prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — Affärsbanenätetulgör ungefär en tredjedel av hela nätet men det svarar för av järnvägenstotala transportarbete. Avolika samhällsskäl har staten ålagt SJ att trafikera elt antal trafiksvagajärnvägslinjer. De utgör ca. två Iredjedelar av nätet men har av dettotala transportarbetet. SJ skaU kompenseras för driftunderskott på detersättningsberättigade bannätet. 1979års trafikpolitiska beslut innehöll en funktionell indelning av bannätet.Denna gäller bara banor med persontrafik. Affärsbanenätet och en delförhållandevis irafikstarka bandelar inom det ersättningsberättigade bannätetulgör ett "riksnät", på vilkel persontrafiken tills vidare skaU behållas.På riksnälel, som är ca. , ulförs ca. av del lotalapersoniransportarbelet på SJ:s bannät. Verksamheten1 JuU 1984-31 december 1985 Föratl anpassa sig till branschen i övrigl och för att möjliggöra koncernredovisningövergår SJ till kalenderårsredovisning. Bokslut och årsredovisninghar nu gjorts för . SJredovisar ett överskott på 125 milj. kr. Jämfört /84 (12 mån.) förbättrades resultatet med 16 milj. kr. Periodenstrafik och ekonomi påverkades av den extremt kalla viniern 1984/85,arbetskonfliklen våren saml det allmänna prisstoppet under del av år1985. Resultatet beräknas härigenom ha försämrats med merän lOOmilj. Inomgodstrafiken har utfallet påverkats positivt av konjunkturen förbasindustrierna. Marknadsandelen har ökat något. Trots hård konkurrens har dentransporterade godsvolymen (exkl. lapplandsmalm) ökat fiU 32 milj. tonmeUan . Äveninom persontrafiken är konkurtensen mycket hård. Fjärrtågsre- har ökat med ca. Entreprenadlrafi- ken ål länstrafikbolagen har byggis ut. Satsningarna på intäktssidan genom 120 allmänna marknadsföringsinsatser och prisåtgarder har påkostnadssidan Skr. 1986/87:20 motsvarats av ett omfallande åtgärdsprogram.Detta har syftat dels lill atl minska personalanialel genom bl.a.nyanställningsslopp inom huvudkontoret och genom i övrigt mycket resirikliv nyanställning,dels till att skära ned kostnaderna för material m. m. Investeringsbudgeten omfattar tills vidare periodenjuli-juni, d.v.s. det slalliga budgetårel. SJ undersöker möjligheterna attsenare övergå fiU kalenderår även för investeringsbudgeten. Den totalainvesteringsvolymen under budgeiårei 1984/85 (12 mån.) blev 2241 milj. kr.Fördelningen på investeringsobjekt var följande; järnvägslinjer, bangårdar ochhus 1360 milj. kr., lok och vagnar 506 milj. kr., bussar 159 milj. kr.,tågfärjor 105 milj. kr. och övrigl 111 milj. kr. Personalanialel fortsatte att minska. varantalel årsarbetskrafter 37179 och 36500, d. v. s. en minskningmed 679 årsarbelskrafter eller 1,. Mellan december och december år1985 sjönk andelen personal från till . Andelen personalunder ökade från till . Andelen kvinnor av det totala antalel anställda är . jämvägspolitiska beslut innebär dels enmarkering av koncernfrågorna med bl.a. skapandet av ett förvaltningsbolag förSJ:s dotterbolag, dels ell viktigt första steg mot en s.k."vägtraflkmodeU" för SJ. Staten har lagil etl något ökat ansvarför infrastrukturens kostnader - av investeringarna i infrastmkturen skrivsav direkl. Det är SJ;s förhoppning all siaten skall ta ett nästa stegmol en fullvärdig "vägtraflkmodeU", där staten tar på siginfrastmkturkostnaderna på samma sätt som staten gör då det gäUerinvesteringar i vägar och gator. Trafikföretaget betalar då avgifter lillstaten på motsvarande