lämnadebeställningsbemyndiganden, om det behövs av beredskapsskäl. Anslagsfrågorför totalförsvarets civila del avseende /88 anmäls avcheferna för berörda departement. Jag redovisar här en sammanställning av dessaanslag. För /88 beräknas sålunda ett lotalt medelsbehov överstatsbudgeten på ca 3097 milj. kr. för verksamheten inom totalförvarets civiladel. För räntekostnader och övriga kapitalkostnader för beredskapslagringenberäknas ca 1010 milj. kr. Anslagen på statsbudgeten inom planeringsramen förtotalförsvarets civila del beräknas tiU 1591,8 milj. kr. Underförsvarsdepartementets huvudtitel beräknas 1563,2 milj. kr. Utöverhär redovisade anslag bekostas viss verksamhet av de affarsdri-vande verken ochnäringslivet. Anslag /88 (1 OOO-tal kr.) inomplane- kostnader kostnader ringsramen Ju B 2. Polisverksamheten rörande broll mol ri kels säkerhet m. m. Fö G 1, : För valtningskostnader 40800 G 2. Civil ledning och samordning 53 300 G 3. Civilbefälhavarna 21300 G 4. Signalskydd 4050 G 5. Vissa skyddsrumsanläggningar 8 850 G 6. Vissa teleanordningar 2850 Hl. Befolkningsskydd och räddningstjänst 546600 H 2. Anläggningar för fredsorganisationen 33 600 H3. Skyddsrum 476700 H4. Idenlitetsbrickor 884 II. Styrelsen för psykologiskt försvar 7600 Jl, Drift av beredskapslager 37136 226864 J 2, Beredskapslagring och industriella åtgär der 88230 J 3. Täckande av förluster till följd av statliga beredskapsgarantier m, m. Försvarsmedicinsk verksamhet E 20.Beredskapslagring ochutbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig 62 200 K B 8. Försvarsinvesleringar vid statens järnvä gar 28000 E I, : Ersättning lill sjöfartsver ket för vissa tjänster (del) Fl. Beredskap för civil luftfart 17 100 H I. Transportrådel(del) 10075 Jo Bl. Lantbrukssiyrelsen (del) B 2. Lantbruksnämnderna (del) C 1. (del) C 4. Inköp av livsmedel m. m. för beredskaps- lagring 12700 C 5. Kostnader för beredskapslagring av livs medel m.m. 16 300 145 200 . (del) F 13. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård (del) A Bl. (del) 1000 B 7. Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisa tioner 9000 Bo D4. MEC 16.Drift av beredskapslager 614999 Beredskapslagring och industriella åtgär der 8 200 C 18. Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin, m. m. C 19.Atgärder inom delfunktionen (del) C El. Länsstyrelserna m, m. 6.6 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna de riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av totalförsvarets civiladel och fredsräddningstjänsten somjag angett i det föregående, 2.fastställa planeringsramen för totalförsvarets civila del för perioden1987/88-1991/92 till 7823 milj. kr. i enlighet med vad jag anfört i detföregående, 3. fastställa att anslagen på statsbudgeteninom planeringsramen för totalförsvarets civila del för /88 försupp med sammanlagt 1591,8 milj. kr. i beräknat genomförandepris 1987/88, 4. bemyndiga regeringen att /88 justera lämnade beställningsbemyndigande med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, 5. bemyndiga regeringen att medgeatl det med hänsyn till prisutvecklingen enligt netloprisindex justeradeanslagsbeloppet för /87 under anslaget H 3. Skyddsmm minskat meddet faktiska utfallet för budgetåret förs över till samma anslag budgetåret1987/88, 6. bemyndiga regeringen att /88 medge överskridande av anslagen inom planeringsramen förtotalförsvarels civila del samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövsav konjunktur- eller beredskapsskäl, 7. godkänna vad jag har anfört omfredskrislagring av teko varor, kemiska produkter och metaller samt ombuffertlagring av uniformstyger m.m., 8. godkänna vad jag har anfört omplaneringsförutsätlningarna och riktmärkena för försöriningsberedskapen påteko- och skoområdena. Jag hemställer vidare attregeringen bereder tillfälle att ta del av 9. vadjag anfört om vid beredskap och i krig, 10. vad jag i övrigt anfört om ekonomiska resurser för totalförsva rets civila del. Jagkommer i det följande att redovisa de beräknade medelsbehoven under varieanslag. 9 1986/87. 7Forskning och försvarsindustri Prop.1986/87:95 Idirektiven till försvarskommitté ålades kommittén att särskiltöverväga ambitionsnivån vad avser framtida tillgäng till inhemsk kapacitet förforskning, utveckling och industriell produktion för totalförsvarets räkning. Idirektiven framhölls betydelsen av en egen försvarsindustrien förmåga, men attdel pä gmnd av kostnadsutvecklingen och den försvarsekonomiska inriktningen ärav stor vikt att noggrant prioritera de kompetenser och produktionsresursersom skall upprätthållas inom landet i syfte alt förse försvarsmakten medmateriel. Kommitténsbetänkande och den omfattande rapport rörande utveckling, produktion ochvidmakthållande av materiel för försvarsmakten som kommitténs särskildaarbetsgrupp för dessa frågor har redovisat, har utgjort det viktigasteunderlaget för mina överväganden. Sammanhangenmellan säkerhetspolitiken och den svenska industrins utveckling har dessutombehandlats i en studie genomförd gemensamt av Ingenjörs- ochKrigsveienskapsakademierna. 7.2 Överväganden 7.2.1 Forskning Detär av stor vikt att det svenska försvaret kan utformas med egna värderingar ocheget kunnande som gmnd. Försvarsforskningen skall i linje härmed stödjautvecklingen genom att tidigt upptäcka, identifiera och analysera sådanaförändringar i vår omvärld som har betydelse för våra försvarsansträngningar.Försvarsforskningen skall vidare med hänsyn till vad jag har sagt,lämna underlag för erforderlig förändring inom totalförsvaret. Sverigesalliansfria politik gör atl vi måste sätta målen högt i dessa hänseenden och innebäratt den svenska försvarsforskningen måste ha hög kvalitet. Föratt kunna vidmakthålla en god förmåga i dessa hänseenden har valt attdriva ett för totalförsvaret gemensamt program för (), som är programansvarig och denhuvudsakliga producenten av gemensam försvarsforskning, täcker ett stort antalforskningsområden för totalförsvaret.