prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Vatje medlem skall kunna lita på alt kallelsereglerna följs,så atl han inle kommer i den siluaflonen att stämman har faltal beslut i enfråga utan att medlemmen fått kännedom om alt frågan skulle las upp flllbehandling av slämman. Eftersatts föreskrifier rörande de åtgärder somslyrelsen skall vidta för all kalla medlemmarna till stämma och ge deminformalion om ärenden på stämman, medför del därför i regel attföreningsstämmans beslul inle kan anses ha tillkommit i behörig ordning. Delkan därför genom bli upphävt enligt 17 §. I vissa fall, nämligen omkallelse inte alls har sketl eller bestämmelsen om kallelse väsentligen hareftersatts, inträder enligt 17 § ticdje stycket 3 t. o. m. ogillighel oavsettklandertalan. Elt åsidosättande sker naturiiglvis även när kallelsen ellerhandlingarna inte har det erforderliga innehållet. Av lagens syfte fär ansesfölja att stämman inte med anledning av ett ärende som anges i kallelsen kanfatta beslul om något som inle rimligen kunde förutses rymmas inom del angivnaärendet. Har i kallelsen l.ex. tagils upp frågan om fusion med en vissförening, får del inte anses lillålel atl stämman i stället fattar beslut omfusion med en hell annan förening. Iförsia meningen uppställs som en undanlagsregel all föreningsstämma trols felav ifrågavarande slag kan falla giltigt beslul, om samtycke till det ges av demedlemmar som berörs av felet. En sådan undanlagsregel torde i själva verketgälla för alla fall då etl föreningsslämmobeslut är behäftat med formella fel.Särregleringen av de nu ifrågavarande formella felen har emellertid skett avpraktiska skäl, eflersom undanlagsregeln här har sin största betydelse. Utaniaktiagande av föreskriven kallelsetid och övriga bestämmelser av ifrågavarandeslag kan beslut fattas med samtycke av samtliga medlemmar i föreningen. Ipraktiken förekommer säkert i föreningar med få medlemmar att över huvud tagetingen stämma hålls utan atl beslul anlecknas i prolokoll som cirkulerar mellanmedlemmarna och som undertecknas eller på annal sätl godkänns av dem. En sådanordning med beslul "per capsulam" torde kunna godtas såsomlikvärdigt med etl föreningsstämmobeslut som har lillkommil i formellloantastlig ordning. Omförsummelsen beträffande kallelse elc. skulle ha drabbat endast viss ellervissa medlemmar, t. ex. om kallelse inte behörigen har sänls till dem, är derassamtycke lillräckligl för att giltigt beslul skall kunna fattas. Detär också en allmän regel atl formella felaktigheter i fråga om kallelse eller i annal avseende inle gör elt föreningsslämmobeslut ogiltigt, om del är tydligt att felet inte har inverkat på beslutets innehåll. En medlem som genom försumlighet av styrelsen inle i räll tid har fått skriftlig kallelse ifall då detta föreskrivs i sladgarna men som likväl infinner sig på stämman och 128 medger alt han i rätt tidhar tagil del av en kallelse lill slämman eller på Prop. 1986/87: 7 annatsätt underrättats om denna, kan inle rimligtvis under åberopande av uteblivenkallelse motsätta sig alt föreningsslämman fattar beslul. Det- 7 kap. sammagäller om handlingar inte har funnils tillgängliga i föreskriven ordning förestämman, men ingen medlem har frågat efler dem. Enligtandra meningen kan föreningsstämman vidare avgöra elt ärende trots alt ärendetinte tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt sladgarna skall förekomma påslämman. Det praktiska fallet är de ärenden enligt 4 § som skall behandlas påordinarie stämma och som skall vara angivna i sladgarna. Hit kan emellerlidockså höra val av styrelseledamöter och revisorer och eventuellt andra istadgarna angivna ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma. Sådanaärenden kan få las upp och avgöras av slämman även om de inle har angetts ikallelsen. Enligtgällande lag likställs med ärenden som enligt stadgarna skall förekomma påordinarie stämma elt sådanl ärende som "omedelbarl föranledes"därav, såvitt gäller frågan om föreningsstämmans rätt