prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Därmed försämras också det slalsfinansiella läget på någotlängre sikt. Med hänsyn lill atl saidoförbättringen i så hög grad förklaras aven högre inflation än förutsett, kvarstår och skärps kravet på fortsaltstramhet i budgetpolitiken. I budgetpropositionen beräknadesbudgetunderskottet /88 till . Jag räknar nu med attbudgetunderskottet kommer atl bli ca , lägre, se tabell 4,Delta beror framför allt på att inkomsterna har räknats upp lill följd av ensnabbare löneutveckling än vad som låg till grund för beräkningarna ibudgetpropositionen. Dessutom innebär höjningen av fastighetsskatten attinkomsterna stiger med 500 milj, kr, under budgetåret. För helår räknatberäknas höjningen ge . Kostnaderna för statsskulden beräknas nu uppgå lill 62miljarder kr,, vilket är , lägre än beräkningen ibudgetpropositionen. Detta förklaras i huvudsak av minskade valutaförluster.Räntorna för statsskulden utgör den största enskilda posten på statsbudgetensutgiftssida. Utvecklingen av ränteutgifterna är beroende av, förutom av upplåningsbehovet,även den framtida ränle- och valuiakursutvecklingen. Det kan noteras atl enförändring av räntenivån för inhemska lån skulle påverkaränteutgifterna för /88 med ca . Övriga utgifter har reviderats upp bl. a. lill följd avförsvarsuppgörelsen samt justeringar för ändrade löneantaganden. Tabell4 Statsbudgeten för /88 1986/87: 150 Bilaga1 -36,9 -30,5 Idet underliggande budgetsaldot ingår inle olika engångseffekter som påverkardet redovisade budgetsaldot. Man kan konstatera att även det underiiggandebudgetsaldot minskar mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88, både nominellt ochsom andel av BNP (tabell 5), Tabell 5 Budgetutvecklingcn /87-1987/88 med olika mått -30,5 - som andel av BNP i % -33,3 -31,8 - som andel av BNP i % Medden nu förutsedda budgetutvecklingen och den utveckling av den kommunalaekonomin som jag återkommer lill i det följande, kommer den offentliga sektornsfinansiella sparande att fortsätta att förbättras och , Somframgår av diagram 2 har en markant förbättring av den offentliga sektornsfinansiella sparande skett ; från -6,3 lill + l,6%av BNP, Diagram 2 Budgetsaido och offentliga sektornsflnansiella sparande BUDOETSAUX) OnXNTUGT FINAIBIELLT SPARAHDE 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Källor: , ochfinansdepartementet 5.3Finansieringen av statens lånebehov Prop, 1986/87: 150 Bilaga 1 som statens lånebehov minskatväsentligt i omfattning har kreditmarknaden utvecklats i snabb takt.Därigenom har finansieringen av lånebehovet underiättals. Behovet atl tvingafram efterfrågan på statspapper med stöd av administrativa regleringar harbortfallit och statsupplåningen sker nu lill marknadsmässiga villkor. Länebehovet kommer även atl reduceras markant.Till stor del är detta en följd av atl den tillfälliga förmögenhetsskatten pälivförsäkringsbolag m, fl, inbringar betydande belopp, men även budgetsaldotförutses fortsätta alt förbättras. beräknas lånebehovet komma atlbegränsas lill ,, en minskning och det lägstasedan 1976, Nettouppläningen motsvarar numera endast en mindre del avden totala statsupplåningen, 1987 utgörs av den samladenyupplåning-en av omsättning av lån som förfaller. Även med en begränsad ökningav statsskulden kan dess sammansättning därför påverkas i betydande grad. Under1987 kommer den andel av statsskulden som är placerad i hushållssektorn attökas, dels genom det sparlån som emitterades , dels genom den extrainsättning i allemanssparandel om , som medges . Därmedreduceras risken att hushållens ökade likviditet ytterligare stimulerar denprivata konsumtionen. Enbart upplåningen i hushållssektorn beräknas motsvarahela det statliga nyuppläningsbehovet. Riksobligationer och slalsskuldväxlarkan likväl fortsätta all emitteras i former som ger stabilitet påpenningmarknaden. Detta kan ske genom atl en betydande amortering sker avprioriterade obligationer. Ett positivt valutaflöde kan också skapa utrymme fören viss neltoamortering av den statliga