prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — januari1987 kommer endast kostnaderna för namnärenden och palentbe- Prop.1986/87:100 svärsrätten att belasta anslaget (prop.1986/87:25 bil. Jag föreslår under anslagsmbrikenPatentbesvärsrätten att patentbesvärsrätlen avskiljs från palentverket ochanvisas medel över elt eget anslag. I syfte atl minskaantalet anslag för patenlverket, förordar jag att programmet Namnärenden fr.o.m. nästabudgetår anvisas medel under förslagsanslaget Pateni- och registreringsverket:Immaterialrätt m.m. under en egen anslagspost. Jag beräknar medelför verksamhelen under programmet Namnärenden under nästa budgetår, utgåendefrån huvudförslaget, liU . program Patenlärenden,Varamärkes- och mönsteråren-den samlUppdragsverksamhet inom patent-, varamärkes- och mönsterområdena redovisas underanslaget med vardera en anslagspost på . Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår till2449000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tiU Pateni- och registreringsverket:Immaterialrätt m.m. för /88anvisa ett förslagsanslag av . Patent- ochregistreringsverket: Bolagsärenden 1986/87 Anslag 22601000' 1987/88 Förslag 42468000 ' Enligt beslut (prop. 1986/87:25 bil. 9, NU15, rskr. 99) kommer patentverkets bolagsärenden atl redovisas under etl egetförslagsanslag fr.o.m. den I januari1987. Under della anslaganvisas fr. o. m. den medel för verksamheten under patentverkets programBolagsärenden samt Uppdragsverksamhet inombolagsområdet. Följande sammanslällning ger en ekonomisk översikt avverksamheten. Prop, 1986/87:100 -H7,9 -H7,8 -1-15,4 -1-17,9 -t-18,4 -1-16,1 hemställer i sin anslagsframställning attdet målrelaterade förslagel,såsom del dokumenterats i det översynsarbete som verket genomfört, läggs till gmnd för verksamheten vidbolagsbyrån, Verket anser attbehovet av att snabbare än hUtUls anpassa resurserna efter variationernai efterfrågan talar för en övergång tUl en smidigare och mer ändamålsenligbudgetmodell även vad avser programmet Bolagsärenden, Verkethemställer därför alt medel anvisas under ell 1000-kronors-ansiag för programmet Bolagsärenden. Översynav patenlverkets organisation, ledning saml av behovet av teknikstöd Iöversynsrapporterna finner patentverket att det finns övervägande skäl somtalar för alt bolagsbyrån även i fortsättningen skall vara en del av palentverket. Verkel föreslår dock förändringar iorganisation och styrning i syfte attåsladkomma en vidgad handlingsfrihel och en större ekonomisk självsländighetför bolagsbyrån. Detövervägande antalet remissinslanser delar patenlverkets åsikl all bolagsbyrån bör fortsätta all vara en del avpatenlverkel. Remissinslansernas synpunkter framgår av bilaga 14.1. Föredragandens överväganden Prop. Behovet av en samlad företagsregistrering i harlänge diskuterats. Inom ramen för elt uppdrag från regeringen harriksrevisionsverkei utrett bl.a. möjligheterna tiU en central firmaregistrering. Bolagsbyråns roll iden framtida strukturen för firmaregistrering är ännu inte klarlagd.Någon ändring av bolagsbyräns organisaloriska hemvist är inte nu aktueU. Detfinns inte heller anledning atl ändra anslagskonstmktionen (prop. 1986/87:25 bil. Jag förordar atlprogrammet Bolagsärenden anvisas medel som motsvarar kostnaderna förverksamheten. Jag beräknar kosinaderna tiU . Jag förordar vidareatl programmei Uppdragsverksamhel inom bolagsområdet redovisas under en anslagspost på . Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl till Patent-och registreringsverket: Bolagsärenden för /88 anvisa etlförslagsanslag av . Patentbesvärsrätten är en självsländigförvaltningsdomstol. Verksamheten regleras genom lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten.Enligt lagens inledandebestämmelser består patentbesvärsrältens verksamhel i all som en förvaUningsdomstol uppta besvär över patentverketsbeslut enligt bestämmelser ipatentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (1960:644), namnlagen (1982:670)samt lagen (1977:1016) med vissabeslämmelser på tryckfrihetsförordningens omräde. Elt ekonomiskt ochadministrativt samband föreligger dock meUan patentbesvärsrätten och palentverket.Domstolen ulgör således ingen fristående myndighel i ekonomiskl avseende, utanutgör budgetmässigt ell huvudprograminom ramen för patentverkets sammantagna budget. Patentbesvärsrätten anvisasför innevarande budgetär medel över förslagsanslaget F 6. m. m. Avgifter somsammanlagt motsvarar rättens kosinader betalas dels av de sökande till palenlverket inom resp. sakområde, dels (till en mindre del) av de sökande som besvärar sighos palenibesvärsrätten. Fr.o.m. kommer besvär hos patentbesvärsrätten inte längre att vara avgiftsbelagda. Fr,o.m. samma datum kommer patenlverkets program Patenlärenden saml Vartimärkes- och mönsterärenden att redovisas över 1000-kronorsposler under anslaget : terialrätt. Influtna avgifter skall fortsätiningsvis inle betalas in tillslatsver ket. Kostnaderna för domstolen skall dock alltjämt täckas av de inbetalade avgifterna lill patenlverkel. Delta medför alt patenlverket åläggs att till 102 statsverketinbetala medel som motsvarar kosinaderna för patentbesvärs- Prop.1986/87:100 rätten. Det administrativasambandet framgär av atl patentbesvärsrältens kansU ingår i palenlverkels organisalion enligtden inledande bestämmelsen i lagen om patentbesvärsrätlen. Detta innebär attpatentverket svarar för domstolensekonomiska angelägenheter, lokalfrågor och viss annan administrativservice säsom för rekryteringsarbete, löneförhandlingar, avtals-tolkning och löneutbetalningar, posthämlning samlbiblioteksservice. Inom patentverketfinns också en . Tjänsl som patenträttsråd, som inle ärpatentbesvärsrältens ordförande, tillsättsav regeringen efter förslag av denna nämnd. Nytt (förslag) 6805000 nylt förslagsanslag bör föras upp påstatsbudgeten för budgeiårei 1987/88. Underdetta anslag bör medel anvisas för patentbesvärsrätlen. Patent-och registreringsverket samt patentbesvärsrätten Sedan antagit vissa ändringar i patentlagen ochvissa andra lagar som berörpatentbesvärsrältens verksamhel har domstolen och dess ledamöter fått en annan stäUning än tidigare inom detindustriella rättsskyddets område (prop. 1985/86:86, LU 29, rskr. 177).Detta kommer all innebära en belydandeökning av palentbesvärsrättens arbetsbörda. Med hänsyn till att lagstiftningsåtgärdernaännu bara varit i kraft under elt par månader, är det emellertid inlemöjligt att redan nu göra en tillförlitlig bedömning av den ökning av resurserna som kan bli nödvändig framöver. Mot bakgrund av det anförda anserpatentbesvärsrätlen att särskUda skäl föreligger för att nu lägga fast enresursram för verksamheten för enbart /88. Patentbesvärsrätlenbör anvisas medel över elt förslagsanslag som motsvarar domstolens lotala kostnader. Patentverkethemställer i sin anslagsframställning bl. a atl, enligt huvudförslaget, medel anvisas om 6047000 kr.under ett nytt förslagsanslag benämnl Patentbesvärsrätlen. Del har i oUka sammanhang framställts som ett önskemål,atl besvär över patenlverkets beslut i bl.a.palentansökningsärenden handläggs av en domstol som säväl i organisatoriskt som i administrativt hänseende är hell frislående från patentverket. I propositionen med förslag om inrättande av palentbesvärsrällen som ersällning för den lidigare besvärsavdelningen inom patenlverkel (prop. 1976/77:96 s. 32)förklarade del föredragande statsrådet, att han frän renl principiell synpunkt hade stor förståelseför alt domstolen borde bli helt fristående frånpatentverket. Efter ärpatentbesvärsrätten i praktiken ofta sisla instans, Prop, 1986/87:100 eftersom det numera krävs prövningstiUständ föratl fä fullfölja sin talan i Bil, 14 regeringsrätten.Detta innebär att man har tagit steget fulll ut, när det gäller alt låta 1971års förvaltningsreform och de ändringar som genomfördes i fråga om krav på prövningstUlslånd vidöverklagande av kammartät-tens avgörande slä igenom även förpatentbesvärsrältens del. Som etl av skälenför atl genomföra denna ändring i lagen hänvisade chefen