prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare föreslås att sparbank får förvärva aktier som ingår i emissio nenmen skall avyttra dessa så snart det lämpligen kan ske och senast 238 Dessutom föreslås atl aktierna skall få innehas längre fld, Prop.1986/87: 12 om bankinspektionen finner attsynneriiga skäl därtill föreligger. För bankaktiebolagens del är motsvarande regler intagna i 7 kap. 5 8 förstastycket förslag till lag om bankaktiebolag. Svenska bankföreningenföreslår i remitteradeframställningen att angivet stycke i förslaget till lag ombankaktiebolag ändras på föQande sätt. I stället för atl aktierna skaU avyttras senast efter förvärvet etc. börföreskrivas alt bankakflebolaget skall avyttra ifrågavarande aktier så snartdet lämpligen kan ske samt att, om aktierna inte har avyttrats inom treår från förvärvet, det krävs bankinspektionenstillstånd för fortsatt innehav. Föreningen lillstyrker det sålunda framfördaförslaget samt hemstäUer om att motsvarande ändring vidtas i den regelsom upptas i 3 kap. 5 8 I st. förslaget lill sparbankslag. 15 8 2 stycketföreslås att sparbank, som har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse,får förvärva bl. a. aktier. Däremot föreslås inte att sådan sparbank fårförvärva optionsrätt eller option. Enligt föreningens uppfattning bör förslagetpå denna punkl kompletteras så att del klart framgår att sådan sparbank får förvärva optionsrättoch option. I första och andra stycket föreslås sparbank under vissavillkor få förvärva bl. a. aktier för att skydda fordran. Enligt Qärde stycketfår sparbank, dels om aktierförvärvats enligt försia eller andra stycket, dels om uppenbar fara föreligger för att annars liderförlust, förvärva ytterligare akiieri bolaget ifråga. Föreningen anser för sin del att ordet uppenbar skaU utgå. EnligtQärde stycket skall från egna fonder avräknas det bokförda värdet av vad bl.a.såsom aktiekapital tillskjutit till företagsom driver någon form av bankverksamhet. Sådan avräkning behöver bl. a. inte ske i fråga om kreditaktiebolagsom har till huvudsakligt ändamål alt lämna lån mot säkerhel i form av panträttpå grundval av inteckning i bl. a.boslads-, kontors- eller affärsfaslighel. Föreningen, som tidigare flll departementet framställt önskemåldärom, vidhåller sin uppfattning omatt angiven mening till den del den understrukits bör så kompletteras att denlyder bostads-. Jordbruks-, kontors- eUer affärsfastighet. Jfr vad som sägs under 3.7.12 (5 8). Jfr vad som sägs under 3.7.19 (7 8). Jfr vad som sägs under 3.7.24 (9 6). Väsenfligen har anpassning skett till 1975 årsaktiebolagslag och den föreslagna bankaktiebolagslagen. SkiQaktigheterna beror påde grundläggande skUlnader som föreligger mellan associationsformernaaktiebolag och sparbank. I de senare avseendena inträder inte någraavgörande förändringar i förhållande till gällande sparbankslag. har istort sett inte några invändningaratt göra mot vad sålunda föreslås. Vad inspektionen anfört betr 8 kap. 8 8bankaktiebolagslagen ang möjligheten för verkställande direktör ellerannan delegat att åtaga sig styrelseuppdrag bör dock framhållas. Såsom därav framgär anser inspektionen att härvidlag ensartaderegler bör gälla betr bankaktiebolag och sparbanker. Jfr vad som sägs under 3.8.8 och 3.8.11 (4 kap. 6, 10 och11 88). Föreningen har intet att invända emot den anpassning avreglerna om sparbanks ledning som skett i aktiebolagslagen i förslaget. 1 12 8 stadgasgenom hänvisning till 3 8 att firmalecknare, som ej är styrelseledamot, skallvara bosatt inom verksamhetsområde. Nägot motsvarande krav har inteuppställts i gällande rätl. I förslagets molivering har inte anförts någon som helsl moliveringtill den föreslagna förändringen. Enligt föreningens uppfattning skall delföreslagna kravet på att firmatecknare skall vara bosatt inom sparbankensverksamhetsområde utgå. I12 8 föreslås bl. a. att styrdsen skall, om huvudman begär det och styrelsen flnner atl det kan ske utannämnvärd olägenhet för enskild, på sparbanksstämma lämna vissaupplysningar. I molsvarande stadgande i förslaget till lag om bankaktiebolag föreslås att styrelsen skall på bolags stämman lämna upplysningar om det kanske utan väsentligt förfång för bankaktiebolaget eller nämnvärd olägenhet för enskild. Föreningen har intet att erinra mot angivna skillnad mellanförslagen. Föreningen anser däremoi att det av den nyasparbankslagen klart skall framgå atl huvud mannen omfattas av banksekretessen. 