prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Sammantaget nästanlika många invånare har resp. kommer all fä svårigheler med att ta del avSmålandsnytl eller del nya ABC-nytt. Drygl en tiondel av de berörda invånarnahar svårt alt se Västnytt. För övriga regional-TV-områden är problemen mindre. bedömersammanfattningsvis au de lämpligaste åtgärderna är följande. De slörreTV-staiionerna , , , Tåsjö och börkompletteras med särskild sändare för regional-TV. För programmalningen lilldessa erfordras länkförbindelser. För fem stationer bör täckningsområdet förmindre TV 2-sändare uiökas (effekthöjning). Vidare behöver tolv hell nyamindre TV-staUoner uppföras och fyra befintliga mindre stationer kompletterasmed sändare för regional-TV. Den totala investeringskostnaden uppgår lill ca 45 milj. kr. i 1987/beräknadekostnadsnivå. har irapporten redovisal hur en uibyggnadsplan bör se ul när sådana faktorer vägs in vid tidsplaneringen såsom hur många 491 invånaresom kan få en förbättring lill minstamöjliga koslnad, vilka de Prop. personellaresurserna för investeringsätgärderna är, leveranstider för sän- Bil. Planen innebär alt 4.4 milj. kr. behövs för del försia årets invesleringar och 10,25 milj. kr. för vart ochett av de därpå följande fyra Driftskostnaderna ökar successivt för atti fortvarigheislillslåndet uppgå lill ca 3,4 milj. kr. Televerkel bedömer detinle möjligt atl inom nu gällande medelsram kunna prioritera åtgärder förkomplettering av regional-TV-täckningen, en uppfattning som delas av SverigesRadio. Beträffande frekvenser för kompletteringarna bedömer nu attsådana kan erhållas genom omplanering och sä alt frekvensutrymmet för de tväyllerligare TV-nälen. och , inte påverkas. Om TV-disiriktsgränsernaändras till atl sammanfalla medlänsgränserna får detla konsekvenser för och län.Beträffande det sisinämnda länet kommer dess norra del vid starten av ABC-nytlnästa budgetår att som lidigare försörjas med Mitt-nytt-program från Gävle-sändaren.Några åtgärder i sändarnätet för bedöms dock inte behöva vidtas för atl desom nu ser på Milinylt skall kunna se ABC-nytl från Ösihammarsändaren. Delräcker med omriklning av motlagaranten-ner och i vissa fall byte lill slörresådana. Dessutom kan centralantennanläggningar behöva komplelleras medytterligare en förstärkare. Beiräffande Södermanlandslän föreslår att länet tillförs del östra regional-TV-området.För atl invånarna i länel skall kunna se del regional-TV-program som sänds där,dvs. Östnytt, måsle en slörre sändare placeras i TV-sialion. Sändarenkan las i drift vid årsskiflet 1987/88. Vidare behöver länkförbindelserupprättas. Frekvensutrymme för detta finns, som tidigare nämnls.Investeringarna bedöms kosla 11,0 milj, kr, och de årliga driftskostnaderna 0,7milj, kr, i 1987/beräknade kostnadsnivå. På moitagarssidan krävs attcentralantennanläggningar kompletteras med ytterligare en förstärkare. Även om länskulle tillföras Mellansvenska distriktet, dvs, Tvärsnyit, uppstår kostnader avsamma storlek. Del går inte heller alt i någol av alternativen undvika allsmärre befolkningsöar får fel regional-TV-program, ell problem som delas medinvånare i övriga delar av landel. Utbyggnaden av radio- och TV-verksamhelen enligtriksdagens beslul har pågått i nio budgelår. Reformprogrammet, somskall vara genomfört vid utgången av /89, har hiuills i löpandepriser krävt 399 milj. kr. Regionaliseringsinsatserna har under periodenkostat 157 milj. kr. Huvuddelen av denmålsalla regionaliseringen av riksprogramproduk tionen har i praktiken nu genomförls. Riksradion har ökal distriktens 492 ?pfop...ipro3LrktiQn frän 62 lill 95 limmar,pervecka. en ökning Prop. -u ,levisionens distrikt planeras under innevarande Bii. 10 budgetär producera627 timmar riksprogram, Regionaliseringsmålet (avegenproduklionen) beräknas nås under näsla budgelår, Regional-TV-verksamhelenhar fått fasiare form i de fyra ursprungliga försöksområdena, Norrköpingslarlade regional-TV-sändningar och startade sädanasändningar över som sjätte