prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Av denna framgår all domslolens måltillslrömning, som ökade kraftigt under början av 1980-lalel, minskal under de senasle åren. inkom 2 202 mål och för räknar försäkringsöverdomstolen med att ca 2 100 nya mål skall komma in. Antalet avgjorda mål uppgick 1 950 och 22 beräknas lill 2 1986. Avverkningen år1986 överstiger således Prop. 1986/87:100 tillströmningen varförbalanssituationen förbättrats någol. 7 1985 fanns 3606 ej avgjorda mål hos försäkringsöverdomstolen och ca 3 500mål. Domstolen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Försäkringsöverdomstolenbegär all domstolen skall undantas från lillämpning av huvudförslaget. Entillämpning av huvudförslagel skulle enligt domstoleninnebära en minskning med . och medföra minskad målavverkning ochdärmed allvarliga konsekvenser beträffande balansutvecklingen. För alt målbalansen skallkunna avarbelas snabbare behövs lillfällig förstärkning med enförsäkringsdomare, en föredragande och en halv biträdestjänst (-1- 585 000kr. Domslolens kosinader förarvoden till medicinskl sakkunnigahar ökal kraftigt. Försiärkning behövs med . För utredningskoslnaderför målregistrering med datorstöd och för viss ADB-drift begär domstolen . Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (8 251 000) -t- 503 000 (-H 274 000) -1- 43 000 Måltillströmningen i försäkringsöverdomstolenhar minskat under /86 och kan beräknas avta ytterligare underinnevarande budgetår. Balanssiluationen är dock allljäml bekymmersam. Försäkringsöverdomstolen medverkar, som jagfidigare har anfört, i de pågående försöken med ireåriga planeringsramar.Domstolen har således fått särskilda direkliv av regeringen för sinanslagsframställning för budgetårel 1988/89. Jag föreslår med hänsyn tillbalanssituationen hos försäkringsöverdomstolen vidare atl domstolen undanlasför budgeiårei 1987/88 från fillämpningen av huvudförslaget. Detla finansierasgenom en omprioritering av anslagsmedel inom huvudtiteln. Jag har vidareberäknat 126 OOOkr. för ytterligare ökade kostnader för sakkunniga. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Försäkringsöverdomstolen för budgetåret1987/88 anvisa etl 23 Försäkringsrätter Prop.1986/87:100 Ril 7 1985/86 Utgift 40 527 348 1986/87 Anslag 40 712 000 1987/88 Förslag 41 505 000 Försäkringsrätterna ärförsta besvärsinstans för främsl socialförsäkringsärenden m.m. som handläggsav de allmänna försäkringskassorna. Det finns treförsäkringsrätter, nämligen en för (fem avdelningar), en förSödra (fem avdelningar) och en för (två avdelningar). Försäkringsrätterna har redovisat enresultatanalys för budgetårel 1985/86. Av denna framgår alt målbalansernaminskat till följd av minskad tillströmning av besvärsärenden. Den 1 juli 1986fanns ca 12 250 ej avgjorda mål hos försäkringsrätterna. Under innevarandebudgetår räknar domstolarna med atl 7 200 nya mål skall komma in och alt manskall kunna avgöra 9 200 mål. Försäkringsrätterna föreslår i sinaanslagsframslällningar bl.a. följande. Huvudförslag budgeiårei1987/88 såvitt avser försäkringsrätterna för och 000 kr. Utgiftsminskningen följer del Ireåriga huvudförslag som fastladesinför budgeiårei 1986/87 och uppgår för /88 lill 1 %.Försäkringsrätten för begär atl domstolen skall undanlas fråntillämpning av huvudförslagel. En utgiftsminskning för budgetåret1987/88, , skulle minska domstolens redan f.n. ansträngdapersonalresurser och försämra balansavar-betningen. utbyttesvid försäkringsrätterna etl anlal assessorstjänster mot Ijänsler somförsäkringsrättsråd. Detla har medfört atl rätterna numera har tre ordinariedomare på varje avdelning. Enligt försäkringsrätterna bör ulvecklingen mol eltstörre antal ordinarie domare fortsätta. Yllerligare en assessorsljänst påvarje avdelning bör bytas mot tjänst som försäkringsrättsråd.Organisationsförändringen bör kunna rymmas inom huvudförslagel. Försäkringsrätten förMellansverige anser atl den avdelning där rättens chef är ordförande börförstärkas med ytterligare ett försäkringsrättsråd och vice ordförande påavdelning. Medel bör därför beräknas för en f.n. vakantsatt tjänst {+ 242 000kr. Försäkringsrätternaskostnader för arvoden till medicinskl sakkunniga har ökat kraftigl bl.a. tillföljd av ökat antal arbetsskademål. Försiärkning behövs med . För bl.a.ulredningskoslnader för målregislrering med datorstöd och viss ADB-drift begärdomstolarna . Beräknad ändring1987/88 Prop.1986/87:100 Bil. Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Lokalkostnader (31 335 500) -r 1 320 000 (-1- 962 000) Del är lillfredsställande att arbetsbalansernaminskar hos försäkringsrätterna. Detla beror bl.a. på atl antalet inkomna målunder de senasle budgetåren varit lägre än målavverkningen. Del är angelägelall minskningen av väntetiderna hos försäkringsrätterna kan fortsätta. Försäkringsrätternamedverkar, som jag har anförl, lillsammans medförsäkringsöverdomstolen i den särskilda försöksverksamheten med treårigabudgetramar. Jag anser alt den planenliga reala minskningen av utgifterna börgenomföras för /88 enligt det treåriga huvudförslag somfastlades inför innevarande budgetår. Vidare har jag beräknat . förytterligare ökade kostnader för sakkunniga. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemsläller atl regeringen föreslår att till Försäkringsrätter för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 342 246 670 1986/87 Anslag 303 851 000 1987/88 Förslag 344 661000 ärcentral förvaltningsmyndighet främsl för ärenden som rör den allmännaförsäkringen dvs. sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring,folkpensionering, tilläggspensionering - samt delpensionsförsäkring ocharbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag och bidragsförskott saml för ärendensom rör utbetalning av utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning ochdagpenning vissa värnpliktiga. I verkels uppgifter ingårbl.a. att utöva ledning och tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, somär lokala organ för den allmänna försäkringen m.m. svararför utbetalningen av huvuddelen av förmånernagenom sin ADB-central i . Verkel handlägger också Prop. 1986/87:100 ärenden enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring m.fl. äldre förfall- Bil. 7 ningar inom motsvarandeområde. I verkel handläggs även ärenden angåendedebitering och uppbörd av arbelsgivaravgifter som avser tid . För bevakning av rättspraxis inomsocialförsäkringsområdet finns en ombudsenhet som fullgör verkets uppgift allinträda som part i försäkringsdomstolarna.Verket är vidare redovisningscentral för ett antal myndigheter och deallmänna försäkringskassorna. Riksförsäkringsverketsstyrelse utgörs av en generaldirektör och en överdirekiör saml fem särskiltförordnade ledamöter jämte två personalförelrädare. Verket är organiserat på enadministrativ avdelning, en fillsynsav-delning, en utvärderingsavdelning och en ombudsenhet.Därjämte finns tre enheter; ADB-centralen, avgiftsbyrån och yrkesskadebyrån.Inom avdelningarna finns byråer och frislående sektioner. ADB-centralen ärplacerad i . föreslår i sin anslagsframställningbl.a. /88 - . Utgiftsminskningen följer det treårigahuvudförslag som fastlades inför /87 och uppgår för budgetåret1987/. Minskningen beräknas genomföras bl.a. genom ensuccessiv avveckling av avgiftsbyrån. Avvecklingen medför också en ytterligare minskning avkostnaderna för ADB-driften med ca . och portokostnaderna med ca . Till följd bl.a. avutbyle av terminaler och datorutrustning behövs för ADB-driflen yllerligare 20,4 milj. kr. För fortsattupprustning av larmanläggningen vid ADB-centralen behövs . Regeringenhar uppdragit åt riksförsäkringsverkel atl genomföra ett utrednings- ochulvecklingsarbeie avseende den långsiktiga inriktningen av ADB-verksamheten påsocialfcrsäkringsområdet. Utredningen beräknas avslulas under /88. Medelsbehovet minskasdärför med . Individuellinformation orn den framtida pensionens storlek m.m. utsändes under våren1985 till försäkrade i åldern . För innevarande budgetår har medelberäknats för informafion lill personer i åldersgruppen 50-55 år.Riksförsäkringsverket anser att fortsatta informafionsinsatser bör göras. 