prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Som framgår avföQande paragrafer kan moderbolagets förvärv av äganderätt tillaktierna ske redan innan skiQedom om lösenbeloppets storlek föreligger. 126 Dotterbolagets akfleägare är skyldiga att till moderbolaget överlämna sina akliebrev med påskrifter om överlåtelse,om en tvist om inlösen enligt 10 8 prövas av skiQemän eller domstol och det ärostridigt mellan parterna att det föreligger lösningsrätt eller om det i en domsom har vunnit laga kraft har förklarats att sådan rätt föreligger utanatt lösenbeloppet harfastställts. Skyldighet att överlämna aktiebreven föreligger dock endast ommoderbolaget ställer sådan säkerhet för kommande lösenbelopp jämleränta som godkänns av skiQemännen eller, om tvisten är anhängig vid domstol, avdomstolen. Aktieägarna har rätt flll skälig ränta pålösenbeloppel för tiden från det att säkerhet har ställts till dess attlösenbeloppet förfaller till betalning. Paragrafenöverensstämmer i sak med 14 kap. 11 6 akflebolagslagen. 12-14 66 innehåller bestämmelser som bl.a. innebår att moderbolaget kan förvärva äganderätten till aktierna redan innan skiQedom rörande .. lösenbeloppets storlek givits. Den förstaförutsättningen för atl minoritetsaklieägare skall vara skyl- Prop. 1986/87: 12diga att överlämna sina akliebrev är enligt första siyckei att det inteföreligger tvist huruvida moderbolagel över huvud taget har räll att lösaaktierna. Denna förutsättning finns om aktieägare inte bestrider lösningsrätt.Ett eventuellt bestridandet kan grundas på all moderbolagel inte ägertillräckligt mänga aktier för lösningsrätt, t. ex. därför atl del råder tvistom äganderätten till vissa aktier. Situationen kan också vara den atl bestridandetframställts men ogillats genom mellandom som vunnit laga kraft. Sådan mellandomkan skiljemännen alltid meddela, om parterna samtycker. Däremot kan skiQemäninte ge mellandom ulan båda parternas samtycke (jfr 19 8 skiQemannalagen). Det är självfallettänkbart att aktieägare, genom att framställa en helt obefogad invändning motmoderbolagets rätt att lösa aktierna, kan avsevärt fördröja moderbolagetsförvärv av dessa aktier. En viss återhållande faktor ligger dock däri att enaklieägare som framställer en obefogad invändning enligt 10 6 sista stycket kanåläggas all svara för uppkommande rättegångskostnader. En annan fömtsättning föratt moderbolagel skall bli ägare tillaktierna är att moderbolaget ställer sådan säkerhet för kommande lösenbeloppjämte ränla som skiQemännen godkänt. Enligt andra stycket haraktieägare rält att få skälig ränta på lösenbeloppet för tiden från detsäkerhel ställts för kommande lösenbelopp enligt första stycket till dess attlösenbeloppel förfaller lill betalningenligt skiQedomen. Räntans storlek besläms av skiQemännen. 13 § Om ett fastställtlösenbelopp har erbjudils en aktieägare ulan alt denne har överlämnat sina aktiebrev, skall moderbolaget utan dröjsmål sätta ned lösenbeloppet enligt lagen (1927:56) om nedsätlning av pengar hos myndighet. Moderbolaget fär inle göra förbehåll om rätt atl återta det nedsatta beloppet. Paragrafen överensstämmermed 14 kap. 12 § aktiebolagslagen och innehåller bestämmelser om hurmoderbolagel skall förfara när aktieägaren inte överlämnar sina akliebrevtrots all del fastställda lösenbeloppet erbjuds honom. Moderbolagel får dåinle hålla inne lösenbeloppet själv utan skall sätta ned beloppet iallmänt förvar. Bestämmelser om de åtgärder som står till buds för atl komma ibesittning av aktiema flnns i 14 8. Enligt 5 kap. 1 8bankrörelselagen blir styrelseledamöterna skadeståndsskyldiga för skada somvållats akfleägare eller annan genom överträdelse av denna lag. Underlåtenhetatt verkställa i förslaget föreskriven nedsättning medför därför solidariskansvarighet för styrelseledamöterna gentemot den som skadats genom attnedsättning inte skett. 