regional-TV-distriki , I mars 1986började sändning av regional-nyheler över och Karislad. RegionalTV-verksamhel över och skall elableras under den nyaavtalsperioden. Lokalradion har orlväsenlliga insatser för all konsolidera verksamhelen och genomföra utvecklingsplanernaför basstationer, glesbygd och storstäder. Detta har bl.a, inneburil enväsentlig decentralisering av verksamhelen. Samtliga lokalradiostationer harnu minst en lokalredaktion utanför huvudredaktionen, Kommunradiosändningarnauppgick föregående budgelår lill . Vad som återstår avreformprogrammet är främst fortsatta älgärder för kvalitetsförbättringar i programverksamheten. Sammanlagt haröver åren 168 milj. kr. använts för delta ändamål. Utbudet av s. k. lungproduktion i televisionen har ökat frän /80 till 170timmar /86. Utbudet av svensk levande teater, musik ochunderhållning har hårigenom ökat siarkt. En egen teaterensemble har lillkommil.Frilansproduktionen fördubblades mellan budgelåren 1977/78 och 1982/83, men harsedan minskat, dock till en påtagligt högre nivå än i utgångsläget. Riksradion har ökat denlevande musiken från 33 veckolimmar så att den nu uppgär till 47veckotimmar, Berwaldhallen har inneburil ell väsentligt tillskoll. Riksradions utrikesbevakning har förbättrats. Lokalradions insatser harhaft en klarl kvalilelshöjande effekl. Stationerna har engagerat sig iteaterprodukiioner och utnyttjandet av frilansare har ökal. Medel förväderprognoser har avsatts. En påtaglig satsning hargjorts på minoritetsspråken.Riksradions sändningstider har mer än fördubblals . Lokalradionhar sändningar pä åtla minoritetsspråk och televisionen på sju.Radiosändningar på spanska och polska har startat . TV har ökal de textade programmen för hörselhandikappade,Texl-TV-redaklionen har byggts ul. sänds 225 informationssidor,varav hälften förnyas minst en gång per dag. Repriserna, avsedda för främstpersoner med avvikande arbetstider, har ökal. Hur resursiillskottet(milj. kr. i löpande priser) har fördelats på de olikaändamålen och pä programföretagen framgår av följande sammanställning. Vidgad regionalisering , lokalradio Kvalilelsförbällringar Minoritetsspråk m,ni. 67,0 90.3 167,7 17,9 56,5 64,8 5.) 43.2 25.5 119,3 6.7 40,7 Utbildningsradion harlillförts medel för reformåtgärder för budgetåren 1979/80 och 1980/81.Ålgärderna inriktades då på kvalitetsförbättringar, minoritetsspråk ochregionalisering. Under /87 använder utbildningsradionengångsmedel för att öka utbudet mätt och för att öka medverkan avutomstående. /79 - 1985/86 harprogramföretagen investerat i teknisk utrustning, administrativa inventarieroch egen byggnads- och inredningsverksamhet lill ett belopp av 840 milj. kr. Härtill kommer investeringar. av medlen haranvänls för återanskaffningar och invesleringar för löpande verksamhet, främslbyggnads- och inredningsprojekl. har avseit utbyggnadsinvesleringar, 70%därav faller på regionaliserings-ålgärder av olika slag. Den övervägande delen av investeringarna underbudgetåren 1985/86 och 1986/87 avser återanskaffningar ochFörrädsbacken-projektet, Verksamheten 1987/88 - förutsättningar ochplaner beslut med anledning av regeringensproposiiion /86:99 om verksamhet m,m, innebär alt 1978 årsreformbeslut skall fullföljas i och med ulgången av /89,Koncernen kan fram till dess räkna med etl årligt medelspåslag på 2,, Riksdagsbeslutet innebärocksä atl utbyggnaden av FM 4-nälet skall kunna påbörjas budgetårel 1987/88,Utgångspunkten har därvid varil att ianspråktagandet av den nya kanalen skallkunna inom oförändrade medelsramar. Om eU realt tillskolt av resurserbedöms erforderiigl skall programsäuningen i radio i sin helhet underslällasregering och riksdag för prövning. Riksdagsbeslutel innebärvidare alt koncernen åläggs elt sammanlagt rationaliseringskrav på förperioden /87-1988/89, För de därpå följandeåren av avtalsperioden, 1989/90 - 1991/92. ulgår inget reformpåslag. De medel,som frigörs i del fortsatta rationaliseringsarbeiel och genom de strukturellaförändringar som koncernen