prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Patent- ochregistreringsverket finner förslaget oklart. Med en översiktlig granskning blirnyhelslägel inte klarlagt. Förslaget skulle enligt patenlverket kunna ledalill oUka typer av nyhetsgranskningar, vUket skulle medföra oklarhet,oreda och en ökad tillströmning till de allmänna domstolarna av mål, som grundar sig i otillräcklignyhetsgranskning. Svenska industrierspalenUngenJörers förening och medSHIO-Familjeföretagen är också negativa tiU förslagel om en översikllig granskning. Enligt utredningen är biblioteksmalerial "överhuvud tagel inte allmänna handlingar". Ulredningen berör också frågan omdatabaser kan anses; som biblioteksmalerial.Svenska palentombudsföreningen vill utveckla della och menar alt delta är enalltför fri lolkning av tryckfrihetsförordningen 2:11 p. 3 att säga all biblioteksmaterial över huvud laget inte ärallmänna handlingar. Syftet medbestämmelsen är atl förhindra alt alll som inlämnas som pliktexemplar bliroffenllig handUng. Föreningen hänvisar tiU etl ullalande av departementschefen i prop. 1975/76:160 s. 180 där det sägsatt naturligtvis skall allmännahandUngar, som en myndighet överlämnar till en arkivmyndighet inle Airige/iom förändra karaktär. "Bestämmelseni TF 2:11 p. 3 måste enligt sinordalydelse anses avse tryckt skrift, ljud- eUer bildupptagning eller annan handling som enbart för förvaring och vårdeller forsknings- och studieändamålingår i bibliotek. lorde i sina samUngar inle ha något maierial, som uppfyller det senaste kriteriet. "Pa-lentskrifteraa i bibUoteket har uppenbart en sädan offentlig karaktär,att de ej kan hemlighållas. Utredningenkonstaierar alt kritik riktas mot att patenldokumentation sprittsutanför patenlverkets huvudbyggnad. Utredningen menar att det 139 måsleanses vara patentverkets plikt att hålla dokumentalionen lätt tUl- Prop.1986/87:100 gänglig för aUmänheten på bekväma lider och i ändamålsenligalokaler. 14 Gör patenlverket inte någol åt detta så tror utredningen attpatentsystemets innovationsfrämjande verkan försvinner. Styrelsen för tekniskutveckling, SHIO-Familjeföretagen, , SACOISR medSveriges , . Svenska industriers palentingenjörersförening och delar utredningens mening. Styrelsen förleknisk utveckUng anser att en bättre tillgänglighet till patentiilteraluren skulle öka antaletkunder tiU uppdragsverksamhelen. Statskontoret harerfarit alt del endasl är elt fåtal personer och i aUmänhet samma personersom gör besöken i forskaraikivet. Därför anser statskontoret detviktigt atl, innan någon förändring vidtas, en kartläggning av besöksmängd ochbehov görs. Detla skall ställas i relation tUl kostnaderna för alt hålla samman dokumentalionen. SHIO-Familjeföretagen vill attöppettiderna utökas. SHIO anser alt informationsservicen måste förbättras. ingen handledare i arkivet.Allmänhetens tillgång liU dokumentationen har dessulom minskat på gmndav atl tjänstemännen förvarar material pä sina arbetsrum. /SR medSveriges anger möjlighelen alt återföra forskararkivet till patentverketgenom en gärdsutgrävning. De anser ocksåatl lillgång till patentdokumenlationen är av slor belydelse för teknikutvecklingen. villsärskilt poänglera alt forskararkivet med sin stora koncentration av utländskapatentskriftlilleraiur har en väsentiigfunkiion atl fylla. Genom förbättrad lokalisering och utformning avforskararkivet kan det bli så atlraktivi att det lockar tillbaka många som hargått över tiU att använda palentbiblioteken i andra nordiska länder. Då palentverketunder senare år blivit alltmer serviceinriklat torde ell tilltalande forskararkiv med placering i nära anslutningtUl palenlverket ytterUgare förstärka denna trend. Svenska industrierspalentingenjörers förening vill poängtera viklen av att ålgärder vidtas för atlförhindra en utgallring av värdefull patenllittera-tur. Dessutom önskar de snarasl enutredning om möjligheten atl få ell samlaloch väl fungerande patentbibUotek (dvs. läsesal -t- forskararkiv), anser att del ärav vikl inle bara för