prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag avser därför att uppdra åt överbefälhavaren atti samråd med överstyrelsen för civil beredskap utreda försvarels långsiktigabehov av nya material, import av legeringsmaterial av central betydelse förförsvarets system och komponenter, åtgärder mot korrosion för olika typer avmaterial samt en redovisning av befintlig kompetens inom industri och forskninginom områden som är av betydelse i delta sammanhang. Utredningen skall ocksåredovisa sådan anskaffning, forskning och utveckling som är av intresse församverkan med civila intressenter. Åtgärder för samverkan med universitet,högskolor och industrier saml erfarenheter av olika samverkansformer bördärvid belysas. FOA:s och FFA:s kunskaper bör i detta sammanhang vara av storbetydelse. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av min syn i stort på försvarsforskningensinriktning samt vad jag anfört om utvecklingen av vissaförsvarsforskningsområden med anknytning till andra forskningsområden isamhället. Bilaga 4 Prop.1986/87:80 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition om forskning Inledning Tillsocialdepartementet hör fi-ågor om välfärd, familjepoliuk, socialtjänst samthälso- och sjukvård. För att stödja forsknings- och utvecklingsarbetehar departementet ett anslag som /87 uppgår till 35,6 milj. kr.Inom departementet finns delegaUonen för social forskning (DSF). Den har bl.a. till uppgift att initiera och stimulera samt ge förslag tillmedelstilldelning till forsknings- och utvecklingsarbete inom departementetspolitikområden. Delegationen består av företrädare för samhälls-och beteendevetenskaplig saml samhällsmedicinsk forskning,, och de två kommunförbunden. I den senaste forskningspolifiska propositionen(1983/84:107) framhölls betydelsen av att man inom den socialpolitisktrelevanta forskningen prioriterar vissa områden. Det bedömdes bl.a. angelägetatt öka kunskaperna om socialförsäkringarnas verkningar ochfördelningspolifiska betydelse och alt utveckla socialpolitisk teori särskiltavseende marknads- resp. politiskt orienterade lösningar pä medborgarnasförsörjningsproblem. Vidare framhölls betydelsen av att utveckla enteoretisk bas för arbetet inom och all främja den långsiktigakunskapsuppbyggnaden inom socialt arbete. Mot bakgmnd av atlhälso- och sjukvårdslagen samthälsoskyddslagen ger de förebyggande insatserna större tyngd än tidigareföreslogs särskilda satsningar för att öka kunskapen om den fysiska, psykiskaoch sociala miljöns inverkan på hälsa och välbefinnande. Särskilt nämndesbehovet av att kunna förklara socioekonomiska skillnader vad gäller ohälsa ochtidig död. I anslutning härfill föreslogs bl. a. stöd till forskning för attutveckla metoder för och hälso- och sjukvårdens medverkan i samhällsplaneringen. Den övervägande delen av den hälso- ochsocialpolitiskt relevanta forskningen finansieras via fakultetsanslag ochforskningsanslag som inte ligger under . För aU stärka denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom universiteten har emellerfid , inom ramen för anslag förforsknings- och utvecklingsarbete, avsatts medel för stipendier för sjuforskare, fjorton forskarassistenter och femton doktorander. 1 1986/87. grammen, respektive dehÖgslfyråriga doktorandprogrammen avser gene- Prop. 1986/87:80 rellsocialpolitik, socialt arbete, socialsektorns medverkan i samhällsplaneringen,barn- och familjepolitik, handikappforskning samt hälso-,och Bilaga4sjukvårdsforskning i ett samhälls- och beteendevetenskapligi perspektiv Socialdep. a. epidemiologisk forskning. Härutöver har medel tillförts institutionerna försocialt arbete för förstärkning av handledarkompetensen. Forskning om det ekonomiska trygghetssystemet DSFantog ett handlingsprogram för forskning inom socialförsäkringsområdet.Detta har fullföljts. Programmen för de sju forskare som erhållitstipendier för långsiktigt arbete innehåller sociologiska och ekonomiskaanalyser av det ekonomiska trygghetssystemet och den