att fatta beslut i falldå föreskrivna kallelseålgärder m. m. har försummats. Någon utiryckligmotsvarande föreskrift har inle lagits in i den nya lagen. En sådan föreskriftsynes nämligen överflödig. Om slämman fattar beslut i en fråga och beslutet somen mer eller mindre nödvändig eller självskriven följd kräver beslut i eltdärmed sammanhängande ärende eller om frågorna annars står i så nära sambandmed varandra alt de rimligtvis bör behandlas och avgöras samlidigt, bör de iförevarande avseende normall betraktas som en enhet, dvs. som etl ärende. Någonändring i sak är alltså inte avsedd (jfr prop. 1975: 103 s. 402). Isammanhanget kan erinras om alt minoritetens räll atl hos begäraförordnande av revisor och att i vissa föreningar påfordra att revisor skallvara aukloriserad eller godkänd sådan kan ulövas på den stämma där revisorsvalskall ske, utan atl detla behöver anges särskilt i kallelsen (jfr 8 kap. 2 och5 §§). På en annan stämma kan rättigheterna utövas endast om ärendel på vanliglsäll har angetls i kallelsen. Liknande regler gäller beträffande rätlen förminoriiei alt påkalla granskning enligt 8 kap.17 §. Liksomenligt gällande rätt kan en föreningsstämma beiräffande ett ärende som inle harangetts i kallelsen besluta atl extra stämma skall sammankallas för behandlingav ärendel. Visserligen ger 5 § rätt ål en tiondel av samtliga röstberättigadeeller det mindre antal som anges i stadgarna all påfordra att en extra stämmakallas in för atl behandla ell visst ärende. Den rätl som här ges förföreningsslämman all besluta om extra stämma kan emellertid vara av belydelse,om inle så storl antal av de röstberättigade som förutsätts förminorilelsrätlens uiövning är närvarande på slämman eller om den majoritet sompå stämman önskar sammankallande av extra stämma inte uppgår till en tiondelav samtliga röstberättigade. EnligtFL får beslut i etl ärende, som inle avser ändring av stadgarna eller ny eller förhöjd avgifi eller likvidalion eller fusion, fattas på ordinarie stämma även om ärendet inte har angetts i kallelsen, om tre Qärdedelar av de närvarande samtycker till det. Någon motsvarande bestämmelse har 129 inte införts i nya lagen.Det har ansetts viktigare all medlemmarna skall Prop. kunna förlita sig på atlandra ärenden än dem som har tagits upp i kallelsen inle kommer attbehandlas på en stämma, frånsett de obligatoriska åren- 7 kap. Föreningsslämmanöppnas av styrelsens ordförande eller av den som styrelsen har utsett.Ordförande vid föreningsstämma utses av stämman. I stadgarna kan dock bestämmasvem som skall öppna föreningsstämman och vara ordförande vid stämman. Stämmansordförande skall, om det behövs, upprätta en förteckning över närvarandemedlemmar, ombud och biiräden (rösllängd). Uppgifl om medlemmarnas rösträttskall lämnas i röstlängden, om det förekommer olika rösträtt bland medlemmarna.Sedan röstlängden har godkänls av slämman, skall den tillämpas lill dess attstämman beslutar om ändring. Uppskjuts stämman flll en senare dag ännästföljande vardag, skall en ny röstlängd upprättas om det behövs. Ordförandenskall sörja för att del förs protokoll vid slämman. I fråga om protokolletsinnehåll gäller 1. alt röstlängden skall las in i ellerfogas som bilaga lill prolokollet, 2. atl stämmans beslut skall förasin i protokollet, saml 3. om röstning har sketl, altresultatet skall anges i protokollet. Protokolletskall undertecknas av ordföranden och minst en justeringsman som ulses avstämman. Senast efter stämman skall del juslerade protokollet hållaslillgängligl hos föreningen för medlemmarna och innehavarna av förlagsandelar.Protokollen skall förvaras på betryggande sätt. (Jfr6 kap. 10 § i utredningens förslag.) Paragrafenreglerar vem som skall öppna föreningsstämman, val av ordförande på stämman,upprättande av rösllängd samt prolokollföring vid slämman. Paragrafenöverensstämmer i storl setl med 55 § FL (jfr även 9 kap. 11 §aktiebolagslagen). Bestämmelsernai första slycket om vem som skall öppna slämman och vara ordförande