prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — När del gäller den nuvarande fridagsregeln torde hittiUs i fråga om en anställd försäkrad ha gälll all en uppgift att han skuUe ha arbetat en viss dag utan vidare godtagils, såvida inte särskilda omslän- 86 dighetergjort uppgiften osannolik. Har en självständig företagare eller en Prop.1986/87: 69 försäkrad med intermitlenl arbete uppgett att han skulle ha ulfört arbeleen viss dag, torde uppgiften ha godtagits, om den inte förefallit mindretrolig. Enligt gäUande beslämmelser kan bevissvårigheter i fråga om avsett förvärvsarbeleuppkomma beträffande maximalt . Enligl deföreslagna bestämmelserna kan sådana svårigheter uppkomma under hela timsjukpenningperioden.Frågan kan då slällas om beviskravet bör höjas så alt l.ex. intyg frånarbetsgivaren alltid skall infordras. Försäkringsrätten är av den uppfattningenatt någon ändrad bedömning i förhållande till tidigare praxis i princip intebör ske men alt frågan bör belysas. Ju lägre beviskravet sätts, deslo mindre arbetskrävandeblir lillämpningen av det nya systemel. RRVbedömer atl det beskrivna sättet alt beslämma ersättningsbar lid i flera fallkan ge upphov fill tillämpningsproblem, framför alll när det gäller alt beräknaersättningsbar tid för anställda som arbetar oregelbundet. Arbetsgruppenföreslår att kravet på alt arbetsförmågan skall vara nedsalt med minst hälflenpå grund av sjukdom för rätt lill sjukpenning skall gälla oförändrat.Bedömningen bör dock inte längre göras dag för dag. Hel och halv sjukpenning behåUs.Vid halv sjukskrivning bör sjukpenning motsvarande halv sjukpenning ulges ävenom den försäkrade avslår från mer än hälften av ordinarie arbetstid. FRSanser alt förslaget att bedömningen av arbetsförmågans nedsätlning inle längrebör göras dag för dag innebär en ganska radikal förändring i en inarbeladpraxis. Härvid nämner dock FRS atl försäkringsöverdomstolen i plenum (FÖD 1986:11) slagh fast att försök tUl rehabilitering i vissa fall kan uigöra motiv föratt utge halv sjukpenning även vid sådan förläggning av arbetsfiden all arbeteutförs i slörre omfattning än hälften av den normala arbetstiden.Som gmndläggande förutsättning uppstäUs emellertid att den sammanlagdaarbetstiden som omfattas av rehabiUteringsförsöket inte översiigerhälflen av den normala arbetstiden och alt arbetstidsförläggningen är medicinsklmoliverad. Arbetsgmppens förslag kan enligt FRS sägas innebära en vidareulvecklingav denna praxis. FRS anser vidare att det i sjukfall som varar än 14dagar kan uppslå en olycklig effekt då det föreslagna nya synsättet skall tiUämpasfram t. o. m. den Qortonde dagen men inte fr. o. m. den femtonde. Försäkringsrättenanser att dessa frågor bör behandlas i en proposition i ämnel. RFVanser att sjukpenning bör utges för den fid den försäkrade faktiskt avstår frånförvärvsarbetet, fömtsatt atl han varit arbelsoförmögen till minst hälflenunder sjukperioden. Fömtsättningen för den föreslagna periodbedömningenstillämpning är enligl verkets mening atl den faktiska frånvarotiden ersättsfullt ut. Liknande synpunkter har framförts av FF, Svenska kommunförbundei ochSACO/SR. FF påpekar atl en följd av de föreslagna reglerna blir atl enstaka arbelsförsök,eller en åiergång fill hälflen i arbete i slutet av en sjukperiod, medför atl endaslhalv sjukpen- ning skall ulges för helasjukperioden. Timsjukpenning bör istället utges Prop. 1986/87: 69 förfaktiskt antal timmar som den försäkrade avstår från förvärvsarbete. EnliglFKF borde det i delta sammanhang vara ett bra tiltfälle att pröva enförlängning av den läkarintygsfria tiden , dvs. atl tiden för fimsjukpenningvore läkarintygsfri. Som skäl härför kan enligt FKF bl.a. anföras atl detföreslagna systemet kommer atl kräva en så noggrann kontroll av frånvarotid attläkarintyget inte behövs som kontroll. DärtUl torde komma en inte oväsentligbesparing för sjukvården. LOanser atl om administrationen och de därav följande kostnaderna så filialer,kompensation bör kunna utgå också för sjukperiod