fördelningspolitiska rolldetta spelat och spelar i den aktuella utvecklingen. Även arbetsmarknadspolitikensbetydelse i ett fördelningspolitiskt perspektiv uppmärksammas liksom förvaltningensroll vid tillämpningen av lagstiftningen pä socialförsäkringsområdet. I denforskning som får stöd från anslaget pågår f n. på flera håll socialpolitiskaoch välfärdsteoretiska analyser av socialförsäkringen samt studier avsocialförsäkringens samspel med arbetsmarknaden. har i en framställning tillDSF framhållit betydelsen av fortsalla studier av socialförsäkringen ochsamhällsekonomin, bl.a. med avseende på "hur socialförsäkringen samspelarmed andra faktorer i bestämningen av fördelningen av inkomsten inomsamhället" samt "hur socialförsäkringen i samband med andra faktorerpåverkar individers arbetsmarknadsbeslut". Verket anser också a«forskningen om föräldraförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen, de långasjukfallen samt förtidspensioneringen behöver förstärkas. Forskninginriktad pä uppföljning och analys av hur socialtjänstlagens mål förverkligatshar givils högsta prioritet. Detsamma gäller utveckling och analys av socialametoder med speciell hänsyn till del sociala arbetets kvalitet och resultat. Härutöver har forskning kring institufionsvårdensutformning och samverkan med i övrigt prioriterats, liksomformer för brukarin-flytande, klientmedverkan och samverkan med frivilligaorganisationer. har tolvstipendier inrättats för den långsikfiga kunskapsuppbyggnaden inom ämnetsocialt arbete vid universiteten. Det krävs ytterligare åtgärder för att stärkaforskningen om socialt arbete med särskild tonvikt lagd på det sociala arbetetsinnehåll och innebörd inom individ- och familjeomsorg. Särskilt efterfrågasforskning om sociala metoder. Den behövs för utveckling av dels teori, dels nyaarbetsformer och arbetssätt. Vidare ställs krav på metoder för värdering ochanalys av olika sociala insatser med hänsyn till kvalitet och resultat särskiltur klientens perspektiv. Ävenmetoder för samhällsekonomiska analyser efterfrågas. Analyserna gäller såvälsocialbyräarbeté och institutionsvård som olika blandformer mellan dessa liksomen lämplig avvägning mellan formell och informell omsorg, mellan samhälletsansvar och individens. Hit hör också behov av ny kunskap om människansreaktioner på miljöhot av olika slag och hennes möjligheter och vilja attförändra sina levnadsvanor. Detta har aktualitet för såväl förebyggande sombehandlande verksamhet. Närdet gäller arbetet med barn och ungdomai" som lever i riskmiljöer ellersjälva har sociala problem är det också angeläget med metodutveckling. Frågorom samverkan mellan olika kommunala och landstingskommunala organ som bedriverbehandlingsarbete med barn och ungdomar behöver uppmärksammas. Detsamma gällerockså hur generella insatser av typ barnomsorg och skola skall utformas så attde aktivt stöder dessa barn och deras föräldrar. Barn- och familjepolitisk forskning Inomdelta område har fem forskarstipendier inrättats vid universiteten. Tre avdessa avser forskning om barnomsorgen, elt gäller välfärdsaspekter påfritidsverksamhet för barn och ungdom och ett avser forskning, omomhändertagandet av barn. Projektmedel har använts till fortsatt stöd förforskning om kvinnomisshandel samt för forskning om det pedagogiska innehålleti barnomsorgen och om värdnadsfrägor. Flera projekt pågår, som tar upp grundläggande frågorom dagens mans-och kvinnoroller och om rollen som förälder. När det gäller invandrarbarn pågår ett flertalprojekt rörande barnens språkutveckling och Ivåspråkighet. Omhändertagande församhällsvård och placering av invandrarbarn i familjehem har ägnats särskilduppmärksamhet. Andra projekt belyser barnens och barnfamiljernas situation ochkontakter med det svenska samhället: I en särskild PM () om forskning ochutveckling från hälso-och sjukvårdsberedningen inom socialdepartementetframhålls bl.a. att det på barn- och ungdomsområdet krävs bättre kunskaper ombarns, ungdomars och familjers levnadsförhållanden