vid stämmanär disposiliva. Sladgarna kan t. ex. ange all styrelsens ordförande skall varaordförande på stämman. Ordföranden behöver inte vara medlem av föreningen. Stämmansordförande skall upprätta en röstlängd, om del behövs. Om inle föreningsmedlemmarna enas om vem som skall vara ordförande, får upp giften att upprätta röstlängd anses falla på den som öppnar stämman (jfr prop. 1975: 103 s. 402 f). I röstlängden skall anges närvarande medlemmar, ombud och biträden. Förekommer differentierad rösträtt, skall uppgifl lämnas om hur många rösier var och en företräder vid stämman. för röstlängden läggsföreningens medlemsförteckning. Denna är emeller- Prop. 1986/87:7 lid inteavgörande. Om en person kan styrka alt han oavsell vad medlemsförteckningeninnehåller är medlem i föreningen eller har annal antal röster 7 kap. änsom anges i förteckningen, skall detla beaktas. Liksomenligt gällande rält skall rösllängd upprättas endast om del behövs. I normalafall fattas beslulen vid en föreningsstämma enhälligt eller med klar majoritet.Del omsländliga och i en större förening myckel tidsödande arbetet medröstlängd blir då meningslösl. Om en närvarande medlem begär all röstlängdupprättas bör hans begäran efterkommas, om del inte är uppenbart atl denframställts av helt ovidkommande skäl. Sedanordföranden har upprättat röstlängden skall denna föreläggas stämman förgodkännande. Blir det därvid omröstning, tillkommer beslutanderätten dem somhar lagits upp i den röstlängd som har upprättats av ordföranden. Sedanröstlängden upprättats skall den tillämpas för slämman. Den som inte hartagits upp i röstlängden men anser sig berättigad flll det har möjlighet attenligt 17 § klandra de beslut som fattas av stämman. Redanenligt gällande rätt lorde röstlängden kunna ändras under föreningsslämman.Andra stycket innehåller en uttrycklig regel om detta. Någon skyldighet förföreningsslämman atl ändra röstlängden av den anledningen att någon medlemtillkommer eller avlägsnar sig från slämman torde emellerlid inle föreligga. Enföreningsstämma kan ajourneras och fortsätta eller en senaredag. Gällande rätt uppställer ingel krav på all ny röstlängd skall upprättas omslämman skjuls upp. Andra slycket innehåller emellertid en beslämmelse om altny röstlängd skall upprättas i fall då slämman skjuls upp lill en senare dag ännästföljande vardag och en ny rösllängd behövs. Någon ny rösllängd kan inleanses behövlig om del är klart alt samma personer bevistar även den fortsatlaslämman. Det kan också vara onödigl med en ny rösllängd av det skälel atl dekontroversiella frågor som krävde omröstning har slutbehandlats. Bestämmelsernaom protokoll ansluter nära lill gällande lag. Bestämmelsen i tredje slyckel omalt röstlängden skall intagas i eller såsom bilaga fogas till protokollet ärvisseriigen ny men torde redan nu tillämpas allmänt. Av praktiska skäl har dentidrymd inom vilken det juslerade protokollet skall hållas lillgängligl förmedlemmarna och innehavarna av förlagsandelar förlängts från två till treveckor (se Qärde stycket). Styrelsenoch verkslällande direklören skall, om någon medlem begär del och slyrelsen finner all del kan ske ulan väsentlig nackdel för föreningen, på föreningsslämman lämna upplysningar om förhållanden som kan inver ka på bedömningen av föreningens årsredovisning och dess ställning i övrigt eller av ell ärende på slämman. i en koncern, avser upplysningsplikten även föreningens förhållande lill andra koncernföretag samt, om föreningen är moderförening, koncernredovisning liksom sädana 131 förhållandensom kan inverka på bedömningen av dotterföretagens ställ- Prop. 1986/87: 7 ning. Kanen begärd upplysning lämnas endasl med stöd av uppgifler som inte 7 q är tillgängliga på stämman, skallupplysningen hållas skriftligen lillgänglig hosföreningen för medlemmarna samt översändas lill varje medlem som har begäriupplysningen. Finnerstyrelsen alt en begärd upplysning inle kan lämnas till medlemmarna utanväsenllig nackdel för föreningen, skall