induslrin och enskilda uppfinnare utan även förprocessande parter i patentmål, att arkivethålls tillgängligt under kontorslid i stället som . Utredningenanser atl del svenska patenlverkel måste, för att kunna ratio nalisera och förbättra sin verksamhet, främst inrikla sig på en anpassning lill den pågående tekniska utvecklingen. Detla behövs främsl för alt spara utrymme så atl alll material kan lagras på platsen, Slyrelsen för teknisk utveckling, patenlverket, , SACOISR med 140 och är Prop,1986/87:100 posUiva tUl ulredningens förslag. Styrelsen förteknisk utveckling framhåller att en datorisering kan ge förbättrad kvalilelpå många granskningar men den ger troUgen på korl sikl endast begränsad arbetsbesparing. Statsverkens ingenjörsfärbuiid föreslåratt palentverket anmodas utarbetaoch inkomma med förslag till den datorisering man anser nödvändig. Dettaförslag skall sedan ligga lill gmnd för siatsmakterna att anslåerforderliga medel till en investering, /SR medSveriges menar att möjlighet för patenlverket att träffa avtal med deulländska palentverken om att överta informationlagrad på skivor, kräver att svensk dokumeniation kan erbjudas påmotsvarande sätl. På grund av de stora kosinaderna för detta förordar /SR med elt inlernordiskl samarbete. anger att"fömtom de fördelar, som anges i betänkandet, skulle en uiökaddalakapacitet utgöra ett betydelsefuUthjälpmedel för klassning samt för rationalisering av den administrativa hanleringen av patentansökningar. Vidare bör manfölja försöksverksamheten vid det europeiska patentverket med att ingepateniansökningar i maskinläsbar form, det s.k. DATIMTEX-syslemel, samtsludera vilka resurser etl motsvarande system vid det svenska patenlverketskulle kräva". Utredningenframför atl pä kort sikt bör patentverket inle minska anlalet patentingenjörer pä grand av det minskade anlalelärenden. FuU sysselsättning kan beredas genomnedarbelning av balansen av icke avgjorda ärenden, arbete med kortarehandläggningstider och en höjning avgranskningskvalileten. På lång sikt anser utredningen att uppdragsverksamhetenkommer att behöva ökade arbelsinsalser. Styrelsen för leknisk utveckling anserall "en minskning av granskar-kåren ner till gränsen 100 förPCT-myndigheter är ej önskvärt då varje granskares teknikområde därigenom blirför slort". Utredningenframhåller att omsättningen av patenlingenjörer har ökat. Utredningen föreslårdärför atl löneläget måste anpassas så all del inte hindrar en nyrekrytering av ingenjörer. , SACOISR med SverigesCivilingenjörsförbtmd och TCO delar utredningens uppfattning. SACOISR med menar atl den ökade omsättningen av palcntingenjörer bidrar liUminskad kvaUlel i handlägg ningen och en ökning av ärendebalanserna. Utredningenframför att del iroligen blir brist på svenska patentombud, som är kvalificerade alluppträda inför det europeiska patenlverket. inslämmer i ulredningensuppfallning. Pä grund av den väntade bristen päpatenlombud anser förbundet all staten genom patenlverket borde träda in ochkostnadsfritt stå för den formellahandläggningen. Förbundet anger också atl ombudens förändrade verksamhet,som alllmer utvecklats mot översättningsarbete, i längden kan medföra ensänkning av ombudens kompetens. Statskontoret anser sig inte hamöjlighet, att med utredningen som underlag bedöma konsekvenserna föruppfinnare och svensk industri av alt endastha utiändska ombud att tillgå. Statskontoret viU all denna fråga behandlas i samband men en analys av vilkenverksamhel etl svenskl palentverk bör bedriva bedömt utifrån ettindustripolitiskt perspektiv. 