sätt som landsvägstrafiken belalar fordons- ochkilomelerskatt. Andra faktorer som talar för järnvägen i framliden är bl.a.skärpta miljö-, energi- och säkerhetskrav på trafiksektorn. (milj.kr.) Antal anställda 7688 7734 ASSIstartade sin verksamhel . Bolaget bildades för att driva 16 sågverk ochen liten sulfalmassafabrik som dåvarande Domänstyrelsen förvärvat under 1920-och 1930-lalen. ASSIär elt av slörte skogsinduslrtförelag, som tillverkar och säljerförpackningspapper, förpackningar samt sågade trävaror och fönsler.Verksamheten är baserad på svensk skogsråvara och produklerna säljs främst iEuropa. har också elt anlal wellpappföretag inom och utom . Dessaföretag använder ca. av ASSIs största papperskvalitet, kraftliner, ochutgör alltså en vertikal integration. Organisationenär decentraliserad och uppbyggd kring 15 självständiga resultatenheter. Störreminoritetsintressen finns i (), () ochEmpee Golfkarton B.V. i (). Ca40% av försörjningen med skogsråvara kommer från domänverket. Övrigakvanfiteter köps på den öppna marknaden. har samarbets-och leveransavlalmed domänverket. Dessa avtal ger båda parter möjligheten att tillvarata sinaekonomiska intressen i del nära samarbele som ägargemenskapen förutsälter. har fem pappersbmkvarav tre är integrerade med sulfalfabriker (i , ASSIKraftliner i Pileå och i ). av koncernens försäljningbeslår av olika slag av förpackningspapper, kartong och pappersmassa. Dentotala produkfionen uppgår till papper och 200000 tonpappersmassa. 30%av försäljningen avser wellpapp. har 12 wellpappfabriker i ,, , och . Dessa lillverkar ca 500 miljonerwelipappkartonger . Dessutom finns tillverkning och försäljning avplastförpackningar och förpackningsmaskiner. Sågadeträvaror och fönster svarar för av försäljningsvärdet. Dotterbolaget ASSITimber har fem sågverk och två komponentfabriker. lillverkarfönsler i fyra anläggningar. Underår 1985 förvärvade två wellpappfabriker och etl relurpap-persbruk iTyskland. Resterande av aktierna i förvärvades. För att sänkakoncernens försäkringskostnader startades i . ASSIsutlandsupplåning samordnades genom B.V. Densvaga marknadsutvecklingen med siarkt fallande försäljningspriser och stigandepris på virkesråvara medförde atl koncernens resultat sjönk till 154 milj. kr.från 541. Det försämrade resultatet hänför sig främst till pappersmassa,kraftliner och sågade trävaror. Investeringarnauppgick lill 475 milj. kr. (366). Räntabilitetenuppgick (15). ASSIfortsälter sitl långsikliga utvecklingsprogram för att öka alla medarbetaresengagemang. Nyckelorden är Kvalilet - Utbildning - Information. (avserkoncernen) (milj.kr.) (milj.kr.) Antal anställda 10489 10950 Slalens vallenfallsverk grundades genom allTrollhätte kanal- och vattenverk, som hafl lill uppgtft att utnyttjavallenkraften m.m. i , ombildades till etl nylt statligt verk.Kungliga sedermera , med hela riketsåsom verksamhetsområde. fick till uppgift alt bl.a. främja ulbyggnadenoch tiUgodogö-randel av vattenkraften i riket, ombesörja ulbyggnaden ochdriflen vid elektriska kraftverk samt handha anförtrodda delar av statenskanalrörelse. Underperioden från bildandel fram fill uppbyggdes verksamheten genomulbyggnad av de, för den fiden, stora vatlenkraftstationerna Trollhällan,och . Elförbrukningen ökade snabbi, mycket beroende påhögkonjunkturen under försia världskriget. Under 1920-lalet påbörjades även utbyggnad av ledningsnätför överföring vid 220 (kV) kilovolts spänning i landels södra och