upplysningen i stället på medlemmensbegäran lämnas till föreningens revisorer därefler. Revisoremaskall inom efter stämman flll styrelsen skriftligen yttra sig omhuruvida den begärda upplysningen har lämnats lill dem saml humvidaupplysningen enligt deras mening borde ha föranlett ändring irevisionsberättelsen eller, beträffande moderförening, i koncernrevisionsberättelsen,liksom huruvida upplysningen i övrigt ger anledning till erinran. Om så ärfallel, skall ändringen eller erinringen anges i yttrandet. Slyrelsen skallhålla revisorernas yttrande tillgängligt hos föreningen för medlemmarna samtöversända yttrandet i avskrift till varje medlem som har begärt upplysningen. (Jfr6 kap. 11 § i ulredningens förslag.) Iparagrafen ges beslämmelser om de enskilda medlemmarnas rält att fåupplysningar av föreningsledningen på föreningsstämma i ärenden som avgörs påstämman. Bortsell från alt upplysningsplikten även gäller verkställandedirektören överensstämmer paragrafen i sak med 57 § 2 mom. FL i dess lydelseenligt SFS 1980: 1105 (jfr 9 kap. 12 § akliebolagslagen). Medlemmarna har allanledning att följa föreningens verksamhel och skaffa sig största möjliga insyni förelagets förhållanden. Mot dessa intressen måsle vägas föreningens behovav alt viktiga interna angelägenheter inle blottställs för utomstående, kanskelill avsevärd skada för föreningen. Upplysningsplikten i paragrafen harutformats med beaktande av dessa motstående intressen. Slyrelsenoch verkställande direklören skall, om någon medlem begär del och slyrelsenfinner det kunna ske ulan väsentlig nackdel för föreningen, på föreningsslämmanmeddela upplysningar om förhållanden som kan inverka pa bedömningen avföreningens årsredovisning och dess ställning i övrigt eller av ett ärende påslämman. Upplysningsplikten avserenligt försia slyckel även föreningens förhållanden lill andra förelag i sammakoncern. Denna regel gäller alla föreningar som ingår i koncernen. Enmolsvarande regel gäller för aktiebolag enligt 9 kap. 12 § aktiebolagslagen.Härigenom gäller upplysningsplikten även blandade koncerner. Särskildkoncernredovisning skall lämnas av moderföreningen. ledning gäller även i fråga om koncernredovisningen.Moderföreningens ledning är också skyldig att ge upplysningar omdotierföretagens förhållanden. Medlemmarnas frågeräll beiräffandekoncernförhållanden är begränsad på motsvarande sätt som gäller för den egnaföreningen. Styrelsen har sålunda att i varje särskilt fall pröva om enbegärd upplysning kan lämnas ulan väsentlig Prop. 1986/87: 7 nackdel fördel berörda företagel. Upplysningspliktenbeträffande en koncern gäller inte bara moderföre- 7 kap. ningen och dessmedlemmar. Medlemmarna i en dotterförening kan alllsä på dotterföreningensstämma påkalla sådana upplysningar rörande förhållandet lill moderföreningeneller annan dotterförening som kan lämnas ulan väsenllig nackdel förföreningen. Det bör påpekas att i den mån intressegemenskap föreligger mellanolika koncernföreningar hänsyn även bör tas lill nackdelar som kan uppkomma förnågon annan koncernförening och därmed för koncernen. Kanen begärd upplysning lämnas endast med slöd av uppgifler som inte ärtillgängliga på slämman, skall upplysningen däreflerskriftligen hos föreningen hållas tillgänglig för medlemmarna samt översändaslill varje medlem som har begärt upplysningen. EnligtIredje slycket ankommer del på slyrelsen alt pröva om en begärd upplysning kanlämnas på stämman ulan väsenllig nackdel för föreningen. Har en begäran omupplysning riktats lill verkställande direktören, är del således styrelsen somhar att pröva om upplysningen bör lämnas av denne. Finner slyrelsen en begärdupplysning inle kunna lämnas utan väsenflig nackdel för föreningen, skallupplysningen i stället på begäran av en medlem lämnas till revisorerna föryttrande. Revisorernas yttrande skall endasl innehålla uttalande om huruvidaden begärda upplysningen har lämnats till dem och om huruvida upplysningenenligt deras mening borde ha föranlett ändring i