18 Utbildning avpatentombud och patentingenjörer Utredningen antar all det kommer att bU ontom patentombud ochpatentingenjörer. Patentombuden måste vara aukloriserade vid EPO för atl kunna uppträda där. För detta slälls storakrav. Del behövs välutbU-dadepatentingenjörer för alt kunna bedöma och handlägga nya projektidéer. Utredningen föreslär alt en högtkvalificerad utbildning anordnas för atl lösa dessa problem.Universitets- och högskoleämbetet, styrelsen för leknisk utveckling, patent-och registreringsverket, palenbesvärsrälien, RRV,SACOISR med , , . Svenska industrierspateniingenjörers förening, , och är positiva till förslaget, UniversUets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) anser det rikligl att man vid skapandet av en nyutbildning utgår ifrån att palentingenjörerna och flertalet patentombudäven i fortsättningen kommer att ha teknisk gmndulbildning, UHÄkonstaterar att utredningsförslaget är rätl lagl. Ulredningen har kanske formulerat målen lile väl högl.UHÄ tar upp som exempel att det inte räcker atl endast läsaimmaleriallagstiftningen för alt kunna utforma licensavtal, utan baskunskaperom räliskällor, avtalsrätt, processrättens grunderm. m. är också nödvändigt alt kunna. UHÄ föreslår alt utbildningenhålls vid juridiska fakultet, eflersom utbildningen måste hållas viden läroanstaU med bred kompelens. Styrelsenför teknisk utveckling anser attden första delen av utbildningen om ca 1 ärbör ske inom ramen för en anställning som granskaraspirant vid delsvenska patentverket. menaralt den i betänkandet föreslagna utbildningen endasl lar sikte på atttillfredsställa behovel av EPI-ombud. De finner att en UtbUdning även bör inrikta sig pä en marknadför patentombud i samt även patentverkets behov av välutbildade ingenjörer. För palentom- budssidan generellt sett är det önskvärt att utbUdningen även innehåUer 142 relevantaekonomiska och juridiska delar. instämmer i utre- Prop.1986/87:100 dårens uppfattning atl grundutbildningen bör ske vid tekniskhögskola. 14 Verket är kritiskt molutredningens förslag atl en del av studierna ska genomföras på så sätl atl ingenjören efter sin examen tar anstäUning videxempelvis en patentbyrå och medbibehållen lön deltar i kurser vid palentverket. Detta innebär allingenjören följer och aktivt deltar i patenlverkets handläggning. Verkelfinner detla svårt alt genomföra på gmnd av sekretesskäl och för ifrågasättandeav myndighetens objeklivitet. Verket föresläri slället att den nyexaminerade ingenjören söker anställning direkt vidpatentverket och där får den kompletterande utbildningen. Patentbersvärsrättenframför atl bör liksom vid EPO införa en offentlig auktorisation avpatenlombud. Det skuUe bidra liU att höja kvaliteten i ombudskåren. RRV vUl markera attett behov av en särskild utbildning bör analyseras ytterligare. Analysen börinnehålla behovens storlek, innehåUet i utbUdningen och kostnadsbilden. SACOISR medSveriges påpekar att de vill atl utbildningen skahållas i Siockholm vid Kungl. Detta på gmnd av att deflesta patenlombud, stora industriers patentavdelningar och och palentverket är lokaliserade lillStockholm. Utredningen föreslår atl godkändexamen bör ges i form av en skyddad titel. /SR med SverigesCivilingenjörsförbud menar "all liteln även bör delges redan yrkesverksammapalcntingenjörer med mångårig erfarenhei". TCO anser altförslagel om en utbildning är bra, men finner att det bör studeras vidare. Betänkandet nämneratt utbildningen bör leda tiU en breddning av ombudensverksamhetsområde tUl alt omfalta det induslriella rättsskyddsområ-del, konkurrensrättsliga frågor,utformning av licensavtal samt rådgivning ifinansiella frägor i samband med utnyttjande inleUektueU äganderätt. menar att dessa kunskaper omöjUgen kan samlas i en och samma person. Däremot skuUeman pä större patentbyråer kunna samla specialister på de olikaområdena. Föreningen vill också påpeka atldet är viktigt all utbildningen läggs upp så att examination lilleuropeiskt patentombud underlättas. Föreningen anmärker på bristen av teknikermed språkkunskaper kombinerade med kunskaper i juridik. Angående utredningens anmärkning om enstorsladscentralisering av patenlingenjörerpåpekar palenombudsföreningen atl det upprättats elt ökat antalfilialer liU de befintliga patentbyråerna i storstäderna. äi "starktkruiskt tiU utredningens förslag atl de blivande patentingenjörerna skautbildas för alt lämna råd ät induslrin ochuppfinnare även inom andra områden än de lekniska