förjustitiedepartementet bl,a, lUl de goda erfarenheler som fanns av patentbesvärsrättensedan den inrättades (prop, 1985/86:86 s, 36). Denna förändring förstärker enligt min mening deskäl som redan tidigare vidpalentbesvärsrättens tUIkomst anförts till stöd för att domstolen borde varahelt fristående från patenlverket. Jag är därför beredd alt föreslå, att patentbesvärsrätten nu helt skiljs frånpatentverket och blir en egen myndighet. Den största förändringen medavskiljandet bör därvid avse det ekonomiska sambandet mellanpatentbesvärsrätten och patenlverkel. Del förhållandet all patentbesvärsrättenär beroende av patenlverkel i budgethänseendeär enligt min mening det som är mesl betänkligt ur principiell synpunktoch det bör därför upphöra. vill jagdock framhålla det uppenbara sambandet mellan palentbesvärsrällen och palentverket, som kommer all beslåäven i fortsättningen. En viktig sida i patentbesvärsrältens verksamhet är denpraxis-bildning, som domslolens avgörandenskapar på del immalerieUa rätts-skyddsområdet. Domstolens viktigasteadressater i fråga om denna praxis ärpatentverket och patenlverkets kundkrets. Också när det gäUer rekryteringenav lekniska ledamöter till patentbesvärsrätten har patentverket varit och kommer säkeriigen att förbli denviktigaste rekryteringsbasen . Det är således enligt min mening heltklart, all det även i fortsättningen kommer att finnas en näraanknytning mellan patentbe-. svärsrätten och patenlverket. Med hänsyn tillanknyiningen mellan patenlverkel och patentbesvärsrät ten finner jag att det är nalurligl atl samlidigt föreslå följande.Palentverket bör fortsätta att biståpatentbesvärsrätlen i fråga om olika administrativa mtiner, även efler det alt domstolen helt har avskiljts från verket i ekono miskt hänseende och blivit en egenmyndighet. Hos patenlverket finns en redan uppbyggd administrativ kompetens såvitt avser palentbesvärsrällen, t.ex. i fråga om färdig teknik förbudgetering, bokföring, löneutbetalning ar, anslällningsfrågor samt anvisningar i fråga om administrativaärenden. En sådan kompetens saknas hos patentbesvärsrätten. Att bygga upp en ny sådan kompetens hosdomstolen innebär all del av mig föreslagna avskiljandet av domstolen i administrativt hänseende skulle medföra ökade kostnader, som främst skulle drabba palenlverkels kunder via höjda avgifter. En sådan fördyringgenom det föreslagna avskiljandet finner jag inte vara motiverad ur samhällsekonomisk synpunkt, främst med hänsyn till all den behövliga kompetensen redan finns hos patentverket och att den nya myndighelen (palentbesvärsrällen) endast är en Uten myndighel vad gäller budget, personal ochannan organisation. Med mitt förslag kommer kostnaderna för verksamhelen vid palentbesvärsrällen inte att påverkas. Den administi-ativa kompelens sompalentverket fortsätiningsvis skall Prop. 1986/87:100 tillhandahåUapatentbesvärsrätten bör innehålla exempelvis rådgivning Bil. 14 och service vad gäller administrativa funktioner,t.ex, i samband med budgetarbetet, i bokföringsfrågor och i personalärenden.Andra funktioner av servicekaraktär bör l.ex. vara alt svara förlöneutbetalningar och biblioteksservice. Patentbesvärsrätten bör, på sammasätt som programmet Patentbesvärsrätlen gjort, betala patenlverket förden service som domstolen får av verkel. Kostnaderna för denna service beräknasför /88 uppgå till , Effekten avavskiljandet blir således att patenlverket i samma utsträckning som lidigaretillhandahåller administrativ service, medan den nya myndigheten (patentbesvärsrätlen) harbeslutanderätten. Med hänsyn till att jag föreslår atlpatentbesvärsrätlen avskiljs frän patentverketoch blir en egen myndighel finner jag det naluriigt att även föreslå all medelför patentbesvärsrätlen anvisas över ett eget förslagsanslag. Jag beräknar medel till verksamhelen undernäsla budgetår ulgäende från huvudförslagel. Med anledning av vad jag har anfört har inomindustridepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen(1977:729) om palentbesvärsrällen. Med hänsyn till lagstiftningsärendetsenkla beskaffenhet är det enligt min meninginte motiverat att inhämta lagrådets yttrande över förslaget. Förslaget börfogas till protokollet i detla ärende som bilaga 14.3. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagettill lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten, atl tillPatentbesvärsrätten för /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 49895 1986/87 Anslag 52000 1987/88 Förslag 54000 förförsvarsuppfinningar skall enligt sin instmktion(1971:1080, ändrad senast 1986:809) bl.a. falla beslut i fräga om en uppfinningskaU hållas hemlig i enlighel med vad som föreskrivs i lagen (1971:1078) omförsvarsuppfinningar (ändrad senast 1980:211). Jag beräknar medelsbehovei för nästa budgetår till 54000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår '"- '' att {öv /88 anvisa eltförslagsanslag av , , Forskningsbidragtill teknikbaseräde småföretag Istatsbudgeten för budgetårel 1986/87 har under dessa anslagsmbriker anvisatsetl reservationsanslag av 21,5 milj, kr. och ett reservationsanslag av 21,7milj, kr. I regeringskanslietbereds vissa frågor om inriktningen av den framtida närings- ochforskningspolitiken. Arbelet bedrivs med sikte på att propositioner skall kunnaföreläggas , I avvaktan på att beredningen slutförsföreslår jag alt anslagen förs upp med oförändrade belopp. Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt, i avvakian på särskild proposiiion iämnel för budgeiårei 1987/88 beräkna 1. till IndustrieUutveckling inom mikroelektroniken ett reservationsanslag av , 2. till Forskningsbidragtill teknikbaseräde småföretag ett reservationsanslag av . BUaga 14.1 Prop. 1986/87:100 Bil, 14 Sammanfattning avremissyttranden över översynenav patent- och registreringsverkets organisation,ledning samt behovet av teknikstöd Efterremiss har yttranden över översynen avgetts av: - statens industriverk(industriverket), - styrelsen för teknisk utveckUng, - (), - Landsorganisationeni (LO), - CentralorganisationenSACO/SR (med bilagt yltrande från ), - (), - Svenskaindustriers palentingenjörers förening, - delegalionenför vetenskaplig och leknisk informationsförsörjning. 1 Övergripande om översynensamt övriga kommentarer SACOISR med konstaierar att palentverket gjort en ambitiös genomgång avverkels mål, organisation osv. De är mycket nöjda med alt arbetet medrapporterna skett i samverkan med lokala fackliga företrädare. SACOISR med inslämmer i allt väsentligl som skrivits och i de förslagsom lagts. TCO stödjer deslutsatser som gjorls om verket i dess helhet (novemberrapporten kap. 9).Rapporten anser TCO vara ofullständig beträffande bolagsbyrånoch uppdragsverksamhelen, medan de övriga avsnitten belyses väl. stödjer patentverketsförslag i stort, ochSHIOFamiljeföretagen anser rapporter na vara omfattande och svåröverskådliga. Bl.a. det förhållandet all delvis samma problemområde behandlas i säväl juni-som novembertapporten försvårar överblicken. En del frågor har olika förslag till lösningarsom delvis går emot varandra. SUfemppgtfterna ärmånga och ibland motstri diga. Tabeller och diagram har ibland varil svåra att tyda.Industriförbun det anser också atl rapporterna saknar en närmare analys av koslnadsfrå- 107 gornakring de föreslagna förändringarna. Med reservation för de nämnda Prop.1986/87:100 brislerna framhåUer industriförbundet att det är tillfredslällandeatt en Bil. 14 utredning om palenlverkels verksamhel har gjorts. finner det angeläget att klarhet skapas angåendeförhållandet mellan belänkandet angående och den europeiska pateniorganisationen ochföreliggande betänkande rörande översynen av patent- och registreringsverketsorganisation m.m. Direktiven framför atlpatenlverkel i översynsarbetel bör ta hänsyn till de rekommendationersom lämnar. Mot bakgmnd av detta angerpalentombudsföreningen att om rekommendationer i EPO-medlemskapsutredningenskiljer sig från översynsarbetel, så stöder föreningen förslnämndautredningsförslag. Statskontorets synpunkier påpatenlverkets förslag utgår ifrån alt två fundamentala krav bör uppfyllas: delsatt ärendcbalanserna arbetas ner, dels att kosinader och intäkter för olikaverksamhetsområden håUs i sär. Statskontorets synpunkter skall också ses motbakgrund av osäkerheten vad gäUer framlidaärendemängd, möjlighet för palentverket att konkurtera om uppdrag sedantimarvodet höjts, ulvecklingen för EPO och därmed årsavgifternasslorlek. Hur ett eventueUt införande av s.k. EG-patenl påverkar ärendemängdernaär också osäkert. Att inkomsterna kommer att minska är dock odiskutabelt. 