revisionsberättelsen eller,beiräffande moderförening, i koncernrevisionsberältelsen, liksom huruvidaupplysningen i övrigt ger anledning till erinran. Anser revisorerna detla varaförhållandel, skall de i yttrandet ange den ändring i berättelsen somupplysningen enligt deras mening borde ha föranlett eller den erinran somupplysningen i övrigt ger anledning lill. Styrelsen skall hålla revisorernasyttrande lillgängligl hos föreningen för medlemmarna samt översända yttrandet iavskrift till varje medlem som har begärt upplysningen. Omen medlem anser all styrelsen ulan fog har vägrai alt lämna en begärdupplysning, kan han föra talan vid domslol om att få ul upplysningen. Däremotfår föreningsstämman inte fatta något beslut i saken som förpliktar styrelsenatl lämna ut upplysningen. Enmedlem har inte rätt att få upplysningar annal än i anslulning lill enföreningsstämma. Men styrelsen är naturligtvis oförhindrad alt lillhandagå enmedlem med upplysningar även utanför stämman. Del säger sig självt attstyrelsen i sådana fall har att gå fram med varsamhet, så atl föreningensintressen inte skadas. Angåenderevisors rätt fill information om föreningens angelägenheter, se 8 kap. 11 §. 1986/87: 7 Isladgarna får beslämmas atl föreningsstämmans befogenheter skall helt eller delvis utövas avsärskilt valda fullmäklige. Enfullmäktig får inle väljas än . Till fullmäktig får utsesendasl medlemmar i föreningen eller någon som ulan att vara medlem enligt 6kap. 4 § andra slyckel ändå kan väljas till styrelseledamot. Ettfullmäkligsammanträde anses som en föreningsstämma. I fråga om fullmäktiggäller bestämmelserna 11-11 §§ om föreningsmedlem. Dock får en fullmäktig interösta genom ombud. Angåendebeslut av fullmäktige i ämnen som avses i 15 § eller i 12 kap. 4 § skallmedlemmarna underrättas på del sätt som sladgarna föreskriver. Ävenom fullmäktige har utsetts, har föreningsmedlemmarna sådan rätt som avses i 6§, 8 § Qärde stycket och 10 § Qärde stycket andra meningen. (Jfr6 kap, 12 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om fullmäktige. Första-Qärde slyckena överensstämmermed 62 § FL. Femte stycket saknar däremot motsvarighet i FL (jfr dock prop.1951: 34 s. 268). k. representativa systemet infördes i svensk föreningslagstiftning år 1928för alt lösa de praktiska problem m. m. som följde med den ökademedlemsanslutningen till de ekonomiska föreningarna och föreningarnas alllstörre verksamhetsområden. Någon ändring i principerna för detta systemföreslås inte . Isladgarna får beslämmas alt föreningsstämmans befogenhel skall helt ellerdelvis utövas av därtill valda fullmäklige. Några regler om sätlel för utseendeav fullmäktige och deras behörighet tas inte upp i lagen, utan det ankommer påföreningen att om fullmäktige skall ulses i stadgama meddela föreskrifierom detta. Om fullmäklige ges generell behörighet, betyder delta atl de enskildaföreningsmedlemmarnas enda uppgifl blir alt ulse fullmäktige. Ges inte sådanbehörighel, uppslår den situalionen all föreningen får två sidoordnadebeslutande organ: de fullmäktige, som beslutar i vissa frågor, och stämman, sombeslular i övriga angelägenheter. Del är däremoi inte tillåtet atl tillämpasystemet så, atl en församling ulses som beslår av både fullmäklige ochföreningsmedlemmar såsom sådana med uppgift atl fatta beslut på föreningensvägnar. Enfullmäktig får, liksom , väljas för högst . Endast föreningsmedlemmareller någon som utan alt vara medlem ändå kan väljas till styrelseledamot kanväljas till fullmäktig. Självklart gäller samma bestämmelser för en suppleantför en fullmäktig. Tredje stycket Prop. 1986/87: 7 I konsekvensmed att fullmäklige helt eller delvis kan la över förenings stämmans befogenheter skall fullmäkligsammanträde anses som förenings- P- stämma. En fullmäktig får inle rösta genom ombud. Detta ligger i fullmäk- liguppdragets nalur. Till skillnad från vad som gäller för medlemmar får en fullmäktig anses vara skyldig att infinna sig till sammanträdet. Lagen innehåller inle några regler