1987/88 börinformationen avse . Detta innebär en kostnadsökningmed , i huvudsak portokostnader. Beräknad ändring 1987/88 Prop.1986/87:100 Bil. Personul 966 -21 Förvaltningskostnader 171096 000 + 2 746 000 (därav lönekostnader) (151579 000) (+ 2 369 000) Lokalkostnader 28 740 000 + 1 762 000 Kostnader för drift av data maskinanläggning m.m. 77 376 000 -1-17 655 000 Ersättning till postverket m.m. 163 796 000 Engångsanvisning -¥11 235 000 Summa utgifter 441 008 000 -H 56 922 000 Försäljning av publikatio ner m.m. 34 000 + 1000 Ersättning från allmännapen sionsfonden 57 923 000 - 1 2.S0 000 Ersättning frän deallmänna för säkringskassorna 71 695 000 4-16 500 000 Ersättning från statenslöne- och pensionsverk för datadrift m.m. 5 905 000 + 611 000 Ersättning från de affärsdrivande verken 1600 000 -l- 250 000 Nettoutgift 303 851 000 + 40 810 000 Fr.o.m samordnades uppbördenav arbetsgivaravgifterna med skatleuppbörden och administrationen ankommer påskattemyndighelerna. skall dock svara för debitering ochuppbörd av avgifier som avser utgiflsår . I samband medomläggningen kan avgifisbyrå successivt avvecklas i laklmed alt arbetsuppgifterna försvinner. Jag godtarriksförsäkringsverkets förslag om en planenlig real minskning av utgifterna förbudgetårel 1987/88 enligt del treåriga huvudförslag som fastlades införinnevarande budgelår. Besparingen innebär för /88 bl.a. ellbortfall av 26 tjänsler i samband med den pågående avvecklingen av verkets avgiftsbyrå. För ökade kosinader förADB-driflen i samband med byle av viss utrustning, främsl förslilna lerminalervid försäkringskassorna, tiar jag beräknat ca 16 milj. kr. Vidare har jagräknal medel för fortsatt förbättring av larmskyddet vid ADB-centralen. Den s.k. FAS90-ulredningen, som utreder den långsiktiga inrikiningen av socialförsäkringensADB-verksamhet, väntas avsluta sill arbele under /88. Jag räknarhärvid med alt ulredningens medelsbehov minskar med . De resultatutredningen kommer fram fill är en väsentlig del i del samlade översynsarbeleför riksförsäkringsverkel och försäkringskassorna som jag tidigare nämnt nu börinledas. För budgelåren 1984/85och 1986/87 har riksförsäkringsverkel anvisals medel för utsändande av särskilda pensionsförsäkringsbesked lill alla försäkradei åldern resp. . Beskeden avser informalion om Prop.1986/87:100 intjänadepensionspoäng och hur slor vars och ens pension kan beräknas bli. Med hänsyn till det positiva mottagandeinformationen fått anser jag att särskildainformationsinsatser bör göras även . bördock f.n. 50-årsåldern gälla som nedre gräns vid utsändande av särskilda Under /88 anser jag atlpensionsförsäkringsbesked bör sändas till försäkrade som fyller 50 eller64 år. Jag beräknar härvid alt kostnaderna för informationsinsatserna underbudgetårel 1987/88 minskar I likhet harjag beaktat beloppet vid beräkningen av ersättningen från allmännapensionsfonden. I den tidigare denna dagbeslutade prop. 1986/87:69 om förbättrad kompensation vid korltidssjukdom ochvid tillfällig vård av barn föreslås ålgärder som medför ett ökat behov avadminislraUonsresurser vid riksförsäkringsverkel. Bl.a. behöver verketsresurser för underhåll av ADB-system förstärkas. Jag beräknar medel förytterligare fem handläggartjänsler. Vidare beräknar jag medel för ökadeportokoslnader. För alt klara ikraftlrädandel av reformen behövs övergångsvisresurser för bl.a. systemkonstruktion, utbildningoch informafion. /88 beräknar jag 11,2 milj. kr. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillRiksförsäkringsverkel för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 419778 791 1986/87 Anslag 405 749 000 1987/88 Förslag 440 203 000 Försäkringskassornahandlägger enskilda ärenden inom socialförsäkrings-och bidragssystemen påregional och lokal nivå. Kassorna tar emot ansökningar och prövar rätten tillersättning samt fattar beslut i de enskilda ärendena. Det finns 26 allmännaförsäkringskassor i landet, en i varje landstingskommun och i kommun som intetillhör landsiingskommun. Huvuddelen av den verksamhet som innebär kontakt rnedde försäkrade sker vid lokalkontoren som uppgår till drygl 430.1 varje kommunfinns minsl ett lokalkontor. Härtill kommer etl drygt 30-talfilialexpeditioner. För innevarande budgetårberäknar antalet årsarbetare uppgå till ca 14 700. Bestämmelserna omallmänna försäkringskassor finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Från anslaget finansieras av kostnadernaför försäkringskassornas 28 administration.Resterande finansieras med arbetsgivaravgifter och Prop. 1986/87:100egenavgifter från inkomsttitel på statsbudgeten. Anvisade medel fördelas av Bil. 7 mellan de olika försäkringskassorna. Riksförsäkringsverkel (Rfv) redovisar dels elthuvudförslag, dels ell s.k. tilläggsförslag såvitt avser försäkringskassornasförvaltningsulgifler för den ireåriga budgetperioden /88-1989/90. Verketanser det nödvändigl alt medel tilldelas i enlighet med ell treårigttilläggsförslag. Tilläggsförslaget innebär i huvudsak oförändrade resurser.Däruiöver begärs extra medel för angelägna resursförstärkningar förarbelsskadehandläggning. Rfv framhåller att etl besked om en treårigamedelslilldelning skulle lillgodose elt allmänt behov av en mera långsiktigverksamhelsplanering. Rfv:s treåriga anslagsframslällning innebär i huvudsakföljande (samtliga kostnadsökningar/besparingar avser således budgetåren1987/88-1989/90). Huvudförslagel innebärenligt Rfv en minskning av medlen med . med utgångspunkt i en nedskärning på anslagspos terna Förvaltningskostnader och Lokalkostnader. Minskningen har fördelals så all (.) tas ul nästa budgetår och (.) för vardera av de två följande budgetåren. Elt genomförande av huvudförslaget skulle enligt Rfv:s och försäkringskassornas bedömning framtvinga avsevär da ingrepp i försäkrings- och bidragssystemet. Oacceptabelt långa handlägg ningstider skulle uppslå inom arbelsskadeförsäkringen. Vidare skulle reha- bilileringsverksamheten få minska trots atl sjukfrånvaron ökar. Huvudför slagets besparingskrav skulle även leda tillomfattande ingrepp i lokalkon torsnätet. Rfv framhåller att ett av de viktigaste uttrycken för en god och likvärdig service i försäkringskassorna är dess lillgänglighet. Ytterligare nedskärningar leder till fortsatt indragning av lokalkontoren vilket drabbar glesbygdskommunerna hårdast. Rfv hemställer därför att huvudförslaget inte skall lillämpas på någon anslagspost under anslaget under budgelåren 1987/88-1989/90. Den omfattande ökningenav antalet arbetsskadeärenden som inkommer för försäkringsmässig prövning hosförsäkringskassorna har - trots betydande resursomfördelningar- letl lillkrafiiga ökningar av inneliggande balanser och vänletider på beslul. Rfv - sombeskriver förhållandel som alarmerande - föreslår resurstillskott för lolalt ca835 arbelsskadehandlägga-re (-1- . varav -I- 94 200 000 kr.beräknas /88). Verket har i en särskild skrivelse lill regeringenbegärt extra medelsfilldelning med . för /87 så all440 av de 835 arbelsskadehand-läggarna kan anslällas från årsskiftel /87. För att klara den ökandeärendevolymen inom socialförsäkringsområdet - utöver vad som följer avarbelsskadeförsäkringen - anser Rfv all försäkringskassorna bör få ellresurstillskott molsvarande 100 årsarbelare (H- . varav -+- . beräknas /88). Rfv föreslår allsärskilda insalser bör tillföras försäkringskassorna för personalulvecklandeinsatser av olika slag så att kvaliteten i handläggningen av försäkringsärenden kan vidmakthållas ochförbättras (-1- . varav -I- . beräknas /88). Rfv redogör i sinanslagsframslällning för de ralionaliseringar och förenklingar som bedömsmöjliga alt genomföra . Effeklen av dessamotsvarar 550 årsarbetare. beräknas för1987/88). Verket anser