4.4.4 FAR Prop. 1986/87: 12 Jfr vad som sägs under 3.9.3 (5 kap. 9 8). Utredningen har uttalat bl.a. föQande. För attvärna om principen om revisornsoberoende ställning kan liUfogas att styrelseledamot i inle bör vara verkställande direktör ellerstyrelseledamot i sparbank. Föreningenvill upplysningsvis framhålla att angivet krav redan nu är uppfyllt. Enligt4 st. skall revisionsberättelsen innehålla särskilda uttalanden om bl. a. förvaltningsutgifter och deninre kontrollen inom . Motsvarande sladgande är intaget i 55 8gällande sparbankslag. Häremot svarande regel i 10 kap. 10 8aktiebolagslagen upptar däremot inte nägot sådanl stadgande. Revisionen skall skeenligt god revisionssed. Detta innebär bl.a. att granskningenskall omfatta såvål förvaltningsutgifterna som den inre kontrollen. Med hånsyn härtill och till atlanpassning skall ske till aktiebolagslagen saknas skäl att stipulera attrevisionsberättelsen skall innehålla sår-skilda uttalanden om förvaltningsutgifteroch den inre kontrollen. Jfr vad som sägs under 3.10.4 (10 6). Föreningen har intel att erinra mot kapitletsutformning. Föreningen noterar med tillfredsställelse att belopp varmed värde avanläggningslillgång skrivs upp, föreslås få användas lill bl.a. avsättningtill reservfond eller uppskrivningsfond. Det är vidare tillfredsställande attutredningen tillmötesgått föreningen genom att föreslå att goodwill vid redovisningenfår behandlas enligt samma principer som gäller enligt kommunalskattelagen. Jfr vad som sägs under 3.11.2 (4 och 5 88). Medan 7 6 i motsvarande kapitel i och innehåller ulförligaregler om det egnakapitalets beståndsdelar och dessas redovisning, har i 7 J andra stycket SpLF endast intagits föQande: 241 "De belopp tiU vilka fonder uppgår, skall redovisasvar för sig Prop. 1986/87: 12 och uppföras bland skuldema.Benämningen fond får endasl användas för grundfond, reservfond, garantifond ochuppskrivningsfond." Formuleringen har, med tillägg för den för sparbanker nyauppskrivningsfonden,övertagits från gällande lag om sparbanker. Det är för detförsta felaktigt att ange att det egna kapitalets fonder skall upptas "blandskulderna". Enligl balansräkningsschemat i 19 8 bokföringslagen upptas eget kapital under egenrubrik . Vidare gerformuleringen icke den fullständiga beskrivning av det egna kapitalets poster, som ingår i de tvåandra lagarna. Förutom fonderna upptas isparbankernas praxis bland eget kapital även årets resultat (nettovinst eller förlust). Det är enligt 5 kap. 6 6SpLF ordinarie sparbanksstämman somskaU besluta om disposilionen av vinst eller förlust. Formuleringen av5 kap. 6 8 förutsätter att vinsten eller förlusten redovisas separat, eftersom all den vinst som icke anslås till"allmännyttiga eller därmed jämförliga ändamål" skall avsättastill reservfonden (8 kap. 2 8 SpLF). Någotbehov av att redovisa balanserad förlust synes ej heller finnas - den fårförutsättas bli täckt genom överföring från reservfonden. FARföreslår därför att 7 6 i andra stycket får föQande lydelse: "Ensparbanks egel kapital skall delas upp i fonder och nettovinst eller förlustför räkenskapsåret. Som fonder redovisas var för sig grundfond, reservfond, garantifond och uppskrivningsfond.Benämningen fond får ej användas för annat belopp ibalansräkningen." I kapitaltäckningsregeln i 3 kap. 7 6 SpLF användesbeteckningen "egna fonder",där och talar om "eget kapital". Detta synes korrekt ijämförelse med bestämmelsen i redovisningskapillel, som med den av FAR föreslagna omformuleringen förutsätier attbalanserad förlust ej skall redovisas utan förlusten täckas ur fonderna. Jfrvad som sägs under 3.11.1. 