kan initiera, skall dock lillföras koncernen. har moderbolagets beslulom medelsfördelningen inom koncernen fatlals i anslutning lill riksdagensbeslul om medelstilldelningen lill koncernen, vilket normalt sker . För programföretagen ger delta ett alltför knappttidsutrymme mellan det formella beslutet om medelsfördelning ochverksamhetsårets inträde. Deplaneringsförutsättningar som har gelt gör det möjligt att förbättraplaneringssituationen för programföretagen, hardärför beslulat lidigarelägga beredningen av medelsfördelningen inom koncernen lill hösten före det nya verksamhetsåret.Programföretagen ges därmed realistiska förutsättningar för planeringen avverksamheten underdel kommande budgetåret, 1 likhet med föregåendebudgetär anvisas programföretagen medel i form av dels en fast medelsram fördrift, dels engångsmedel för programverksamhet och invesleringar. Denna nyaform för medelsfördelning syftar bl.a. till att höja andelen rörligaprogrammedel, inkl. medlen för utomståendemedverkan. 1 fråga om genomförandelav reformprogram är förutsättningarna desamma som . Sedan nu hargett förutsättningar även i övrigt för verksamheten under de kommande sex årenhar verksamhetsplaneringen inom koncernen fåu etl fast underlag. Detta blir enutgångspunki för moderbolagels utvärdering av programföretagensverksamhetsplaner. Även investeringsplanernases över och utsträcks till atlomfalta hela avtalsperioden. 1 samband därmed ses formerna förinvesteringsverksamheten över. Tillsammans medteleverket fortsätter försökssändningarna med digitalt stereo/flerljud i syfteatt fastställa vilken standard som skall gälla . harlillsammans med rundradioföreiagen i , och och enligthemställan frän inlettplaneringen av verksamhelen i den nordiska Tele-X-salelliten. Vissa frågor behandlas i särskildordning inom koncernen och i enlighet med uttalanden i prop. 1985/86:99 omSveriges Radios verksamhet m.m. Detla gäller bl.a.kanalstrukluren i TV. utbildningsradions framtida inriktning och verksamhet,forskningsverksamhelen inom avdelningen för publik- och programforskning samlminoritetsspråken och programmen för och om handikappade. En studie avradiomediei inför införandet av FM 4 har gjorts och det är Radiosavsikt att också göra en särskild studie avseende resurser och organisationsformerför radion i ett fyrakanalssyslem. Frågor rörande bl, a,ansvaret för de fastigheter som uppfört för koncernens räkning och finansieringen av den fortsatta bygg nadsverksamheten bereds med , Mälet 495 förarbetet med avseende på koncernens övertagande av fastigheterna är Prop.1986/87:100 'alt detla skall kunna ske under /87. arbelemed alt Bil. 10 utforma bl.a. lokalförsörjningsplaner pågår i syfte allskapa ett nytt beslutsunderlag inför övergängen till en nyhandläggningsordning för koncernens lokalförsörjning. Medelsbehovei för /88 har för innevarandebudgetår för den avgiftsfinansierade verksamheten lilldelals 2125,3 milj, kr, i 1984/prisläge.Detla motsvarar 2244,4 milj. kr, i 1985/86 ärs prisläge. Av dessa belopp utgör16,8 milj. kr. medel för täckning av kapitalkostnader, 1 sin planering förverksamhelen för budgeläret 1986/87. som den kommer lill uttryck i SverigesRadios anslagsframslällning, förutsätter moderbolaget att reformarbetet enligt1978 års beslul skall fullföljas och vara genomfört vid utgången av budgetåret1988/89 med ett åriigt resurstillskott härför om 2,. Detla motsvarar förnäsla budgetär 49,9 milj. kr. Rationaliseringskraven beräknas lill sammanlagi56,3 milj. kr. För budgetårel 1986/87har beräknats all 84.3 milj, kr, behövs för byggnadsarbelen. 16,8 milj. kr.har anvisals för kapitalkostnader för dessa investeringar.Sveriges Radio AB har efter samråd med byggnadsslyrelsen beräknat all förbudgetårel 1987/88 krävs 41,3 milj. kr. för pågående och planeradebyggnadsarbeten för radion och televisionen, vilket motsvarar ett behov avytteriigare 8,3 milj. kr., dvs. kr., förkapitalkostnader. Beloppen avser huvudsakligen det pågående projektet ikvarterei Förrådsbacken i Siockholm saml en planerad om- och lillbyggnad avradio- och i . Medelsbehovei för nästabudgetår blir därmed 2246,3 milj. kr. i 1985/prisläge. 