14 § Moderbolaget ärägare till aktierna, om säkerhet har ställts enligt 12 8 eller om nedsättning har skett enligt 13 8. Innan aktiebreven har överiämnats till moderbolaget medför breven i sådana fall endast rätt för innehavaren atl mot överlämnande av breven lill moderbolagel eller läns styrelsen få ut lösenbeloppet med ränta. Om ell aktiebrev inte haröverlämnats inom en månad från det atl Prop. 1986/87: 12 moderbolaget blivitägare lill aktien, får del ulfärdas elt nytt aktiebrev som är ställt lillmoderbolagel. Det nya aktiebrevet skall innehålla uppgifl om alt det ersätterdel äldre brevet. Om det äldre brevet därefter överlämnas till moderbolaget,skall det i sin tur lämnas vidare lilldotterbolaget för alt makuleras. Paragrafen överensstämmermed 14 kap. 13 8 aktiebolagslagen och anger när övergången av äganderätten lill aktierna sker. Har säkerhet för kommandelösenbelopp jämte ränla ställts enligl 12 8 eller nedsättning skelt enligt 136, är moderbolagel enligt/ör.j/a stycket ägare till aktierna. Aktieägarnas rätllillgodoses genom att de så snart skiQedom meddelals och vunnit laga kraft kanav de hos nedsatta medlen lyfta del i domen fastställda beloppet. När moderbolaget blivitägare av aktierna, har det enligt 12 8 rätl att få aktiebreven och sitl namninfört i aktieboken. När en aktieägare lyfter hos nedsatt belopp,skall han överlämna aktiebrevel med vederbörlig transport till moderbolageleller in . När aktiebrev överlämnats till i samband medatl utdömt belopp har lyfts, skall överlämna akliebreven till moderbolaget, i vars hand de ålerfungerar som vanliga aktiebrev. Om aktieägare underlåteratt överlämna aktiebrev, t.ex. därföratt det har förkommit, har moderbolaget enligt rättspraxis - NJA 1968 s. 123-inte anseits behörigt atl göra ansökan om dödande av aktiebrevet. I andraslycket har därför intagils den bestämmelsen all om elt akliebrev inteavlämnats inom efter del alt moderbolaget blev ägare av aktien, ettnytt aktiebrev kan utfärdas i stället för det brev som inte lämnats in. Del nyaaktiebrevet, som utfärdas av dotterbolagels slyrelse, skall innehålla uppgiftom att det ersätter ett äldre aktiebrev. Denna uppgift hindrar all det nyaaktiebrevel ger legitimation att lyfta lösenbelopp. I samband med atl del nyaaktiebrevet ulfärdas skall moderbolagel införas i aktieboken som ägare avaktien. Skulle därefter det äldre aktiebrevet överlämnas till moderbolagel,skall del makuleras. Denna uppgift ankommer på dotterbolaget, lill vilketmoderbolaget alltså skall överlämna aktiebrevet. Om dotterbolaget upplösesgenom fusion enligl 9 8 övergår denna skyldighet till moderbolaget. Sammanställning med hänvisningar mellan lagrummen i lagen(1955: 183) om bankrörelseoch propositionens förslag till bankaktiebolagslag och bankrörelselag. 