utlandsskulden. Som framgår av tabell 6 går upplåningen i i årkraftigt tillbaka, efter en uppgång . Orsaken lill den slorafinansieringen i 1986 var atl såväl förelags och kommunersinsättningar pä skilda konton liksom kassakravsmedlen ökade kraftigt, I årsker ett rejält omslag till följd av att en del av kommunernas och företagensmedel i släpps fria, och lill följd av atl kassakravsmedlen endastväxer i takt med alt bankernas utlåning ökar. Det är också dessa förändringarsom är huvudförklaringen till de stora svängningarna i"övrig"-posterna i tabell 6, Tabell 6 Finansiering av statens lånebehov 19851987 Nettobelopp, miljarder kr. Valutaförluster pä statliga utlandslån därav: Företags- och kommuners Prop, 1986/87: 150 Bilaga 1 Budgetunderskottet anges här enligt riksgäldskontoretskassamässiga principer och skiljer sig något från det budgetunderskott somriksrevisionsverket redovisar. Syftet med långtidsbudgeten (bilaga 1,2) är alt klarläggade slalsfinansiella konsekvenserna med utgångspunkt i fattadebeslut och gjorda åtaganden, I långtidsbudgeten görs således inte några bedömningarav vilka budgetpolitiska förändringar som bör genomföras vare sig påutgiftssidan eller av skatte- och avgiftsreglerna, I årets långtidsbudget baseras beräkningarna på två olikaalternativ för den ekonomiska utvecklingen. Lågallernativel - med låga nominellalöneökningar, låg inflation, sjunkande ränta, god BNP- och reallönetillväxlsamt sjunkande arbetslöshet - överensstämmer till stor del med det s. k.balansalternalivet i LU 87. Högalternalivet ansluter till referensallerna-tiveti långtidsutredningen, i vilket förutsätts en snabbare pris- och löneökningstakt. Tabell 7 Långtidsbudgeten för perioden /88-1991/92 a.Inkomster och utgifter (löpande priser) Genomsniulig 1987/88 1981/82-1985/86 Genomsnittligprocentuell förändring 1987/88-1991/92 statsskuldräntor 5,4 286,6 Slatsskuldräntor 24,5 62,0 2,5 -0,8 b. Budgetsaldot (miljarder kr., löpande priser) 1987/88 1988/89 Lågalternativet -30,5 -32,0 Högalternativet -30,5 -36,9 -27,1 -38,8 -17,9 -42,5 -19,9 -51,2 Resultatetav långtidsbudgetberäkningarna återfinns i tabell 7. I lågalter- Prop. 1986/87:150 nativet erhålls en gradvis förbättring av budgetsaldot. I högalternalivetblir Bilaga 1 resultatet i stället en successiv ökning av budgetunderskottet.Skillnaden mellan alternativen beror i huvudsak pä tvä faktorer. Den högaräntenivån och de stora budgetunderskotten i högalternativet driver uppstatsskuld-räntorna . Kostnaderna för sysselsättningsskapandeåtgärder blir också markant högre i delta alternativ till följd av den sämreekonomiska utvecklingen. Av diagram 3 framgår den avgörande betydelse som denallmänna ekonomiska utvecklingen har för statsfinansernas utveckling. 1realiteten är den allmänekonomiska utvecklingen än mer betydelsefull.Långtidsbudgeten är en mekanisk konsekvensberäkning, som inle tar hänsyn lilldet dynamiska samspelet mellan budgeten och samhällsekonomin i stort. Saidoförsämringeni högalternalivet skulle, lill följd av minskande inkomster och stigandeutgifter, därför i praktiken sannolikt bli större än vad beräkningarnautvisar. En central fräga är hur pass konsistentalångtidsbudgetberäkningarna är med LU;s balansalternaliv och dess krav päfortsalt förbättring av det offentliga sparandet. För staten och socialförsäkringssektorn sammantageterhålls en viss förbättring av det finansiella sparandel i en kalkyl grundad pälångtidsbudgetens anlaganden. Det förbättrade finansiella sparandel för stateni lågallernativel motverkas emellertid av ett försvagat finansiellt sparande ifrämst AP-fonden. ökar ATP-ulgiflerna avsevärt snabbare äninkomsterna frän avgifter och fondavkaslning. Diagram 3 Utvecklingen av budgetsaldot 1986/871991/92enligt långtidsbudgetens hög- och lägalternativ Miljarder kr., löpande priser 80r 15tlJ I 1 1 i I I I I 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 Förutsattatt den ärliga volymökningen i kommunsektorn inte överstiger Prop. 1986/87:150 , pekar långtidsutredningens kalkyler på att sektorn iförhällande Bilaga 1 till nuläget kommer alt ha ett i stort sett oförändratfinansiellt sparande . Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen altlågalternativet i långtidsbudgeten i stort sett uppvisar den förbättring avden offentliga sektorns finansiella sparande som förutsatts ilångtidsutredningens balansalternaliv. Det bör dock observeras att denirendmässiga förbättringen av det finansiella sparandet bryts i slutet avperioden. Utvecklingen avviker därmed från den positiva trend för denoffentliga sektorns sparande som antas i LU:s balansalternativ. Vidare bör manhälla i minnet vissa av de förutsättningar som länglidsbudgetmetodiken byggerpå: I beräkningarnaanlagna volymer får inle överskridas för s. k. volym-styrda uppgifter. a. att sjuktalet, som stigit , inle får överstiganuvarande nivå. Statsbidraget lill skolan måste anpassas till det sjunkandeelevunderlaget. Utgiftsökningarpå statsbudgeten och i socialförsäkringssektorn utöver dem som beaktas ilångtidsbudgeten antas bli finansierade genom motsvarande minskning av andrautgifter. Den kommunalavolymexpansionen får inte översliga . måste såledesmärkbart sakta av. Den slutsats som måste dras av årets långtidsbudget är atten låg löne-och prisslegringslakt är en förutsättning också för attstatsbudgeten skall utvecklas på ett önskvärt sätt. Behovet av en stram finanspolitikkvarstår. De strama riktlinjer för utgiftspolitiken som tillämpats pä senare årmåste därför gälla även fortsättningsvis. 5.5 Statsfinansiella restriktioner för löneökningar Den fastlagda budgetpolitiken får bl. a. lill följd delsatt staten inle kan tillåta en lönekostnadsökning på högre nivå än vad somgäller för arbetsmarknaden i övrigt, dels atl för höga lönekostnadsökningarmåste fä återverkningar på verksamhetens omfattning. I årets finansplan (prop. 1986/87: 100) framhöllregeringen att de grundläggande förutsättningarna för lönebildningen inom denprivata och den offentliga sektorn av arbetsmarknaden bör bli mer likartade. majoritet i har anslutit sig till finansutskottets betänkande(FiU 1986/87; 10), vari framhålls att om de offentliganställda i fortsättningenskall ha en löneutveckling som i stora drag överensstämmer med deprivat-anställdas, måste också skillnaderna i anställningsvillkor i övrigtjämnas ut. Givet alt det totala skattetrycket, enligt riktlinjer förfinanspolitiken, bör hållas i stort sett oförändrat, innebär detta bl. a. atllöneförbättringar i ökad utsträckning måste ha sin grund i höjd produktivitet.Skulle detta visa sig omöjligt, återstår pä många områden endast alt sänkaambitionsnivån eller alt genomföra verksamhetsinskränkningar för atl undvikaskalle- eller avgiftshöjningar. Deoffentliga lönekostnaderna Prop. Beräkningen av lönemedel för statligt reglerade tjänsterbör därför refor- **"g'* meras enligt följande: 1 Inför varjeavtalsrörelse klargör regeringen vilket totalt utrymme för lönekostnadsökningarsom regeringen anser föreligga för den statliga sektorn. 2 Vatjekostnadsökning som går utöver denna utgiftsram möts med effektivitets- ochproduktivitetshöjande åtgärder eller besparingar. I detta sammanhang måste ävenhänsyn tas till det generella rationaliseringskrav i form av s. k.huvudförslag som hela den statliga sektorn är ålagd. 3 Löneanslagenräknas upp med belopp som svarar mot vad som angivits som samhällsekonomisktförsvarbart. Skulle en skillnad uppstå mellan lönekostnader enligt avtal resp.budgeterade medel, leder denna till ett extra produktivitetskrav påmyndigheterna. 4 För vissabidragsanslag - t. ex. statsbidragen till den kommunala undervisningen igrundskola och gymnasium - bör pä motsvarande sätt löneökningar utöver den avregeringen angivna ramen inle kompenseras. Detta bör beaktas vid beräkningen avstatsbidragen. 5 På motsvarandesätt bör statliga taxor som fastställs av regeringen räknas upp endast för atlkompensera för löneökningar som ligger inom den av regeringen fastlagda ramen. 6 Verksledningarnabör i ökad utsträckning fä ansvar och skyldighet all vidta de åtgärder sombehövs för atl genom omorganisation, omstrukturering och rationalisering hållalönekostnaderna inom budgeterade ramar. 