prop · GA0376 · 1986-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i 4 kap. 4 § ABL och motsvarandeparagrafer i bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen rörandeförhandsinformation lill aktieägarna blir inte tillämpliga pä moderbolagetshandläggning. Även här torde emellertid behövas föreskrifter som garanterar attaktieägarna får tillgång lill erforderlig information före stämman. Mot bakgmnd av del anförda föreslås att paragrafenges följande utformning: "För alt ett beslut om emission i ettdotterbolag, som inle är aktiemarknadsbolag, skall bli giltigt fordrasdessutom att emissionen godkänns genom beslul på bolagsstämma i delakliemarknadsbolag som är moderbolag i koncernen. 1 fråga om sädan bolagsstämma i moderbolag somavses i första slyckel gäller föreskrifterna i 4 kap. 4 § aktiebolagslagen(1975:1385), 4 kap. 7 § försäkringsrörelselagen (1982:713) och 4 kap. 5 §bankaktiebolagslagen (1987:000) om tillhandahållande av förslag till beslut ochupplysning om skälen lill avvikelsen från aktieägarnas företrädesrätt saml ominnehållet i kallelsen till bolagsstämman." Mot formuleringen av första slycket skulle möjligenkunna invändas all den inle ger klart ullryck ål tanken att del aldrig skall behövas godkännan de från mer än ell moderbolag. Lagrådet anser för sin del all den föreslag na lydelsen bör kunna godtas, om dess innebörd klargörs i motiven. Skulle ett förtydligande i lagtexten anses önskvärt kunde följande alternativ över vägas: "---- beslul på bolagsstämma i ett moderbolag som är aklie marknadsbolag. Finns flera sådana bolag, gäller detla del bolag som är moderbolag i den minsta koncernen." 6 § Prop. 1986/87: 76 förslag till ändring av 5 § godtas bör motsvarande ändring göras iandra stycket av förevarande paragraf Stycket kan förslagsvis formuleras päföljande sätl: "För all ett beslut om överlåtelse från ettdotterbolag, som inle är akliemarknadsbolag, skall bli giltigt fordras dessutomall överlåtelsen godkänns genom beslut på bolagsstämma i delakliemarknadsbolag som är moderbolag i koncernen." Några särskilda föreskrifter om innehållet ikallelse till bolagsstämma som skall falla beslul enligt denna paragraf harinte föreslagils. Det är alltså tillräckligt alt ärendet anges i kallelsen (9kap. 9 § tredje stycket ABL). Lagrådet ifrågasätter om inle ytterligarebestämmelser motsvarande vad som föreslås i 4 kap. 4 § andra stycket ABL m.fl.lagrum bör införas. Bestämmelseni andra stycket utesluter från paragrafens tillämpningsområde del fallet attutförsäljningen avser aktier i ett dotterbolag som är aktiemarknadsbolag.Undanlaget har en annan innebörd än motsvarande regler i 5 och 6 §§, vilkaavser del faUel alt del emillerande resp. överlåtande dotterbolaget är ettsådant bolag. Någon motivering för detla undanlag har inle lämnats ochlagrådet föreslår atl del får ulgå. Å andra sidan kan noteras atl del överlåtandemoderbolaget inte behöver vara ett akliemarknadsbolag utan kan vara ettdotterbolag i en koncern, där moderbolaget är ett sådant bolag. Del kanifrågasättas om inle med tanke på dessa situationer även här borde uppställasell krav på godkännande från moderbolagets stämma. Beträffande kaUelse till bolagsstämma kan hänvisaslill vad som har anförts vid 6 §. Om särskilda reglerinförs 17 § för del fallel atl del överlåtande moderbolaget själv ärdotterbolag i en större koncern, bör regeln i andra stycket av förevarandeparagraf omfatta också överlåtelser som avses i 7 §. Detta uppnås om orden"i fall som avses i 6 §" får ulgå. Eflermönster av lagrådets förslag lill ändrad lydelse av 4 § lagen om riktadeemissioner m. m. föreslås all den nya meningen i andra slycket av 4 kap. 4 §ABL, 4 kap. 7 § försäkringsrörelselagen och 4 kap. 5 § bankakliebolagslagenges följande formulering: "Kallelsen skall ange förslagets huvudsakligainnehåll, om aktieägarna inle skall ha företrädesrätt till teckning iförhållande tiU det antal aktier de fömt äger eller enligt vad som föreskrivs ibolagsordningen." 