4.7 8, 10, 12-15 kap. Föreningen har intel att erinra mot kapitlets utformning.Föreningen finner vidare att föreslagna regler om gåvor till allmännyttiga ellerdärmed jämföriiga ändamål erhållit en ändamålsenlig och vettig utformning. Föreslagna regler om fusion har anpassats tillaktiebolagslagen under beak tandeav de särskilda förhållanden som gäller sparbanker. I anslulning tillföreslagna regler om fusion mellan sparbank och helägt Prop. 1986/87: 12dotterbolag önskar föreningen anföra föQande. Av vad som anföris ovan framgåratl sparbank skall kunna förvärva akiier i bankaktiebolag. Enligl nu berördaregler skall, om sparbank äger samtliga akiier i elt dotterbolag, slyrelsernakunna Iräffa och för registrering anmäla etl sädanl avtal om fusion, altdotterbolaget skall gä upp i . 1 motiveringen till denna regel finnsinget som antyder all ett bankaktiebolag såsom dotterbolag till sparbank inteskall genom fusion kunna uppgå i . För alt alla evenluella Ivivel pådenna punkt skall undanröjas hemsläller föreningen om att det i lagtextenklart utsägs bl.a. all fusion ärmöjlig mellan sparbank som moderföretag och bankaktiebolag som dessdotterbolag. Föreningen noterar med tillfredsställelse altutredningen i 2 8 upptagit en regel enligt vilken ordet sparbank tillåts ingå ibiflrma. Jfr vad som sägs under 3.13.1 och 3.17.1 (10 och14 kap.). Beiräffande sparbanker(10:5) får regeringen uppdra åt bankinspektionen alt i regeringens ställemeddela tillstånd till fusion i sådana fall som inte är av principiellbetydelse eller som i övrigl inte är av synneriig vikt. Sådanl bemyndigande harockså lämnats i 50 6 förslagel till bankrörelseförordning. Dock skaU i detfall att ny sparbank bildas (fusion genom kombination) regeringen stadfästareglementet och meddela oktroj. Bestämmelsernas ordalydelse synes alltsånärmast ge vid handen atl inspektionen med begagnande av delegerad befogenhetfår meddela lillslånd för fusionsavtalets verkställande, medan frågorna omstadfästelse och oktroj skall underställas regeringen. En sådan ordning synesinte hell meningsfull, eftersom dessa beslut är beroende av varandra.Inspektionen flnner det naluriigt att man även i fusionssammanhang lillämparprincipen att regeringen stadfäster reglemente och meddelar oktroj för nysparbank. Emellertid ser inspektionen då knappast någon anledning till att inspektionen skall - medavvikelse från vad som gäller betr. bankaktiebolag och centrala föreningsbanker besluta om lillslåndel för fusionsavtalets verkställande. Betr. tillsynsbestämmelserna får inspektionenhänvisa lill vad ovan anförts rörande bankaktiebolagslagen i detla avseende (17kap. Jfr vad som sägs under 3.14.1 (II kap. 4 och 5 88). 4.7.4 Kammarrätten i Prop. Jfr vad som sägs under 3.16.2 och 3.18.1 (13 och 15kap. 5 Synpunkter på Föreningsbankslag (SOU 1984: 29) Synpunkter som i det tidigare lämnals påbankaktiebolagslagens utformning gäller i vissa fall ocksåföreningsbankslagens molsvarande bestämmelser,jfr avsnitt 3. Vadsom inspektionen har anfört under rubriken gäller itillämplig mån även föreningsbankerna. Bildande av föreningsbank m. m. Även betr. föreningsbankslagen har syftet varil att sålångt möjligt enhet-Uggöra banklagstiftningen. Föreningsbankerna har fått enfullständig asso-ciaflonsrättslig reglering utan nuvarande anknytning lill lagen om ekonomiskaföreningar. Den legala reglering, som () har,föreslås upphävd. Oktrojförfarande införes såsom för bankaktiebolag ochsparbanker. Detla gäller de föreningsbankersom får motta inlåning. Dessa är de centrala föreningsbankerna, dvs. nuvarande regionala föreningsbanker(centralkassor). Den nuvarande legala regleringen av föreningsbanksröreisensorganisation avskaffas enligt förslaget. Stor frihet ges rörelsen att självanpassa organisationen till vad som bäst kan tillgodoseeffektivitetskraven. Viktigt att noteraär att det i lagens inledande bestämmelser fastslås att föreningsbank inomett angivet område, i enlighet med kooperaliva