prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Beredskapsförberedelsernaför mottagning och omhändertagande av flyktingar bör samordnas med övrigberedskapsplanläggning inom civilom- råden, län och kommuner. Iuppdraget till invandrarverket ingår att överväga och lämna förslag lill huren sådan samordning bör åstadkommas. skall också lämna förslagtill de författningsbestämmelser som kan behövas. Uppdraget kommer att redovisasför . Jag kommerdärefter att återkomma till regeringen i denna fräga i den män det erfordraskomplettering eller ändring av författningar eller andra åtgärder som kräverbeslut av regeringen. Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört i fråga om funktionen Flykting-verksamhet. Bostads- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde departementet Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling I prop.1986/87:100 (bil. 13, s. 85) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Försvarsberedskap för budgetåret1987/88 beräkna etl reservationsanslag av . Jag anhåller all nu fåta upp denna fråga. D. Lantmäteriet D4. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Programmetbestår av två delprogram: Programmetomfattar främst granskning av kartor och flygbilder i sek-retessyfte. Dessutomomfattar programmet uppgifter för att trygga totalförsvarets behov avlandskapsinformation, främst beredskapsplanläggning och förberedelser förtryckning av kartor för totalförsvaret. Lantmäteriverketföreslär en treårig plan för verksamheten. Verkets förslag innebär ökade medelför regional beredskapsplanläggning och lång-tidsplanerad övningsverksamhet.Verket förutsätter vidare att reglerna för sekretessgranskning av kartor ochflygbilder ändras . Jagberäknar behovet av medel för försvarsberedskap med utgångspunkt i enreal minskning av utgifterna om där hela minskningen tas 81 6 1986/87. utdet tredje budgetåret. Mitt skäl för denna fördelning är alt jag räknar med attändrade regler för sekretessgranskning av kartor m. m. skall vara införda del iredjebudgetåret och innebära lägre kostnader för lantmäteriverketsgranskningsverksamhet. Regeringenhar tidigare (prop. 1986/87:100 bil. 1) lämnat förslag om försök med etl nyttsystem för överföring av anslagsmedel mellan budgetär. harföreslagits ingå i försöksverksamheten fr. o. m. /88. Medel förFörsvarsberedskap bör därför anvisas under ramanslag. Målsättningenför totalförsvaret, de säkerhetspolitiska övervägandena och denförsvarspolitiska inriktningen är grundläggande för alla delar avtotalförsvaret. Chefen för försvarsdepartementet har i bilaga 1 till dennaproposition redovisat även vissa andra övergripande ställningstaganden avsärskild vikt, nämligen vissa gemensamma utgångspunkter, ledning ochsamordning, beredskap, skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiskahot saml personalförsöriningen. Jag vill framhålla alt inriktningen i dessagrundläggande redovisningar skall beaktas av alla i totalförsvaret ingåendemyndigheter. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Försvarsheredskap för /88 anvisa ett ramanslag av 3 160000kr. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26februari 1987 Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling Totalförsvarsfrågor m. m. vid länsstyrelserna Länsstyrelserna är högsta civila totalförsvarsmyndighet pålägre regional nivå. De skall inrikta och samordna den civila delen avtotalförsvaret inom länen och samverka med försvarsområdes- ochcivilbefälhavarna. Inom varie länsstyrelse fullgörs dessa uppgifter främst avförsvarsenheten. Därutöver svarar försvarsenheterna för en stor del avlänsstyrelsernas uppgifter vad gäller fredsräddningstjänsten. Målsättningen för totalförsvaret, de säkerhetspolitiskaövervägandena och den försvarspolitiska inriktningen är grundläggande för alladelar av totalförsvaret. Chefen för försvarsdepartementet har i bilaga 1 tilldenna proposition redovisat vissa andra övergripande ställningstaganden av särskildvikt, nämligen vissa gemensamma utgångspunkter, ledning och samordning,beredskap, skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot samtpersonalförsörjningen. Dessa grundläggande redovisningar är av stor betydelseför det fortsatta arbetet och jag vill särskilt framhålla att inriktningen idessa skall beaktas av samtliga myndigheter som ingår i totalförsvaret. Länsstyrelsernas uppgifter och deras organisation reglerasi förordningen (1986:1122) med länssiyrelseinslruktion. finns en särskild förordning (1975:1004) medkrigsinstruktion för länsstyrelserna (ändrad senast 1986:1125). 