1. förelagelför den avgiftsfinansierade verksamheten i genom-sniUligt prisläge 1985/86 förbudgeiårei 1987/88 tilldelas , 2. förelaget fär rätt all urrundradiorörelsens fond rekvirera sammanlagt 30 milj. kr. för att läckaoföruisedda kostnader för den allmänna programverksamheten budgetårel 1987/88med skyldighet för förelagel alt av de medel som kommer all ställas lill förfogande under följande budgetåråterställa utnyttjade belopp. Resultaten av den avriksdagen begärda ulredningen om anpassning av TV-sändarnas täckningsområden till regional-TV-områdena härav televerkel,som samrått med , redovisals för regeringen den 22 oktober1986. För Radio-koncernens del innebär utredningsförslagen röranderegional-TV-täckningen av att en un-derredaklion behövs iEskilstuna. förutsätter alt behövliga investeringsmedelhärför, 1,3 milj. kr., anvisassärskilt. Medelsanvisningen för radionämnden förinnevarande budgetår uppgår till , varav högsl . avser medelför lönekosinader. budgetåret1987/88 har nämnden i likhet med föregående är inle beräknat Prop.1986/87:100 någon besparing. Nämnden begär dels medel som gör det möjligtatt Bii. 10 behålla nuvarande personalresurser, dels kompensalion förprisökningar. Lokalkoslnaderna beräknas av radionämnden vara oförändrade.Radionämnden hemsläller samlmedel för pris- och lönekostnadsökningar anvisas för nämndens verksamhet /88, 1 sin anslagsframställning räknar all radiofonden vid ingången av /87 uppvisar ett underskollom 117 milj, kr. Under förutsättning att radiofonden inle belastas av andrakostnadsökningar än de som redovisas i anslagsframställningarna och ominflationen, som den kommer till uttryck i kompensationsindex,stannar vid under budgeiårei 1986/87. kan underskottet minskas lill 69milj. Om inflationen blir densamma under budgeiårei 1987/88 ochmoliagaravgiften höjs med , förbyts underskollet lill etl överskott molsvarande 89 milj. kr. Televerkel som /86 har svarat för läckandet av underskottet genom lån pä denallmänna kredilmarknaden, förutsätter att en annan lösning än att televerkelsvarar för fondens länebehov, möjligt las fram. Jag hänvisar först till vad jag har anförl omradio- och TV-frågor i inledningen. budgetproposition (prop, 1980/81; 100bil, 2 s, 92) angavs en plan förteleverkets investeringar irundradioanläggningar fram lill budgeläret 1985/86, Denna plan förlängdesgenom beslut i anslulning till förslag budgetproposition(prop, 1982/83:100 bil. 10 s. 151 -152), gjordes rullande och kom atl omfattade fem närmasl följande budgetåren. Mitl förslag tillinvesteringsplan för perioden /88-1991/92 innebär att kostnaderna för detfjärde FM-nätet enligt beslut (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. 343)belastar de tre försia budgetåren. Vidare har i planen medtagits kostnader föråtgärder för bäitre regional-TV-täckning m.m. Det senare innebär följande. Av de ålgärder somteleverkel förtecknat i sinkartläggning anserjag - mol bakgrund av den diskussion som tidigare förls i - det som mest angeläget alt invånarna i skall fä tillgäng till ett och samma regional-TV-program. Jag förordar all länel. i enlighet med förslag, tillförs del Östra distriktet och därmed regio- nal-TV-programmet . Som en konsekvens av mitt förslag bör inves- 497 32 Riksdugen 1986/87. Rätlelse: S. 504 rad 2nedifrån Slår: 1985. Rättat lill: 1987S, 510 rad 32 Tillägg: för /88 leringsplanen kompletteras med 6,0 milj, kr. /88 och 5,0 Prop, 1986/87:100 milj, kr, för budgetåret därpå, enfördelning över åren som stämmer Bil. 10 överens med planering. Jagföreslår vidare alt åtgärder i enlighet med den plan har redovisatför bälire regional-TV-täckning skall vidtas underen femårsperiod med /89. Jag vill i della sammanhang påpeka atl det trots de avteleverket och mig här föreslagna investeringskrävande förbättringarna inte ärmöjligt att åstadkomma en lillfredsställande mottagning av rättregional-TV-program för samtliga invånare i landet. Ogynnsammalerrängförhållanden m.m. kan ge sämre mottagning på vissa platser. Invesleringsnivån förplanens fem budgelår stannar därmed vid 128,0 milj, kr, för nästa budgetår,131,4 milj. kr. för /89. 