som grund för samhälletsinsatser. Särskilt framhålls behovet av kunskap om barns villkor, utvecklingoch samspel med närmiljön samt om samhällsproblem ur barnens synvinkel.Detsamma gäller om orsakerna till att fritiden för barn och ungdom utformas såolika inom skilda geografiska områden och med hänsyn till socialgrupp.Kunskaperna om hur ungdomsarbetslösheten slår mot unga individer och om vad somhänder med ett samhälle med många arbetslösa behöver också avsevärt.förbättras. Forskning om beroendeframkallande medel Behovetav forskning är stort inom hela drogområdet. Särskilt eftersatt är forskningeninom alkoholområdet i synnerhet med hänsyn till alkoholskadornas högasamhällskostnader och konsekvenser i allmänhet. tl 1986/87. forskningen har istor utsträckning varit inriktad på missbrukare och Prop. 1986/87:80 isynnerhet på missbrukare i vård och behandling. Eftersom missbruket endastutgör en mindre del av det komplexa alkoholområdet bör därför Bilaga 4enligt DSF alkoholforskningen i större utsträckning än Socialdep.inriktas på grundläggande frågor om varför vi dricker, varför drickandetförändras över lid i befolkningen i,sin helhet eller, i olika grupper, (t.ex.bland kvinnor, ungdomar och pensionärer) och om vilken roll drogpolitik,informationssatsningar och samhällsförändringar har i sammanhanget. Då det gäller behandlingsforskning är del vikUgtatt behandlingen ses i relation till livssituationen i stort och tillmissbmkets förlopp över en längre tidsperiod. En viktig aspekt är missbrukarnassociala omgivning, bl.a. hur människor påverkar och påverkas som lever imissbrukarens omedelbara närhet. Det är viktigt att ta till vara kunskaper inombl.a. den psykologiska vetenskapen om exempelvis interakfionsmönster mellan moroch barn under spädbarnsåldern eller mellan den missbrukande familjemedlemmenoch familjen i övrigt. En viktig angränsande fråga är varför mänga barn somväxer upp under myckel besvärliga förhållanden trots allt tycks få ett"normalt" liv. Denforskning inom äldreomsorgen som finansierats från harkoncentrerats till fyra stora studier, där medicinska forskningsrådet,jubileumsfond och forskningsrådsnämnden varit med-finansiärer,nämligen De äldre i samhället - förr, nu och i framliden Populalionsstudien "70-åringar iGöteborg" Målinriktad tvärvetenskaplig forskning rörandeålderspensionärers situation och hälsa samt Ätproblem hos åldersdementa. Hämtöver har stöd givits till forskning om bl.a.relationen mellan informella och formella omsorgssystem i förhållande tilläldre människors behov av stöd och hjälp till meningsfyllt liv. Inom handikapp- och äldreomsorgen samt sjukvårdenpågår en omstrukturering mot öppna vård- och boendeformer. Riktlinjer och målför den fortsatta utvecklingen behandlas i äldreberedningens betänkande, somplaneras bli avlämnat och där också aktuella forskningsbehov kommeratt preciseras. Ett viktigt tvärvetenskapligt FoU-område bör bliatt analysera och värdera såväl förutsättningar för som de faktiska effekternaav förändringsarbetet. Bland de områden som i ett välfärds- ochvårdpolitiskl perspektiv har strategisk betydelse bör utveckling av alternativaboendemiljöer och boendeformer, de ekonomiska och organisatoriskakonsekvenserna av om-slmktureringsarbetet samt attityd- och utbildningsfrågorsärskilt uppmärksammas. Speciell uppmärksamhet tilldrar sig de grupper somhar de största vårdbehoven. Dessa grupper återfinns i första hand blandresurssvaga ensam- stående äldre utan ettfungerande socialt nätverk, senildementa med behov av service dygnet om, gravtfysiskt och psykiskt handikappade människor samt kommunikationshandikappade. Deanhörigas samspel med den hjälpbehövande samt anhörigas roll i förhållande tillden offentliga vården behöver också uppmärksammas. Deekonomiska analyserna bör inriktas mot omstruktureringsarbetet och belysa finansiella konsekvenser för landsting,primärkommun resp. staten samt ev. suboptimering av insatser pga. skildahuvudmannaskap Inomhandikappforskningsomrädet har