när del gäller det industriellarättsskyddet saml för att utforma licensavtal". advokatsamfundanser del vara en grov underskattning av problemen att tro atl manklarar uppgiflerna ulan juridisk bakgrund. De menar all del inte går atl upprätthålla ett högt kvalitetskrav påpalentingenjörerna om de splittrar sig på uppgifter vid sidan om de rentlekniska. ochSHIO-Familjeförelagen vUl poänglera viklen av alt utbUdningen får en bredd och kvalitet som medför en hög 143 kompetensnivåäven inlernationeUt selt. Som utredningen föreslår bör Prop. 1986/87:100ulbildningen vara tillgänglig för studerande från övriga . 14 industriförbund anser att det bör övervägas om inte utbUdning kan ske iform av nordiskt samarbete. Statskontoret anser att fömtsättningama vad gäller deflesta av patentverketsverksamheier påverkats av tillkomsten av EPO. Statskontoret menar att detdärför behöver belysas vilken verksamhet ell svenskt patentverk bör bedriva för atl tillgodosesvenska uppfinnare och svensk industris behov. En sådan utredning skullebelysa olika alternativa nivåer påpatentverkets verksamhet såväl vad gäller innehåU som omfattning. Dessutomskulle de olika alternativens konsekvenser för svensk industri och uppfinnare analyseras. Därefter kanstatsmakterna utifrån ett industripolitisktperspektiv avgöra inriktningen och omfattningen av patentverkets framtidaverksamhet. RRV anser alt etl upprätthållande avkompetensen inom patentverkets granskarkår kräver att etl offensivtaffärskoncept läggs fast av verkel. Gmnden för elt sådant koncept måsle ligga ien analys av de industriella behoven och deinduslripolitiska förutsättningarna. möjligheter attfungera som slöd för svensk industris innovationsförmåga och internationellakonkurtenskraft behöver också belysas. Härvid bör andra resurser, statliga ochicke statliga beaktas. En sådan här analys bör enligt RRV kompletteras med alternativa handlingsplaner i fall atl denframtida ärendemängden blir mindre än vad utredningen beräknat. Dessa analyser skullekunna ligga lill grund för ell offensivt affärskoncept förankrat i en för patentverket teknikspridnings- ochinformationsroll inom industripolitiken.En sädan roll kan enligt RRV bU en motvikt tUl de kostnader som statenivingas ta för alt behåUa de fördelar som följer av palenlverkels ställning somPCT-myndighet. Bilaga 14.3 Prop.1986/87:100 BU.14 Förslag till Lag om ändring i lagen (1977:729) ompatentbesvärsrätten Härigenomföreskrivs atl 1 § lagen (1977:72) om patentbesvärsrätten skaU ha följandelydelse. Patentbesvärsrätten upptager somförvaltningsdomstol besvär mot beslut av patent- och registreringsverketenligt vad som föreskrivs i patentlagen(1967:837) eller med stöd därav utfärdade beslämmelser samt imönsterskyddslagen (1970:485),varumärkeslagen (1960: 644), namnlagen(1982:670) och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område. Patentbesvärsrätten har sitt kansli i patent- och registreringsverket. Patentbesvärsrättenprövar som förvaltningsdomstol överklagande av beslut av palenl- och registreringsverket enligtvad som föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med stöd därav utfärdade beslämmelser samt imönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (1960: 644), namnlagen(1982:670) och lagen (1977:1016) med vissa beslämmelser pä tryckfrihetsförordningens omräde. Denna lag träder i kraft den 1 juU 1987. ' Senasle lydelse 1983:436. 1986/87:100 Bil. 34 34 35 3536 36 A Industridepartementet m. m. 2 Induslriråd/indusiriaiiaché 3 Utredningar m. m. 5 Bidrag till för industriel! 