prop · GA03165 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:165 Regeringenföreslär att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en beredskapslagstiftning på det arbetsrättsliga området.Förslaget tar sikte på vad som bör gälla under krig- eller beredskapstillstånd,d. v. s. sådana utomordentliga förhållanden som anges i 13 kap. 6 §regeringsformen. 1en arbetsrättslig beredskapslag föreskrivs till en början vissa ändringar i denarbetsrättsliga lagstiftningen jämfört med vad som gäller under fredsförhållanden.Vidare bemyndigas regeringen att föreskriva de ytterligare ändringar ilagstiftningen som bedöms nödvändiga för att tillgodose totalförsvarets behov. 1 1986/87. 1 § Kommer riket i krig, skallbestämmelserna i 5-9 §§ tillämpas. 2 § Regeringen får föreskriva att5-9 §§ helt eller delvis skall tillämpas från den tidpunkt som regeringenbestämmer 1. omriket är i krigsfara, 2. omdet råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i. Föreskriftenligt första stycket måste inom en månad underställas . Pågår interiksmöte, räknas tiden från det nästa möte börjar. Föreskriften upphör attgälla, om den inte underställs i rätt tid eller om integodkänner den från underställningen. 3 §Under den tid 5-9 §§ tillämpas gäller inte sådana föreskrifter som har meddelats i annan lag eller författning, om de strider mot dessa bestäm melser eller mot vad som har förordnats med stöd av dem. Förekommeri lag eller annan författning en hänvisning till en föreskrift som har ersattsav en föreskrift som tillämpas på grund av denna lag, skall hänvisningen avseden nya föreskriften. 4 § Föreligger inte längre sådanaförhållanden som anges i I § eller 2 § första stycket, skall regeringenföreskriva att bestämmelserna i 5-9 §§ inte skall tillämpas. 5 § Lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, lagen (1974:358) om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen, lagen (1982:80) om anställningsskydd, semesterlagen(1977:480) och lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.,tillämpas med de ändringar och tillägg som anges i en till denna lag fogadförteckning (bilaga). 6 § När denna lag skalltillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagarens rätt till ledighetför utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet förgrundläggande svenskundervisning för invandrare. 7 § Regeringen får föreskrivaförbud mot fackliga stridsåtgärder och förordna om fortsatt giltighet avkollektivavtal och om tvångsskiljedom eller vidta andra liknande åtgärder, omen arbetstvist hotar att medföra eller har medfört en öppen arbelskonflikt somkan skada totalförsvaret. 8 §Utöver vad som anges i 5 § får regeringen i de där angivna lagarna, i annan lag som gäller förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister föreskriva sådana änd ringar och tillägg som behövs för att tillgodose totalförsvarets behov. 9§ Har det i ett kollektivavtal tagits in bestäirirrielse som strider moten Prop. 1986/87:165 föreskrift som har meddelats i eller med stöd av dennalag, får regeringen förklara att bestämmelsen är utan verkan, om den kanmedföra skada för totalförsvaret. Dennalag träder i kraft . ti /87. Förteckning enligt 5 § Lagön (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet I fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet skall dels 35 och 37 §§ inte tillämpas, dels 4, 5. 11, 12, 14, 16, 21. 34, 36, 38, 56 och 69 §§ haföljande lydelse, dels nya föreskrifter, betecknade 53 §, införas av följandelydelse. 4 § Avtal är ogiltigt i den mån det innebär alt rättigheteller skyldighet enligt denna lag upphäves eller inskränkes. Utan hinder av första stycket får genom kollektivavtalgöras avvikelse från föreskrifterna 111,12, 14, 19-22 och 28 §§, 29 § tredjemeningen, 33, 34, 36, 38-40 §§, 43 § andra stycket saml 64 och 65 §§. 1 kollektivavtal får också föreskrivas längre gåendefredsplikt än 41 och 44 §§ anger samt längre gående skadeståndsansvar än somföljer av denna lag. 5 § Vad i denna lag föreskrives innebär icke rätt för paritill insyn i sädana förhållanden hos motpart, som har betydelse för förestående eller redan utbruten arbelskonflikt, eller rätt till inflytande över motpartens beslut rörande sådan konflikt. Föreskrifterna i II, 12, 19, 34, 38 och 39 §§ äger tillämpning även när kollektivavtaltillfälligt icke gäller. 