1 6 1-3 st 3 8 1 st 4 6 1 mom. 1-2 st 5 6 1 st 2 st 3-4 st 6 8 I st 2 st 2 m 7 8 I st I m 1 st 2 m 3 st 1m 3 st 2 m 8 8 1 mom. 1-2 st 1 mom. 3 st 9 8 I st 1-2 p 1 st 3 p 2st I m 2 st 2-3 m 10 8 I mom. 1 st 2 mom. 1 st 1 m 1 st 2-3 m 2 mom. 2 st 12 8 1 st 13 8 2 st 15 8 I mom. 2 mom. 1 m 2 kap. I 8 2 kap. 3 8 2 kap. 4 8 FörordningenUtgår 2 kap. 5 6 2 kap. 5 8 2 kap.2 8 1 kap. 2 8 3 kap.15 8 3 kap. 4 8 Utgår Utgår 2 kap. 2 kap. 2 kap. 2 kap. 2 kap. 2 kap. 2 kap. 2 kap. 9Utgår 2 kap. 8 8 2 kap. 7 8 2 kap. 7 8 Utgår 2 kap. 12 6 2 kap. 7 8 2 kap. 10 82 kap. 10 8 2 8 I kap. 4 8 I st 1 kap. 5 6 I kap. 3 8 8 kap. 1 8 6 kap. 1 6 6 kap. 1 8 6 kap. 2 6 6 kap. 3 8 Prop.1986/87: 12 22 8 1 st 2-3 st 4-5 st 22a 8 23 8 1 st 25 6 1 mom. 1-3 st I mom. 4 st 2 mom.1-2 o. 4 st 2 mom. 3 st 26 8 1 st 32 8 I st 34 8 1-3 st 35 8 1 st 38 6 1-2 st 41 8 1 st 3 kap. 6 8 3 kap. 7 8 4 kap. 8 8 4 kap. 4 8 4 kap. 9 8 , 12 0. 42 6 12 mom. 4 kap. 14 8 1 mom. 3 st 4 kap. 11 8 3 mom. 4 kap. 13 8 43 8 4 kap. 15 6 44 § 4 kap. 17 § I mom. 1 st 4 kap. 1 8 1 mom. 2 st 1 m 4 kap. 1 § 1 mom.4 st 4 kap. 3 6 2 mom.4 st 3 kap. 4 8,4 kap. 4 8 45 8 1-3 si 6 kap. 8 6 4 st 3 kap. 4 8 I mom. 4 si I m 6 kap 1 mom. 4 st 2 m 6 kap 1 mom. 4 st 3 m 6 kap. 3 8 1 mom. 5-6 st 6 kap. 4 6 2 mom. I st 6 kap. 1 8 2 mom. 2 st 3 kap. 4 8 38 6 kap. I § 46 8 I mom. 1-2 st 6 kap. 2 § z mom. z st 3 kap. 4 47 8 1 mom. 1-2 st 6 kap. 6 1 mom. 3 o. 5 st 6 kap. 7 , 1 mom.4 st 6 kap. 2 8 48 8 1-2 st 6 kap. 5 6 49 8 6 kap. 9 8 50 8 9 kap. 4 6 518 1 mom. 9 kap. 2 8 1 mom.1 m 9 kap. 1 8 2 mom. 9 kap. 5 8 3 mom. 6 kap. 7 § 52 §1 st 9 kap. 3 6 2 st 1 m 2 st 2m 9 kap. 6 8 3 st 8 kap. 15 8 2 kap. I 8 2 kap. 2 8 2 kap.4 8 2 kap. 6 6 6 8 I st 1-4 1 st 5 ,2-4 st 2 kap. 7 8 , 2 kap. 8 o. 22 576 1 st 1 m, 4-6 st 2 kap. 9 8 578 1-3, 7 st 2 kap. 10 8 -''8 2 kap, 12 8 9§ 2 kap. 13 8 59a § 2 kap. 14 8 606 2 kap. 16 8 6'§ 2 kap. 17 8 3 st 3 kap. 5 8 Prop.1986/87: 12 66 8 1-2 st 73 8 I st 2-4 st 5-6 st 74a 6 1-2 st 76 6 I st 82 8 1-2 mom. 83 8 1 m 85 6 I st 89 6 I st I m 1 st 2 m o. 2 st 3 st 91 8 I mom. 2 kap. 18 8 2 kap. 19 8 2 kap. 15 6 2 kap. 20 8 2 kap. 21 8 2 kap. 22 6 2 kap. 23 8 7 kap. 1 8 7 kap. 3 8 7 kap. 1 6 7 kap. 2 8 7 kap. 2 8 7 kap. 4 8 7 kap. 6 8 7 kap. 7 8 7 kap. 8 8 7 kap. 12 8 7 kap. 9 8 7 kap. 1 o. 4 88 7 kap. 11 8 7 kap. 12 8 7 kap. 13 8 7 kap. 14 6 7 kap. 15 8 7 kap. 15 8 7 kap. 16 8 9 kap. 6 8 7 kap. 16 8 7 kap. 17 8 6 kap. 4 8 8 kap. 17 8 7 kap. 18 8 4 kap. 1 6 4 kap. 2 8 4 kap. 3 8 4 kap. 1 8 4 kap. 4 8 4 kap. 4 8 4 kap. 5 8 4 kap. 7 8 4 kap. 8 8 Prop.1986/87: 12 94 § l,2o. 96 6 1 si I m 1 si 2 m 97 § 1 mom. 1 st 1 mom. 2 st 1 mom. 3 st IOO 6 1 st IOI 6 1 m 104 8 1 st 3 kap. 14 8, 1 st 2 m 3 kap. 1 6 8 kap. 4 8 8 kap. 2 8 106 8 1 mom. 1 st o. 2 mom. 8 kap. 5 8 1 mom. 2 st 8 kap. 8 8 107 6 1 mom. 8 kap. 7 8 8 kap. 6 8 8 kap. 8 o.' 4 kap. 5 8 8 kap. 11 8 109 8 1 st 2 st 1 o. 3 m 2 st 2 m 110 8 1 mom., 2 mom. 1 st o. 3 mom. 8 kap. 14 8 2 mom. 2 st 8 kap. 13 8 6 kap. 2 8 8 kap. 13 8 8 kap. 16 8 8 kap. 15 8 117 6 1 st 8 kap. 16 8 4 kap. 8 4 kap. 9 3 kap. 3 kap. 3 kap. Ulgår 3 kap. 3 kap. 3 kap.3 kap. 3 kap. Utgär 3 kap. 3 kap. 3 kap. 3 kap. 12 8 3 kap. 11 8 3 kap. 11 6 3kap.10 8 3 kap. 11 8 3 kap. 13 8 5 kap. 5 o. 5 kap. 5 8 5 kap. 8 6 1986/87: 12 118 6 1 st 1 m 10 kap. I 8 1 st 2 m o. 2 st 10 kap. t 8 1 st 3 m Utgär 119 81 st 10 kap. 4 o. 7 68 120 81-2 o. 4 st 10 kap. 2 8 3 st 10 kap. 5 8 4 si 10 kap. 2 8 122 6 10 kap. 6 8 123 6 1-2 st 10 kap. 7 8 3 st 10 kap. 18 124 6 10 kap. 3 6 125 8 Utgår Jfr 10 kap. 7 0.8 6 126 § I st 10 kap. 7 § 2 st Ulgår Jfr 10 kap. 7 8 127 6I m 10 kap. 7 6 128 8 10 kap. 8 8 129 8 10 kap. 10 6 130 6 10 kap. 9 8 131 5 1 st to kap. 11 8 2-3 st 10 kap. 13 8 133 8 t st 10 kap. 12 8 2 st UtgårJfrlOkap. 