under innevarande budgetärutöver projektmedel delat ut fyra stipendier för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden inom universiteten, varav tre på s.k. post-doctorsnivä.Utgångspunkten för uflysning av dessa stipendier var ett av DSF antagethandlingsprogram för handikappforskning inom fyra prioriterade områden,nämligen om effekter av socialpolifiska och ekonomiska åtgärderför handikappade, arbetslivets och fritidens utformning m. m. begreppsutveckling och språklig kommunikation hoshandikappade effekter av behandhng och rehabilitering.Handikappforskningen kännetecknas f n. av bristande samordning och kontinuitet.Förslag till åtgärder för att avhjälpa dessa problem har utarbetats avarbetsgmpper inom bl.a. DSF och FRN. Förslag har framlagts atthandikappforskningen bör förstärkas såväl kvalitativt som kvantitativt bl.a.genom ökad medelstilldelning till FRN för viss finansiering avforskningsprojekt och forskartjänster. Förslaget förutsätter att nuvarandefinansiärer också ökar sitt stöd till denna forskning. Nämnden föreslås ocksåfå ett samordnande ansvar för handikappforskningen. 1983/84; 107 framhölls i anslutning fill de redovisade områdesprioriteringarnaatt den långsiktiga kunskapsuppbygg;naden måste främjas bl.a. inom ämnenaepidemiologisk forskning samt hälso- och sjukvårdsforskning i etthälsopolitiskl och samhällsvetenskapligt perspektiv. Som ett led i dettaåtagande har inom anslagsram sju forskarstipendierinrättats. Även medicinska forskningsrådet har avsatt resurser för forskninginom dessa prioriterade områden. har i en framställning tillsocialdepartementet (PM 147/86) påtalat behovet av ettkraftfullare stöd frän vetenskapssamhället såatt de hälso-och socialpolitiskt motiverade forskningsprioriteringarna fårgenomslag. Ettlikartat uttalande har gjorts från en arbetsgmpp till hälso- och sjukvårdsberedningeninom . och arbetsgruppen anser att denframgångsrika biologiska medicinska forskningen behöver kompletteras avforskning med en folkhälsovetenskaplig och samhällsmedicinsk inriktning. Hälso- och sjukvårdens verksamhet omfattar mycketmer än läkarnas bot och behandling av sjukdomar. Det förebyggande arbetet kräverkunskaper också om sjukdomars utbredning i befolkningen, om de psykosoci-alamekanismerna bakom de stora folksjukdomarna och om de samhälleligt påverkbaraorsakerna till klasskillnaderna i ohälsan. Värden, omvårdnaden ochrehabiliteringen kräver kunskaper också om sjukdomars sociala och psykologiskakonsekvenser, kunskaper som svarar mot de problem som exempelvissjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter ställs inför samt kunskapersom är tillämpbara i hemsjukvård och primärvård. Planering, styrning ochledning av hälso- och sjukvårdsorganisaUonen kräver kunskaper om hurvårdresurserna utnyttjas samt om bakornliggan-de orsaker, om otillfredsställdavåJ"dbehov, vårdens effekter samt om instrument för att mäta behov ocheffektivitet. Samtligadessa kunskapsområden representerar eftersaUa och outvecklade forskningsfältsom måste stärkas om de folkhälsopolitiska ambifio-neraa skall kunnafullföljas. Envikfig delförklaring till rådande förhållanden är bl.a. all saknar enfolkhälsovetenskaplig forskningstradition. Folkhälsovetenskap (public health)har inte i identifierats som ett eget forskningsområde. De som arbetarmed forskning med folkhälsovetenskaplig inriktning har kommit i kläm mellan denbiologiskt inriktade medicinska forskningen och den samhälls- ochbeteendevetenskapliga forskningen. Arbetsgmp-pens slutsats är att deforskningsdiscipliner som arbetar med folkhälsovetenskaplig inriktning behöverstärkas finansiellt och organisatoriskt. Arbetsgmppen föreslår därför bl.a. att fömlsättningar för olika förstärkningsåtgärder utreds. Jagvill inledningsvis hänvisa till vad statsministern anfört om generella mål förregeringens politik. Forskning inom mitt ansvarsområde bidrar tillförverkligandet av dessa mål bl.a. genom att ge underlag för beslut som skaparstörre rättvisa mellan individer och