gmndsatser och sinastadgar, har atl främja sparverksamhet samt utvecklingen inom lantbmkei ochnäringslivel i övrigt. Det blir alltså även här liksom beiräffande sparbankernaerforderligt att avgränsa verksamhetsområdena. Den nuvarande inriktningen på jordbmket modifieras. Inspekflonen kan ifråga om vad sålunda föreslås ansluta sig till utredningens bedömningar och förslag. Utredningen föreslår avskaffande av SFF;snuvarande legala status så som ett led i organisationen men finner detsamtidigt mest ändamålsenligt att SFF allQämt skall registrerashos bankinspektionen. Moliveringen är föreningsbankernas "särskilda verksamhet". Det avgörandeskälel torde vara att SFF beslår såsom ett organ med relativt stort inflytande över uppbyggnaden av föreningsbankernas organisationoch struktur. Lagför slaget ger åt rörelsen själv enfrihet att avgöra hur en tvåledsorganisation skall närmare utformas . Att SFF, utan att slå under bankin- 244 spektionenslillsyn, får en anknytning tillinspeklionen via dess funktion Prop. 1986/87: 12 som registreringsmyndighetkan därför innebära fördelar. Inspektionen godtar förslaget. Med hänvisning tillvad inspeklionen anförl betr. bestämmelsen om grundfond i 2 kap. 2 6 förslaget till sparbankslag vill inspeklionen framhålla beiydelsen av alt även föreningsbank vid sinslarl har elt insatskapital somsvarar mot beskaffenheten och omfattningen av verksamheten. En bestämmelsemotsvarande den i sparbankslagen bör införas även i föreningsbankslagensåvitt gäller central föreningsbank. SFF konstaterar med tillfredsställelse att de synpunkteroch önskemål som under utredningens gång framförts från föreningsbankernas sida i allt väsentligtbeaktats. Inte minst gäller delta det förhållandet att föreningsbankerna för förstagängen fär en egen fullständig lag med utföriiga moflveringar. Detta börutgöra en god grundval för föreningsbankemas fortsatla utveckling, särskiltsom rörelsen enligt den nya lagen själv får rätt att inom mycket vida gränser utforma sin internaorganisation. De fördelar som della medföröverstiger de eventuella nackdelar som det kan innebära att riksorganisationenslagreglerade ställning avskaffas. Det är endasl tvåbestämmelser i lagförslaget som enligt den samfällda meningen inom rörelsenskulle medföra väsentliga olägenheter. Det gäller angivandet i stadgarna avverksamhetsområdet för lokal föreningsbank ochkravet på godkänd revisor i lokal föreningsbank. I dessa båda hänseenden yrkar SFF ändringar. I övrigt vill SFFframföra vissa synpunkter och önskemål i fråga om ikraftträdande ochövergångsbestämmelser. Verksamhelsområde för lokal föreningsbank Enligt förslagel 2 kap. 5 8 punkt 2 skall föreningsbanksverksamhetsområde anges i stadgarna. Området skall enligt 1 kap. 1 8 Qärde stycketvara skiltfrån annan föreningsbanks område. Bestämmelserna gäller både cenlral och lokal föreningsbank. Förslagetöverensstämmer ifråga om central föreningsbank med gällande rätt (JkL 20 8).För lokal föreningsbank innebär bestämmelserna delvis en nyhet. Enligt JkL10 6 skall jordbrukskassas (lokal föreningsbanks) verksamhetsområde fastställasav riksorganisationen. Regeln att området skallvara skilt från andra jordbrukskassors gäller dock enligt samma paragraf ävenför dessa. Den nuvaranderegeln att jordbrukskassas verksamhetsområde skall fastställas avriksorganisationen infördes i samband med antagandet av gällande JkL 1956.Tidigare skulle verksamhetsområdet anges i stadgarna. Förslaget innebär såledesen återgång till fldigare ordning. De moflv som utredningen anför för denna ändring ärenligt SFFs mening inte övertygande. I det betänkandesom avlämnades av jordbmkskasseutredning (SOU1955: I, sid. 96) anfördes i den nu aktudla frågan bl. a. föQande: 245 "JkLsregler innebär nyheter såväl i form som i sak. JK skall ej vidare Prop.1986/87: 12 behöva angiva sittverksamhetsområde i stadgarna, lika lilel som den skall vara skyldig att där eQest ta upp andraföreskrifter än sådana som är obligatoriska enligt 6 8 FL. Ulredningenhar slopat JKFs föreskrifter