understigande en halvarbetsdag. Ersättning vid semester och annan arbetsfri tid Rättenlill ersättning i ell sjukfall knyts enligt förslagellill faktisk arbetsfrånvaro och utges enbart för dagar då den försäkrade skulleha utfört förvärvsarbete om han inle hade blivil sjuk. Semesterperiod skallenligt arbetsgruppens förslag jämsläUas med arbetsperiod och timsjukpenningskall ulges för den lid den försäkrade skulle ha arbetat om han inle hade haflsemester när han var sjuk. Sjukpenning skall i regel inte utges vid sjukdomunder kompensafionsledighet eller Qänsfie-dighel. För fid då rält tUlhavandeskapspenning, föräldrapenning eller arbetslöshetsersättning annarsskulle ha förelegat utges sjukpenning enligt nuvarande regler. RFVvill i delta sammanhang peka på atl med söndag - som i de flesla fall inleanses som semesterdag - jämstäUs helgdag samt påskafton, pingstafton,, och nyårsafton. En försäkrad som blir sjuk under enlånghelg lorde få en lägre ersättning med de nya sjukpenningreglerna jämförtmed nuvarande beräkningssystem. Vadgäller förslaget alt sjukpenning inle skall utges vid sjukdom dåden försäkrade är kompensalionsledig eller med vissa angivna undantag Qänsfiedigav annan orsak anser RFV atl det bör framhållas alt detla inte får hindra attden försäkrade alltid bör ha rätt att om arbetsgivaren så fillåter byta ulkompensations- eUer vederlagsledighet mot sjukledighet och på så sätl få räll fillsjukpenning under sjukledigheten. Det nya beräkningssystemets tillämpning på olika försäkrade Enligtförslaget omfattas i princip alla vars SGI helt eller delvis ulgörs av inkomstav anställning. Deflesta av de remissinstanser som är posiliva tiU förslaget i stort har inlesärskilt kommenterat förslaget i denna del. Den som uttalat sig är FF som tiUstyrkerförslaget och SAF som anser alt en lämplig avvägning gjorts beträffandeförslagets lUlämpning på olika försäkrade. FÖDförordar en selekfiv lösning och anser all elt alternativ skulle kunna vara att erbjuda försäkrade som har deltidsarbete med oregelbunden 88 arbelstidsförläggningoch delårsarbetande en möjlighel tUl sjukpenninger- Prop. 1986/87: 69 sättningi form av timsjukpenning. I förväg skulle sådana försäkrade kunna regislrerasmed såväl inkomsi som arbelslid och få sin sjukpenning beräknad i huvudsakefter de principer som arbetsgmppen föreslår. Det slora kolleklivet avförsäkrade skulle däremot stå kvar i den ordning som gäller. FRM,som efterlyser en ny mera förutsättningslös utredning, föreslår att man kanskei avvaktan på en mer definitiv lösning försöksvis kan ordna ett system därförsäkrade med oregelbunden arbelslid efter särskild framslällning kan få ensjukpenning som bättre svarar mot den inkomslföriust de gör vid sjukdom än vadde nuvarande reglerna innebär. Man kan enhgt FRM utgå från att de fackliga organisalionernaskulle bevaka att medlemmar med mera o vanUga arbelslider fick den sjukpenningde hade rält fill. Beträffandepersoner som omfattas av statligt arbetsgivarinlräde, s. k. A-inträde, fömtsätterRFV alt även efler reformens genomförande, den förenklade administrationen med ersällningtill den statliga arbetsgivaren enligt etl schablonberäknat dagbeloppbibehålls. RFV föreslår förenkling även för beräkningen av A-inträdesersättningliU icke-statliga arbetsgivare. I slället för alt följa limberäkningsteknikenkan ersättning till icke-statliga arbetsgivare (t.ex. försäkringskassor,kommuner, kyrkonämnder och arbetsgivare för sjömän) utges enligt en schabloniseradmodell, förslagsvis genom att sjukpenningen följer den nuvarande SGI-baseradeuträkningen men utges för i sjukperioden. Statskontoretvill ifrågasätta varför fimsjukpenningen skall ulges tiU alla försäkrade underde försia oavsett om de är delårsarbetare (motsvarande) eller ej ochom inte nuvarande syslem skulle kunna fillämpas för "vanligaårsarbetare". 