134 § 10 kap. 8 8 135 § 10 kap. 8 8 136 8 10 kap. 13 8 137 8 Utgår Jfr 10 kap. 8 8 138 8 10 kap. 13 8 139 8 1 st 10 kap. 14 8 2 st I m 10 kap. 14 8 2 st 2 m 9 kap. 5 8 140 8 I st Utgår Jfr 10 kap. 14 8 2 st 3 kap. 4 8 3-4 st 10 kap. 14 6 141 8 10 kap. 15 8 142 8 I st 10 kap. 16 8 143 8 10 kap. 17 8 144 8 10 kap. 20 8 ,45 § lOkap. 146 8 10 kap. 9 8 147 8 kap. 1 8 ,48 § 7kap. 2 6 149 § 7 kap. 3 8 1 st 2 m 3 kap. 6 8 Prop.1986/87: 12 1 mom. 1-2 st I mom. 3 st 1 mom. 2-3 mom. 1 mom. 1 mom. 1 st 1 st 1-2 st 10 kap. 7 8 10 kap. 8 8 2 kap. 17 8 4 kap. 13 6 6 kap. 7 8 4 kap. 14 8 4 kap. 11 8 6 kap. 4 o. 7 8 kap. 16 6 I 8, 7 kap. 5 8 8 8, 9 kap. 3 8 7 kap. 11 § 7 kap. 13 6 7 kap. 15 8 I kap. 3 5 8 kap.4 o. 5 86 Förordningen Förordningen 8 kap. 7 8 8 kap. 7 8 8 kap. 7 8 6 kap. 5 8 8 kap. 6 6 8 kap. 2 8 8 kap. 3 8 8 kap. 1 8 7 kap. 15 6 8 kap.8 8 5 kap. 1 8 5 kap. I 6 5 kap. 2 8 5 kap.3 8 5 kap. 1 o.: 5 kap.3 8 5 kap. 4 6 5 kap. 4 8 9 kap. 1 6 1986/87: 12 6 8, 9 kap. 187 6 2 kap.15 6 188 8 3 kap.16 8 189 8 4kap.2o. 190 8 4 kap.2 8 192 8 I kap.6 8,9 kap. 1 8 Innehållsförteckning - Band 2 Prop.1986/87: 12 5.2 Förslaget till bankaktiebolagslag 1 kap.Inledande beslämmelser............................................................... 1 2 kap.Bildande av bankaktiebolag........................................................ 4 3 kap.Aktier, aktiebrev, aktiebok m. m.................................................. ..... 21 4 kap.Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller fond- 5 kap. Konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenademed options- rätt till nyteckning m.m...................................................................... ..... 62 6 kap.Nedsättning av aktiekapitalet och förvärv av egna aktier .... 76 7 kap.Bankaktiebolagets ledning ......................................................... 84 8 kap.Bolagsslämma................................................................................ 106 9 kap.Vinstutdelning och annan användning av bankaktiebolagets 10 kap. Likvidalion och upplösning ....................................................... 136 Fusion och inlösen av aktier idotterbolag............................... 156 Sammanställning med hänvisningar mellanlagrummen i lagen (1955: 183) om bankrörelse ochpropositionens förslag till bankaktie bolagslag och bankrörelseiag.................................................................. 175 NorstedtsTrycken, Stocktiolm 1986 183 5.3 Förslaget tillsparbankslag 'Prop.1986/87:12 Vissa kapitel i utredningens förslag tillsparbankslag har som närmare berörts i den allmänna motiveringen brutits ut föralt ingå i den för bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker gemensammabankrörelselagen (se avsnitt 3.2). Den föreslagna sparbankslagen innehållerfrämst bestämmelser som har samband med sparbankernas associationsrättsligasärart. Lagen innehåller bl. a. bestämmelser om hur en sparbank bildas, om dessledning, sparbanksstämma, fonder och vinstdisposition, likvidation och fusion. I specialmotiveringenanges i anslutning till vaijeparagraf dess motsvarighet i föreslagen bankaktiebolagslag och i SpL. Vidareanges kapiflets motsvarighet i utredningsförslaget samt, om annanparagrafindelning gjorts, paragrafens motsvarighet i det förslaget. I kapitlet anges lagens tillämpningsområde, endeflnilion av begreppel sparbank samt en