1 förbereds en proposition med förslagom samordnad länsförvaltning. Propositionen är avsedd att föreläggas riksdagenunder innevarande mandatperiod. Uppgifter som rör länens utveckling ochframtid skall då sammanföras i en myndighet - en ny länsstyrelse. Arbetet medpropositionen grundas bl. a. på den försöksverksamhet i somriksdagen har beslutat om. Inom ramen för departementets arbete med propositionenutreds länsstyrelsernas krigsorganisation av en särskilt förordnad sakkunnig.Denne överväger ocksä vilka förändringar som kan behöva göras i länsstyrelsernasfredstida handläggning av totalförsvarsuppgifter, civilbefälhavarnas freds- ochkrigsorganisation samt i de uppgifter som rör fredsräddningsljänsten. Arbetetsker i nära samverkan med försvarsdepartementet. Som jag tidigare anförde utförs huvuddelen avlänsstyrelsernas beredskapsförberedelser och arbete med fredsräddningstjänstenav försvarsen- har i sill belänkande (SOU1987:9) framhållit att länsstyrelsernas resurser bör prioriteras på ett sådant sätlatt försvars-enheterna ges möjlighet att fullgöra sina uppgifter. Jag vill ikorthet kommentera denna fråga. Länsstyrelsernahar frihet, men också skyldighet, att inom ramen för tilldelade resurserprioritera mellan sina uppgifter. Jag förutsätter att länsstyrelserna beaktarvad som anförts av försvarskommittén. I detta sammanhang vill jag särskiltframhålla vikten av atl beredskapshänsyn tas i den fredstidasamhällsplaneringen. Undersenare år har regeringen i budgetpropositionen angivit de områden ochverksamheter inom vilka anslagsnedskärningar har skett. Sådana riktade åtgärderhar täckt huvuddelen av de besparingar som föreslagits för länsstyrelserna.Några riktade besparingar som avsett försvarsenheterna och deras verksamhet hardärvid inte föreslagits. Jag villockså erinra om att regeringen under förra budgetåret tilldelade sexlänsstyrelser extra medel för information och andra åtgärder med anledning avolyckan i Tjernobyl. I syfte alt förbättra fredsräddningsljänsten har riksdagenpå regeringens förslag beslutat att under detta budgetår tilldelalänsstyrelserna ytterligare . för kompletterande inköp avkommunikationsutrustning. I dettasammanhang vill jag också nämna att överstyrelsen för civil beredskap, statens räddningsverkm.fl. totalförsvarsmyndigheter och länsstyrelserna har återkommande kontaktermed varandra bl.a. för att diskutera länsstyrelsernas verksamhet inom resp.område. Om det vid dessa kontakter visar sig att man inle kan enas omavvägningen mellan nationella och regionala mål förutsätter jag att regeringenunderrättas. Jag anser således att det finns goda möjligheter atl hållalänsstyrelsernas insatser inom totalförsvaret och fredsräddningstjänsten påönskvärd nivå. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälleatt ta del av jag nu har anfört. Bilaga12 Miljö- och energi- Miljö- ochenergidepartementet departementet Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling Underkriser och i krig beror våra försörjningsmöjligheter på vUka resurser vi hartillgång till och på vår förmåga till snabb anpassning och omställning. Avbrottoch störningar i importen av viktiga råvaror och förnödenheter, t. ex. energi,kan fä allvarliga säkerhetspolitiska konsekvenser och försämra vårförsvarsförmåga. Pä energiområdet kan störningar i tillförseln även underfredstid ogynnsamt påverka levnadsstandard, sysselsättning och utrikeshandel.Redan under normala förhållanden måste därför åtgärder