prop · GA032 · 1986-12-31 00:00:00 — ,polismyndigheten eUer skyddskonsulenten i sin verksamhet förhållanden somtyder på au den anmanade inte följer föreskrifterna, skaU de anmäla detta tillden läkare som har underrättat dem. Om denne läkare har överlämnat ärendettill motsvarande läkare i en annan landstingskommun, skall anmälan i ställetgöras till den läkaren. En underrättelse enligt förstastycket får underlåtas om läkaren bedömer att den inte behövs för att tillseatt meddelade föreskrifter efterlevs. När läkaren anser att socialnämndens,polismyndighetens eller skyddskonsulentens medverka inte längre behövs, skallhan meddela myndigheten detta. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1985:870, Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetWickbom Anmälantill lagrådsremiss med förslag till bl.a. vissa ändringar i sekretessreglernaför effektivare insatser mot spridningen av /HTLV-III Chefenför har lagt fram förslag till ändringar ismittskyddslagen (SmL). Förslagen syftar bl.a. till sådana ändringar i sekretessreglernaatt främst smittskyddsläkaren skall kunna utföra sina åligganden enhgt SmL påett effektivt och ändamålsenligt sätt. Spridningen av infektion av HTLV-IIIhar emellertid kommit att innebära vissa problem också för verksamheterna inompolisen och kriminalvården. 1 det följande tar jag upp dessa frågor och läggerfram förslag till lösningar pä problemen. 2.1 Sekretess hos polisen föruppgifter som rör venerisk smitta Miu förslag:Sådana uppgifter om enskildas personliga förhållanden som polisen får del av isin verksamhet med att bistå smittskyddsläkare enligtsmittskyddslagstiftningen skall få etl bättre sekretesskydd än f.n. Härigenomkommer bl.a. uppgiften att någon är bärare av HTLV-III att skyddas av sekretessi handräcknings- och andra biståndsärenden hos polisen. Skälen för mitt förslag:Bestämmelser om handräckning i smittskyddsärenden finns i 25 § SmL (paragrafenändrad senast 1985:870). Enligt dessa bestämmelser skall polismyndighet lämnahandräckning på begäran av bl.a. eller smittskyddsläkaren för attverkställa beslut om att någon skall inställas hos läkare för undersökningeller behandling eller alt någon skall tas in på sjukhus. På begäran avsmitlskyddsläkaren eller en överläkare (eller motsvarande läkare) skallhandräckning även lämnas om någon som får kvarhållas på sjukhus avviker fråndetta. Ett handräckningsärende inleds i regel genom attsmitlskyddsläkaren, eller överläkaren till polismyndigheten gerin en skriftUg begäran om handräckning. Denna begäran om handräckning måstegivetvis inne- hålla de uppgifter sompolisen behöver för att kunna utföra uppdraget, t.ex. Prop. 1986/87:2 namnoch om möjligt adress till den som handräckningen avser. Enligt min mening ligger det också i sakens naturatt begäran om handräckning, förutom namn och adressuppgifter, även börinnehålla uppgift om att vederbörande är eller misstänks vara bärare avvenerisk sjukdom i den mån så är fallet. Med hänsyn till bl.a. de s.k. behovs-och proportionalitets-principerna som enligt polislagen (1984:387) gäller förpolisens verksamhet är det är det nämligen nödvändigt att polisen får kännedomom vilken sjukdom den som handräckningen avser har drabbats av för att manskall kunna bedöma hur åtgärden skall verkställas. Härtill kommer att depolismän som kommenderas att utföra handräckningsuppdraget behöver få kännedomom uppgiften för att de skall kunna skydda sig mot smitta. Uppgiften att någon är bärare av venerisk sjukdomär givetvis mycket känslig. Den skyddas inom hälso- och sjukvården av densekretess som är föreskriven i 7 kap. 1 § SekrL. En sådan uppgift kan ihandräckningsärenden lämnas till polisen med stöd av 1 kap. 5 § SekrL. Därföreskrivs att sekretess inte utgör hinder mot alt uppgift lämnas ut om det ärnödvändigt för att den utlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sinverksamhet. Som jag redan har framhållit anser jag att uppgiften, att den somhandräckningsärendet avser är bärare av blodsmitta, är en nödvändig del avbegäran om handräckning. Någon särskild föreskrift om uppgiftsskyldighet it.ex. smittskyddslagstiftningen anser jag således inte att man behöver för attpolisen skall kunna få del av uppgifter av detta slag. I ett handräckningsärende hos polisen enligtsmittskyddslagen kan aUtså komma att finnas uppgift om att någon är bärare avblodsmitta. Någon sekretess för denna för den enskilde integritetskänsligauppgift synes inte finnas f.n. Hälso- och sjukvårdssekrelessen gäller inte iett sådant ärende hos polisen. Sedan straffbestämmelserna i 26 § SmL numeraavskaffats torde man också i detta fall praktiskt taget kunna bortse frånsekretessen enligt 5 kap. 1 § och 9 kap. 17 § SekrL i polisens brottsbekämpandeverksamhet. 