alt resurserna från de redovisade rationaliseringarnabör få omdisponeras för alt möta de under p. 4 beskrivna behoven av olikautvecklingsinsatser (utveckling av regelsystemet, personalutveckling elc. )saml förvänlade volymökningar. Rfv framför all kassornaför att klara av resursneddragningarna inte har kunnat avsällamedel för slörre investeringar. Rfv anser därför att behov föreligger avresurser för utbyle av telefonväxlar (+ . varav -f 5 500 000 kr.beräknas /88). Vidare anser Rfv attsärskilda medel bör anvisas för företagshälsovården vid kassorna. Utöver de ca6 milj. kr. som är de nuvarande kostnaderna begärs ytterligare -(- 4 000 000kr. för näsla budgetår. För fortsatt projekt- ochförsöksverksamhel beräknar Rfv 10 milj. kr. för vart och ell av budgetåren1987/88-1989/90. 1986/87:100 Bil. Beräknadändring 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) (varav engångsanvisning) 2 430 397 000 (2 106 000 000) 413 200 000 49 600 000 70 000 000 -h 284 064 000 (-1- 249 525 000) (-H 30 000 000) -030 000 -(- 7 900 000 + 800 000 2 963 197 000 -1- 293 794 000 Ersättning från allmänna pensionsfonden Ersättning för extern verksamhet 169 500 000 1 200 000 87 500 000 2 299 248 000 + 24 200 000 -1- 400 000 + 39 500 000 -1- 195 240 000 -f 34 454 000 Jaghar i det fidigare anförl att jag anser atlen djupare analys erfordras innan ell långsikfigt ställningstagande angåenderesurstilldelningen till försäkringskassorna kan göras. I avvaktan påresultatet av en sådan översyn är jag således inte beredd alt beräkna medel fören treårsperiod. Vid beräkning av kassornas förvaltningskostnader för nästabudgetår har - som etl led i den mera omfallande översynen avförsäkringskasseorganisationen - jag i huvudsak utgått frånriksförsäkringsverkets s.k. tilläggsförslag. För budgetårel 1987/88 bör medelför försäkringskassornas förvallningskoslnader således beräknas medutgångspunki i lillläggsförslaget med vissa jusleringar. Förförsäkringskassornas personalkostnader beräknar jag för nästa bud- getår totall ca2 355 milj. kr. Jag har därvid beräknai ytterligare drygt Prop. 1986/87:1007 milj. kr. för atl klara den förvänladevolymökningen inom olika delar av Bil. I denna volymökning ingår inte arbelsskadeförsäkringen. Antaletarbetsskadeärenden fortsätter all öka. Resurserna för handläggning av dessaärenden behöver därför förstärkas. I en särskild skrivelse lill regeringen harriksförsäkringsverket också framhållit detla. Som en omedelbaråtgärd för alt möta den kraftiga arendetillströmningen inomarbetsskadeförsäkringen kommer 15 milj. kr. att anvisas för innevarande budgetår. Jag har också beräknat en engångsanvisningmotsvarande 30 milj. kr. för delta ändamålunder budgeiårei 1987/88. Parallellt med de nu föreslagna förstärkningarna vad gäller handläggningen av arbetsskadorhar riksförsäkringsverkel och deallmänna försäkringskassorna påbörjat genomförandet av ell flertal av de förenklingsförslag som förordas iarbetsskadeutredningens betänkande (SOU 1985:54) Översyn avarbetsskadeförsäkringen. Jag kommer också senare i mitl anförande attta upp frågan om ulvecklingen inom arbelsskadeförsäkringens område. Riksförsäkringsverketberäknar att genom förenkling och rationalisering kommer resursermotsvarande 500 årsarbetare /88-1989/90 alt kunnafrigöras. För nästa budgetår beräknar verket besparingen till ca 24 milj.kr. Jag anser atl de allmänna försäkringskassorna bör få tillgodogöra sigdenna besparing. har i sin anslagsframställningredovisat angelägna områden där en sådan omdisponering av frigjorda resurser kan användas. Som en följd av detförslag (prop. 1986/87:69) om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom ochvid fillfälhg vård av barn som regeringen har lagt fram fidigare denna dag beräknarjag medel motsvarande ca 117 milj. kr. för nästa budgetår för att täcka de ökadeadministrationskostnaderna. I denna beräkning ingår de särskilda merulgifter förpersonal och utbildning som är av engångskaraktär och som