14 kap. 14 och 15 §§ samt 5 kap. 8 och 9 §§ ABLfinns bestämmelserom Prop. 1986/87:76 styrelsens beslut om emission. Sådantbeslul kan fattas under fömtsättning av stämmans godkännande eller efterbemyndigande av stämman. I samtliga paragrafer hänvisas fill de bestämmelserom information till aktieägarna som finns i 4 kap. 4 § första stycket. Däremothänvisas inle till reglerna om kallelsens innehåll i samma paragrafs andrastycke. De utvidgade krav på information i kallelsen rörande förslag om riktadeemissioner som skall gälla i fortsättningen torde böra omfatla även de fall somavses i fömt nämnda paragrafer. Visserligen skall bemyndigande för styrelsen intekunna komma i fråga när del gäller sådana emissioner som avses i den särskildalagen om riktade emissioner m. m. Även i bemyndigandefall bör emellertid enutförlig förhandsinformation vara av värde, bl.a. med tanke på möjligheten atli ett bemyndigande ge styrelsen rätl atl rikta en emission till sådananärslående till företagsledningen som inte täcks av den föreslagna lagen. Det sagda föranleder lagrådet atl föreslå atlhänvisningen i de nämnda lagrummen till 4 kap. 4 § får avse paragrafen i desshelhet. Vad som har sagts nu äger motsvarande tillämpningpå försäkringsrörelselagen (4 kap. 16 och 17 §§) och bankaktiebolagslagen (4kap. 15 och 16 §§ samt 5 kap. 8 och 9 §§). Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Prop. 1986/87: 76 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , S. ,, , , , R. , , , ,, , , G. , Lönnqvist Föredragande: statsråden och Proposition om riktade emissioner m. m. Statsrådet anmäler lagrådets yttrande (beslul omlagrådsremiss fattal vid regeringssammanträde ) över förslag till 1. lag om riktade emissioner m.m., 2. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), 3. lag om ändringi försäkringsrörelselagen (1982:713), 4. lag om ändringi bankaktiebolagslagen (1987:000). Statsrådet redogör för lagrådetsyttrande saml anför. Förslaget till lag om riktade emissioner m.m. Jag tillstyrker lagrådels förslag till ändrad lydelse avparagrafen. Jag ansluter mig till lagrådets uttalanden vid dennaparagraf och tillstyrker lagrådets i första hand förordade lydelse avparagrafen. I fråga om innebörden av paragrafens första stycke villjag understryka vad lagrådet anfört om att kravet på godkännande gäller detbolag som är moderbolag i den minsta koncernen. Om det emillerande bolaget harflera moderbolag som är aktiemarknadsbolag, behövs det alltså godkännandeendast av det av dessa moderbolag som är närmast överordnat det emillerandebolaget. Jag tillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse avparagrafens andra stycke. I fråga om innebörden av stycket får jag hänvisa tillvad jag anfört i anslutning till 5 § första stycket. Med anledning av vad lagrådet vid denna paragraf anfört omkallelse till bolagsstämma föreslår jag atl paragrafen kompletteras med etttredje stycke. Stycket bör ange att kallelsen till en bolagsstämma som skallbehandla förslag lill beslul enligl paragrafen skall angeförslagets huvudsakliga inne- Prop. 1986/87:76 håll. Jag tillstyrker lagrådels förslag att andra stycket avdenna paragraf i dess lydelseenligt del remitterade förslaget får utgå. Med anledning av vad lagrådetanfört vid denna paragraf om godkännande från moderbolag föreslär jag atlparagrafen kompletteras med en bestämmelse i ell nytt andra stycke som påmotsvarande sätt som enligl 6 § andra stycket uppställer krav på godkännandefrån stämma i moderbolag till del övertalande bolaget. I fråga om det falletatl det överlåtande bolaget har flera moderbolag som är aktiemarknadsbolaghänvisar jag till vad jag anfört i anslutning till 5 § första stycket. Paragrafen bör vidare kompletterasmed en bestämmelse om kallelse till bolagsstämma. I den frågan hänvisar jaglill vad jag anfört vid 6 § tredje stycket. Jag ansluter mig till lagrådels uttalande vid dennaparagaf och tillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av paragrafen. Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Jag tillstyrker lagrådels förslag till ändrad lydelse av 4kap. 4, 14 och 15 §§ saml 5 kap. 8 och 9 §§. Jag anser vidare all bestämmelsen i4 kap. I a § i del remitterade förslaget bör infogas som ell nytt slycket i 4kap. På motsvarande sätt bör bestämmelsen i 5 kap. 1 a § infogas som ettnytt stycke i 5 kap. 1 §. Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen Jag tillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av 4kap. 7, 16 och 17 §§. Jag anser vidare all bestämmelsen i 4 kap. I a § i delremitterade förslaget bör infogas som ett nytt stycke i 4 kap. 1 §. Förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen Jag tillstyrker lagrådels förslag lill ändrad lydelse av 4kap. 5, 15 och 16 §§ saml 5 kap. 8 och 9 §§. Jag anser vidare atl bestämmelsen i4 kap. I a § i del remitterade förslaget bör infogas som ett nytt stycke i 4kap. Pä motsvarande sätt bör bestämmelsen i 5 kap. I a § infogas som ettnytt slyckel i 5 kap. 1 §. Härutöver har en jämkning vidtagitsi 4 § första stycket 2 i det remittera de förslaget till lag om riktade emissioner m. m. Jämkningen innebär att orden "verkställande direktören" och "vice verkställandedirektören" har satts i obestämd form. 1986/87: 76 hemställer alt regeringen bereder tillfälle atl ta del avvad han har anfört i sin anmälan lill lagrådsremissen. Vidare hemställer statsrådet alt regeringenföreslår att anta de av lagrådet granskade förslagen till 1. lagom riktade emissioner m.m., 2. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 3. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:000). Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad de har anfört för den åtgärd och detändamål de har hemställt om. Underbilagal.l tUl lagrådsremissen Prop. Kommissionensuppdrag har bestått av två huvuduppgifter, nämligen atl klarlägga vad somfaktiskt skett i den s. k. Leo-affären och alt ge sin syn på frågan om vilkaåtgärder som bör vidtas med anledning av de aktiebolagsrällsliga och etiskaproblem som denna och liknande affärer har aktualiserat. Vadsom stått i blickpunkten för kommissionens granskning har varit en s. k. riktadnyemission i AB som beslöts vid en bolagsstämma i detta bolag i november1983 kort efter det att WihI. hade förvärvat samtliga 400000 aklieri bolaget genom köp från ett danskt bolag, Kefalas A/S. Denna nyemission omfattade 167000 aktier, vilka tecknadesför samma kurs som den som tillämpades vid Sonessons inköp av bolaget, 1013 krper aktie. Denna kurs motsvarar per aktie efler en i december 1984genomförd fondemission och aktieuppdelning (split). Den största aktieposten vid nyemissionen 100000aklier - tecknades av Yggdrasil. I övrigl riktades emissionentill - förutom Sonessons som tilldelades 10000 aktier - tjugofemprivatpersoner, vilka tilldelades tillhopa 57000 aktier för sammalagl nära 58milj. I denna krets ingick Sonessons verkställande direktör ,bolagets vice verkställande direktör saml verkställande direktörPer-Eric Schyberg och dess vice verkställande direktör liksom chefer fördivisioner och dotterbolag inom och . Åtskilliga av de tecknade aktieposterna avsägmyckel betydande belopp. Exempelvis tecknade Ovin 10000 aklier, LennartNilsson 5000, Schyberg 12000 och älta divisions- och dotterbolagschefer inomSonesson-koncernen var och en 2500 aklier. Sonessons sålde sedermera aklier iLeo för samma pris jämte ränta bl.a. till två personer som tilllrätt ledandebefattningar i Sonessons och samt lill Volvos koncernchef och verkställandedirektör. Inför en planerad börsinlroduktion av erbjödSonessons sina aktieägare och anställda samt vissa övrigaintressenter alt förvärva nya aktier i mot en kurs av per aktie föraktieägare och anställda och för övriga intressenter. Medianvärdet av debetalkurser för aktier i som var föremål för noteringutgjordes per aktie. Kursen har därefter och fram t.o.m. andrakvartalet 1986 varierat , vilket alltså innebär en högstpåtaglig kursuppgång jämfört med . Denna kursuppgång har av företrädare för Sonessonsförklarats under hänvisning lill ett flertal faktorer som påverkat utveckling i positiv ' riktning, däribland enoväntat framgångsrik lansering i av en av . 