prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Även om aktiebolagslagen innehåller en med Prop.1986/87: 12 förslaget identisk bestämmelse,bör konstaleras all denna i akliebolagslagen föregås av en bestämmelse om attaktiekapitalet skall uppgå lill 50000 kronor.- Eftersom det för bankaktiebolagens del inte ansetts erforderiigl all föreskriva någol om aktiekapitalels sloriek,en föreskrift som i sig vore en portalbestämmelse, finns ej heller anledningatt ta upp del föreslagna Iredjestycket redan i 1 kap. 1 8. Slycket bör i stället flyttas till 3kap. som innehåller beslämmelser om akiier m. m. 1 de inledande kommentarerna har förordats att denföreslagna ramlagen skall innehålla bestämmelser om bl.a. flUsyn. Även om demateriella bestämmelserna härom alltså bör återfinnas i bankaktiebolagslagenfinns anledning atl redan nu till ramlagen flytta den grundläggandebestämmelsen om atl bankaktiebolag, liksom för övrigt också sparbanker ochföreningsbanker, skall stå under tillsyn av bankinspektionen och vara registrerade hosdenna. Genom I kap. 3 8 bankaktiebolagslagen och motsvarandelagrum i de andra banklagarna införes i bankerna etl koncernbegrepp motsvarande aktiebolagslagens. inle varit lagfäsi för bankerna har tillmättsbetydelse vid tillämpningen av aktiebolagslagens regler om låneförbud (12 kap. 78). Sålunda har med hänvisning flll avsaknaden i banklagstiftningen av bestämmelser om koncern,aktieägare, styrelseledamöter m. fl. ibankaktiebolag ansetts inte Iräffade av det låneförbud som enligt 12 kap. 7 6 aktiebolagslagen i och för sig gällerbetr. I sambandmed att denna tolkning presenterades i en proposition framhölls att det avnaturliga skäl skulle vara förenat med olägenheter om sådana personer i eller med anknytning till ägarbankensom flllhör personkretsen i nämnda lagrum skulle omfattas av det låneförbud somgäller betr. kredit-dier flnansbolag som banken är moderföretag till. Frågan blir då ominförandet av ett koncernbegrepp i banklagstiftningen påverkar dentolkning som då gjordes. Inspektionen har för sin del kommit tUl denuppfattningen att så inte blir fallet. Bankkoncernerna skapas inte genom denallmänna aktiebolagslagen utan genom banklagstiftningen och koncernreglerna i12 kap. 7 8 allmänna aktiebolagslagen blir därmed inte tillämpliga på bolag somingår i bankkoncerner. Inspektionen har emellerfld ansett sig böra fästa uppmärksamheten på frågan. Fullmäktige flnner även utredningens förslag atlaktiebolagslagens besläm melserom koncerner skall gälla även för banker väl motiverade. Förslagel innebär en angelägen anpassning flll den utveckling som redan ägt rum genom att banker bildat dotterbolag såvål inom landet som utomlands. 3.1.4 Fullmäktige i riksbank Prop. Fullmäktige nolerar med tillfredsställelse atlutredningen förestår atl aktiebolagslagens beslämmelser om koncerner skallgälla även för banker. Den utveckhng som ägt rum, där banker i storutsträckning bildar olika dotterbolag både i och ulomlands, gör ellsådant koncernbegrepp högstmofiverad. Fullmäktige vill i detla sammanhang erinra om att en sådan koncerndefinition kan motivera vissaändringar i den kreditpolitiska lagstiftningen. Paragrafen har fått en något vilseledande redigering.Det synes som om hänvisningen till 14 kap. 2 8 innebär ett undantag från regeln atlstiftarna skall vara bosattai . Paragrafen torde vinna i tydlighet i flera avseenden med t. ex.föQande lydelse; Ett bankaktiebolag skall bildas av en eller flera fysiskapersoner såsom stiftare. Dessa skall vara svenska medborgare och bosatta i . Avbestämmelsernai 14 kap. 2 8 framgår, att bankaktiebolag även kan bildas genom fusion. 