mellerstadelar. Genom ulbyggnad av vattenkraftstationer i Nortland erfordrades så småningomförstärkning av överföringsnätet från dessa produktionscentra i norr tUlkonsumtionscentra i söder. var hela landet sammankopplat via slorkraftnätet(). Det innebar en krafiig ökning avelförbrukningen. Ökningen har sedan forlsall för attförst mol mitten av 1970-talel visa en stagnerande lendens. Den stora ökningen i förbmkningen har medfört slorautbyggnader av vattenkraften främst i de norrländska älvarna under 1950- och1960-talen. Fr.o.m.1970-talets böijan har varil engagerat i utbyggnad av tvåkärnkraflsanläggningar i större format efter en försöksperiod under 1950- och1960-lalen. På gmnd av deball om del svenska kärnkraftsprogrammet komidrifttagningen av delar av de nu aktuella kärakraftsanlägg-ningarna attfördröjas till början av 1980-talel. Under 1970-talel byggde dessulom nio oljedrivnavärmekraft-slationer varav sju gasturbinstationer. Under efterkrigsfiden har det svenska slorkraflnälelbyggts ut väsenfligt innebärande bl.a. överföring med upp till spänning. Statsmakterna beslutade att skullebygga ut och driva slorkraftnätet men altandra kraflförelag efler överenskommelse skulle få Skr. 1986/87:20 överföraström på detla. Dedelar av slorkraftnätet som genom avtal står öppna för andra storakraftproducenter kaUas stamnätet och omfattar ca. Genomutbyggnad av slorkraftnätet blev det möjligt för alla slora kraftproducenter altgenom utbyte av kraft erhålla bästa möjliga användande av såväl produktions-som distributionsapparaten. Sådan samköming inleddes bland de svenskakraftföretagen under 1940-talel och har successivt förbättrats samt utbyggtstill atl omfatta även de nordiska grannländerna. Vattenfallskall enligt sin instruktion handha statens kraftverksrörelse och kanalrörelsenvid Trollhätte kanalverk samt verka för en rationeU elförsörjning och effekfivelanvändning inom riket. Vattenfallskall vidare inom silt verksamhetsområde arbeta för en avveckling avkärnkraften tUl . Kraftverksrörelsenomfattar produktion, distribution och försäljning av elenergi samt överföringav elenergi på storkraftnätet. Iekonomiska termer uttryckt är målet att i konkurrens med andra företag ibranschen framslälla företagets produkler och Ijänster tiU lägsta möjligakostnad. intäkter skall fömiom att täcka löpande kosinader -medge tillfredsställande avskrivningar och dämtöver kunna lämna ell överskottsom uppfyller gällande krav på förräntning av disponerat statskapital. Ulvecklingenunder senare år inom energiförsörjningen har mofiverat atl Vallenfall engageratsig på nya områden inom energiverksamheten såsom utveckling av solvärme-,värmepump- och vindkraftieknik. Vattenfallombesörjer också i samverkan med totalförsvarets övriga myndighelerberedskapsplanläggning av rikets elförsörjning. Produktionenav den elektriska kraften sker dels i ett hundratal egna och delägda vallenkraflstalioner,dels i hel- och delägda värmekraftstationer. Vatlenkraftstationernaligger lill största delen i de nortländska älvarna. Dessutom finnsvattenkraftstationer bl.a. i , och slröm. Lule älv ärlandets mesl kraftproducerande älv. I denna älv ligger Harsprånget som är denstörsta vattenkraftstationen på 940 MW () installeradeffekt. Vattenfallskonventionella värmekraftanläggningar utgörs av fyra egna oljekondensslalionersamt elva gasturbinstationer i och inkl. . Vattenfalldriver kärnkraftstalion vid på där samtliga fyrablock med en sammanlagd effekt om 