5'AV viU erinra om att sjukledigheter om för slatsanslällda med arbetsgivarinlrädeför närvarande inte handläggs av försäkringskassorna ulan enbari av anställningsmyndighelernaoch atl sjukpenning för sådana ledigheter överförs till statsverket i form avschablonbelopp. I konsekvens härmed borde från fimsjukpenningsyslemet i vartfall undantas de arbetstagargmpper som har arbetsgivarinlräde. Enligl SAV:s meningär del emellertid olämpligt och opåkallat alt alls införa timsjukpenningsystemetför arbetstagare med månadslön. För dem bör i stället det nuvarande sjukpenningsysiemet som kan sägas innebära en "fidsjuk-penning" - behållas. Timsjukpenningsystemetbör enbart gälla limavlöna-de arbetstagare. Möjligheterna lill en lösningenligt denna linje bör därför undersökas. FRM,FF och SFS år positiva till att förslaget omfattar även sluderande medanställningsinkomst. Deras särskilda regler för rätt tUl sjukpenning skallenligt förslaget inle påverkas. RFV föreslår att enförsäkrad som genomgår grundutbildning för vuxna eller grundläggande svenskundervisning för invandrare och arbetstagare med lim- eller dagstudiestöd blir berättigad till sjukpenning enligt fimbe- räkningstekniken vid sjukdom eller ledighet med tillfällig föräldrapenning. Vid sjukdom under arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabili tering anser RFV att sjukpenning bör utges enligl nuvarande beräknings- 89 regler. AMSförutsätter alt förslaget inte får till följd atl rätten liU ersäitning vid Prop. 1986/87: 69 sjukdom försämras för elever i AMU/med utbildningsbidrag. Uppdragslagaremed SGI av anställning omfattas av förslaget. FF och SAF år positiva tilldetta. Landslingsförbundelpåpekar atl samma regler inle gäller för alla landsting när del gällerersättning fill förtroendevalda. Sjukavdrag kan göras också på årsarvodet. FRSbefarar så slora tillämpningsproblem atl rätten måsle ifrågasätta förslagel närdet gäller uppdragstagare. Dessa utgör inte någon homogen grupp utan många avdessa är i stället mera jämförbara med egna företagare, som arbelsgruppenföreslår undantagna från systemet. En egen rörelse kan t.o.m. bestå av ensamling fortlöpande uppdrag för andras räkning. Så kan vara förhållandet beiräffandet. ex. arkitekter, konsulter och olika kulturarbetare. Dessa kan emellertidträffa s.k. likställighelsavlal om all anses som anställda i fråga omsjukpenninggrundande inkomsi. När del däremoi gäller ell mera kompliceratsjukpenningsystem med ersättning timme för timme och rekvisit som normalarbetstid, ordinarie arbetstid och årsarbetsfid, kan svårigheterna, enligl FRS,komma atl bli övermäktiga. 1 ell par andra försäkringsgrenar haruppdragstagarna av sådana skäl jämställts med egenföretagare. I fillämpningshänseendetorde svårigheterna enligt försäkringsrättens mening få bedömas som likartadevad gäller uppdragstagare och egna företagare. De argument som åberopas förall utesluta de egna företagarna från förslaget borde därför också kunnaåberopas för att utesluta många uppdragstagare. Eller, motsatsvis, anser man atlde lillämpningssvårigheler som kan förutses beträffande uppdragstagare äröverkomliga, borde problemen även gå alt lösa med schablonregler för egenförelagarna. FRSär också tveksam lill att förslaget för försäkrade med blandad inkomst skallgälla för den inkomstdel som ligger till grund för SGI av anslällning medannuvarande beräkningsregler skall gälla för SGI av annal förvärvsarbete. RFVtiUstyrker förslaget beträffande försäkrade med blandad inkomst men viU peka påvissa effekler som bör uppmärksammas. RFV nämner bl. a. alt vid beräkningen avhalv sjukpenning resp. halv tillfällig föräldrapenning måsle SGI av anslällningresp. annal förvärvsarbele behandlas var för sig. Detta kan i vissa fallinnebära all dagarna med rält till tillfällig föräldrapenning vid avräkningenkan komma att bli olika myckel värda beroende på hur slor del av SGLn somhänförs fill inkomst av anställning resp. annal förvärvsarbele. SärskUd ulredningkommer att krävas i varje ersätlningsärende där halv sjukpenning resp. halv lillfälligföräldrapenning skall utges. Fördem som är arbetslösa föreslås nuvarande beräkningsregler gälla från förstasjukdagen. RFVhar inget all invända mot