1 andra stycket - och motsvarande bestämmelse iakliebolagslagen - bör införas att också den som har näringsförbud enligt 199 b8 konkurslagen (1921: 225) är förhindrad att vara stiftare. Motsvarande erinran börgöras i fråga omstyrelseledamot i 8 kap. 3 6. Förslagets två stycken bör i likhet medaktiebolagslagens motsvarande paragraf skrivas i ett stycke. Härigenom framstårförbudet mol underkursemission mera som grundläggande vid stiftandet än som enbestämmelse knuien lill aktiebegreppet och därför hänförlig lill 3 kap. Jfr ocksånedan vid 4 kap. Med hänsyn till att bankaktiebolagslagen tillskillnad från akliebolagslagen föreskriveratt minst två revisorssuppleanter skall utses (jfr 10 kap. 1 8 i de bådalagarna) bör bolagsordningen enligt 5 6 punkten 6 också ange antaletrevisorssuppleanter. Beträffande 5 8 punkten 7 ifrågasätts om inte också enföreskrift om flden för sammankallandet av bolagsstämman bör innefattas, jfr9 kap. 8 6 första stycket. 1986/87: 12 I första stycket andra meningen föreskrivs - iöverensstämmelse med aktiebolagslagen - att, om en stiftare har tecknat etlvisst antal akiier, minst delta antal skall fllldelas honom. Bestämmelsen gerintryck av alt stiftaren tvångsvis skulle kunna tilldelas fler aktier än hantecknat. Det bör i stället framgå av paragrafen alt stiftaren är berälligad allfå del antal aktier han tecknat, eftersom han alllid med hänsyn till skyddelför övriga aktietecknare är skyldig att stå för sin teckning. 1 andra stycket sista meningen sägs att detinbetalda aktiebeloppet skall betalas tillbaka med ränta till tecknarna.Inbetalt akliebdopp eller inbetalt aktiekapital är en teknisk term i sambandmed emissioner och redovisning. Eftersom det här bara är fråga om insättning påbankräkning, bör uttrycket ändras till det insatta aktiebeloppet. Vad gäller konkurrensaspekterna vill vi hänvisalill () remissyttrande. NO anser att tiden kanvara mogen att slopa behovsprövningen i fråga om banker. Samma liberaliseringav tillståndsprövningen som genomförs på försäkringsområdet borde kunnatillämpas på bankområdet. En sådan liberalisering bör också gälla vidbankfusioner. Bestämmelser om regeringens prövning avetablering av ny bank återfinns i 2 kap. 3 8 förslagel lill bankaktiebolagslag,2 kap. 3 8 förslaget lill sparbankslag och 2 kap. 2 6 förslaget tUlföreningsbankslag. Enligt förslagen skall regeringen ifråga om samtliga trebankinstitutsgrupper (föreningsbanker endast beträffande central föreningsbank)dels göra en formell prövning av bolagsordning (affärsbanker), reglemente(sparbanker) och stadgar (centrala föreningsbanker), dels pröva om denplanerade rörelsen är nyttig för det allmänna. Om sä är fallet skall regeringenstadfästa bolagsordningen (reglementet respekflve stadgarna) saml beviQaoktroj. NO har inget att invändamot att fömtsättningarna för prövning av banks etablering görs mera likartadeför de tre bankinstilutsgrupperna och atl oktroj beviQas av regeringen församfliga (utom lokala föreningsbanker). Förslagen innebär emellertid i stortsett att den hittillsvarande behovsprövningen vid banketablering består. NOvill ifrågasätta om inte tiden nu är mogen att slopa behovsprövningen ävenifråga om banker. Behovsprincipen på bankväsendets omräde har som redovisas iutredningen sitt ursprung i förhållandena . Dessaförhållanden är nu annorlunda. a. har koncentrationen inomaffärsbanksseklorn gått förhållandevis långt. En ny banklagstiftning börenligt NOs uppfattning ha en positivaresyn på nyetablering och behovet av konkurrens än vad den Prop. 1986/87: 12gamla ger uttryck för. Päförsäkringsområdet har regeringen (prop. 1984/85:77) föreslagil attbehovsprincipen skall avskaffas. I stället föreslås atl regeringen skall bevilja koncession"om inte den planerade verksamhelen bedöms vara oförenlig med en sund utveckling avförsäkringsväsendet". NO anser att entillståndsprövning även fortsättningsvis är motiverad ifråga om banketablering. Enligt NOsuppfattning bör denna prövning göras enligtliknande kriterier som kan förulses bli fallet på försäkringsområdet. Även om det givetvis är betydandeskillnader mellan de båda verksamheterna,kan vad gäller etableringsfrågorna myckel av det principiella resonemang som departementschefen för i prop.1984/85:77 s 47 f beträffandebehovsprincipens slopande på försäkringsområdet överföras ocksä lillbankområdet. På bankområdet börman dock med fördel