11 § Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändringav sin verksam het, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhällande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Delsamma skall iakttagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av arbets dier anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisationen. Om det behövs för att undvika störningar i produktioneneller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret eller om andrasynnerliga skäl föranleder del, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslutinnan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket. 12 § När arbetstagarorganisation som avses i 11 § påkallardet, skall arbetsgivare även i annal fall än där anges förhandla med organisationen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. Om del behövs för atl undvika störningar i produktionen eller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret eller om andra särskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dock fatta och verkställa beslutet innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet. 14 § Finns lokal arbetstagarorganisation, skallförhandlingskyldigheten enligt 11-13 §§ fullgöras i första hand genomförhandling med denna. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt första stycket,skall arbetsgivaren på begäran förhandla även med centralarbetstagarorganisation, om hinder inte möter på grund avberedskapsförhållandena. 16 § Part som vill förhandla skall göra framställning hosmotparten om förhandling. Om motparten begär del, skall framställningen varaskriftlig och ange den fråga om vilken förhandling påkallas. Förhandling skall hållas möjligt efter det attframställning om förhandling har gjorts. Del ankommer i övrigl på parterna atlbestämma tid och plats för förhandlingssammanträde. Förhandlingskall bedrivas skyndsamt. Om part begär del, skall föras Prop. 1986/87:165protokoll som justeras av båda parter. Enas pätiérna ej om annal, skallförhandling anses avslutad, när part som har fullgjort sin förhandlingsskyldighethar givit motparten skriftligt besked om alt han frånträder förhandlingen. 21 § som skall lämna information har rätt tillförhandling med motparten om tystnadsplikt rörande den information som skalllämnas. Om förhandlingen avser information enligt 19 S, äger 14 S molsvarandetillämpning. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt första stycket,kan parten väcka talan vid domstol om tystnadsplikt. Domstolen skall förordnaom tystnadsplikt i den mån del kan antas alt det annars skulle föreligga riskför skada för totalförsvaret eller väsentlig skada för part eller annan. Har part påkallat förhandling om tystnadsplikt gäller lilldess frågan har blivit slutligt avgjord den tystnadsplikt som han kräver. 34 § Uppkommer mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, tvist ommedlems arbelsskyldighel enligt avtal, gäller organisationens mening till desstvisten har slutligt prövats. Om det behövs för alt undvika störningar i produktioneneller andra liknande påfrestningar lill skada för totalfö:svaret ellerföreligger enligt arbetsgivarens uppfattning andra synnerliga skäl mot attomtvistat arbete uppskjuts, får arbetsgivaren ulan hinder av första styckelkräva atl arbetet utförs enligt hans mening i tvisten. Arbetstagaren är dåskyldig att utföra arbetet. Sådan skyldighet föreligger dock ej, omarbetsgivarens mening i tvisten är oriktig och arbetsgivaren har insett ellerbort inse detta eller om arbetet innebär fara för liv eller hälsa eller därmedjämförligt hinder möter. 36 § Arbetstagarpartens rätt enligt 33 och 34 §§tillkommer den avtalsslutande arbetstagarorganisationen och utövas av lokalarbetstagarorganisation, om sådan finns. Har central förhandling påkallats,utövas rätten av den centrala arbetstagarorganisationen. 38 § Innan arbetsgivare beslutar att låta någon utföravisst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvidskall vara arbetstagare hos honom, skall han på eget initiativ förhandla medarbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden avkollektivavtal för sådant arbete. Första stycket gäller ej, om arbetet är av kortvarig och tillfällignatur eller kräver särskild sakkunskap och ej heller om den tilltänkta åtgärdeni allt väsentligt motsvarar åtgärd som har godtagits av arbetstagarorganisationen.Om organisationen i särskilt fall påkallar det, är arbetsgivaren dock skyldigatt förhandla innan han fattar eller verkställer beslut. Om det behövs för att undvika störningar i produktioneneller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret eller om andrasynnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslutinnan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket.Påkallas förhandling enligt andra stycket, är arbetsgivaren på villkor som nusagts icke skyldig att uppskjuta beslutet eller verkställigheten till dessförhandlingsskyldigheten har fullgjorts, ej heller om andra särskilda skälföreligger mot uppskov. I fråga om förhandling enligt första och andra styckenaäger 14 § motsvarande tillämpning. 