vidtas för att det skallbli möjligt alt i olika krissituationer utnyttja tillgängliga resurser påbästa sätt och därmed minska störningarnas effekter. Sverigeär för sin energiförsörining fortfarande till stor del beroende av importeradebränslen. Beroendet av importerad olja har länge varit ett av de störstaproblemen frän beredskapssynpunkt. Betydande resurser har satsats pä lagring avråolja och oljeprodukter som skall kunna användas vid störningar och avbrott itillförseln. Riktlinjernaför energipolitiken har lagts fast genom beslut (prop.1984/85:120, NU 30, rskr. De innebär att samhällets och industrins behovav en billig och säker energiförsörining skall tryggas genom ett energisystemsom i största möjliga utsträckning är grundat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska, energikällor, med minsta möjliga miljöpåverkan. Betydande resultathar redan nåtts. Oljansandel av energiförsöriningen beräknas är 1986 uppgå till , mot islutet av . Omställningen av energisystemet mot en minskad oljeandelväntas fortgå men i något långsammare takt. Statens energiverks prognoser förenergiförbrukningen visar på en totalt sett något minskadenergianvändning, varvid oljeförbrukningen väntas minska mera än den totalaenergianvändningen. Inom ramen härför ligger dock beroendet av importerad oljakvar pä en hög nivå när det gäller drivmedel, dvs. bensin och dieselolja.Kolanvändningen, som också innebär import, beräknas öka nägot fram till år1992. Gällandemäl och inriktning av försöriningsberedskapen inför kriser och 85 krig inom bl.a, energiområdet lades fast av statsmakternai försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. Vikten avatt prioritera oundgängliga behov inom vissa försöriningsområden, bl. a. värme,betonades. gällande riktlinjer för beredskapslagring av olja, kol och kärnbränslebeslutades av (prop, 1984/85:53, FöU 6, rskr, 94). Ianslutning härtill beslutades om oljelagringsprogram t. o. m. innevarandebudgetår. beslöt , närmast med anledning avoljekrisen , alt en s. k. fredskrisreserv av olja skulle byggas upp (prop.1975:42, NU 29, rskr. anslöt sig då till det s.k. lEP-avtalelinom ramen för OECD-samarbelet. Avtalet innebär bl. a. alt varie land skall haen fredskrisreserv som motsvarar 90 dagars nettoimport. Skyldigheten att vidta beredskapsålgärder förnaturgaskonsumenter beslutades av (prop. 1984/85:172, FöU13, rskr. 390) och gäller fr. o. m. /87. energiberedskapsutredning har i sitt betänkande (SOU1986:42) Bränsle- och drivmedelsberedskapen under kriser och i krig lagt framförslag om försörjningsberedskapen inom bränsle- och drivmedelsområdet underprogramperioden /88-1991/92. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanfattning av betänkandet och remissyttrandena bör fogas till protokolletsom bUaga 12:1. En sammanfattning av och remissyttranden över en rapportfrån , benämnd Leveransberedskap Naturgas, bör fogas tillprotokollet som bilaga 12:2. () har i augusti 1986redovisat en programplan för del hittillsvarande ekonomiska försvaret inklusivefunktionen Energiförsörining för perioden /88-1991/92. försvarskommitté behandlar i sitt betänkande (SOU1987:9) Det svenska totalförsvaret inför 90-talet ävenenergiberedskapsfrågorna. och försvarskommitténs betänkandehar i det föregående redovisats av chefen för försvarsdepartementet. Jag anhåller att nu få ta upp mina överväganden ochförslag om totalförsvarets fortsatta utveckling såvitt avser miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde. Målsättningen för totalförsvaret, de säkerhetspolitiskaövervägandena och den försvarspolitiska inriktningen är grundläggande för alladelar av totalförsvaret. Chefen för försvarsdepartementet har tidigare dennadag (bil. 1) redovisat dessa och vissa andra övergripande ställningstaganden.Vad gäller den allmänna inriktningen av vår försöriningsberedskap vill jagdärför hänvisa till vad chefen för försvarsdepartementet har anfört. Bilaga 12 Miljö- och 2Föredragandens överväganden och förslag 2.1 Mål och allmän inriktning av försörjningsberedskapeninom energiområdet Mittförslag: Försörjningsberedskapen inom energiområdet - såväl för bränslen somför el m. m. - skall inriktas på att med tillräckligt hög säkerhet trygga deoundgängliga behoven för individens överlevnad och samhällets funktioner om vii händelse av en kris eller ett krig helt eller delvis blir hänvisade till de försöriningsresursersom dä finns tillgängliga inom landet. För att med god marginal kunna garanterade oundgängliga behoven bör emellertid i planeringen utgångspunkten vara enhögre försörjningsnivä. 