i dessa ämnendärför att bestämmelser sådana som de i 50 6 första stycket JKF om vad JKsstadgar skall innehålla, numera ej torde ha någon uppgift att fylla. De vållardäremot kassorna - och i någon mån länsstyrelserna -besvär och kostnader. Varje ändring av debestämmelser i , som finns dubbleradei JKs stadgar, tvingar nämligen samtliga kassor alt ändra sina stadgar och att anmäla ändringarna tilllänsstyrelsen för godkännande och regisirering.Och varje jusiering av verksamhetsområden för kassor justeringarförekommer tämligen ofta - för med sig att de berörda kassorna får görastadgeändringar och söka godkännande och registrering därpå. Om den ordningeninföres, som utredningen förordar, kan dessa olägenheter undvikas. Ifråga om JKs lokalisering behöver stadgarna nämligen inle innehålla annat än en uppgift om denort inom riket, där kassans slyrelse skall ha sitt säte (6 8 3. Vilketverksamhetsområde kassan skall ha bestämmes av jordbmkskasserördsensriksorganisation. Att utmäta med hänsyntill förhållandena lämpliga verksamhetsområden för kassorna och atl vid förefallande behov jämka pågränserna för områdena synes vara ennaturlig uppgift för det organ inom kasserörelsen, som har att svara förcentral ledning och samordning av kassornas verksamhet." I proposiflon 1956; 122 sid. 101-102 uttalardepartementschefen: "Vad utredningen föreslagit rörande jordbrukskassasverksamhetsområde har lämnats utan erinran eUer tillstyrkts av allaremissinstanser utom två. För egen del finner jag förslaget ändamålsenligt ochpraktiskt. Jag kan således inte dela--------------- uppfattning,att vad som gäller om en jordbrukskassas verksamhetsområde är av den art altdel måste uppta gas istadgar och införas i föreningsregistrel. Jag betraktar frågan om verksamhetsområdet som en i huvudsak intern angelägenhet för kasserö relsen.Jordbrukskassa har flll huvudsaklig uppgifl alt beQäna sina med lemmargenom atl lämna kredit åt dem och det gäller huvudsakligen att anpassa verksamhetsområdet så att medlemmarna kan betjänas så bra som möjligtoch med så liten kostnad som möjligt för rörelsen. Medlemmarna rekryterasbland dem som äger fa.stighet eller bor inom verksamhetsområ det. För dem som är ellertänker bli medlem i kassa torde det te sig naturiigt att vid behov inhämta uppgift om kassans verksamhelsområde hos kassan själv eller möjUgen hos centralkassan.Givetvis bör en sådan uppgift finnas tillgänglig på båda ställena. För allmänheten utanför kasse- medlemmarnas och tilltänktakassemedlemmars krets lärer icke erfordras att föreningsregistret upptager uppgifter om kassas verksamhetsområde utöver dem som i registret tordekunna utläsas bl. a. av firmabeteckningen och av uppgiften om sätet för styrelsen. För prövning av fråga om stadfästelse av jordbmkskassasstadgar eller godkännande av kassan erfordras uppgift om kassans verksamhetsområde. Sådan uppgift kan emellertid tillhandahållas iärendet utan att uppgiften ingår i stadgarna. Med anledning av------------------ viUjag därjämte framhålla, att jordbruks kassa givelvis ej bör saknamedinflytande vid besiämmande av sitt verk samhetsområde. Emellertid böravgörandel tydligen flilkomma riksorgani sationen, eftersom avgränsandet avkassas verksamhetsområde berör flera kassor och dessa kan ha olikameningar om den lämpligaste gränsdragning- Jagvill slutligen, med anledning av vad jordbrukskreditkassan yttrat, Prop.1986/87: 12 ultala som min mening att det synes vara av betydelse både urallmänna synpunkter och för kasserörelsen att kasselagstiftningen innehållerstadgande, varav framgår atl jordbmkskassorna skall ha klara gränser så attverksamhetsområdena inte griper i varandra. Jag har, efter dessaöverväganden, i 10 8 departementsförslaget upptagit 11 8 utredningsförslaget i oförändraiskick." SFF kan inte flnna annat än att de motiv som låg tillgrund lagändring fortfarande har full bärighet. Till de motiv somanförts i ovannämnda betänkande och proposition kan läggas ytteriigare två omständigheter av betydelse. varjordbrukets