53 S En förlikningsmaneller får förbjuda part att Prop. 1986/87:165 vidtastridsåtgärd medan föriikningsförhandling pågår och av högst tiodagar efter det att en sådan förhandling har förklarats avslutad. Stridsåtgärdsom vidtas i strid mot ett sådant förbud betraktas som olovlig enligt reglernai denna lag. 56S Bryter arbetsgivare eller arbetstagare mot tystnadsplikt som avses i dennalag eller utnyttjar han obehörigen vad han under sådan tystnadsplikt har fåttkännedom om, skall han ersätta uppkommen skada. Detsamma gäller om någonåberopar tystnadsplikt i fall som avses 121 §, om kravet är obefogat och parteninsett eller bort inse det. Omnågon som företräder arbetsgivare eller organisation gör sig skyldig till handlingsom avses i första stycket, svarar arbetsgivaren eller organisationen förskadan. Ifall som avses i denna paragraf skall ej följa ansvar enligt 20 kap. 3 § . 69§ Föreskrifterna i 33, 34 och 39 §S utgör icke hinder mot beslut enligt 15 kap.rättegångsbalken. Lagen(1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen 1fråga om lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsenskall 5 och 9 §§ ha följande lydelse. 5§ Uppkommer fråga om ändring av facklig förtroendemans arbetsförhållandeneller anställningsvillkor, skall arbetsgivaren minst i förväg varsladen lokala arbetstagarorganisationen och underrätta förtroendemannen.Föreligger hinder härför, skall varsel och underrättelse i stället lämnas såsnart det kan ske. Skyldighet att lämna varsel och underrättelse föreligger ejvid sådan ändring som utgör ett normalt led i förtroendemannens arbete ochicke försämrar hans möjligheter att fullgöra det fackliga uppdraget. Denlokala arbetstagarorganisationen och förtroendemannen har rätt till överläggningmed arbetsgivaren om åtgärd som avses i första stycket. Sådan överläggningskall påkallas senast efter det att varsel eller underrättelselämnades. Har överiäggning påkallats, får arbetsgivaren icke vidta dentilltänkta åtgärden förrän tillfälle till överläggning har lämnats. Dettagäller dock inte, om ett uppskov med beslutet skulle föranleda störningar iproduktionen eller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret. 9§ Uppkommer tvist om tillämpning på en facklig förtroendeman av 1, 3, 4,6 eller 7 § eller 8 § första stycket eller kollektivavtalsbestämmelse som med stöd av 2 § andra stycket har trätt i stället för 1, 6 eller 7 § eller 8 § första stycket, gäller den lokala arbetstagarorganisationens mening om lagens eller kollektivavtalets rätta innebörd intill dess tvisten har slutligt prövats. 1 kollektivavtal som har trätt i lagens ställe kan föreskrivas att arbetstagarpartens bestämmanderätt i stället skall tillkomma huvudorgani sationen. Utanhinder av första stycket kan arbetsgivaren vägra sådan ledighet som medför riskför störningar i produktionen eller andra liknande påfrestningar till skadaför totalförsvaret, säkerheten på arbetsplatsen, viktiga samhällsfunktioner iövrigt eller därmed jämförliga intressen. I frågaom lagen (1982:80) om anställningsskydd skall Prop. dels 25-27 och 32 §§ inte tillämpas. ' dels 2, 3, 5, 7, 8, 16, 22, 33 och 34 §§ ha följandelydelse. 2 § Finns det i annan lag eller i förordning som harmeddelats med stöd av lag särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, gäller de föreskrif terna. Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränkerarbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som harslutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation fär dock görasavvikelser från 5, 6, 11, 15, 21, 22, 28, 33, 40 och 41 §§. Den närmareberäkningen av förmåner som avses i 12 § samt avvikelser från bestämmelserna i30 §, såvitt gäller besked enligt 15 §, liksom bestämmelserna i 30 och 31 §§,såvitt gäller den lokala arbetstagarorganisationens rättigheter, fär ocksåbestämmas på det sättet. Avtal om avvikelser från reglerna 121 S fär träffas ävenutanför kollektivavtalsförhållanden, om avtalet innebär att kollektivavtal sommed stöd av andra stycket har träffats för verksamhetsområdet skall tillämpas. När efter bemyndigande av en centralarbetstagarorganisation ett lokalt kollektivavtal har träffats om avvikelserfrån 22 § fär avtalet tillämpas i fråga om uppsägning av arbetstagare som viduppsägningstidens slut är och ett halvt är bara om arbetsgivarenfår den centrala arbetstagarorganisationens medgivande till varje enskilduppsägning. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligtandra stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmarav den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avsesmed avtalet. 