1986/87: 76produkter, rökavvänjningsmedlel Nicorette. I den allmänna debatten har det emellertid gjortsgällande all en förmånlig kurs tillämpats vid nyemissionen är 1983 och dedärmed sammanhängande försäljningarna. Vidare har del hävdals att den krets avpersoner som erhållit aktier i varit alllför vid samt att tilldelningen avaklier i flera fall varit oacceptabelt slor. Dessa förhållanden i förening har enligt vissakritiker haft lill följd att åtgärderna fått karaktär av akliebolagsrätlsligtoetiska transaktioner, vilka skulle ha varit ägnade att medföra skada föraktieägarna i Sonessons och bolaget som sådant. Del har hävdals att frågan omnyemissionen i hade bort underställas bolagsstämma i Sonessons och, när såej skedde, all en utförlig information i ämnet i vart fall borde ha lämnatsSonessons aktieägare pä ett tidigt studium. Vid sidan härav har kritiken från flera hållinriktats även på vissa andra förhållanden som haft samband med de berördatransaktionerna och som kommissionen ansett sig böra uppmärksamma. a. harsärskilt åberopats del förhållandel alt de personer, som tecknat aktier i nyemissionen , utan atl det varit allmänt känt hade erhållitell oåterkalleligt anbud - en s. k. ensidig option - från Förvaltnings ABYggdrasil med giltighet fram till . Optionen hade denhuvusakliga innebörden, att Yggdrasil åtog sig atl förvärva de vidnyemissionen tecknade aktierna till minsl samma kurs som den som tillämpats videmissionen. Kritiken har här gått ul pä atl aktieägarna lillföljd av denna option i den allmänna debatten ofla kallad"kursgaranti" i realiteten inte löpte någon annan risk vidaktieförvärven än för en viss ränteförlust, vilket har sagts vara ägnat attunderstryka del oetiska elementet i transaktionerna. Kritik har också riktats mot de transaktioner somägt rum i samband med förvärv av aktier i våren1984. Bakgrunden har varit atl beslutade attSonessons och , med lika fördelning på de bägge bolagen, skulle förvärva enaktiepost i . Sedan del härefter blivit klart att drabbats av enallvarlig lönsamhetsförsämring och börskursen på aktierna i bolaget sjunkit kraftigt,återgick andel av aktierna till Sonessons för inköpspriset, vilket viddetla tillfälle var mer än dubbelt så högt som börskursen. Kritiken får i denna del förstås så att man velatgöra gällande att ledningsgruppen inom Sonessons lill förfång för detla bolagpåverkats av sitt personliga aktieinnehav i lill en strävan atl räddasistnämnda bolag från föriust på aktierna i . I den allmänna debatten har också ifrågasatts omdel inle skulle ha funnits anledning för bolagels revisorer alt reagera på deförut angivna punkterna. Slutligen har kritik riktals mot bankernaskreditgivning i samband med nyemissionen och mot en värdering av Leosom före Sonessons förvärv av bolaget genomförts av . Kommissionen har gjort sin bedömning utifrån denlagstiftning och de allmänna värderingar som var rådande vid den aktuella tiden. Beslutetom nyemission i och om principerna för emissionen fattades av Sonessonsstyrelse som Sonessons hade förvärvat aktierna i . Beslutetinnebar att samma kurs skulle tillämpas vid nyemissionen som den som låg tillgrund för Sonessons förvärv, och detta blev ocksä förhållandel när det formeUabeslutet om emission fattades på bolagsstämma i drygt . Kommissionen finner på närmare angivna skäl inteunderiag för bedömningen alt del skulle ha varit inkorrekt att vid emissionenutgå från den kurs som tillämpats vid förvärvet och som därmed fär anses hagett uttryck för marknadsvärdet vid den aktuella tidpunkten. Det finns sålunda enligt kommissionens uppfattninginte i och för sig någon grund för påslåendet att aktielecknarna vidnyemissionen förvärvat aklier lill förmånspris. I och med detla konstaterandeär det också svårt att hävda atl emissionen skulle strida mot deaktiebolagsrällsliga