förslagets materiella innebörd. Verkel anser dock atl begreppet arbetslös bör definieras så all som arbelslös anses den som är anmäld som arbetssökande på arbetsförmedling och som är beredd att anla erbjudet arbete. En sådan definition bör enligl RFV även anges i laglexlen. AMS lillslyrker förslagetmen påpekar alt förslaget synes kräva närmare Prop. 1986/87: 69överväganden när det gäller att definiera vilka som skall anses som arbetslösa. FRSpåpekar att när det gäller beräkningen av sjukpenning för säsongarbetare och projektanställdasom är ofrivilligt arbelslösa under andra delar av året har försäkringsöverdomstoleni plenum (FÖD 1985:9 och FÖD 1985:10) slagit fast atl den sjukpenninggrundande inkomsienunder vissa förulsältningar skall anses molsvara den fakiiska anslällningsinkomslenomräknad fill helårslön. Eflersom den sjukpenninggmndande inkomsien och den fakiiskaårsarbetstiden i dessa fall inte stämmer överens kommer emellertid denföreslagna limsjukpenningen atl ge en betydligt högre ersättning än som skulleha utgått för utfört arbele . I dessa fall får man därför enligtförsäkringsrättens mening antingen faslställa en högre årsarbelslid än den rentfaktiska eUer upphöra med all omräkna inkomsien till hdärslön. Arbetsgmppenföreslår att den tillfälliga föräldrapenningen skall beräknas på samma sätt somlimsjukpenningen och att denna beräkning skall fillämpas ulan begränsning till14 dagar. Övriga föräldrapenningförmåner omfattas inle av förslaget. FRM,RFV, FF, TCO, /SR, HCK och DHR är positiva till förslaget. TCOvill starki understryka behovel av att den tillfälliga föräldrapenningen omfallasav de föreslagna nya beräkningsreglerna och atl timberäkningen skall göras förhela tidsperioden som den försäkrade vårdar bamet. TCO vill också påpeka delotidsenliga i atl frånvaro vid lillfällig vård av barn inle jämställs medfrånvaro på gmnd av egen sjukdom inom stora delar av arbetsmarknaden. Attjämställa dessa båda lyper av frånvaro skulle eliminera underkompensalionen avstora grupper på arbetsmarknaden vid vård av barn. RFVanser att de regler som föreslås gälla för beräkning av sjukpenning för tid dåden försäkrade annars skulle ha uppburit havandeskapspenning, föräldrapenningeller arbetslöshetsersättning även bör gälla för tillfällig föräldrapenning. Omden nya beräkningstekniken skulle användas vid utbetalning av tillfälligföräldrapenning i nämnda situationer skulle det också bli svårt att fastställahur den försäkrade skulle ha arbetat om han inte blivU sjuk. DHRföreslår alt förälder fill långvarigt sjuka och svårl handikappade barn skallerhålla ersäitning under längre lid än . Andra förmåner som berörs av det föreslagna systemet Närdel gäller andra försäkringsförmåner än korttidssjukpenning och fill fällig föräldrapenning konstaterar arbetsgmppen alt havandeskapspen ningen inte bör förändras. I avsaknad av närmare molivering anser FRS att den frågan bör övervägas på nytl. Förslagelbeiräffande/nV/7//g sjukpenningförsäkring har inte kommenie- Prop. 1986/87:69 råts av remissinslanserna. Deregler som föreslås för limsjukpenning enligt AFL bör enligt arbetsgruppenockså gälla vid sjukpenning enligl lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF). LAF-sjukpenningutgör dock av beräkningsunderiaget. Del som föreslås gälla för LAF-sjukpenningbör i lillämpliga delar gälla sjukpenning enligl yrkesskadeförsäkringslagenoch lagen om statligt personskadeskydd (LSP). RFVtillslyrker alt de nya sjukpenningreglema skall tiUämpas också när sjukpenningutges enligt LAF, LSP och lagen om yrkesskadeförsäkring. De nyaersättningsreglerna enligl LAF föreslås gälla om en arbetsskadad personinsjuknar efter samordningstidens utgång. Verket anser emeUertid att de nyareglerna bör gälla även om en arbetsskadad person insjuknar före samordningstidensuigång och samordningsfidens sista dag infaller av etlsjukdomsfall. Vad gäller tillämpning av de nya reglerna vid ersäitning enligt LSPbör dagen efler skyddstidens slut jämställas med sjukanmälningsdag såvida inteden skadade