1del fredstida arbetet och i t.ex. planeringen av anläggningar och system för fredstidabruk skall en tillräcklig hänsyn tas till beredskapsaspekterna. Detta ärsärskilt viktigt att beakta i den omläggning av energisystemet som pågår. Detär omöjligt att förutse eventuella krisers karaktär och föriopp. I planeringenär det därför viktigt att vara tillräckligt flexibel och inte för hårt låsa sigtill anlaganden om vissa bestämda krisfall. För att bedöma behovet avberedskapslager och andra beredskapsåtgärder är det dock nödvändigt att byggapå antaganden om bl.a. olika förlopp av en kris och möjlig krisimport. 2.2.1Krisperiodernas längd och karaktär Minbedömning: Vid beredskapsplaneringen inom energiområdet skall man utgå frånsamma planeringsförutsättningar som chefen för försvarsdepartementet harförordat för planeringen av totalförsvaret (bil. Förkrigsskedetskall därvid i planeringen antas ha en utsträckning om ungefär ett år.Utrikeshandeln antas gå ned gradvis . Under detta skede kanselekliva civila och militära beredskapshöjningar förekomma. Förkrigsskedetantas följas av antingen ett neutralitetsskede eller ett krigsskede.Alternativt antas att krisen avvecklas . Under neutralitetsskedetkan situationer med höjd beredskap fömtsättas råda under åtminstone en del avtiden. Utrikeshandeln antas i stort sett ha upphört. Krigsskedet antas avsesituationen då är i krig varvid utrikeshandeln antas i stort sett haupphört. Särskildaantaganden om en fredskris längd eller karaktär ingår inte direkt iplaneringsförutsättningarna. Planeringen inför en fredskris inom oljeområdetföljer i stället av åtagandena enligt det s.k. lEP-avtalet, som anslötsig . Enligl avtalet skall varie anslutet land hålla ettberedskapslager som motsvarar 90 dagars nettoimport. 1985års energiberedskapsutredning: Överensstämmer med min bedöm- Utredningen grundar sig helt på 1984 årsförsvarskommittés bedömning. 2.2.2 Konsumtionsstandard under kris Min bedömning: För att kunna göra bedömningar ochberäkningar av vilka beredskapslager och andra beredskapsåtgärder som kankrävas behöver man göra bl. a vissa antaganden om vilken konsumtionsstandardman önskar upprätthålla i olika kriser. Konsumtionsnivän är ett mått pä denstandard i förhållande lill den normala som det är önskvärt att kunnaupprätthälla. Nivån beräknas utifrån de antaganden som görs i fråga omindustriproduktion, transportbehov, uppvärmningsbehov m.m. under kriser och ikrig. Man bör enligt min mening räkna med attindustriproduktionens oljebehov i förkrigsskedet minskar med inemot entredjedel av normalbehovet och behovet under neutralitet och krig till någotmindre än hälften. Bedömningen av konsumtionsstandarden inom transportområdetgrundar sig på att en stor del av drivmedelsförbrukningen avseende sådanpersonbilstrafik som inte är resor till arbetet eller i tjänsten kan dras in.Som en följd av den allmänna nedgången i ekonomin under ett förkrigsskedeantas även förbrukningen kunna sänkas för den yrkesmässiga trafiken samt förresor lill och från arbetet. Bedömningen av energibehovet för uppvärmning grundar jagpä rekommendationer för uppvärmning av bostadsutrymmen. Medhänsyn härtill och till att ungefär en tredjedel av tappvarmvattenförbruk-ningenantas kunna tas bort räknar jag med att man bör kunna planera för enkonsumtionsstandard i storleksordningen tre fjärdedelar av normalförbrukningenunder förkrigsskedet, och omkring två tredjedelar under