37 B Industri m. m. Bidrag lill StiftelsenInslilulet för Förelagsutveckling Främjande av hemslöjden' Kostnader förstatsstödd exportkredilgivning genom AB Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fariyg m. m. Ersällning förextra kostnader för förmånlig kredilgivning lill Kostnader för viss kreditgivning hos InduslripoUtiska åtgärderför tekoindustrin Branschfrämjandeåtgärder Småförelagsutveckling Täckande avförlusler vid viss garantigivning, m. m. Visst regionalpoliliskt slödLokaliseringsbidrag m. m. Lokaliseringslån Regionala utvecklingsinsatser m. m. Täckande avförlusler på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Ersättning för nedsältning av socialavgifter Sysselsättningsslöd8 Expertgruppen för forskning om regional utveckling Kapilallillskolt till en utvecklingsfond för Västnorden 58 10Särskilda regionalpolitiska insalser för infraslruklurulbyggnad m.m. *4 500 000 3000000002 025 205 000 59 D Mineralförsörjning m. m. 60 1 Geologisk kartering m. m. 64 4 Prospektering m. m. 65 5Egendomsförvaltning m. m. 66 6 Delegationen för samordning av havsresursverk- m.m. Kostnader för kronolorp FFV: Byggnader och utrustning Räntestödm. m. till varvsindustrin FörlusUäckninglill följd av slatliga garanlier lillsvensk varvsindustri och beställare av fariyg Ränta och amortering på slalens skuld lill 78 6 Ränta pä statens skuld lill 1986/87:100 Bil. Teknisk utveckling m. m. Styrelsenför leknisk utveckling: Bidrag lill Nationell rymdverksamhet Europeiskl forsknings- och utvecklingssamarbete Slalens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet Bidraglill slatens provningsanslall : Utrustning Statens mäl-och provråd Bidrag till vissa inlemalionellaorganisationer Bidrag till Bidrag : förförsvarsuppfinningar Industriell utveckling inom mikroelejctronikenForskningsbidrag lill teknikbaseräde småförelag 107Bilaga 14.1 Sammanfattning av remissyttranden över översynen av,palenl-och regisieringsverketsorganisalion, ledning samt behov av leknikstöd 129 Bilaga 14.2Sammanfattning av remissyttranden över belänkandet (SOU 1985:53) och den europeiska paientorganisationen 145Bilaga 14.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätlen * Beräknai belopp. Bilaga 15 till budgetpropositionen 1987 1986/87:100 Bil. är den offentliga sektornsdepartement. Civildepartementetsvarar inom regeringskansliel för beredning av regeringsärenden bl.a. om rationalisering och revision inom statsförvaltningen, om allmänna frågorsom rör användningen av ADB-teknik i den offentUga förvaltningen, om statistik, omperson- och adressregister, om samhällsinformation och om statiig lokalförsörjning inomvissa områden. Civildepartementethandlägger vidare sådana ärenden om arbets- och anställningsviUkor i offentliga anstäUningar som inte rör avlönings- ochpensionsförmåner. Vidare hör tilldepartementet medbeslämmandefrågor och frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män när det gäller offentUga anställningar och uppdrag, personaladministralivafrågor inom det statligt regleradeförvaltningsområdet samt arbetsmiljöfrågor inom statsförvaltningen. TillcivUdeparlemenlets ansvarsområde hör ocksä ärenden om länsstyrelserna, och andra trossamfund saml vissa frågor om kommunerna, landstingskommunerna, kommunalförbunden, folkrörelserna och aUmänna arvsfonden. Departementethandlägger dessulom frågor om de kungl. hov- och slottsstaterna (sebil. 3 till budgetpropositionen). handlägger ocksålångsiktiga och övergripande datafrågor som kräver särskUd samordning. Till hörkammarkollegiet, statskontoret, och statistiskacentralbyrån saml slatens löne- och pensionsverk, slatens institut förpersonalutveckling, statens arbetsmarknadsnämndoch andra personaladministraliva myndigheler, bl.a. en inrättad, partssammansatt . Under finns numera också statensperson- och adressregister-nämnd, som svarar för det samordnade person- ochadressregistret (SPAR). Driflen av delta sköts av datamaskincentralen föradministrativ dalabehandling (DAFA) somombildats tUI aktiebolag . Andra myndigheter som hör tilldepartementet är länsstyrelsernas organisationsnämnd och länsstyrelserna saml stiftsmyndigheterna och vissa andra kyrkliga myndigheter. TiU departementet hörockså regeringskansliels förvaltningskontor och revisionskontoret iregeringskansliel. 1 1986187.1 saml.Nr 100. 