kunna knyta an till de i den tidigarelagstiftningen etablerade begreppen "en sund utveckling av bankverksamheten","en sund utveckling av sparbanksverksamheten" samt "en sundutveckling av föreningsbanksverksamheten" och som föresläs bli överförda till de nya lagarna i kapitlen ombankinspektionens tillsyn. NO villalltså föreslå att regeringen skall stadfästa bolagsordning (reglemente, stadgar) saml bevilja oktroj "om inteden planerade rörelsen bedöms varaoförenlig med en sund utveckling av bankverksamheten (sparbanksverksamheten,föreningsbanksverksamheten)". Genom den av NOföreslagna ändringen kan etl till konkurrensaspekterna positivaresynsätt få sitt genomslag på både bank- och försäkringsområdena. Enligl 2 kap. 4 8 skaU regeringen kunna uppdra ålbankinspektionen atl stadfästa ändring av bolagsordning i sådana fall som inteär av principiell betydelse eller eQest av synnerlig vikt. Därmed kommer det storaflertalet ändringar att kunna stadfästas av inspektionen. Utredningen uttalar docki moflven att ändring som avser uividgning av rörelsen med en ny rörelsegren allljäml börfå stadfästas av regeringen. Häremol har inspektionen i och för sig intenågon invändning. Vissa utvidgningar av rördsesortimen-tel är emellerfldav mera formell än reell nalur eller eQest av ringa betydelse. Den av utredningen rekommenderadeprincipen bör därför endast ta sikte på utvidgningar av betydelse. I sammanhanget börframhållas att enligt 3 8 fondkommissionslagen fondkommissionsrörelsefår drivas endasi efter flllstånd av bankinspektio nen.Inspektionen anser, att om en bank vill utvidga sin rörelse med att bedrivafondkommissionsverksamhel inspektionen bör kunna stadfästa även den erforderliga ändringen av banksbolagsordning. Det skall också nämnas att datainspektionen enligl 3 6 kreditupplysningslagen meddelar tillstånd för kreditupplysningsverksamhet. Den omständigheten synes emellertid inte utesluta behov av att regeringen eller bankinspektionen stadfäster erforderlig ändring av banks bolagsordning. Utredningens lagförslag innehåller lika litet som gällande lag något kravProp. 1986/87: 12 pä aktiekapital av vissstorlek vid banks bildande. Ulredningen har diskuterat lämpligheten av en föreskrift attaktiekapitalet skall bestämmas med hänsyn till omfattningen och beskaffenhetenav den planerade rörelsen. En sådan föreskrift flnns iförsäkringsrördsdagen. Utredningen anser dock atlmed hänsyn lill bestämmelserna omkapitaltäckning en dylik beslämmelseär obehövlig. Saken kan diskuteras. En bank måste under alla förhållanden redanvid starten ha ett aktiekapital relaterat till verksamhetens beräknade omfattning och siruktur under denlid som närmasl kan överblickas. Teoretiskt skulle, om det egna kapitalet iinitialskedet uteslutande relateras lill behovet av kapitalläckning förplaceringar, aktiekapitalet kunnahållas mycket lågl. Vissa placeringar är ju läckningsfria eller kräver endast obetydlig täckning. En bank kan ocksåunder ett inledande skede bli utsatt för påfrestningar som sammanhänger medkostnader för verksamhetensuppbyggnad och den omständigheten atl konsolidering i form av avsättningar ännu saknas. Även oberoendehärav måste storleken av del egnakapitalet bli en viktig fråga vid oktrojprövningen. Om en bank skall omfattas av allmänhetens förtroende och fåden nödvändiga rörelsefriheten, börkapitalet inle understiga 30-50 miQ. Inspeklionen anser det från nämnda uigångspunkter önskvärt atl enföreskrift motsvarande försäkringsrörelselagens införes ibanklagstiftningen. Mot angiven bakgrundanser bankinspeklionen vidare att ansökan om oklroj bör innefatta enverksamhetsplan avseende den tillämnade banken. Därmed skulle en båttre grundför oktrojprövningen erhållas. En bestämmelsehärom föresläs därför. Moliveringen föratt slopa oktrojens begränsning till anser inspektionen bärande. Vad Ulredningen iövrigt föreslår i 2 kap. och närmst därefter föQande kapilel är avassociationsrättslig natur och ansluter i tillämplig mån till1975 års aktiebolagslag. Inspeklionenhar