neutralitet/krig. energiberedskapsutredning: Överensstämmer ihuvudsak med min bedömning. Remissinstanserna: Instämmer i huvudsak i utredningensförslag. menar dock att förslaget innebär att bensinenransoneras så hårt att detta kan bli gränssättande för industriproduktionen. Bilaga 12 Miljö- och Min bedömning: Synen på värt försörjningsläge under olikapolitiska kriser har gradvis förändrats. Den tänkbara krisens längd har ökatmen också möjligheterna till krishandel. Under förkrigsskedet bedöms ingetfullständigt avbrott i utrikeshandeln uppkomma. Handeln antas i stället kommaatt utmärkas av prisstegringar och viss knapphet på strategiska varor. Vidare har den internationella produktionskapaciteten förolja ökat och fördelats pä flera producenter som konsumtionen iSverige har stagnerat. Riskerna för att av importen skall fallabort till följd av bortfallen produktionskapacitet bedöms av bl. energiberedskapsutredningsom relafivt begränsade. Beredskapsplaneringen för delfunktionen Bränslen ochdrivmedel bör byggapå att importen under förkrigsskedet successivt går ner till en låg nivå vidperiodens slut. Jag har därvid räknat med en genomsnittlig importnivå underperioden om av den normala. För neutralitet/krig bör man däremotinte räkna med någon import alls. Närjag gör denna bedömning utgår jag också från att risken för en fredskris underden närmaste femårsperioden bedöms som mindre . Den fredskrisreservsom vi har skapar därför i viss mån en ökad säkerhet för förkrigsskedet. 1985års energiberedskapsutredning: Utredningen föreslår att av normal importantas kunna importeras under förkrigsskedet och i neutralitet/krig. Remissinstanserna:Remissinstanserna har delade meningar när det gäller antagandena omkrishandelns genomsnittliga nivå. ÖCB anser att det är ett högtsäkerhetspolitiskt risktagande att, för en sä strategisk och för vår civila ochmilitära beredskap avgörande vara, i ett allvarligt krisskede förlita sig på enså omfattande import som utredningen antar. liksom framhåller att under ett förkrigsskede,liksom under andra förhållanden, beror möjligheterna att köpa råolja ocholjeprodukter på möjligheten att betala rådande marknadspris. De menar därföralt man bör kunna anta en högre import-nivå än den utredningen förordat.Svenska framhåller att försöriningstryggheten är myckethögre än för fem till tio är sedan, bl.a. genom alt vi numera köperstörre delen av vårt råoljebehov från nordsjöproducenterna i stället för somtidigare frän . 1984års försvarskommitté: Överensstämmer i princip med min bedömning. 2.2.4 Prognoser överenergikonsumtionens utveckling Minbedömning: Vid beräkningen av krisbehoven bör utnyttjas prognoser Överanvändning och tillförsel av energi . Till grund förlagringsbehovet av olja och kol lagringsäret 1991/92 bör ligga förbrukningsprognoserför . fram t.o.m.år 1992 förutsätts industrins energianvändning påverkas av främstkonjunkturutvecklingen, investeringarna och energipriserna. Inomsamfärdselsektorn finns för godstransporter också en nära koppling tillkonjunkturutvecklingen. Persontransporterna påverkas främst av hushållensdisponibla inkomster och av bensinpriset men även i viss omfattning avkonjunkturerna. Övrig energianvändning - huvudsakligen energi föruppvärmningsändamål och s.k. drift- och hushällsel -förutsätts vara tämligenokänslig för konjunktursvängningar och följer närmast en utveckling förorsakadav förändringar i energipriser och investeringsbeslut. Den totalaenergianvändningen inom industrisektorn beräknas öka något. Elenerginförväntas svara för den övervägande delen av ökningen. Förbrukningen aveldningsolja väntas minska. Inomsamfärdselsektorn väntas användningen av såväl bensin som dieselolja öka. Bostads- ochservicesektorn beräknas fortsätta atl minska sin energiför- Prop.1986/87:95 brukning vad gäller uppvärmning. En viss minskning av oljeförbrukningen förutses därvid. Totalt sett väntasanvändningen av kol, trädbränslen samt bensin och departementet dieseloljakomma att öka fram . Användningen av eldningsoljorväntas däremot till är 1992 minska med en tredjedel av användningen är 1985. 