koncerndeflnilion. I utredningsförslagetinnehöll kapitlet också en bestämmelse om att sparbankerna skall stå undertillsyn av bankinspektionen och vara registrerad hos denna (2 8). Molsvarandebestämmelse finns också i utredningens förslag till bankaktiebolagslag ochföreningsbankslag. För egen del anserjag, i likhet med ett flertalremissinstanser, att bestämmelsen har så central karaktär att den kan flyttastill de för bankerna gemensamma bestämmelserna i 1 kap. bankrörelselagen. Deningår där som 3 8. har framfört önskemål om motivuttalande av innebörd attresultatanddssyslem inte strider mot förbudet för bankens stiftare eller andraatt njuta del av vinst (bil. 3 avsnill 4.1.2 och 4.1.3). Dennafråga har inte berörts av ulredningen ochjag tar inte upp den. harförutsatt att kravet på oklroj i deflnitionen av sparbanker inle omfattarbeflnlliga sparbanker och att detta kommer att framgå av lagenspromulgationsbestämmelser. har vidare förutsatt att fråganom en sparbanks rätt att förvärva aktier eller andelar i utländska företag tasupp till förnyad prövning avkreditmarknadskommittén (bil. 3 avsnitt 4.1.2). De frågor somsparbanksföreningen här har tagil upp kommer att behandlas på det sättföreningen förutsatt. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om hur ensparbank bildas och om dess organisation m. m. Bestämmelser om den rörelse somen sparbank får driva samt andra för bankaktiebolag, sparbanker ochföreningsbanker gemensamma bestämmelser flnns i bankrörelselagen (1986; 000). En sparbank har tilländamål att, ulan rätt för dess stiftare eller andra att få del av den vinstsom kan uppkomma i rörelsen, främja sparsamhet genom att driva bankverksamhet ienlighet med de bestämmelser som meddelas i denna lag och bankrörelselagen. Ensparbanks rörelse skall avse främst ell visst verksamhelsområde. 1986/87. I saml.Nr 12. Paragrafenmotsvarar I och 22 88 SpL och I kap. 1 8 bankaktiebolagsla- Prop. 1986/87:12 gen. Första slycket angersparbankslagens tillämpningsområde. Vidare erinras om att bankrörelselagen innehållerbestämmelser om den rörelse en sparbank får driva saml vissa andra bestämmelser som ärgemensamma för bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker (se avsnitt 3.2 och4.1). Bl.a. flnns i bankrörelselagen motsvarighet till den bestämmelse i BL som innehåller endeflnition av begreppet bankrörelse och den därtill hörande straffbestämmelsen.Dessa bestämmelser är tillämpliga också på sparbanker ochföreningsbanker. Frågan om lagens tillämplighet på redan existerandesparbanker kommer att tas upp i särskilda promulgationsbestämmelser. Närmare bestämmelser omoktrojprövningen flnns i 2 kap. 3 8. I andra stycketflnns den s. k. ändamålsbestämmelsen. Här definieras ändamålen medsparbankernas verksamhet. Bestämmelsen anger även de för sparbank särskiljande dragen,nämligen 1. avsaknaden av enskilt vinstintresse, 2. ändamålet att främja sparsamhet och 3. den lokala anknytningen. Vad som bland annat gersparbanksverksamheten dess speciella prägel är att den inte uppbärs av någotvinstsyfte för enskilda. Vid en sparbanksbildande tillskjuter några personer ett belopp, i regel ganska ringa, somgrundfond. I reglemente skall beslämmas om detta belopp skaltåterbäras och, om så skall ske, om ränta skall ulgå. Om det bedöms nödvändigtför att upprätthålla en sparbanks verksamhet kan styrelsen besluta att bilda engarantifond genom bidrag av huvudmän ellerandra. En sådan fond skall i princip