uppbär sjukpenning enUgl AFL . Verket anservidare att samma krav på sjukanmälan som finns i AFL bör införas i LAF så att,vid recidiv av arbetsskada, sjukpenningperiod enligt de nya reglerna beräknasfrån som eventueU förskotterad AFL-sjukpenning. Dagpenninglill värnpliktiga och motsvarande föreslås av arbetsgruppen utges enliglnuvarande regler. är posiliva till förslaget. FRMpåpekar att för de värnpliktiga, som genomgår repetilionsutbildning utan sambandmed grundutbildning, understiger utbildningstiden inte sällan . FRManser att man även bör beakla dessa värnpliktigas brisier i kompensalionsnivånpå så sätt all motsvarande regler införs i värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008). Ersättningåt smittbärare föreslås av arbetsgruppen ulges enligt fimsjuk-penningreglernade första . RFVanser alt del kan finnas anledning att i detla sammanhang ta upp smitiskyddskommitlénsförslag (SOU 1985: 37) fill förnyad behandling. S.k. smittbärarpenning skullekunna utges enligt de nya sjukpenningreglerna tilldem som går miste om inkomst på grund av ingripande. Därefter utges ersättningenligt nuvarande sjukpenningregler. Avdragsregler som påverkas av timberäkningssystemet är posiliva till arbetsgruppens förslag att sjukhusvårdsavdrag bör görassom men ulifrån en för sjukperioden (eller de försia )beräknad genomsniitsersättning per ersätlningsdag. RFVanser alt det bör övervägas att införa ett förtydligande av detta i laglexlen. Skatleavdragbör enligt arbelsgruppen räknas på den sammanlagda er sättningen när sjukpenning utges på grund av blandad inkomsi. sjukpenningbör skatteavdrag ske på genomsniitsersättning som vid sjuk- Prop. 1986/87:69 husvårdsavdrag. EnligtRFV skall mliner för fastställande av skatteavdrag på sjukpenning och lillfälligföräldrapenning efler genomförande av reformen las fram av RSV efter samråd medRFV. Enlänkbar lösning kan enligt RFV vara all man arbelar med två skattetabeller, enför nuvarande system dvs. för ärendehantering efler inormalfallet samt vid hela ärendehandläggningen för de gmpper som undantagitsfrån den nya beräkningstekniken och en för att klara den nya beräkningsteknikenunder de försia i elt ersättningsärende, förslagsvis gmndad på engenomsnittlig ersättning på årsbasis. Skatteavdrag på dagersättning grundad påblandad inkomst kan inte göras på säll som förslagel utgår ifrån. En lämpliglösning får även här arbetas fram i samarbele mellan RSV och RFV. RSVanser all förslagel att göra skatleavdrag med utgångspunkt i en genomsnitfiigdagersättning innebär ett avsteg från gällande bestämmelser i uppbördslagen (UBL)om skatteavdrag. Bestämmelserna ger inte någol uirymme för atl göraskatteavdrag enligt skattetabell med utgångspunkt i annat inkomstbelopp än detreella för den tidsperiod tabellen avser. Detla framgår enligt RSV av 6 §första stycket UBL. RSV anser all de skatterätlsliga konsekvenserna avförslaget bör ulredas närmare innan förslagel genomförs. Vidinförsel och utmätning föreslår arbetsgmppen, liksom vid sjukhusvårdsavdragatt den genomsnitlliga dagersättningen skall anses utgöra ersättning per dag. RFVanser atl även här får mfinerna fastställas efter genomförandet av RSV eflersamråd med RFV. De överväganden som redovisats ovan avseende skatleavdrag gäUeri tillämpliga delar även införsel och utmätning. RSVanser atl systemet med en timsjukpenningperiod åtföljd av en årsberäknadsjukpenning kommer alt komplicera den löneexekuliva handläggningen. Ofta blirden ersäitning som utges fr. o. m. den betydligt lägre än fimsjukpenningen.Förslaget innebär merarbete för kronofogdemyndigheterna (KFM) genom behovet aven fortlöpande kontroll under pågående löneexekution av att inle för myckel eUerför litet av sjukpenningen tas i anspråk. Om förslagel genomförs ökas arbetsbelastningenvid KFM, vilket kommer att innebära att ytterligare Qänster krävs för denlöneexekutiva verksamhelen vid många KFM. RSV anser alt de löneexekulivakonsekvenserna av förslaget bör utredas närmare innan förslagel genomförs. Reformenföreslås