om medlemmarnas rält all närvara vid fullmäk- ligsammanträdel eller att få förslag underställt fullmäktiges prövning. ärlämpligt atl sådana frågor regleras i stadgarna. Om fullmäklige ulses, innebär delalt bestämmelserna om medlem i l- II §§i stället skall gälla i fråga om fullmäktig. Innebörden är emellertid också att föreningsmedlemmarna i den utsträckning föreningsstämmans befogenhet har överlämnats åt fullmäklige förlorar sin rält enligt nämnda paragrafer. Skall fullmäklige helt utöva stämmans befogenheier, vilket torde vara det vanliga, får sålunda den rätl som lillkommer före ningsmedlemmarna enligt 1-11 §§ i princip ulövas endasl av fullmäklige. Från denna princip har emellertid gjorts undanlag i femle stycket. Regelnom underrättelse till medlem i vissa fall sammanhänger med alt den frist förutträde som gäller enligt 15 § tredje slycket börjar löpa först då medlemmenunderrättas om beslut som fattas av fullmäktige. Stadgarnaskall innehålla föreskrifier om hur sådan underrättelse skall ske. Bestämmelsernainnebär atl föreningsmedlemmarna inle helt avskärs från sin räll enligt 1-11§§, även om elt representativt system införs i föreningen. Sålunda behåller devid sidan om fullmäklige sin räll enligt 6 §, 8 § Qärde slycket och 10 § Qärdeslycket andra meningen. Medlemmarna har alltså rätl att få ärenden behandladeäven vid fullmäktiges sammanträde (jfr specialmotiveringen till 6 §).Föreningsrörelsen bygger på en levande medlemsdemokrati, och del är därförangelägel alt varje enskild medlem alltid kan göra sin stämma hörd.Hänvisningama till 8 § Qärde stycket och 10 § Qärde slycket andra meningeninnebär atl de enskilda medlemmarna har rätt att la del av och rekvireraårsredovisning m. m. inför fullmäktiges sammanträde samt atl ta del avprolokoll från sådana sammanlräden. Dessa beslämmelser skall ses mol bakgrundav atl en föreningsmedlem har rält att föra talan mol beslul av fullmäktigeenligt 17 §. Del föreligger inle någol hinder mot att genom bestämmelser isladgarna ge föreningsmedlemmarna ytteriigare rättigheter, t. ex. närvarorättvid fullmäkligsammanträde och rätt till upplysningar enligt 11 §. 13 § Prop. Föreningsstämmansbeslut ulgörs av den mening som har fått mer än hälflen av de avgivna rösternaeller, vid lika röstetal, den mening som 7 kap. ordföranden biträder. Vidval anses den vald som har fått de flesta röslema. Vid lika röstetal avgörsvalet genom lottdragning, om inle annal beslutas av slämman innan valelförrättas. Förstastycket gäller inte, om annat följer av denna lag eller föreskrivs i sladgarna.Beträffande beslut som avses i 14 och 15 §§ kan dock i stadgarna endaslföreskrivas villkor som går längre än som anges i dessa paragrafer. (Jfr6 kap. 13 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller huvudregeln om den röslmajoritet som fordras för alt etl giltigtföreningsslämmobeslut skall föreligga. Paragrafen motsvaras i viss mån av 56 §försia slyckel 4 och 67 § Qärde stycket FL men har utformats efter mönsier av 9kap. 13 § aktiebolagslagen. Enligt56 § första slyckel 4 FL är huvudregeln atl såsom föreningens beslul skallgälla den mening för vilken de flesta rösterna avges (relativ majorilel). Principenmed relativ majoritet innebär atl om flera alternafiva förslag är uppe föromröstning, så vinner del som får flest röster även om detta röstetal motsvararmindre än hälften av det vid stämman representerade röstetalet. I försiaslycket av förevarande paragraf föreskrivs däremot atl föreningsstämmans beslutskall utgöras av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösternaeller, vid lika röstetal, den mening ordföranden biträder. innebär atl iandra frågor än sådana som rör val krav slälls på absolut röstmajoritet förbeslut. I fall där fler än två förslag har väckts kan det således blinödvändigt att ställa voteringsproposition med kontraproposition så att vid denslulliga omröstningen endast två förslag slår mol varandra. Några närmareregler om voleringsproposition synes dock knappast nödvändiga.