2.1Behov av patent- och registreringsverket 1 översynen framhåUs vikten av att har tillgångtill ett livskraftigt, effekiivt och kvalitativt väl utmstai patent- ochregistreringsverk. Indusiriverkel,LO, Svenska industriers patentingenjörers förening, Svenska uppfinnareföreningenoch instämmer i översynens uppfattning. menar atl' 'verket har stor betydelse för utveckUngen av detsvenska näringsUvet i fråga om lekniskl nyskapande, produktutveckling,marknadsföring av varor och tjänster, företagsbildning och företagsutveckling." /SR med anser att palentverket bör vidta ytterligare åtgärder föratl öka kunskapen om vilken resurs patenlverkel är. Verket erbjuder en förlandels tekniska utveckling värdefuU menännu i otillräcklig utsträckning utnyttjad resurs. pekar på all många av de förslag palentverket framför kommer atl medverka tillalt palentverket utvecklas både kvaUtativl och kvantitativt på ett sätl somgynnar inle bara den enskilde uppfinnaren, ulan även små och medelslora företagi . För TCO är del viktigt att svenskauppfinningar, formgivning och lek nisk produktutveckling skyddas effektivt. Annars riskeras all svenska innovalionssatsningar går tiU spUlo utanatl avsätta förväntad effekl i form av sysselsällning och exportinkomster. effeklivl skydd lar till varade konkurtensfördelar som har i fråga om avancerad teknisk förnyel- 108 se.TCO menar vidare att patentskyddet har stor betydelse för överföring Prop.1986/87:100 av teknik frän utiandet till svensk industri. Den omfattandepatentskrift- Bil. 14 samlingen ger patenlverket en nyckelposition i vadavser spridande av information som leder tUl tekniska förnyelser. 2.2 Patent- och registreringsverkets effektivitet Översynen har genom en rad förslag försökt atleffektivisera patenlverkets verksamhel. , statskontoret.Statsverkens ingenjörsförbund, , /SR med , , ochSveriges industriförbund ser positivt på patenlverkets strävan alteffektivisera palentverket. anserall den blandade sammansättning av uppgifler som verkel har, måste leda lUl en flexibelorganisatorisk lösning som tillgodoser dekrav som stäUs på en modern myndighet. För att möjliggöraen effektivisering inom myndighetsramen, menar statskontoret atl del krävs en störresjälvsländighet mol vad palenlverket har . Statskontoret föreslår därför en avreglering ikombination med elt ärligt fastställt avkastningskrav. Utredningen ger inte lillräckligtunderlag för hur en avreglering ska genomföras och hur stort avkastningskravetbör vara.EnUgt statskontoret bör avkastningskravet fastställas i budgetpropositionoch i regleringsbrev. Avregleringsmöjligheterna bör bli föremål för en sludiesom redovisas lill regeringen så att den kan behandlas i budgetarbetet 1986.Statskontoret åtar sig atl tillsammans med patenlverkel genomföra ensådan studie. Studien bör omfatta bl. a. möJUgheterna atl avreglera dels inompersonalområdet, dels inom det organisatoriska, dels vad gäller avgUts-och prissättningspolitik. Dessutom bör frägor vad avser finansiering och beslutvad gäller invesleringar i leknikstöd, lokaler elc. bli föremål för översyn. Under hand börenligt slatskonlorel även andra väsentliga avregleringsfrågor tas upp. Trots atlStatsverkens ingenjörsförbund i slort är posiliva lill översynens förslag effektivisering av patentverket menar de ändå all utredningen påvisar många svagheter. LO anger attpatent- och registreringsverkel är konkurrensuisatt. Därför krävs en effektivisering för atlverksamheten skall fungera bra. Del är enUgiLO