ej några invändningar atl redovisa i anledning av vad.som sålundaföreslås. I motiveringen till 2 kap. behandlas (del 2 s 13) bl.a. oktrojprövningen. Härvid berörs bestämmelserna 14 6 4 mom. i den nuvarande lagen ombankrörelse. Enligt reglerna där kan regeringen i samband med beviQande av oktroj föreskrivaskyldighet för bankaktiebolag att ta emot värdehandlingar tillförvaring och förvaltning i enlighel med bestämmelser.Utredningen har funnit överflödigt att ta med bestämmelsen i förslaget med motiveringen alt bankerna intelorde ha någon anledning att motsätta sig att förvara och förvaltasådana handlingar. Kammarrätien anser attdet vid prövningen av en oktrojansökan bör beaktas huruvida sökanden är bereddatt påta sig denna uppgift. Någon uttrycklig bestämmelse härom synesdock inle erforderlig. 3.3 3 kap. Prop. 1986/87: 12 Bestämmelserna i förevarande kapitel tillstyrks med etlpar erinringar. Det synes sålunda naturligt atl sådana beslämmelser i lagenom förenklad aktiehantering som endast avser bankaktiebolag förs in i förevarande kapitel.Bankföreningen tillstyrker alt en ny lag om värdepappers-centralen och om förvaltarregistreringersätter den gällande lagen. Det förslagsom i detta syfte tidigare lagts fram av försäkringsrörelseutredningenbör föranleda lagstiftning. Det bör därvid observeras att lagen (1970:599) om avdrag vid inkomsttaxeringen föravgifter lill måste ändras. I likhet medgällande banklag lar förslaget inte upp bestämmelser om lösningsrätt vid aktiers övergäng lill nyägare. anser att det, infören utveckling där banker med ell mindre antal aktieägare kan tänkas, bör i lag ges möjlighel atl görabolagsordningsförbehåll om lösningsrätt.Bestämmelser härom bör ulformas i enlighet med 3 kap. 3 8 aktiebolagslagen. Därvid bör noteras att andrastycket andra meningen i dennaparagraf fått en missledande språklig utformning. Bestämmelsen bör lyda; Om tillämpningen avföreskrift i bolagsordningen rörande lösens belopp skuUe åt någonbereda olillböriig fördel, kan jämkning ske. ålerkommer vid 9 kap. tiU sambandetmellan den i denna paragraf tredje stycket upptagna röstvärdesregeln ochbestämmelserna om utövande av rösträtt vid bolagsstämma enligt 9 kap. 3 6- I första stycket andra meningen föreskrivs att akliebrevfår lämnas ul först när de aktier som brevet lyder på har betalts. Dennabestämmelse tar inle hänsyn till möjligheten av att akiier utfärdas efterfondemission. Motsvarande uttryck i akflebolagslagen "när fuU betalningerlagts" lider av sammabrist. Endast förslaget till bankaktiebolagslag (SOU1984:26-27) berör VPC, varförVPC inskränker sig till att yttra sig över detta förslag. yttrar sig VPC över det i betänkandetFöQdlagsltftning till en ny lag om försäkringsrörelse(DsE 1981: 11) ingående förslaget till lag om värdepapperscentralen m.m. De lagregler,berörande avstämningsbolag, som upptagits i förslaget till bankaktiebolagslag,överensslämmer i huvudsak med motsvarande regler i akliebolagslagen.Arkiveringsregeln i 33 6 lagen om förenklad aktiehante- 174 ring, som saknade molsvarighei i akliebolagslagen, har intagits i 3 kap.12 8 Prop. 1986/87; 12 3st, vilkel är värdefulll. Den föreslagnalagen om värdepapperscenlralen är avsedd alt tillsammans med reglerna ibankaktiebolagslagen beiräffande avstämningsbolag hell ersätta lagen om förenkladaktiehantering. Emellertid synes regeln i 20a 8 lagen om förenklad aktiehantering inte ha övertons till något av förslagen. Den behandlar möjlighetenför förvaltare atl medge att aktiebrev inteulfärdas beträffande förvallade aktier och rättsverkan av att beträffande sådana aktier inte utfärdas aktiebrev. VPChemställer därför alt denna lagregelmåtte medtagas enär den är av väsentlig betydelse och tillämpas i alltslörre utsträckning. I övrigt tillstyrkerVPC alt förslagen i de delar som berör VPC lägges till grund för lagstiftning. Enligl förslagel till 3 kap. 14 § skall aktiebokenhållas tillgänglig för alla på aktiebolagets huvudkontor. Här kan man för detförsta vara tveksam