1 Budgetförslagets huvudsakliga inriktning Prop. Utgiftema under huvudtitel /88 har beräknats till 3 168,1 milj. kr. Det innebär enminskning med 842,9 milj. kr. jämfört med /87, främst beroende på attlänsstyrelseanslaget minskas med anledning av att länsskattemyndigheter bUdasden . Deförslag till anslag inom område som sålunda läggs fram för /88 ligger i linjemed regeringens strävan alt förslärka ekonomi. Arbetet med attomprioritera och satsningar på att effektivt utnyttja resurserna inomcivildepartementets område är därför det som främst kännetecknar budgetförslaget. 2 Statlig rationalisering och ADB m. m. ADB är ell viktigt rationaliseringsinstrument.Inriktningen är att styra investeringarnatill de områden där de bäst främjar en effektivisering av statsförvaltningen.Departementet gör särskilda insatser för all stimulera myndigheterna all utnyttja småskalig ADB-utruslning. Särskilda insalsergörs också för atl samordna sakverksamhet och ADB-verksamhet bl. a. genom att öka myndighetemas ansvar för egnaADB-invesleringar. Anslaget tillADB-utmstning ökas med 62,5 milj. kr. till 372,5 milj. kr. En ökadavgiftsfinansiering kommer att ske av statskontorets verksamhet. Dessutomföreslås atl verksamhelen vid kammarkollegiets fondbyrå avgiftsfinansieras. Entreårig budgetram fÖr statistiska cenlralbyrån (SCB) läggs fast för perioden den - . Dennuvarande delprogramindelningenersälts med eh ny, som mer renodlat ansluter lill ansvarsfördelningeninom . beräknas arbetet medFoB 85 bli avslutat. Alternativa former m.m. för en folk- och bosladsräkning föreslås bU utredda. SCBföreslås få i uppdrag all överföra inemol 100 Ijänster från tUlÖrebro. Riksarkivel och SCB har fatt i uppdragatt utreda fömtsätiningarna för att överflytta tiU . Huvuddragen i nya rikllinjer för den statiigalokalförsörjningen redovisas i budgetpropositionens bilaga 2, Gemensamma frågor.Riktlinjerna innebär bl. a.alt de enskilda myndigheterna får etl ökal ansvar för sin lokalförsörjning. För budgetårel1987/88 har för byggnadsarbeten för statlig förvallning beräknats etl anslag på 198,5 milj. kr. Iinvesleringsplanen har en kostnadsram förts upp för en ombyggnad av kvarteretVega i . På anslaget görs enneddragning på sammanlagt 7,5 milj. kr. 5 Statlig personalpolitik m.m. Prop. Ett anslag om 100 milj. kr. beräknas även för budgetåret1987/88 till bidrag lillförnyelsefonder på det statiigl reglerade området. En fortsattsalsning på personalutbildning och andra utvecklingsinsatser redovisas. Delgäller förulom bidrag tiU sådant utvecklingsarbete hos slatens institut förpersonalutveckling (SIPU) som inle är ett led i institutetsavgiftsfinansierade verksamhet - kostnader för utbildning och kon-suUinsatser inom bl.a. jämslälldhelsområdel och ADB-området. Anslaget för detta ändamålräknas upp med 2 milj. kr. liU 15 milj. kr. för /88. För särskildaåtgärder inom jämslälldhetsområdet har 1 milj. kr. En besparing på 15milj. görs på anslaget för lönekostnader vid viss omskolning och omplacering. Dessulomföreslås en viss uppräkning av den avgiftsom de tUl Statshälsan anslutna myndigheterna har att erlägga. Statens löne- och pensionsverk föreslåsfå en treårig budgetram för perioden - . Regeringen avser att under innevarande mandatperiodförelägga en proposition med förslag om samordnad länsförvaltning.För /88 föreslås ett begränsat huvudalternativ för länsstyrelserna. Omfattandereformer beträffande den kyrkliga organisalionen på slifts-och lokalplanetförbereds nu inom . Vidare sker en översyn avhela den kyrkliga lagstiftningen. Besparingar omsammanlagt 11,2 milj. kr. föreslås i fräga om anslagen tUl kyrkligaändamål. Besparingarna uppvägs delvis av utgiftsökningar om 3,6 milj. kr. Förinre restaurering av avsätts 1,4 milj. kr. Förändringarna inom område iförhåUande till budgetårel 1986/87 framgår av följande sammansläUning(beloppen i milj. m. m. Statlig rationalisering och revision, statistik -1-13,7 Länsstyrelsema m. m. -923,6 Övriga ändamål Totalt för civildepar- -842,9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlräde Föredragande: statsrådet 1986/87:100 BU.15 Anmälan tillbudgetpropositionen 1987 Inledning svarar inom förgemensamma frågor som rörden offentiiga sektorn.