3380 MW har lagits i drifl. Påostkusten i norta ligger Forsmarks kärnkraftstation som ägs av med som majoritetsdelägare. Vat tenfall handhar byggande och drift av anläggningarna i Forsmark. Stafio- 124 nens tre block är tagna i drift och har en sammanlagd effekl om 2850 MW. Del svenska slorkraftnätetbestår nu av kraftledningar med 220 och 400 Skr. 1986/87:20 kilovoltsspänning med en sammanlagd längd av varav 13860 ägs av staten. Denelenergi som produceras i egna och delägda anläggningar säljsdirekl engros lill slörre industrier, SJ samt kommunala energiverk och andraåierdisiribuiörer. har dessutom en egen delaljdistribulion med ca300000 abonnenter samt driver även detaljdistribulions-verksamhel lillsammansmed kommuner och enskilda företag. Samarbeteti delägda produktions- och dislribulionsanläggningar tiUsammans med kommuneroch andra intressenter sker i bolagsform där i regel harmajoritetsställning i bolagen. Vallenfallförvallar akiier i fjorton produktionsbolag bland vilka Forsmarks KraftgruppAB är det största. Dessutom förvaltar aktierna i sexdistributionsbolag uiöver de sjutton som förvallas av SEAB. harbildal bolag med var och en av elva kommuner för produklion och distributionav fjärrvärme inom kommunens centralort. Vattenfallförvaltar akiier även i sex bolag med andra uppgifter inom energiområdet. Vattenfalldellar dessulom i ett viktigt samarbete tillsammans med andra kraftförelag iSverige och de nordiska grannländerna för att genom kraflut-byte uppnå bäslautnyttjande av de berörda företagens produktions- ochdislribulionsanläggningar. Kraflulbytet sker via ett liolal samkörningsförbindelsermellan , , och . Del nordiska elkraflsamarbelel skerlill slor del inom organisalionen Nordel. Enviktig del av VallenfaUs verksamhet är atl projeklera och uppföra deanläggningar som behövs i kraftverks- och kanalrörelsen. Vattenfallövergick till all använda kalenderår som räkenskapsår. Förär 1985 lämnas följande redovisning. Vallenfallselproduktion inkl. andels- och ersällningskraft från andra förelagskraftstationer uppgick till 67618 GWh (miljoner kilowattimmar).DeUa innebär en ökning med 3943 GWh eUer jämfört medar 1984. Vallenkraftproduklionen,i egna och delägda anläggningar uppgick lill 34360 GWh eller av Vattenfallstoiala elproduktion . Motsvarande värde för var 34045 eller53% av den lotala produklionen. Kärnkraflproduklionenökade med 3375 GWh eller jämförl med 1984. Av totalakärnkraflproduklionen om 32975 GWh och som ulgör av Vallenfalls totala produklion kom 21476 GWh från Ringhals- 125 verketoch 11499 GWh från som lill 74,ägs av /87:20 tenfall. Energitillgänglighetär elt mått på i vilken omfattning en anläggning är tillgänglig förenergiprodukiion. De fyra Ringhalsblocken uppnådde i medeltal och de tvåForsmarksblock som varil i drifl uppnådde . För block 3 iForsmark som var i drifl blev motsvarande värde 96%.Medelvärdet för världens kärnkraftblock är . Köpfrån andra kraflförelag inom landet ökade från 2 152 GWh tiU 3391 GWhår 1985. Försäljningenav fast krafl inklusive saxningskrafl uppgick underår 1985 till 63268 GWh, enökning jämfört med . Industrins förbrukning som utgör knappl 25%av den totala fasta kraften ökade medan leveranser till gmppenkraftförelag och åierdisiribuiörer som svarar för av förbrukningen avden fasta kraften ökade med . Leveranserna fill egnadelaljdislributionsområden ökade . Utvecklingentyder på en någol avsaktande tillväxt för industrin, men en krafiig tillväxtför