3 § Vid tillämpning av 11, 15, 22 och 39 §§ gällerföljande särskilda bestämmelser om beräkning av anställningstid: Enarbetstagare, som byter anställning genom att övergå från en arbetsgivare annan, får i den senare anställningen tillgodoräkna sig också tiden i denförra, om arbetsgivarna för övergången tillhör samma koncern. Enarbetstagare, som byter anställning i samband med att ett företag eller en delav ett företag övergår från en arbetsgivare till en annan, får tillgodoräknasig tiden hos den förre arbetsgivaren när anställningstid skall beräknas hosden . Om det skerflera sådana byten av anställning som avses i 12, fär arbetstagaren räknasamman anställningstiderna hos alla arbetsgivarna. Vid tillämpning av 22 och 39 §§ får arbetstagarentillgodoräkna sig en extra anställningsmånad för varje anställningsmånad somarbetstagaren har påbörjat efter fyllda . Sammanlagt fär arbetstagarendock tillgodoräkna sig högst 60 sådana extra anställningsmånader. 5 § Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas iföljande fall: Avtal för visstid, viss säsong eller visst arbete, om det behövs för att tillgodosetotalförsvarets behov av arbetskraft eller om det föranleds av arbetetssärskilda beskaffenhet. Avtal för visstid som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal för visstid, dock sammanlagt högst under tvä år, om det föranleds avtillfällig arbetsanhopning. Avtal somgäller för tiden till dess arbetstagaren skall böija värnpliktstjänstgöringeller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer Avtalför som avser anställning efter pensionering, om arbets- Prop.1986/87:165 tagaren har uppnått den älder som medför skyldighet att avgå frånanställningen med ålderspension eller, om någon sädan avgångsskyldighet intefinns, när arbetstagaren har fyllt . 7 § Uppsägning från arbetsgivarens sida skallvara sakligt grundad. Saklig grund föreligger ej om det är skäligt att kräva att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. Vid bedömandeav vad som skäligen kan krävas av arbetsgivaren skall beaktas intresset av atttillgodose totalförsvarets produktionsbehov. Om uppsägningen beror på förhållanden som hänför sig tillarbetstagaren personligen, får den inte grundas enbart på omständigheter somarbetsgivaren har känt innan underrättelse lämnadesenligt 30 §. Har arbetsgivaren underlåtit att underrätta, räknas tiden istället från tidpunkten för uppsägningen. 8 § Uppsägning från arbetsgivarens sida skall varaskriftlig. 1 uppsägningsbeskedet skall arbetsgivaren ange vadarbetstagaren skall iaktta för det fall att arbetstagaren vill göra gällandeatt uppsägningen är ogiltig eller yrka skadestånd med anledning avuppsägningen. 16 § Besked enligt 15 § skall vara skriftligt. I beskedet skall arbetsgivaren ange vad arbetstagarenskall iaktta för det fall att arbetstagaren vill föra talan om att anställningsavtaletskall förklaras gälla tills vidare eller yrka skadestånd för brott mot 4 §första stycket. Beskedet skall lämnas till arbetstagaren personligen. Ärdet inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stället sändas i rekommenderatbrev till arbetstagarens senast kända adress. 22 § Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skallarbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms medutgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hosarbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framförarbetstagare med kortare anställningstid. ger högreålder företräde. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsattarbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligtturordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för detfortsatta arbetet. Vid den bedömningen skall beaktas även intresset atttillgodose totalförsvarets produktionsbehov. Har arbetsgivaren fiera driftsenheter, fastställsturordningen för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar varabunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varjeavtalsområde. Finns det i ett sådant fall fiera driftsenheter på samma ort,skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensamturordning för samtliga enheter pä orten, om organisationen begär det senastvid förhandlingar enligt 29 §. 