återbetalas, när den fylll sin funktion. Liksom på grundfondmedel kan ränta utgåpå tillskolt till fonderna. Det lorde vara uppenbari att tillskotten tillgrundfond eller garantifond inte främst föranletts av intresset att få del aveventuell ulfäsl ränta. Dessa räntebetalningar kan därför knappast vara ägnadeatt främja någol vinstintresse frånenskilds sida. Utöver dessa och även andra "normala" ränteutbetalningar (t. ex. i anledning avförlagskapitalupplåning) flnns inget utrymme för annan meddsdisposition, somskulle kunna ifrågasättas innebära vinstutdelning till enskilda intressenter.En sparbanks vinst skall i första handanvändas till sparbankenskonsolidering genom fondbildning. Av bestämmelsen iandra stycket framgår vidare atl den bankverksamhet som skall bedriva skallha till ändamål att främja sparsamhet. Sparbankerna har,genom sina avgränsade verksamhetsområden och sin formella uppbyggnad, en stark,lokal eller regional anknytning. Som norm för sparbankernas kreditgivning har sedan gammalt bl. a.gällt att inlåningen i första hand bör användas till att täckakreditbehovet i det geografiska område, varifrån inlåningen härrör.Sparbankens verksamhetsområde skall enligt 2 kap. 5 8 2 anges i reglementet. 28 Äger en sparbank så många akiier eller andelar i en svensk juridisk personatt den har mer än hälften av rösterna för samtliga akiier eller andelar,är moderföretag och den ändra juridiska personen . 1986/87:12 dotterföretag. Äger ett dotterföretag eller äger en sparbank och ett eller flera dotterföretag tillsammans eller äger fleradotterföretag lillsammans så många aktier eller andelar i en juridiskperson som sagts, är även sistnämnda juridiska person dotterföretag tili . Har en sparbank iannat fall på grund av aklie- eller andelsinnehav eller avtal ensam ettbestämmande inflytande över en juridisk person och en betydande andel iresultatet av dess verksamhet, är moderföretag och denjuridiska personendotterförelag. Moderföretag och dotterförelag utgör tillsammans enkoncern. (Jfr 1 kap. 3 8 USBL.) Paragrafen, som saknar motsvarighet i SpL, motsvarar 1kap. 3 8 bankaktiebolagslagen. I överensslämmelsemed vad som föreslås gälla för bankaktiebolagen införs beslämmelser om koncernförhållanden.I paragrafen definieras begreppen moderförelag och dotterföretag. Iredovisningskapillel i bankrörelselagen (4 kap.) införs bestämmelser omkoncernredovisning. Vissa bestämmelserom revision i koncernförhållanden införsockså i den lagen. De skål som haranseits motivera införandet av särskilda regler om koncernförhållanden är allhänföra främsl till redovisningen. Regler om skydd för en sparbanks egna fonderskulle kunna bli verkningslösa och för allmänheten och kreditgivare skulle det vara svårt alt fåen rättvisande bild av koncernföretagens verkliga ekonomiska ställning om inlekrav på koncernredovisning finns. I bankkoncerner tillkommer intresset av attskydda insättarnasmedel. Bankinspektionens kontroll av bankernas verksamhet underlättas också,om särskilda bestämmelser om koncernförhållanden införs. Bankförelagen harockså sedan läng lid tillbaka allmänt lämnat koncernredovisning enligt reglernai bl. a. aktiebolagslagen. \ försia Slyckel gesden grundläggande definitionen av begreppet dotterföretag. Om en sparbank harröstmajoritet i etl annat förelag är moderförelag och det andra företagetdotterföretag. De flesta olika typer av svenska associationer är länkbara som dotterföretag.Enligt 2 