återdislributörerna. Försäljningenav tillfällig kraft minskade med 871 GWh eller . Dentoiala exporten ökade med 977 GWh beslående av en ökning av den fasla exportenmed 161 GWh och en ökning av den lUlfalliga exporten med 816 GWh. Trollhältekanal hölls öppen för irafik . Den hårda och långa vintern medfördeatt stora insatser krävdes ifråga om isbrytning och isun-danhållning. Underår 1985 fraktades gods på kanalen. Underårel passerade 5700 frifidsbåtar slussarna i . Elt beslut harfattats att på försök inrätta en separat iniernslyrelse för attleda Trollhälte kanals verksamhet. I styrelsen ingår bl.a. representanter förnäringslivet i regionen. Rörelseintäkternauppgick till 14049 milj. kr. jämfört med 12416 milj. kr. underår 1984, d.v.s.en ökning . Av intäkterna avser 51 milj: kr. kanalen mot 48 milj. kr. Rörelsekostnaderna ökade från 7772 milj. kr. lill 9106 milj. kr.Ökningen beror på större kraftinköp på grund av idrifttagningen av del Iredjekärnkraflblockel i Forsmark under årel saml att stora mängder tillfällig kraflmåsle köpas p.g.a. den sena vårfloden . Kanalens kostnader ingår med 47milj. mol 46 milj. kr. Avskrivningar enligl plan uppgick till 1213milj. under år 1984.Kalkylmässiga avskrivningar är 2373 milj. kr. 1986/87:20 mot1870milj. Ränianpå del disponerade statskapitalet bundet i idrifttagna anläggningar uppgårlill 2099 milj. kr. eller 12,för enligl statens förräntningskrav.Härulöver har 600 milj. kr. inbelalals till statsverket. Totall harinlevererats 2 392 milj. kr. Detla innebär en faktisk förränlning efler 16%.Molsvarande värde för var I 966 milj. kr. Åretsresullal efter ränta på statskapitalet blev 446 milj. kr. mot 125 milj. kr.under år 1984. Dettotala förtäntningspliktiga statskapitalet uppgick vid sluiet av fill19059 milj. kr. jämfört med 18688 milj. kr. vid slutet av . Underår 1985 investerade Vallenfall 2821 milj. kr. i olika slag av anläggningstillgångarjämfört med 3 172 milj. kr. Ivatlenkraflanläggningar har investerats 714 milj. kr. Dessa investeringar harväsentligen avsell effeklutbyggnader och arbeten i redan befinfligakraftstationer. Ikämkraftanläggningar har investerats 447 milj. kr. De aktuellainvesteringarna avser bland annal kapilallillskolt till Forsmarks Kraftgmpp ABför avslutande arbelen på block 3 i Forsmark samt byggande av utrymme förunderjordiskt slutförvar för reakloravfall (SFR) vid Forsmark. Ikonventionella värmekraflanläggningar saml värmeproduklionsanlägg-ningar harinvesterats 42 milj. kr. Idislributionsanläggningar har investerats 1573 milj. kr. inkl. förvärv avdislribulionsföretag om 7 milj. kr. Dessa invesleringar avser utbyggnad avsåväl slorkraftnätet som de regionala överföringsnäten samldelaljdislribu-tionsnäten. Ett antal större ledningar ochtransformalorstalioner har färdigställts . Investeringarnaför övriga ändamål uppgick fill 45 milj. kr. Av dessa avsåg 4milj. Antaletanställda inom kraftverksrörelse var vid ulgången av 10897personer, varav 850 deltidsanställda. Delta innebär en minskning med 476 ()del senaste årel. av de anställda är kvinnor. ligger medeltalet anställda pä 11 544. 