132,3 milj. kr. /90 samt 112,8milj. för vart och etl av budgelåren 1990/91 och 1991/92. 1 mitt förslag lill medelsanvisning för näsla budgetåringår kompensation för kostnadsökningar. Jag förutsätter givetvisalt televerkel även i fortsättningen prövar om del finns anledning alt reviderainvesteringsplanerna med hänsyn till ulvecklingen, l.ex. vad gäller satellit-och kabeltekniken. Regeringen bör bemyndigasatt av konjunklurmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst av nuföreslagna lotala investeringsmedel till televerkel. Jag förordar vidare attregeringen i likhet föreslår alt regeringen, ellerefler beslut av regeringen , bemyndigas all föra högst 5 milj. kr. avinvesteringsmedlen mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89 som skuld resp.tillgodohavande, samt all medge alt regeringen lämnar ett besiällningsbemyndigandeom 30 milj. kr. avseende investeringsändamål förbudgeiårei 1988/89. Vid mina beräkningar avmedel för nästa budgetår för televerkels driftskostnaderhar jag för programdistribution inkl.programinsamling utgått från del treåriga huvudförslag som lades fast införinnevarande budgelår. Jag har således för näsla budgetår, förutom kompensationför kostnadsökningar, räknat med en rationalisering molsvarande . Jag harvidare räknal med ell belopp om 4,0 milj. kr. för telefonkostnader samt eltbelopp om 0,4 milj. kr. för ökade driftskostnader lill följd av förslagen i delföregående beiräffande . I likhet med vad somlidigare gällt Ofr prop. 1981/82:100 bil.12 s. 172) bör kostnader därutöver bestridas med överföring av medel fränSveriges Radio. Beiräffande medel föravgiftsinkassering och avgiftskonlroll har jag, förutom kompensation förkostnadsökningar, räknat med en 2-procenlig rationalisering i enlighel medteleverkets förslag. Medelsanvisningen förteleverkets driftskostnader bör därmed uppgå till (247,7 -h 84,1 =) 331,8milj.kr. för /88. Avgiftsuppbördens organisation, huvudmannaskapoch lokalisering föreslog redan år 1978att TV-avgifterna skulle kopplas borl från systemet för uppbörd avleleavgifterna och att en sär- 498 skilduppbördsorganisation skulle svara för TV-avgifterna. Utredningen /87:100 återkom till silt förslag i ett slutbetänkande . Televerketoch Sveri- Bil. 10 ges Radio har vid fiera tillfällen avgett skrivelser med synpunkter och förslag iärendet. Även andra skrivelser i ämnel har getts in. Synpunkterna ochförslagen har av regeringen behandlats dels i budgetpropositionen 1980 (prop,1979/80:100 bil, 12 s, 90 f,), dels budgetproposition(prop. 1980/81:100 bil, 12 s, 87 f,) och dels i prop, 1984/85:115 om regionalutveckling och utjämning, 1 den senare propositionen anförde chefen förindustridepartementet efter samråd med mig (bil, 1 s, 123) alt inför en ny avtalsperiod borde se över frågan om inkassering av TV-avgifter,Ulgångspunklen skulle vara att en särskild TV-avgiftscentral skulle förläggas till malmfältsområdel. Med anledninghärav inkom en skrivelse från kommun, 1 regeringsbeslut den 28 mars1985 redovisades att regeringen övervägde att inför en ny avtalsperiod införaen separat uppbörd av moliagaravgif-terna och atl det var angeläget altSveriges redovisade sina förslag i frågan. Därvid borde efter samrådmed en förulsätlningslös prövning göras av uppbördens organisationoch huvudmannaskap, Behovel av insatser mot avgiftsskolk skulle uppmärksammassärskilt. Utgångspunkten för förslag rörande uppbördsorganisationens lokaliseringborde vara atl den till sin huvuddel skall förläggas till kommun. sina förslag i frågan. I en promemoria, benämndUppbörden av moltagaravgifter, anfördes att skälen för alt lämna dengemensamma räkningen ur rundradiorörelsens synpunkt är otillräckliga och allen övergäng är behäftad med belydande risker för kostnadsökningar ochinkomstbortfall till följd av ökatavgiftsskolk. Om en övergång till en separat mollagaravgifisuppbörd likvälskall genomföras bör TV- avgiftsulredningens förslag ligga lill grund förulformningen av en ny organisalion med som huvudman.Medelstilldelningen lill programverksamheten får dock inle drabbas om enseparal avgifisuppbörd visar sig leda tillkostnadsökningar eller bortfall av avgiftsintäkter. 