7 Motsvarandehandlande bör stimuleras även i kommuner och landsting. Vid slalsmaklernasårliga avvägning av det finansiella utrymmet för den kommunala sektorn börhänsyn tas till i vilken utsträckning löneökningarna ligger inom densamhällsekonomiska ramen. års förhandlingar måste utgångspunkten vara desamhällsekonomiska förutsättningar som regeringen har angivit i dennaproposition. Om förhandlingar pä del statliga området kommeratt innebära lönehöjningar kan en begränsning avlöneutgifterna bli aktuell redan för nästa budgetår. Trygghetsavtalen för statligt reglerade tjänsterförutsälter att arbetsgivarna vidtar åtgärder utöveruppsägningsperioden för övertalig personal. Arbetsgivarna måste därför såsnart som möjligt sedan avtal har träffats vidta de åtgärder som avtalen kanföranleda. I årets budgetproposition gjorde regeringen en samladbedömning av kom- tnunernas och landslingens ekonomiska situation . De åtgärder som där föreslogs var avvägda så att de skulle kunna genomföras inom ramen för ett i stort sett oförändrat kommunalt skattetryck och med en kraftigt skatleuljämnande profil. Utgångspunkten var att underlätta för 32 denkommunala verksamheten och sysselsättningen atl utvecklas inom det Prop.1986/87: 150 givna samhällsekonomiska utrymmet. anslöt sig tidigare ivår Bilaga 1 till de mer övergripande utgångspunkterna för regeringensavvägningar. Denreala volymökningen i den kommunala verksamheten och de nominella pris- ochlöneökningarna måste begränsas. I annat fall leder de höga kostnadsökningarnakombinerade med en låg tillväxttakt i samhällsekonomin till betydande underskotti de kommunala finanserna. Dessa underskott kan inte neutraliseras genom ökadekommunalskatter. Sådana skulle leda till kompensationskrav som ytterligare ökarpä pris- och löneökningarna. Ansträngningarna måste i stället inriktas pä atlhålla nere den totala skattekvoten. Undervåren har regeringens förslag i budgetpropositionen till vissa delarbehandlats av . Till följd bl. a. härav har en relativt kraftigpåspädning skett av de statliga bidragen till kommunerna. Närdel gäller skatleutjämningen har inle fattat något beslut. I fråga omersättningen lill sjukvårdshuvudmännen frän sjukförsäkringen har överiäggningarinletts för tiden . Motbakgrund av vad jag har anfört och vad som anförs i finansutskottets betänkande(1986/87:20) om kommunalekonomiska frägor bedömer jag alt det i dettasammanhang bör föresläs kompletterande åtgärder för atl bringautvecklingen av den kommunala ekonomin i linje med de samhällsekonomiskakraven. Jag föreslår som en kompensation för de uteblivna besparingarna påskolans område och skillnad från förslaget i budgetpropositionen, attkompensationen till kommunerna för avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen fr. o. m. 1988 dras ned med . per invånare, vilketmotsvarar ca 360 milj. kr. 3 1986/87. Statsbudgeten och särskilda pp '986/87:150 1 Statsbudgeten budgetåren 1986/87 och 1987/88 Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckling är deanlaganden som görs om inkomslutvecklingen i samhället av stor betydelse.Riksrevisionsverket () har lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomster.En sammanfattning av beräkningen bifogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 1.3. RRV:s beräkningar grundas på anlagandel att lönesumman mellan åren1985 och 1986 har ökat med 9,samt ökar med 6,7%.För år 1988 har RRV schablonmässigt räknat med en ökning av lönesumman på 3,5%.RRV räknar med att det genomsnittliga konsumentpriset har ökat med 4,mellanåren 1985 och 1986 saml ökat med 3,. Vidare räknarRRV med en ökning av utgifterna i löpande priser för privat konsumtion med 7%mellan 1986 och 1987 samt med 3,. Under arbetet med den reviderade nationalbudgelen harbedömningen av den ekonomiska utvecklingen reviderats. Med anledning häravräknar jag med all den utbetalda lönesumman har ökat med 9,mellan åren 1985och 1986. räknar jag med all den privata konsumtionen kommer altöka i