den yttre effektiviteten, mätt i balansernas storlek och medelbehandlingstidernas längd av ärenden som ärotillfredslällande. LO anser all dellaberor på alt det ökade investeringsbehovet vad gäller leknikstöd och personalresurser inte tillgodosetts. LOframhäller viklen av all patentverket i fungerar sä bra, att det välkan mäta sig med del europeiska patentverket,både när del gäller kvalitet och genomsnUtstid för handläggning avärenden. SACOISR medSveriges anser att för alt patenlverket ska förblieffektivt och yllerligare effektiviseras, så krävs omedelbara invesleringar.Staten måste härvid ta sitt ansvar för önskemål om etl effeklivare palentverkoch tilldela verket nödvändiga medel. rcokonstaterar att palentverket kan upprätthälla kraven på effektivitet ,109 om det tUlslällsde resurser som behövs, säsom kvalificerad personal och Prop. 1986/87:100 teknisk utmstning. Översynsarbetet har syftat till etteffektivt svenskt patentverk, RRV anser att patenlverkets nuvarandeansvarsområden egentligen inte kan utgöraanalysområdet för en sådan översyn, Enligi RRV:s mening bör del gmndläggandeproblemet formuleras som: "Hur skaU det immalerieUa rättsskyddet och den samladeföretagsregistreringen organiseras för att pä effektivaste sätl bU ett slöd för den svenska industrin ochnärings-/industri-poUtiken?". En sädan fråga kan enligt RRV endastbesvaras efter en analys av behov, roU ochmål för elt offentligt åtagande inom resp. omräde. RRV konstaterar attett sådant perspektiv inte har tagits och enligt direktiven inte heller skulletas i översynsarbetet. 2.3 Övergripande organisatoriska förändringar av patent-och registreringsverket TCO inslämmer i de aUmänna formuleringarna om deövergripande organisatoriska förändringar som föreslås i översynensnovembertapport kap. 6. med SHIO-Familjeföretagen anför att novemberrapporten föreslåratl en chefsgrupp beslående av samtliga pro-gramenhelscheferoch ekonomichefer skapas för all bereda strategiska och verksövergripandefrågor. En separat verksledningsstab medför enligt rapporten risk för oreda i ansvarsfördelning ochbeslutsprocess. föreslås däremot all en stabsfunktioninrättas. Den ändrade synen torde bero på ändring i verksledningen. Förbundetoch SHIO-Familjeföretagen anser att fråganom en stabsfunktion bör övervägas på nytt. Rapporterna föreslår en vissdelegering av resultatansvar till de olika enheterna. Detta anser förbundet medSHIO skapa goda förutsättningar för en ökadeffektivitet. medför dock krav pä uppföljning från verksledningens sida.Härvid skulle, enligt förbundel och SHIO, en stabsfunktion kunna spelaen roll. 2.4Finansiering av patent- och registreringsverket Verksamhelenvid palentverket kräver att avgifterna för verkets Ijänsler sätts så atlverksamheten ger full kostnadsläckning. ger denanslagsfinansierade verksamheten ett överskott som inlevereras tillstatskassan. I översynen föresläs en ny finansieringsform (elt s.k. 1000-kronorsanslag). Patentbesvärsrätten, /SRmed , , Svenska industriers palenUngenJörersförening och är positiva till förslaget. Patentbesvärsrättenanser att en ny finansieringsform skuUe underlätta för patentverket alt på etlsmidigt och effektivt sätt anpassa verksamhelen till rådande invesleringsbehovoch andra förhållanden. Svenska industrierspalentingenjörers förening menar att begäran om ett 1000-kronorsanslag är välgrundat. De finner atl överskottet som palenl verket inlevererar till statskassan i stället borde komma palenlhavare, uppfinnare m.fl. till godo - t.ex. genom ej höjda årsavgifter. anser detbälire att överskottet som går Prop. 1986/87:100 till statskassan i ställetutnyttjas för effekiivisering, utveckling och mark- Bil, 14 nadsföring. Elt 1000-kronorsanslag skulledessulom ge palenlverket minst likastora möjligheter att driva uppdragsverksamheten med önskad effektivitetoch kommersiell inriktning. Palenibesvärsrättenanför atl vid en övergång lill 1000-kronorsanslag krävs ettövervägande av hur avgifterna som inflyter från den europeiskapatentorganisationen skaU användas.