kredilkassor föreningar m. b.p. a., alltså med ett visst personligt betalningsansvar för medlemmarna, etlansvar som man också i några fall var tvingade utkräva under 1920-talel. Vidare var rätten till medlemskap i jordbrukskassa starkt begränsad, i princip till dem som ägde eller brukadefastighet inom kassans verksamhetoch som där bedrev jordbruk eller fiske eller som tillhandahöll varor eller Qänster för dessa utövare. Medlemsreglernaoch den personliga ansvarigheten gjorde det nödvändigt med en exaktbeskrivning av verksamhetsområdet. Eftersom detta ofta inte sammanföll medrikets administrativa indelning kunde grånsbeskrivningen bli synnerligenomfattande. JkLmedförde de förändringarna atl såväl verksamhetsområdet för som bestämmelser ommedlemskap i jordbrukskassa (lokal föreningsbank) skall fastställas av riksorganisationen. Detta systemhar fungerat väl. I fråga omverksamhetsområdet har SFFs fastställande varit uteslutande formellt; dereella besluten har fattats efter samråd mellan den regionala och berörda lokala banker. Irealiteten är det den centrala banken som härvid har ett avgörande inflytande,vilkel också är naturligt med hänsyntill att det är denna som har det övergripande ansvaret för hela verksamheteninom sitt område. Häri ligger givetvis en skyldighet att söka åsladkomma en rationell administrativ indelning avdetta. Eftersom varje förändring av områdesindelningen enligt den föreslagnaordningen skulle kräva stadgeändringar i alla berörda föreningsbanker skuUe ennaturlig anpassningsprocess siarktförsväras. Regeln överensstämmer i viss mån heller inte med utredningenseget uttalande (sid. 14) att det från det allmännassida inte bör anläggas synpunkter på lämpliga organisationsformer utanatl det bör vara en fråga som rörelsen internt har alt ta ställning lill. Områdesindelningen ulgör i högstagrad en sådan fråga. Del bör i dettasammanhang erinras om att lokala föreningsbanker inte är obhgatoriska vare sig enligt den gällande ellerden föreslagna lagen. Inom den regionalaföreningsbank (Mälarprovinsernas) som arbetar utan lokala banker bestäms denadministrativa områdesindelningen av regionbanken, givelvis efter samråd medvederbörande lokala organ. Anledning saknas enligt SFFs mening att tillämpa enannan ordning för de regionala banker som har anslutit lokala banker. Ur medlemmarnassynpunkt saknar det praktisk betydelse i vilken lokal bank vederbörande ärmedlem. Något personligt ansvar för bankens förbindelser föreligger inte. Risken föratt en enskild lokal bank skulle försät- las i konkurs och medlemmarna i samband därmed föriora sina insatserär Prop. 1986/87: 12 uteslutandehypotetisk. I ett sådant läge skulle givetvis den centrala banken träda in med anlitande av enhetens gemensammaresurser. Den återbäring som lämnas kommer aUa medlemmar inom regionenlikformigt till godo oberoende av i vilken lokal bank vederbörande är medlem. Med stöd avovanstående hemställer SFF att nuvarande ordning i fråga om lokal föreningsbanksverksamhelsområde bibehålls med den ändringen att den befogenhet i dettahänseende som tillkommer riksorganisationen överförs tillden centrala föreningsbank till vilken den lokala banken är ansluten. Däremot bör bestämmelsen attverksamhetsområdet för central föreningsbankskall anges i stadgarna bibehållas. I enlighet med departementschefens uttalande i proposition 1956; 122sid. 126 skall detta dock ej behöva "angivas med detaQerad redovisning avkassans gräns i hela dess sträckningutan endast översiktligt". Detsamma bör gälla i fråga om deverksamhetsområden för lokala föreningsbanker, som den centrala banken i enlighet med ovanstående har att fastställa.Detta bör framgå av motivutlalande, Regeln att föreningsbanksverksamhetsområde skall vara skilt från annan föreningsbanks bör fortfarandegälla för såväl cenirala som lokala banker. Jfr vad som sägs under 3.2.3. 11 § försia stycket har från gällande lag om ekonomiskaföreningar övertagits en föråldrad formulering, när det talas omföreningsbankens "behållna tillgångar".