löpande priser. Jag räknar vidare med atl det genomsnittligakonsumentpriset kommer alt öka . har jag inle gjort nägon egen bedömning avpris - och löneutvecklingen. Del finns därför ingen anledning att avvika frånRRV;s beräkningsförutsättningar i detta avseende. I RRV:s beräkningar avseende /87(statsbudgetens inkomster och utgifter) och 1987/88 (statsbudgetens inkomster)har verket tagit hänsyn till beslut som fattat före den 16 mars 1987.RRV har även beaktat förslag från regeringen . Jag har föregen del beaktat även de riksdagsbeslut som fattats under återstoden av marssamt de förslag från regeringen som lagts fram . I några fallhar jag även beaktat förslag som lagts fram efter . Det får ankommapä finansutskott att göra justeringar för ytterligare förändringarsom ej kunnat beaktas. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter /87 RRV:s senaste beräkning av budgetutfallet för budgetåret1986/87 utgörs avverkets budgetprognos nr 5 från . Beräkningarna av inkomsternaför /87 har gjorts av RRV i verkets reviderade inkomstberäkning. I sin inkomstberäkning har RRV för /87beräknat inkoms- 34 terna lill 304 290 milj. kr. 1 enlighetmed vad jag har anfört om lönesummans utveckling för är 1986 så räknar jag uppinkomsttiteln skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse med 150 milj. kr. Med hänsyn till de nya antagandena om lönesummansutveckling för räknar jag vidare upp inkomsttitelnFolkpensionsavgifter med 40 milj. kr., inkomsttiteln ,netto med 23 milj. kr., inkomsttiteln med 9 milj. kr.,Viixenutbildningsavgifi med 1 milj. kr., ,netto med 9 milj. kr., saml inkomsttiteln löneavgift med 8 milj. kr. Medanledning av vad jag anfört om den privata konsumtionen i löpande priser Underår 1987 lar jag upp statsinkomsterna på . mer än vad RRV gjort. Vidare harjag erfarit att statsinkomsterna på inkomsttiteln avberedskapslager kommer alt uppgå lill 846,9 milj. kr. Av den anledningen ökarjag beräkningen av denna inkomsttitel med 61,2 milj. kr. Tabell I Ändringar i RRV:s beräkningar avstatsbudgetens inkomster budgetåret 1 000-tal kr. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1211 Folkpensionsavgift 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1231 Barnomsorgsavgift1241 Vuxenutbildningsavgift Övriga socialavgifter, netto 1281 Allmänlöneavgift 1411 Mervärdeskatt 2625 Utförsäljning av beredskapslager Summa förändringar enligt föredraganden -H 50 000 -H 61 200 RRV:sberäkningar föranleder i övrigt inle nägon erinran från min sida. Sammantagetmedför mina justeringar av RRV:s beräkningar för /87 enberäknad ökning av inkomsterna med 801,2 milj, kr, till 305091 milj, kr. I statsbudgeten uppgår utgifterna till336392 milj, kr. Därutöver har RRV beaktat beslut om och förslag till anslag pätilläggsbudget samt finansfullmakt om sammanlagt 2 961 milj, kr. RRV beräknardärmed utgiftsanslagen exkl. slalsskuldsränlor lill 267 353 milj. kr. ochmerbelaslningen på förslagsanslag exkl. statsskuldsräntor fill 2017 milj. kr.Sammantaget innebär detta alt RRV beräknar ulgiflsanslagen exkl. slalsskuldsränlortill 269 370 milj. kr. Tabell2 Statsutgifterna /87 milj. kr. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1 Andrad disposlion av rörliga krediter RRV har beräknat utgifterna för statsskuldränlorna till65,, för /87, Efter samråd med riksgäldskontoretberäknar jag utgifterna för statsskuldränlorna till . Tabell 3 Räntor på statsskulden /87 1986/87 Budgetproposition Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valutaförluster -1-0,6 -0,3 -1-0,1 Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningarna påreservationsanslag under innevarande budgetår all minska med 1645 milj. kr.för atl uppgå till 22344 milj. kr. Bedömningen är självfallet osäker, men jagkan tills vidare acceptera RRV:s beräkning som baseras på uppgifter från deansvariga myndigheterna. I tabell 4 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningarnamellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Tabell 4 Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1985/86 och 1986/87 Enligt RRVkommer utnyttjandet av rörUga krediter att öka med 290 milj. kr. Jag vill också nämna alt RRV för tillkommandeutgiftsbehov, netto tar Prop. 1986/87: 150 upp . Jag beräknarbehovet till . I övrigt har jag Bilaga 1 inga invändingar motRRV;s beräkning. Sammantaget beräknar jag därmed utgifterna /87 till 338 705 milj. kr. Jag återkommer lill statsbudgetenssaido för /87 under avsnitt 1.4 i det följande. 