gmpper i vårt samhälle. Jag kommer i detföljande alt peka pä områden som är av särskilt stort intresse. Låt mig dock innan jag gör detta, understrykaviklen av att de forskningspolitiska principer som statsministern redovisattillämpas även inom den sociala sektorsforskningen. Delta gäller bl.a.finansiering av doktorandtjänster och forskarassistenttjänster inom högskolan.Det gäller även andra åtgärder för att långsiktigt stärka högskolan, bl.a.genom att avsätta medel för basförstärkningar vid institutionerna. Som framgåtthar delegationen för social forskning (DSF) inom redan inletten sådan utveckling och markerat att man önskar fortsätta på den inslagnavägen. En annan viktig principiell fråga gällerforskningsetiken. Jag instämmer i statsministerns bedömningar och förslag tillfortsatt hantering av dessa frågor. Den forskning som stöds frånsocialdepartementets anslag aktualiserar ofta etiska problem. Därför har DSFockså en särskild kommitté för etikgranskning, vilken arbetarmed utgångspunkt i de rekommendationer som utformats av dethumanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Omfattande förstärkningar föreslås som framgått avvad statsministern tidigare anfört till universitet och högskolor. En del avden forskning som finansieras med dessa medel avser politikområden som hänförstill . För den forskning som initieras och finansieras avDSF föreslår jag ett oförändrat anslag . Detfår ankomma på DSF att, med hänsyn bedömning av samhällsrelevans ochinomvetenskaplig kvalitet hos inkomna ansökningar om projektmedel, göraerforderliga prioriteringar utifrån de rikUinjer som jag kommer att redovisa idet följande. Detekonomiska trygghetssystemet omfattar hela befolkningen och är till störredelen samordnat i lagen (1962:381) om allmän försäkring, som omfattarsjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring),folkpensionering och ATP. De ersättningar som efter skatteavdrag utges frän socialförsäkringenm.m. motsvarar av den totala privata konsumtionen i landet och harsåledes en stor betydelse ur fördelningspoli-tisk synvinkel. De innebär enbetydande omfördelning av utrymmet för privat konsumtion till förmån för deekonomiskt sämre ställda grupperna i samhället. Denekonomiska omfattningen av trygghetssystemet, liksom dess betydelse förmedborgama gör det enligt min mening angeläget att ur forskningssynpunktbelysa såväl de samhällsekonomiska och finansiella effekterna av transfereringssystemensom deras betydelse för individerna ur privatekonomisk synvinkel. Det är ocksåangeläget att särskilt belysa de fördelningspolitiska effekterna av detransfereringar som sker inom trygghetssystemets ram. Dådet gäller den barn- och familjepolifiska forskningen bör ett viktigt bidragtill utveckling av sådan forskning i ett samlat perspektiv bli det nya tema Tema barn som kommer att introduceras vid temaforskningen vid iLinköping. Chefen för kommer senare att närmareredovisa detta. Härutöver finner jag det angeläget att DSF underden närmaste treårsperioden initierar forskning kring barnomsorgen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Jagvill dämlöver peka på vikten av forskning kring hur barnomsorgen bäst börutformas för barn i behov av särskilt stöd - såväl barn med handikapp som medolika typer av psykosociala problem. Vikliga områden är t.ex. olika former förintegrafion, samverkan med den övriga och hälso- och sjukvårdensamt metodutveckling. Ettdelområde av vikt gäller barns språkutveckling under hela försko- leåldern och metoder förstöd och sfimulans av denna. Då det gäller forskning inom samlforskning om beroende-framkallande medel och inom äldreomsorgen kan jaginstämma i de allmänna bedömningar som redovisats i det föregående. För handikappforskningen kommer chefen förutbildningsdepartementet i det följande att närmare behandla de uppgifter somFRN, i överensstämmelse med i det föregående redovisat förslag, kommer att fai detta sammanhang. I enlighet med vad statsministern i del föregående haranfört skall DSF solidariskt