33 § En arbetsgivare, som vill att en arbetstagare skalllämna sin anställning när arbetstagaren uppnår den älder som medför skyldighetatt avgå med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns,vid fyllda , skall skriftligen ge arbetstagaren besked om detta minst enmanad i förväg. Om en arbetsgivare vill att en arbetstagare skall lämna sinanställning i samband med att arbetstagaren får rätt till hel förtidspension enligt lagen g (1962:381)om allmän försäkring, skall arbetsgivaren skriftligen ge arbets- Prop.1986/87:165 tagarenbesked om detta sä snart arbetsgivaren har fått kännedom om En arbetstagare som är anställd tills vidare och haruppnått den ålder som anges i första stycket har inte rätt till längre uppsägningstidän en månad och har inte heller företrädesrätt enligt 22 och 23 §S. 34 § Om en arbetstagare sägs upp utan saklig grund, skalluppsägningen förklaras ogiltig på yrkande av arbetstagaren. Detta gäller dockej, om uppsägningen angrips endast därför att den strider motturordningsregler. Om ett yrkande om ogiltigförklaring framställs, kan domstolbesluta att anställningen trots uppsägningen skall bestå tills tvisten harslutligt avgjorts. Har domstol meddelat ett sådant beslut, får arbetsgivareninte avstänga arbetstagaren från arbete på grund av de omständigheter som harföranlett uppsägningen. Arbetstagaren har rätt lill lön och andra förmånerenligt 12-14 §§ så länge anställningen består. Semesterlagen (1977:480) I fråga om semesterlagen (1977:480) skall 4, II och 12 §§ ha följande lydelse. 4 § Arbetstagare har rätt till tjugofem semesterdagarvarje semesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov avarbetskraft, får arbetsgivaren besluta att arbetstagaren skall få ut semesteriedighettill ett mindre antal dagar, lägst tio. Den rätt till semester som därigenominte kan utnyttjas skall anses sparad till dess förhållandena medger attledigheten utnyttjas. Efter överenskommelse mellan arbetsgivare ocharbetstagare får sparad semesterrätl tas ut i form av semesterersättning. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön iden mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt lill semesterledighet somej är förenad med semesterlön. II § Har beslut om föriäggning av semesterledighetträffals på annal sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetslagaren om beslutet. Underrättelsen skall lämnas senast tvä veckor före ledighetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas . 12 § Om ej annat har avtalats, skall semesterledighetenförläggas så att arbetstagaren får en ledighetsperiod av minst tvä veckor iföljd. Lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn, m. m. 1 fråga om lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vårdav barn, m.m. skall 1 § ha följande lydelse. 1 § Arbetsgare har som förälder rätt till ledighet frånsin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Sådan rätt har ävenarbetstagare som a. utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare ochhar vård om ett barn. b. hartagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, Prop.1986/87:165 c. stadigvarandesammanbor med förälder och som är eller har varit gift med eller har eller haft barn med föräldern. Regeringenfår genom föreskrifter inskränka rätten till ledighet enligt denna lag, om detkrävs för att tillgodose totalförsvarets behov. pp- 1986/87:165 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 april1987 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden ,. , , , , , , ,. , G. , Lönnqvist Lagrådsremiss med förslag till arbetsrättslig beredskapslag Den arbetsrättsliga lagstiftningen tar sikte pä fredsförhällandenoch innehåller endast undantagsvis bestämmelser som avser beredskap och krig.Bl. a. därför förutsattes totalförsvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU18, rskr. 374) att den administrativa beredskapen pä arbetsrättens områdeskulle behandlas särskilt. Inom rättssekretariatutarbetades mot denna bakgrund promemorian (Ds A 1982:3) Administrativ beredskappå arbetsrättens område. 1 promemorian togs skilda frägor upp, bl. a. frågan omämnesområdena för en tänkt arbetsrättslig lagstiftning med avseende påkrigsutbrott. Promemorian innehöll emellertid inte nägra preciserade lagförslagi den delen, utan mynnade ut i ett förslag om lagstiftning i fråga om bl. a.arbetsmarknadsorganisationernas medverkan i totalförsvarsplaneringen. Eftersedvanligt remissförfarande behandlades promemorian och dess lagförslag ipropositionen (1981/82:179) om administrativ beredskap på arbetsrättensområde, m.m. Departementspromemorian och en sammanställning av remissyttrandenahar fogals lill den propositionen som bilagor. 1 propositionen lades fram en lag om skyldighet förnäringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fi. att delta itotalförsvarsplaneringen. Vidare behandlades den fortsatta inriktningen avarbetet med den administrativa beredskapen på arbetsrättens område. Till defrågor som borde tas upp i ett planeringsarbete hänförs i propositionenarbetsmarknadsparternas uppgifter i krislägen samt i vilken utsträckning deregeländringar som blir aktuella skall göras i beredskapsavtal eller genomkollektivavtal. Vid riksdagsbehandlingen godtogs propositionens lagförslag(AU 1982/83:1.rskr. 16, SFS1982:1004).