kap. ges sparbankerna rätt all förvärva också andelar i svenska ekonomiskaföreningar. Till skillnad frän koncerndefinitionen i aktiebolagslagen och ibankaktiebolagslagen kan en ulländsk juridisk person inle som dotterföretagingå i en sparbankskoncern, eftersom en sparbank ej har rätt atl förvärvaaktier eller andelar i ulländska företag. Utformningen avkoncerndefinitionen innebär att del är röstmajoritel och inte kapitalmajoritetsom grundar etl koncernförhållande. Med en direkt egen röstmajoritet likställs iförsta stycket andra meningen röstmajoritetsom uppnås på del sättet att ett dotterförelag innehar tillräckligt antal aktier eller andelar. Samma sak gäller omsparbanken och ett eller fleradotterföretag gemensamt eller flera dotterföretag tillsammans innehar så många aktier eller andelar att de sammanlagnamedför röstmajoritet i företaget. Bankinspektionen har tagit upp frågan om det låneförbudsom förskrivs i 12kap. 7 6 aktiebolagslagen och som gäller i koncernförhållanden skall ansesgälla för bolag som ingår i bankkoncerner vid en banks kreditgivning -i Inspektionen har med hänsyn lill att bankkoncerner Prop. 1986/87:12 regleras av banklagstiftningen för sin del ansett atl koncernreglerna iaktiebolagslagen inte är tillämpliga i en sådan siluation. Jag delar denuppfattning som inspektionen här har givit uttryck för. Enligt andra stycketkan ett koncernförhållande föreligga även om en sparbank varken ensam ellertillsammans med dotterföretag har röslmajoritet. Om en sparbank, trots atlröstmajoritel inte föreligger, på grund av aktie- eller andelsinnehav eller pågrund av avtal har etl besiämmande inflytandeöver en juridisk person och en betydande andel i resullatet av dess verksamhet, skall anses varamoderförelag och den juridiska personen dotterföretag. De fall som här främstavses är då , ensam eller gemensamt med dotterföretag, har en s. k.praktisk röstmajoritet. Om ettförelags aktier eller andelar i övrigt är spridda på ell stort antal händer kan etl normalt sett litet innehavpraktiskt betyda att ägaren alltidkan räkna med att pä stämmor och i andra sammanhang uppnå egen majoritet. Även ett inflytande som grundar sig påett avtal, exempelvis kreditavtal, kan medföra ett bestämmande inflylande överelt förelag och således konstituera ett koncernförhållande. Definitioneninnebär att de s. k. 50/50 bolagen inte skall behandlas som koncernföretag, såvida inte andra stycketär tillämpligt. 1Iredje stycket definieras uttrycket koncern. Bestämmelser omkoncernredovisning och revision i koncernförhållanden finns i bankrörelselagen (3 och 4kap. Detta kapitel innehåller bestämmelser om bildande avsparbank. I korthet ärförfarandet följande. skall söka regeringens lillstånd (oktroj) för alt få driva bankrörelse. Regeringenskall även stadfästa sparbankensreglemente. Teckningslista för bidrag till grundfonden skall upprättas först efterdet att oktroj beviljats. Beslut om att skall bildas fattas vid en konstituerande stämma. Beslutetfattas av huvudmän. erhåller rättskapacitet först genomregistreringen. Registrering skall ske från det atloktroj beviljats. Bestämmelserna i viss minimistorlek av grundfonden har slopats. I likhet med vad som gällervid aktieteckning i bankaktiebolag gäller alt grundfondsteckning inte får skemed villkor. Vidare innehåller kapitlet bestämmelser om hur man skall förfaramed redan inbetalda grundfondstillskott om bildandet av av en ellerannan orsak inle fullföljs.