med andra berörda forskningsfinansiärer i motsvarandeutsträckning stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad inom handikappområdet. Dettastöd skall samordnas och fördelas av FRN. Då det slutligen gäller hälso- och sjukvårdsforskningligger de områdesprioriteringar som angivits i de senaste tvåforskningspolitiska propositionerna fast. Med hänsyn till hälso- ochsjukvårdens stora andel av BNP saml de växande anspråk hälso- och sjukvårdenkan förväntas ställa bör härutöver samhällsekonomisk och hälsoekonomiskforskning ges ökad prioritet. Med hänsyn till att utvecklingen varit svag underden senaste treårsperioden är det angeläget att, som statsministern påpekar,medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteter uppmärksammar detta förhållandeoch medverkar till all kompetens byggs upp succesivl. I del föregående harredovisats krav på en folkhälsovelenskapligl och samhällsmedicinskt inriktadforskning som komplement till den framgångsrika biomedicinska forskningen.Förslaget från arbetsgruppen inom hälso- och sjukvårdsberedningen upptar bl.a.också förslag om stöd till framgångsrika forskargrupper inom prioriteradeområden med syftet att få till stånd goda forskarmiljöer som stöd för teori-och metodutveckling. Jag finner de synpunkter som framförts i arbetsgmppensförslag mycket intressanta och värda att ytterligare belysas. Jag anser därförefter samråd med cheferna för social-och utbildningsdepartementen att problemenbör göras till föremål för ytterligare utredning isamverkan med berörda intressenter. En sådan utredning kommer också attanalysera DSF:s roll i sammanhanget. Bilaga 4 Socialdep. Ibudgetpropositionen 1986/87: har regeringen föreslagit att, iavvaktan på en särskild proposition i ämnet. utvecklingsarbetesamt försöksverksamhet för /88 beräkna ett reservationsanslag av35661000 kronor. 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Jagberäknar nu anslagsbehovet för nästa budgetår till . För varderabudgetåren 1988/89 och 1989/90 beräknar jag . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår Socialdep. att godkänna de allmänna riktlinjer för forskningeninom verksamhetsområde som jag har angett i det föregåendesamt att till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för /88 anvisa ett reservationsanslag av36909000 kronor. Bilagas Prop.1986/87:80 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde tionsden Anmälan till proposition om forskning Inledning Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bedrivs eller initierasforskning och utvecklingsarbete (FoU) med inriktning på transporter,meteorologi och hydrologi, geoteknik samt telekommunikationer. Transportforskning omfattar forskning om transporterav personer och gods, transportmedel, transportleder, transportanläggningar ochtrafikanter. Även forskning om den trafikprocess transporterna ger upphov tilloch om transportekonomi och materialadministration ingår. Forskningen omfaUarockså trafikens effekter pä samhället, regionalpolitiskt och miljömässigt,liksom forskning om metoder för trafik- och transportplanering.Transporlforskningsområdet är således mycket omfattande. Många olika organ är delaktiga i den svenskatransportforskningen. Transportforskningsberedningen (TFB) är den statligamyndighet som är sektorsansvarig för FoU inom transportsektorn. TFB:s roll ärdärvid alt initiera, planera, samordna, stödja och informera om sådan FoU. Ävenandra forskningsstödjande myndigheter initierar statlig forskning på deUaområde, bl.a. styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens råd förbyggnadsforskning (BFR). Förvaltningsmyndigheter med ansvar för viss del avtransportsektorn, t.ex. , trafiksäkerhets verket, trans-porlrådel, statensjärnvägar, och luftfartsverket, utför antingen egen FoU ellerlägger ut forskningsuppdrag till olika forskningsbe-drivande organ. Även andramyndigheter som t.ex. och statens energiverk initierareller bedriver inom sina ansvarsfält forskning med nära anknytning Ulltransportsektorn.