hänför sig tillintroduktionsskedet av reformensgenomförande. Kassorna har ett behov av att investera inya telefonväxlar. Jag har beräknat 5 milj.kr. för nästa budgetår för utbyte av telefonväxlar. Även denna anskaffning har finansierats genomomprioriteringar. När det gällerförsäkringskassornas lokalkostnader beräknar jag dem sammanlagt fill ca 414 milj. kr. Även fortsättningsvisbör särskilda medel avsättas så att försäkringskassorna får möjlighetatt arbeta med projektverksamhet. Inom en så omfattande verksamhet somsocialförsäkringen och dess administration krävs ofta atl förslag fill merapålaghga förändringar är grundade på praklisk försöksverksamhet. Därigenom gesäven berörd personal möjlighet fill akfiv medverkan och utveckling iarbetet. För att uppmuntra försöksverksamhet och fortsatt förändrings- ochutvecklingsarbete föreslår jag att 10 milj. kr avsätts även för nästa budgetår försärskild projektverksamhet. Liksom tidigare ankommer det påriksförsäkringsverket att beslämma hur medlen får användas och alt se till att resultatenpå lämpligt sätt tas fill vara i verksamheten. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag del lotala medelsbe hovetför de allmänna försäkringskassornas förvaltningsutgifter under näsla 31 budgetår fill 440 203 000kr. 7 Jag hemställer att regeringenföreslår att till AUmänna försäkringskassor för /88anvisa ett Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Prop.1986/87:100 Bil 7 Samhälletsdirekta ekonomiska stöd lill barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg,bosladsbidrag, föräldraförsäkring, bidragsförskott, barnpensioner samtvårdbidrag för handikappade barn. Vidare finns elt särskilt stöd molsvarandebidragsförskott för ensamstående adoptivföräldrar. Följande sammanslällningvisar omfattningen och utvecklingen av samhällels direkla ekonomiska slöd lill barnfamiljerna (milj.kr). Om man till dessa belopplägger studiehjälpen och vissa skatteförmåner kan samhällets totala stöd tillbarnfamiljerna beräknas lill . Till detta kommerkosinaderna för barnomsorgen. Genom de allmännabarnbidragen och flerbarnstilläggen tillförsäkras alla familjer med barn ettgrundläggande ekonomiskt stöd. Jag kommer i det följande alt föreslå vissaförändringar för flerbarnstillägget i familjer med fyra eller flera barn. Från utgårbarnbidrag inkl. flerbarnstillägg med följande belopp vid olika barnantal: För elever i grundskolaneller viss annan utbildning och som fyllt utgår förlängt barnbidrag.Bidraget utgår med samma belopp som det allmänna barnbidraget.Bidragel betalas ut och samordnas med barnbidraget. Fr.o.m. den 1januari 1987 skall bidragel kunna ulgå . Som komplement till deallmänna barnbidragen utgår inkomsiprövade bosladsbidrag lill barnfamiljer medlägre inkomsler. Bostadsbidragen beslår av en slallig del som lämnas med ettvisst belopp per barn och en statskommunal del som är beroende av hur slor bostadskostnadenär. Bostadsbidrag utgår fill ca 265 000 familjer med ca 535 000 barn. Genomföräldraförsäkringen har föräldrarna rätt till ledighet och ersätt ning för att vårda barn. Till föräldraförsäkringen räknas föräldrapenning, 33 lillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Ersättning i form avföräldrapenning utbetalas i samband med barns Bil. 7 födelse eller adoptivbarnsankomsl . För 270 av de betalasföräldrapenning molsvarande sjukpenningen lill den av föräldrarna som slannarhemma och vårdar barnet, dock lägst . per dag (del s.k. garanlibeloppel är60 kr. per dag från ). Under reslerande får allagaranlibeloppel, dvs. Det innebär alt föräldrapenningen uppgårsammanlagi till lägst 2) 600 kr.eller . vid ett barns födelse. Föräldrapenning får tas utlängst lill dess barnel fyller . En förälder som behöverstanna hemma och lillfälligt vårda barn har också rält tilllillfälUg föräldrapenning under högsl per barn och år. 1 särskildafall kan tillfällig föräldrapenningulges även för barn mellan . Ersättningen utges med samma beloppsom sjukpenningen.