generalklausulerna. Vid de utförsäljningar av ur Sonessonsaktieinnehav som ägde rum vidhölls emissionskursen, låt vara altköparna utöver aktiekursen också fick betala ränta. Det kan enligt kommissionenhävdas atl utvecklingen av borde ha motiverat en omprövning av kursvärdetvid tiden för försäljningarna. Kommissionen riktar i sammanhanget viss kritikmot Ovin. Kretsenav aktietecknare och tilldelningens omfattning. Vadbeträffar den personkrets som fått teckna aktier har kommissionen funnit alt,lUl den del del gällt företagsledningen i , emissionen inte kan anses pånågot avgörande sätt ha avvikit från vad som utgjort en tämligen utbredd praxisi näringslivet vid den aktuella tiden. Kommissionen framhåller dock irapporten atl aktietilldelningen genomgående måste betecknas somanmärkningsvän slor. Vad som emellertid enligt kommissionens bedömandegör all emissionen framstår i tveksam dager är framför alll all den lill såslor del riktade sig till personer tillhörande ledningsgruppen i Sonessons.Även i denna del var del fråga om en tilldelning av myckel betydande belopp. När det gällt att bedöma huruvida frågan om nyemissioneni mot denna bakgmnd hade bort underställas bolagsstämma i Sonessons, fästerkommissionen slor vikt vid atl Sonessons genom det avtal varigenom bolaget hadeförvärvat - för all tillgodose ett önskemål från säljarens sida om stabilaframlida ägareförhållanden - hade förpliktat sig att genomföra en riktadnyemission på ungefäriigen det sätl som skedde. Det var Ovin såsom ansvarig förköpeförhandlingarna som föreslog det aktuella avtalsvillkoret. Kommissionenanser alt han inte lämpligen borde ha medverkat till detta. Någon kritikriktas dock inle mot att , i den situation som förelåg,avstod från alt ta upp saken på bolagsstämma. Kommissionen anser all den information somstyrelsen lämnat lill aktieägarna beträffande emissionen var väl kortfattad. 4 1986/87. Yggdrasils optioner Prop. Avden utredning som har förebragts inför kommissionen framgår atl de av Yggdrasilutfärdade optionerna tillställdes de berörda aktielecknarna personligen, attupplysning om anbuden inte lämnades och att flertalet inomstyrelsen liksom även revisionerna saknade kännedom om förhållandet innan sakenvann publicitet . Det är också utrett att del i samband medkredilansökningar, som redan före teckningen gjordes från aklielecknarnas sida,åberopades all optioner av aktuellt slag skulle komma all utfärdas.Kommissionen har funnit sig kunna utgå från att samtliga tecknare vid teckningslillfälletkände till all YggdrasU skulle utfärda optionerna och atl deras risk medanledning härav i huvudsak var reducerad lill all avse en ränleföriusl. Kommissionen riktar kritik mot ledningsgruppen inomSonessons - i första hand Ovin - för att styrelsen inte underrättades omoptionerna. Medhänsyn till vissa speciella omstädigheler som närmare redovisas i rapporten harkommissionen inle funnit skäl atl rikta kritik mot ochkoncernledning i denna del. Kommissionenhar inle funnit all det kan göras gällande all revisionerna åsidosatt godrevisionssed. SvenskaHandelsbanken har utfört en värdering av inför en planeradbörsinlroduktion. Kommissionen - som tagit del av värderingsinstrumenlet -finner inte alt denna värdering ger anledning till någon kritik. Såvitt gäller kreditgivningen till aktielecknarnavid emission, har kommissionens granskning givit till resultat altåtminstone flertalet av tecknarna har erbjudit säkerhet i form av dels deaklier som teckningen avsåg, dels Yggdrasils optioner. Med hänsyn lill densäkerhet som optionerna representerade kan det enligt kommissionens meninginle hävdas all krediterna ej skulle vara godtagbara från säkerhetssynpunkt.Kommissionen har i denna del samrått med bankinspektionen. Enligl överenskommelseåterkommer inspektionen med ytteriigare synpunkter på krediterna i skrivelsertill de berörda bankerna. Undersökningav riktade emissioner m. m. Kommissionenhar genomfört bl.a. undersökning av riktade emissioner och1985. Av