19 § SekrL finns en sekretessregel för vissa slag av handräckningsärendenhos polismyndighet. De ärenden som anges i lagrummet avser handräckning enligtlagstiftningen om viss psykiatrisk vård, vård av missbrukare ulan samtyckeinom , omsorger om psykiskt utvecklingsstörda samt vård av ungautan samtycke inom . Även ärenden enligt 21 kap. föräldrabalkenomfattas av lagrummet. Däremot nämns inte ärenden om handräckning enligtsmittskyddslagen. Lagrummet avser också verksamhet som enbart innefattar hjälpeller annat bistånd åt enskild. Därmed torde emellertid avses verksamhet somhar ren hjälp- eller bislåndska-raklär, således ej åtgärder av tvångskaiaktärsåsom handräckning (prop. 1979/80:2 Del A s. 217). Frågan om sekretess ihandräckningsärenden enligt smittskyddslagen synes inte ha blivit berörd iförarbetena till sekretesslagen. har i en promemoria den 12december 1985 bl.a. tagit upp frågan om att införa ett sekretesskydd föruppgifter i polisens handräckningsärenden enligt smittskyddslagstiftningen. För egen del anser jag att skyddet för personligauppgifter av sådan inleg-ritetskänslig natur som kan förekomma ismiltskyddssammanhang inle är tillfredsställande förfall när uppgifterna lämnas till eller på annat sätt kommer till polisenskännedom i ett handräckningsärende. Detta måste anses vara en brist, särskiltsom uppgifter av detta slag åtnjuter ett myckel starkt skydd så länge de finnshos myndigheterna inom hälso- och sjukvården. Jag vill därför tillstyrkarikspolisstyrelsens framställning. Jaganser emellertid att sekretesskyddet hos polisen bör ges en något vidareomfattning än att gälla enbart i handräckningsärenden. Som chefen försocialdepartementet tidigare anfört (bilaga 1 avsnitt 1.3) kommer nämligenpolisen att i viss utsträckning vara verksam med att bistå smittskyddsläkarenmed tillsynen av efterlevnaden av smittskyddsföreskrifter. Det är angeläget attuppgifter också i sådana situationer omfattas av sekretess hos polisen. Jag förordar därför en föreskrift om sekretess försådana uppgifter om enskilds personliga förhållanden som polisen får del av isin verksamhet med att bistå smittskyddsläkare och andra enligtsmittskyddslagstiflningen. Denna föreskrift bör tas in som en ny punkt i 7 kap.19 § SekrL. 2.2 Sekretess inom kriminalvårdenför uppgifter som rör venerisk smitta Mitt förslag:Hälso- och sjukvårdspersonalen vid en kriminalvårdsanstalt får - utan hinderav den sekretess som annars gäller inom hälso- och sjukvården - tillstyresmannen vid anstalten lämna ut uppgiften alt en intagen där är bärare aven smittsam sjukdom, t.ex. infektion av HTLV-III. Styresmannen får i sin turinformera övrig berörd personal i den utsträckning det behövs för vården av denintagne. Skälenför mitt förslag: För uppgifter rörande intagnas hälsotillstånd och andrapersonliga förhåUanden som finns inom hälso- och sjukvården vid enkriminalvårdsanstalt råder hälso- och sjukvårdssekretess. Dennasekretess gäller inte bara i hälso- och sjukvård som bedrivs i organisatorisktsjälvständiga former utan även när denna verksamhet ingår som ett inslag iannan förvaltning, t.ex. inom skolväsendet, ellerkriminalvården. Tanken är i dessa fall att den del av verksamheten som är atträkna till hälso- och sjukvård skall falla under den sekretessreglering somgäller för det området och inte under den reglering som gäller för värdmyndigheten- för kriminalvårdens del sekretessen i 7 kap. 21 § SekrL. I den månuppgifterna kommer att hanteras i den senare myndighetens egentUga verksamhetblir emellertid den där gällande sekretessen tillämplig (prop. 1979/80:2 Del As. 165 f.). En konsekvens av gällande sekretessreglering synesvara att t.ex. en läkare eller en sjuksköterska vid en anstalt som fårkännedom om att en intagen där är bärare t.ex. av HTLV-III normalt inle kanlämna denna uppgift vidare till övrig personal vid anstalten, med mindre denintagne själv samtycker till det. Generalklausulen är nämligen inte tillämpligpå hälso- och sjukvårdsområdet (14 kap. 3 § andra stycket SekrL). Uppenbarligen föreligger emeUertid i vissa situationer ettstarkt intresse Prop. 1986/87:2 för anstaltspersonalen att ha kännedom om vilkaintagna som är smittbärare bl.a. för alt personalen skall kunna vidtaerforderliga skyddsåtgärder. I samband med visitation av de intagnasbostadsutrymmen eller övriga lokaler kan t.ex. blodiga injektionssprutor behövaomhändertas. Det kan inte gärna hävdas att personalen utan möjligheter altskydda sig skall behöva utsätta sig för de risker som kan vara förknippade medgenomförandet av sådana och liknande tjänsteåtgärder. Enligt den praxis som f.n.tillämpas av informeras enligl uppgift "berördpersonal" om att en intagen är smittbärare. Enligt styrelsen ankommer detpå styresmannen alt göra avgränsningen när det gäller den personal som skallinformeras. Enligt vad jag har inhämtat prövar JO f.n. etl flertal ärenden därrikligheten av en sådan tillämpning av sekretessreglerna ifrågasatts. Som framgått av vad jag tidigarehar anfört kan det emellertid vara tveksamt om gällande lagstiftning ger stödför alt hälso- och sjukvårdspersonalen på en anstalt informerar styresmannen omatl en inlagen är smittbärare. För att det inte skall behöva rådanågot tvivel om atl uppgifter om att en intagen är smittbärare skall kunnalämnas till anstaltsledningen i sådana fall som jag här har nämnt föreslår jagatt det införs en uttrycklig regel som skall möjliggöra det önskadeuppgiftslämnandet. Denna föreskrift bör ges formen av en särskildsekretessbrytande regel i kriminalvårdslagstiftningen. Regeln bör innebära enskyldighet för hälso- och sjukvårdspersonalen inom kriminalvården (de s.k.konsultläkarna inbegripna) alt tUl styresmannen vid anstalten lämna utuppgifter om att en intagen hder av en sådan smittsam sjukdom som avses ismittskyddslagen. Uppgiftslämnandet kan då ske utan hinder av den sekretesssom annars gäller (14 kap. 1 § SekrL). Självfallet bör uppgifter få lämnasendast i den mån det behövs med hänsyn till smittorisken. Som jag har framhållit tidigare äruppgiften att någon är bärare av HTLV-III naturligtvis ytterstinlegritetskänslig för den enskilde. Den omständigheten att en uppgift avdetta slag i fortsättningen skall få lämnas ut till en styresman på en anstaltbetyder inte att den skulle sakna skydd därefter. Uppgiften kommer inomkriminalvården att omfattas av den sekretess som gäUer där enligt 7 kap. 21 §SekrL. Kriminalvårdssekretessen omgärdas visserligen av ett s.k. raktskaderekvisit, vilket skulle kunna anses innebära ett något svagaresekretesskydd än det som gäller inom t.ex hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. Skillnaden mellan de olika sekrelessnivåerna torde emellertidi praktiken inte vara särskilt stor, eftersom det rör sä känsUga uppgifter. Detkan vidare förutsättas att styresmannen iakttar en restriktiv inställning närhan bedömer i vilken omfattning den övriga personalen behöver informeras. en större riksanstalt torde det vara tillräckligt atl endastpersonalen på den avdelning där den intagne vistas blir informerad, medanpersonalen på andra avdelningar inom anstalten inle har något beaklansvärtintresse av att få del av uppgiften. 3Upprättade lagförslag Prop. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 2. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt. Förslagen bör fogas till protokollet som underbilaga 2.1. 4.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) 7 kap. 19 § Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 2.1 i den allmännamotiveringen. 4.2 Förslaget till lag om ändringi lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.2 i den allmännamotiveringen. Den uppgiftsskyldighet som åläggshälso- och sjukvårdspersonalen vid en anstalt avses inte enbart gälla sådanafall då en inlagen drabbats av infektion av HTLV-III. Styresmannen skall ocksåunderrättas om det finns risk för spridning av någon annan smitta av sjukdomsom är hänförlig till smittskyddslagstiftningens bestämmelser. Något sakligtskäl att göra någon åtskillnad mellan olika smittsamma sjukdomar har nämligeninte ansetts förehgga. Jag hemställer att lagrådels yttrande inhämtas överförslagen till 1. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100), 2. lag om ändringi lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. ' Lagförslagen, som har uteslutits här, överensstämmer medde i propositionen fram lagda lagförslagen, 43 Lagrådet Pop-1986/87:2 Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f,d. justitierådet , regeringsrådet , justititerådet . Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen beslutatinhämta lagrådets yttrande dels på hemställan av statsrådet överförslag till lag om ändring i smittskyddslagen (1968:231), dels på hemställanav statsrådet över förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) och lill lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt. Förslaget lill lag om ändring i smittskyddslagenhar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn och deövriga lagförslagen har föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslagen ulan erinran. Utdrag ur protokollet vidregeringssammanträde Prop. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , Propositionmed förslag till bl.a. vissa ändringar i sekretessreglerna för effektivareinsatser mot spridningen av /HTLV-III 1 Anmälan av lagrådsyttrande StatsrådetSigurdsen anmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslaget till lag om ändring ismittskyddslagen (1968:231) och anför att lagrådet har lämnat förslaget utanerinran. 1 förslaget bör vissa språkliga justeringar göras i 16 § andrastycket, 18 § och 28 § andra och tredje styckena. anmäler att lagrådet har lämnat förslagen till 1. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) och 2. lag om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt utan erinran. StatsrådetSigurdsen hemställer att regeringen föreslår att anta de av lagrådetgranskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredragandena har lagtfram. Proposition...................................................................... ........ 1 Propositionens huvudsakliga innehåll............................. 1 Propositionens lagförslag................................................ ...... 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 juni1986 ... 8 Bilaga 1, , Anmälan till lagrådsremiss med förslag till bl.a. vissa ändringar i sekretessreglerna för effektivare in satser mot spridningen av /HTLV-III.......................... ...... 9 1 Allmän motivering...................................................... ....... 9 1.1 Bakgrund.......................................................... 9 1.1.1 Vad är AIDS?......................................... 1.1.2 Viruselsspridning.................................. ...... 10 1.1.3 Utgångspunkterför arbetet med att begränsa spridningen 11 1.1.4 ÅtgärderhittiUs..................................... ...... 12 1.1.5 Erfarenheternaav att tillämpa smittskyddslagstiftningen 14 1.2 Gällande sekretessbestämmelser.................... ..... 15 1.2.1 Sekretesslagensprinciper..................... ..... 15 1.2.2 Sekretesseninom de berörda verksamheterna. . 16 av uppgifter.......................................... ..... 17 1.3 Sekretess somberör smiltskyddsläkarens verksamhet . . 20 1.4 Vård avnarkotikamissbrukare som intagits på sjukhus med stöd av smittskyddslagen........................ ..... 25 2 Upprättatlagförslag.................................................. 30 3 Specialmotivering...................................................... 30 4 Hemställan................................................................ ..... 36 Bilaga 1.1 Förslag till Lagom ändring i smittskyddslagen(1968:231) 37 Bilaga 2, , Anmälan till lagrådsremiss med förslag lill bl.a. vissa ändringar i sekretessreglerna föreffektivare in satser mot spridningen av /HTLV-III.......................... 39 1 Inledning................................................................... .... 39 2 Allmänmotivering...................................................... 39 2.1 Sekretess hospolisen för uppgifter som rör venerisk smitta 39 2.2 Sekretess inomkriminalvården för uppgifter som rör venerisk smitta 41 3 Upprättadelagförslag............................................... 43 4 Specialmotivering...................................................... 43 4.1 Förslaget tilllag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 43 4.2 Förslaget tilllag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt 43 5 Hemställan................................................................ 43 Utdrag ur lagrådets protokoll ..................... 44 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde 45