omordföQden är sådan atl den ger en rätt förståelse av regeln. skallju vara tUlgänglig för allmänheten och inte bara för samtliga pä bankens huvudkontor. Den synpunkten är lätl att lillgodose genomen enkel ändring av ordföQden i stadgandet. För del andra villhovrätten ifrågasätta om del är nödvändigt att använda uttrycket huvudkontor. Imolsvarande paragraf i aktiebolagslagen sägs att aktieboken skall hållastillgänglig hos bolaget för envar. Detta innebär atl man fär inledasökandet efter aktieboken pä den plals där bolagel har sitt säte. Säger man atlaktieboken är tillgänglig hos bankaktiebolaget, innebär detla atl den finns att tillgå där bankenhar sitt säte, dvs. Detflnns föQaktligen inte någon anledning att införa begreppet huvudkontor. Enefler ABL utformad regel ger fullt lillräcklig information. Det sagda gäller både aktiebok som förs för handoch sådan som finns på dala. (Jfrmotsvarande reglering i förslaget till 3 kap. 6 8 FBL.) finner den föreslagna flexibiliteten ifråga om emissioner angelägen. Möjligheten till apportemissioner, riktadeemissioner och utnytQande av reservfond och uppskrivningsfond för fondemissionär således välkomna förändringar. I det tidigare omnämnda förslaget tilländringar i aktiebolagslagen vilket underställts påpekasflera bestämmelser i 4 kap. aktiebolagslagen som är mindre lämpliga. understryker vikten av att dessaändringar genomförs. 2 6 Prop. I första slycket föreskrivs förbud motunderkursemission. Utredningen framhålleratl något behov av bestämmelser om sädan emission - i motsats flll förhållandet för vanliga aktiebolag -inte finns för bankaktiebolagen. Bl.a. med hänsyn till bestämmelserna omskyddet för det egna kapilalellorde det enligt utredningen vara nästan uteslutet att börskurserna påbankaktier skulle gå ner så drastiskt att kurserna skulle komma att ligga under pari. kan vitsorda sistnämndauttalande. För det fall kursen ligger nära pari kan det emellertid vara svårtatl, om förbud mot underkurs finns, placera en emission, eftersom det börfinnas utrymme för en rabatt till aktieägarna. Vid behov av en kapitalökning ien bank kan del länkas all en paketlösning vari också enunderkursemission ingår är del mestlämpliga. Även om det inte kan vara av större praktisk betydelse, bör enligt föreningens mening den i övrigt uppnåddaflexibiliteten i emissionssammanhangutsträckas att också medge bankerna möjligheten tUl underkursemission -naturligtvis med erforderliga skyddsbestämmelser. Anledning finns således inte att i detta hänseendeavvika från aktiebolagslagen. I andra stycket bör uttrycket "regeringenstillstånd" bytas mot "regeringenseller bankinspektionens tiUstånd". Jfr 7 kap. 48 6 p. och moflvut-talandesid. Enligt förslaget kan apportegendom tillskjutas i sambandmed nyemission men inte, till skillnad från vad som gäller enligt aktiebolagslagen,vid nybildningav ett bankaktiebolag. Vid förevarande paragraf som behandlar aktieägarnasföreträdesrätt bör anmärkas alt sådan rätt inte föreligger vid apportemission.Saknar aktieägarna möjlighel atl tillskjuta den apporlegendom, som de videmissionsbeslutet tagit ställning för, kommer de inte heller i fråga som deltagare iemissionen. DetIredje stycket innehåller bestämmelser om utsändande av emissionshandlingar iavstämningsbolag och också om vad som inträffar om en formellt berättigad mottagare av ett aktiebrev inte är materielltberättigad därtill. Bolaget skall isådana situationer ansetts ha fullgjort sin skyldighet genom utsändandet till den formeUt berättigade. två sista meningarna i stycketföreskrivs undantag från denna princip för de fall att bolaget eller VPCär i ond tro. Bestämmelserna har enligt förslaget fått en annan utformning än enligt aktiebolagslagen, därmotsvarande bestämmelse i 3 8 upptagUsi en mening. TUl undvikande av missförstånd bör aktiebolagslagens text överföras oförändrad. En utsändningtill en omyndig person bör varagällande inte endast därför att den omyndige p. g. a. villkor vid gåva ellertestamente är berättigad att förvalta etl aktieinnehav eller att samtycke frånförmyndare föreligger eller kan antas föreligga utan också för det fall att den omyndige själv förvärvat demedel som används för aktieköpet. 