1985års energiberedskapsutredning: Överensstämmer med min bedömning. Utredningengrundar sig på de prognoser som slatens energiverk på utredningens uppdrag harutarbetat. Remissinstanserna:Framför ingen avvikande mening med undantag för statens pris- och karteUnämndsom menar att utredningen borde ha räknat med ett högre oljepris och därmed enmindre energianvändning. 2.3 Behov av beredskapsåtgärder Minbedömning: För att trygga de mest angelägna behoven av energi i enkrissituation eller i ett krig krävs att beredskapsåtgärder vidtas och planerasnär normala förhållanden råder. De ätgärder som står till buds är sådana som delsavser planering och förberedelse för hur man skall handla i en krissituationför att bäst utnyttja tillgängliga resurser, dels mer direkta åtgärder somlagring av bränslen och drivmedel, anskaffning av reservkraftaggregat m. m.och byggande av särskilda skyddsanordningar. Enligtmin mening är det nödvändigt att använda olika slag av åtgärder för att nä entillräcklig effekt av beredskapssatsningarna. Vissa slag av åtgärder kan ocksåförutsätta atl andra slag av åtgärder vidtas. För alt i en krissituation kunnautnyttja elt beredskapslager krävs en planering för hur lagret bäst skallutnyttjas. Vidare förutsätts att omställningsålgärder har förberetts ochorganisationer utbildats och övats för ett snabbt och flexibelt agerande. Detär dyrt att lagra olja och kol, m. m. Därför bör beredskapsåtgärdernaprioriteras i följande ordning: handlingsberedskap, åtgärder för bevarande ochökning av inhemsk produktion, omställningsätgärder, ersättning med inhemskabränslen eller el samt lagring av importbränslen. 2.4 Ersättning av importbränslen Minbedömning: Importerade bränslen kan vid störningar i tillförseln un der kris eller i krig till viss del och ersättas av andra energi former, nämligen inhemska bränslen och el. Detta innebär atl behovet av beredskapslager kan räknas ned i motsvarande omfattning. Jag bedömer att det under etl förkrigsskede bör vara möjligt att ersätta sammanlagt drygt I milj. m' olja med el. Bakgrunden härtill är främst att elanvändning en inom industrin minskar under ett förkrigsskede. Ytterligare drygt 0,3 milj. m' olja bör kunna ersättas med ved. I krigsfallet kan man inle räkna med att ersätta olja med el, men inhemska bränslen bör i ökad omfattning 90 kunna ståtill förfogande, bl.a. eftersom industrins behov av skogsråvara då sjunker. De totala oljeersättningsmöjlighelernabedömer jag vara omkring 2,2 milj. m"*, varvid drygt 1 milj. m' oljaersätts med el och lika mycket med ved. Jagbedömer vidare att knappt I milj. ton kol kan ersättas med inhemska bränslenoch el. Jag denna beräkning räknat med att möjligheterna alt ersätta importeradebränslen med el och ved är nägot mindre än vad energibered-skapsutredningenräknat med. Bakgrunden härtill är att jag bedömer att industriproduktionen medanledning av antagandena om en högre importnivå under förkrigsskedet kan antasvara något högre än vad utredningen utgått frän. En viktigdel i beredskapsarbetet blir att se till atl den beräknade oljeer-sällningenförbereds i sädan utsträckning att den kan genomföras inom rimlig tid i enkris. Uppskattningenav möjligheterna att under förkrigs- och neutralitet/ krigsskedet ersätta oljamed ved beror i hög grad på hur det bedöms ta att ställa omenergiproduktion och -användning. Vid en mycket lång kris ökar vedens betydelseeftersom det dä blir möjligt och också nödvändigt att i allt större omfattninganvända ved för uppvärmning. Vid mycket långvariga kriser, där drivmedelsförsöriningeninte kan upprätthållas, är gengas ett alternativ för transportsektorn. Isådana fall mäste ved avdelas för även detta ändamål. Vad gällerförberedelser för att möjliggöra omställning, vedavverkning m. m. återkommerjag i det följande. energiberedskapsutredning:Överensstämmer i princip med min bedömning. Remissinstanserna: Godtar i huvudsak utredningens förslag.