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1987/88 RRV beräknar statsbudgetens totala inkomster till 313842milj. för /88. I förslaget till statsbudget för nästabudgetår ingår ett antal förslag som påverkar statsbudgetens inkomster. 1 detföljande redovisar jag de förändringar av RRV;s beräkningar som jag funnitnödvändiga. I enlighet med vad jag har anfört om lönesummansutveckling för är 1986 räknar jag upp inkomsttiteln skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse med 150 milj. kr. Med hänsyn till denya antagandena om lönesummans utveckling för är 1986 reviderar jag vidare uppberäkningen av inkomsttiteln med 60 milj. kr., inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto med 25 milj. kr., inkomsttiteln 12 milj. kr.. Vuxenutbildningsavgift med 1 milj. kr., inkomsttiteln , netto med 10 milj. kr., saml inkomsttiteln löneavgiftmed 12 milj. kr. Med anledning av vad jag anfört om den privatakonsumtionen i löpande priser under är 1987 räknar jag upp inkomsttitelnMervärdeskatt med 500 milj. kr. i förhållande till RRV;s beräkning. RRV har beräknat de totala utgifterna förarbetslöshetsförsäkringen m.m. på , nettotill 10900 milj. kr, varav belastar inkomsttiteln. Detta är en ökning med700 milj. kr. jämfört med verkets beräkning av dessa utgifter i december 1986.Eftersom chefen för och jag inte bedömer arbetsmarknadslägetsom förändrat sedan budgetpropositionen förelades , samt attarbetsmarknadsministern avser att föreslå ett antal aktivaåtgärder, tar jag upp verkels beräkning på inkomsttiteln med 455 milj. kr. iförhållande till RRV:s beräkning. I enlighet med vad chefen för kommeratt framföra i det följande om åtgärder i faslighetsskattesystemet medanledning av nya taxeringsvärden, räknar jag upp inkomsttiteln 500 milj. kr. Med anledning av det förslag som lagts fram i prop.1986/87: 139 om höjningar av skatten på bensin räknar jag upp inkomsterna päinkomsttiteln med 1 386 milj. kr. Vidare räknar jag mot bakgrundav övriga förslag i den nämnda propositionen upp inkomsterna på inkomsttitelnEnergiskatt med 427 milj. kr. I enlighet med de förslag som jag denna dag kommeratt framföra 37 4 1986/87. om försäljningsskallen på motorfordon räknar jag uppinkomsttiteln på motorfordon med 400 milj. kr. Vidare räknarjag med anledning av nämnda förslag upp inkomsterna på inkomsttiteln 100 milj. kr. I enlighetmed vad jag kommer att föreslå senare denna dag om införande av enlullklareringsavgift räknar jag upp inkomsttiteln vid med50 milj. kr. Med anledning av de förslag som jag kommer alt framförasenare om omsättningsskatten pä värdepapper räknar jag upp inkomsttitelnSkatt på värdepapper med 200 milj. kr. Vissa bidrag från lill stöd för internationellutveckling i kommer troligen att återbetalas under nästa budgetår. Avden anledningen lar jag, efter samråd med statsrådet , upp en nyinkomsttitel. Återbetalning från portugalfonden, med 18 milj. kr. RRV:sberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min eller andra berördastatsråds sida. Sammanlagt innebär de förordade avvikelserna från verkels beräkningaren uppräkning av inkomsterna för /88 med 4 306 milj. kr. Jagberäknar således statsbudgetens inkomster för /88 till 318 148milj. Förändringarna i förhållande fill RRV:s beräkningar framgår avtabell 5. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1 Tabell 5 Ändringar i RRV:s beräkningar avstatsbudgetens inkomster /88 1 000-tal kr. 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto -1- 25 000 -1- 12 000 1251 Övriga socialavgifter, netto 1342 Skatt på värdepapper 1423 Försäljningsskatt på motorfordon 4517 Återbetalning från portugalfonden