1985/86:99 sombehandlar verksamhet - 1992, togsinte dessa frägor upp. Jag anhåller om alt i stället i detta sammanhang fåredovisa mina ställningstaganden. Vid mina överväganden har jag sainrått medchefen för och även med cheferna för justitie-,finans-, arbelsmarknads- och industridepartementen. Den nya mediesituationeni har inneburit att alll fler hushåll erbjuds elt nylt utbud via satellit och kabel vid sidan av koncernens program. Att fä tillgång tilldel nya utbudet är för hushållen förknippat med kosinader som konkurrerar med mottagaravgifierna. Del är därför vikligl atl uppbörden av moltagaravgifter. varmed den s.k, public service-verksamheten pä radio- och TV-områdel finansieras, är så effekliv som möjligt. Detta kräver dels en ralionell administration av verksamhelen med debitering och inkassering av avgifier, dels en effektiv verksamhet med avgiftskontroll och andra insalser mol avgiftsskolk. kandärvid vara en fördel om den organisalion som skall handha uppbör- Prop.1986/87: 100 den inte behöver möla önskemål också från andra verksamheter. Efler kontakter med såvälberörda departementschefer som och harjag därförstannal för att föreslå au uppbörden av moltagaravgifter bör ske i ell separalsyslem skilt från uppbörden av teleavgifter och all huvudmannaskapet för detlaoch avgiftskonirollen bör anförlros . börlokaliseras till kommun. förutsätts ta överarbelsuppgifter och ansvar från senast den . Fram till övertagandet behälls den gemensammaräkningen. Även i övrigt behålls under över-gängsskedet gällande regler ocharbelsorganisalion såvida inle och finner någon annanordning mer lämplig eller ekonomisk. Separeringen avuppbörderna bör möjliggöra en bättre anpassning till de speciella krav somuppbörden av moltagaravgifter kräver. Därmed ges även förutsättningar för enbättre överblick och en effektivisering av verksamhelen. För en förändringlalar också atl moltagaravgifisuppbörden betraklas som artfrämmande avteleverket. Den har däremoi ell nära samband med verksamhet,varför elt byle av huvudman ocksä kan verka effektiviietsbeftämjande.Separeringen av avgiftsuppbörderna ger vidare möjlighet till enregionalpolitiskt önskvärd etablering i . har vidunderhandskontakter bekräftat att företagel alltjämt är villigt alt för koncernens räkning åla sig huvudmannaskapet föruppbörden av moltagaravgifter, inkl,avgiftskonirollen. Uppbyggnaden av en nyorganisation, anskaffandet av ändamålsenliga lokaler, arbelel medsystemkonstruktion och den stora omfattningen av registeröverföringar medföralt planerings- och genomförandefasen lar viss lid, Efler kontakter medSveriges bedömer jag all omställnings- och flytiperioden inte behöverbli längre än att den nya organisationen kan börja verka senasl vid årsskiftet1989/90, börsvara för förberedelserna för den nya organisalionen, men televerketförutsätts bislå företagel i förberedelsearbetet och vid driflsstarten. Meddenna ordning torde riskerna för avgiftsbortfall och andra övergångsproblemkunna minimeras. Den personal som arbetarinom den nuvarande organisalionen består av 7 personer som verkar inomhuvudkontoret i . 43 personer som på bedriver avgiftskontroll ochär stationerade på olika håll i landet, samt ell större antal personer som påde olika lelekonloren bland sina andra arbelsuppgifter även sysslar medmoilagaravgiftsfrågor. Den sammanlagda arbetsinsatsen där moisvarar ca 100årsarbetskrafter. Vidare kräver faktureringen av mottagaravgifierna resurser päteleverkets ADB-division. är det omöjligt att ange hur mänga personersom kan sysselsättas i den nya organisationen resp. i den del av denna som kanverka i .