1986/87: 12 Till skillnad från vad som gäller enligtaktiebolagslagen föreskrivs i första stycket p. 3 att ett beslut om nyemission skall ange denrätl till utdelning som tillkommer de nya aktierna. Del är bra att denmateriella bestämmelse om rätten flll utdelning som upptas i 4 kap. 13 6 Qärdestycket tydligt framhävs. Emellertid bör en hänvisning också tillfortsättningen av bestämmelserna i 13 6 göras 168, dvs.emissionsbeslutet skall också ange det år för vilket utdelning förstskall räknas. Betänkandet anger sid. 67 ö att paragrafens förstastycke motsvarar 39 § andra stycket nuvarande bankrörelselag. Denna hänvisningtorde vara felaktig. Enligt tredje stycket gäller att en aktieteckning ärogiltig om ogUtighelen anmälts hos bankinspektionen. Inget sägs om vem som kangöra denna anmälan. Jfr här 2 kap. 7 8 vari sägs alt tecknaren skall anmälafelet hos bankinspektionen. Jfr också aktiebolagslagen 4 kap. 8 8 vari genomhänvisningtill 2 kap. 5 8 aktietecknaren är den som skaU göra anmälan. Det kan med hänsyntiU avfattningen av andra stycket ifrågasättas om uttrycket i tredje stycket "i stridmot denna paragraf' är korrekt. Uttrycket är hämtat från aktiebolagslagen. Efter tilldelning av aktier skall enligt paragrafenssista mening aktierna genom styrdsens försorg genast las upp i aktieboken.Aktiebolagslagens molsvarande utiryck är ofördröjligen. Det synes onödigl att göra ändringariförhållande till aktiebolagslagen, om någon saklig ändring inte har av-setts. Där i aktiebolagslagen uttrycken genasl,ofördröjligen, utan dröjsmål etc. förekommerbör på motsvarande stäUen samma uttryck till undvikande av missförståndtas in i bankaktiebolagen. Idenna paragraf liksom också i 14 8 samt i 5 kap. 14 8 föreskrivs att yttrande skall avges av resp. anmälning skallbestyrkas av en auktoriserad revisor. Bestämmelsen som har sin förebild iaktiebolagslagen torde för bankaktiebolagens del kunna ersättas med föreskriftom alt en av bankens revisorer skall avge yttrande elc. 12 1986/87. 3.4.2 FAR Prop. Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller fondemission I6 8 andra stycket har undergränsen för den tid, inom vilken aktieägare kan använda sin företrädesrätt lUl deltagande ien nyemission, satts tUl , medan gällande lag anger en månad somminimitid. Som motiv för åndringenhar angivits, att motsvarande sänkning av teckningstiden gjorls i 1975 ärs akflebolagslag. Här synes ha förbisettsatt, i motsats till flertalet andra aktiebolag, bankaktiebolagen med fåundantag har etl mycket stort antal aklieägare. Dessutom skall tidsfristenenligt förslaget räknas från avstämningsdagen, då bolaget är avstämningsbolag.Det åtgår emellertid regelbundet 14dagar mellan avstämningsdagen och den dag då VPC utsänder teckningsrättsbevisen till aktieägarna. Enteckningsfld frånavstämningsdagen är sålunda omöjlig och även på en månad frånavstämningsdagen väl kort tilllagen. FAR vill förorda, att fldsfristen ej får göras kortare än en månad. Vad nu sagtsgäller också 5 kap. 4 6 där minimitiden för utnytQande av aktieägaresföreträdesrätt alt teckna konvertibla skuldebrev behandlas. Enligt 7 6 andrastycket skall styrelsen vid apportemission lämna en redogörelse, vari bl. a. skall anges"namn och hemvist för den som avses medbestämmelserna" dvs. skaU få teckna apportemissionen. Apportemissionefter bolagets grundande torde ofta komma att rikla sig till kretsen av aktieägarei ett annat aktiebolag, vars aktier utgör apportegendomen. I sådant fall är det vanligen svårt eller omöjligtatt i redogörelsen ange namn och adress på alla berörda. I motiven, s.67, anges också alt namn och adress endastskall anges när det kan ske, alltså när viss person avses med bestämmelsen.Det synes vara mest prakflskt att detta vikflga undantag direkt framgår avlagtexten, t.ex. genom atl orden "när det kan ske" tillägges.