undersökningen framgår alt emissioner till såväl ledandebefattningshavare som anställda i allmänhet under de senas- te åren normall har haftformen av utgivning av konvertibla skuldebrev och Prop. 1986/87:76 altsådana emissioner haft en betydande omfattning. Del framgår ocksä alttilldelning av mycket stora belopp har förekommit i dessa sammanhang.Undersökningen, som lill en del har legal till grund för kommissionensöverväganden och rekommendationer, redovisas i avsnitt 4 och bilaga 2. Kommissionendiskuterar från olika synpunkter den s. k. pilotskolan, dvs. den uppfattningsom går ut på alt ledande personer i ell förelag - piloter -förutsätts arbetapå ett mera engagerat sätt i förelagets intresse och få ökad motivation atlstanna kvar i företaget, om de genom delägande tillförsäkras en personligekonomisk fördel av företagels framgångsrika utveckling. Att pilotskolan numera har så många förespråkarehär har från olika håll ofta satts i samband med det höga skatteuttaget päarbetsinkomster. För alt motivera, belöna och behålla framstående medarbetaresöker förelagen finna olika s. k. fringe benefils, och alt låla ledandefunktionärer bli delägare kan vara särskilt attraktivt, eftersom det ofla ärfördelaktigt från skalle-synpunkl och i vissa former t. o. m. svåråtkomligt förbeskattning. Frän en tillämpning av pilotskolan bör somkommissionen ser del skiljas sådana åigärder som syftar all bereda de anställdai allmänhet tillfälle atl bli delägare i ett företag. Här kommer nämligendelvis andra synpunkter in i bilden. Även frågor om riktade emissioner m. m.för sådant ändamål diskuteras emellertid av kommissionen. Kommissionen tar bl.a. avstånd från den i praktikeninte sällan förekommande ordningen all, om en emission inle blir fulltecknadeller en utförsäljning inte tas fullt ut i anspråk, resterande tilldelning färövertas av andra som styrelsen bestämmer, exempelvis styrelseledamöterna självaeller funktionärer tillhörande den verkställande ledningen. Vid emissioner avhär aktuellt slag bör lämpligen inle fastställas ett bestämt belopp varmedaktiekapitalet skall ökas ulan i stället ell högsta belopp. När det gäller fall då man vill tillgodose delspecifika intresset av atl personer tillhörande den verkställande ledningenäger aktier i del egna bolaget pilotskolan - anser kommissionen alt en viktigetisk princip för normalfall bör vara all villkoren fastställs påmarknadsmässiga grunder. Detta betyder såvitt gäller aktier att priset börmotsvara den noterade kursen, om sådan finns, och när del gäller konvertiblaskuldebrev alt räntan normalt bör klart understiga den som bolaget skulle hafält betala vid ett obligationslån samt all konverteringskursen bör översligabörskursen med rimligt belopp. 1 huvudsak samma principer bör även iakttas videmissioner som riktas lill de anställda i allmänhet, om högsta individuellatecknings- och tilldelningsbelopp är av sådan storleksordning all emissionendelvis får karaktären av "förtäckt pilolemission". Iakttas principen om marknadsmässiga villkor, serkommissionen för sin del inle något avgörande hinder från principiell synpunktmot alt riktade emissioner av aklier eller konvertibler sker även när fråga ärom tillämpning av pilotskolan. Inomvissa koncerner har enligl vad kommissionen inhämtat antagils ytteriigareriktlinjer för fall då riktade emissioner till ledningsgmpper sker Prop.1986/87:76 av aktier eller konvertibler. Exempel på sådana riktlinjer ärföljande: - När fråga är om värdepapper sominte är föremål för notering bör kursen vara fastställd med utgångspunkt i envärdering som har utförts av ett utomstående organ. - Endast ledande funktionärer idet bolag vari emissionen sker bör fä erbjudas att teckna, således inle varesig ledamöter av styrelsen för detta bolag eller ledningsgrupp ellerstyrelseledamöter i moderbolag. - Tilldelning till vaijefunktionär bör motsvara högst en halv årslön. Enligt kommissionens mening ärriktlinjer av denna typ för normala fall både ändamålsenliga ochbefogade.