träda i kraft om den då kan genomföras på ell tekniskttiltfredsstäUande sätl ur den försäkrades synvinkel. FKF,5Af och HCK år posifiva till elt ikraftträdande . FKF tUlstyrker under fömtsättningatt försäkringskassoma vid den tid punkten har fått erforderligt resurstiUskott. teringoch utbildning av personal vara klar. De flesta försäkrades årsar- Prop.1986/87:69 betstid måste också vara fastställd. En annan föruisättning förreformens genomförande är atl elt väl fungerande leknikstöd finns utvecklat ochklart atl la i bruk. Vad gäller leknikstöd anser förbundel alt det bör utformasså att en eventuell framtida decentralisering, som kan komma atl föreslås avFAS 90-uiredningen, inle förhindras eUer försvåras. Delta kan uppnås genom atldel nya ADB-stödet byggs upp som en separat funkiion och således inte heltintegreras i del nuvarande ADB-systemet. En omfattande informalion tillallmänheten måste vara genomförd före reformens ikraftträdande. Alll detta innbär,enUgt FKF, att och försäkringskassorna måste filiförasytterligare resurser redan under innevarande budgelår. Något utrymme förinterna omprioriteringar finns inte. RFVframhåller atl genomförandet av den föreslagna sjukpenningreformen kommer allkräva etl omfattande förberedelsearbete. Om reformen skall kunna genomföras den1 måste detla förberedelsearbete påbörjas innan tagit beslulom reformens genomförande. Utgångspunkten för förberedelsearbelet är innehålleli departementspromemorian Ds S 1986:8 samt de modifieringar ochkompletteringar RFV föreslår i föreliggande remissvar. Om regeringspropositioneneller senare ställningstaganden innehåller förändringar avbetydelse för arbelet hos RFV måsle förberedelse- och utvecklingsarbetet därvid"" ett antal steg. Ikraftträdandetidpunkten, med de givna fömtsättningarsom gäller, dvs. en teknisk/administrativ lösning som är fillfredsställande urden försäkrades synvinkel, måste därvid enligt RFV skjutas framåt i motsvarandegrad. Vissa övergångsregler är enligt verkets mening nödvändiga för reformensgenomförande. FFvill med kraft framföra att försäkringskassorna inte kan klara vare sig omprioriteringareller ytterligare besparingskrav. Enligt uppfattning måsle nyrekryteringgenom nyanställning ske, då överföring av personal från andra funktionsområdenej är möjlig. FF förutsälter att rejäla resurser filtförsäkras kassorna föradministration av föreslagen reform samt atl tilläggsanslag medges redaninnevarande budgelår för förberedelse-, ulbildnings- och informationsinsatser. RRVbedömer mot bakgrund av den korta fid som återstår och med hänsyn till attflera problem inte är fillräckligt utredda, att etl genomförande den 1 juli1987 kan komma att medföra stora svårigheler. Delta gäller inte minst ulvecklingenav ADB-rufiner. SAFtar upp det förhåUandet att det föreslagna fimsjukpenningsyslemet kommer atl iviss mån medföra krav på ytterligare uppgifter från de försäkrade fillförsäkringskassan. Det är enligl SAF angeläget atl detla inle leder till enökad uppgiftsskyldighei för arbelsgivarna geniemot . Kostnader och finansiering Prop. Den beräknade ökningen av försäkringskostnaderna är enliglförslagel 2627 milj.kr. Härtill kommer den försiärkning av försäkringskassornasresurser som krävs för administrationen. Reformen föreslås finansieras med höjdarbetsgivaravgift till sjukförsäkringen. RFV beräknar försäkringskostnaderna fill ca 3000 milj. kr.i 1985 års sjukpenningnivå. Denna beräkning grundar sig på den senaste sjukfrånva-rosiatistiksom färdigställts. Adminisirationskostnaderna beräknar RFV enligt följande(beloppen i tkr): Budgetår 86/87 87/88 88/89 ' Tillkommer kostnad för efterbehandlingsutrustning förförsäkran. Slorieken har ännu inte kunnat beräknas. SAF konstaterar att sjukersättning i beskattningshänseendebehandlas som inkomst. Delta innebär att en slor del av ersättningen återflyterfill statsverket i form av inkomstskatt. Beräkningar utifrån SCB:s inkomslför-ddningsundersökningarvisar atl den genomsnitlliga marginalskatten för samtliga löntagare var51,.