1985** (milj.kr.) 1984/85* (milj.kr.) -5,7 -10,8 1984/85 1240 * avser 18 mån. ** avser12 mån. av förlängt räkenskapsår om 18 mån. , med verksamheten koncentreradtiU Studsvik ca. sydväst om och nordost om , äretl svenskt centmm för energi- och miljöforskning. Bolagets verksamhet var tidigare övervägande kärnteknisktinriktad, men omfattar numera också annan energiteknik. Studsvik EnergiteknikAB arbetar l.ex. med förbränning och förgasning av fasta ämnen som kol, torvoch biomassa, med solenergi, energilagring, fjärrvärmesystem m. m. STUDSVIK ärinlernationeUt mycket välkänt bl.a. för sina resurser för utveckling ochprovning av kärnbränsle. Bolagets huvuduppgifl är all utveckla ny, förbättrad ochanpassad teknik med särskild inriktning på energiteknik och med specialiseringpå områden av slor principiell belydelse för energiförsörjning ochnäringslivel inom energisektorn. är moderbolag i en koncern därflertalet av dotterföretagen är elableringar som kommit lill stånd för allexploatera den leknik som kommit fram genom moderbolagetsutvecklingsverksamhet. lecknades avtal mellan svenska staten ochSvenska () angående . Enligt delta avtalöverläts lill staten Sveriges utsädesförenings neitotUlgångar, vilka sedan iform av apportegendom tUlfördes det nybildade växtförädlings- ochutsädesbo-laget (fömtvarande ). Genomapportegendomen ökades aktiekapitalet lill 22,4 mUj. Efler genomfördkapUalökning ägs fill lika delar av svenska staten och SLR. Ovanståendeavtal intogs i regeringens proposifion 1978/79:130 varefter godkännande gavs av riksdag. Bolagetbörjade sin verksamhet denIjanuari 1980. Enligt bolagsordningen skall bolaget genom växtförädling,produktion och marknadsföring förse jordbmk och trädgårdsnäring med detsortmaterial som dessa näringar efterfrågar saml idka därmed förenligverksamhet. Huvuddelen av lantbruksrörelsen är föriagd tiU ochträdgårdsrörelsen är föriagd lill . Verksamhel avseende växtförädlingoch Irädgårdsrörelse bedrivs i övrigt på ell flertal platser inom landet.Bolagets centrala administrafion är förlagd tiU . Koncernomsättningen uppgicktill 335,4 milj. kr. Bolagel har kunnal siärka sinamarknadsandelar för huvuddelen av växlslagen. Produktionsapparaten harutbyggts och effektiviserats. Dotterbolaget J E Ohlsens Enke A/S har försåltsunder årel. (milj.kr.) -10,9 -10,9 fick statsmakternas uppdrag atl slulliglomhänderta så danl hälso- och miljöfarligt avfall som kommuner och enskilda avfallspro- ducenler ej själva kan la hand om på ett från resurs- och miljösynpunkt 129 9 1986/87. Verksamheten är auktoriserad genom förordningen om Skr. 1986/87:20miljöfarligt avfall (SFS 1975:346) och sker på non-profit bas. Isamband med detta beslut rekonslmerades och några av de gamla ägarna(, Kooperaliva Förbundel och Alfa ) lämnadebolagel. Kvar blev Kommunförbundei och nytillkomna ägare blev staten genomjordbmksdepartementet och för avfallsbehandling. Vidårsskiftel /76 hade en behandlingsresurs (dotterbolagetIndustrideslUlation i Lövsta). utförde återvinning av lösningsmedeloch olja samt förbränning av pumpbart och fast avfall. Iseplember 1976 övertog en vålkemisk anläggning av Terra i Norrtorpoch senare knöts ännu en vålkemisk anläggning vid Graab-Kemi i genom långtidsarrende. SAKABsverksamhet började med en inventering av befintliga behandlingsresurser förmiljöfarligt avfall inom och utom landel. Det konstaterades alt det fanns enöverkapacitet för behandling av avfallsolja och stor brist på resurser förkvalificerad förbränning. Mot denna bakgmnd beslöl atl låta GölaverkenÅngleknik som totalentreprenör projektera en cenlral behandlingsanläggning medförläggning till Norrtorp i Kumla kommun. Tillståndenligl miljöskyddslagen alt uppföra och driva behandlingsanläggningen lämnadesav . Sedan beslutetöverklagats hos regeringen av bl.a. slatens nalurvårdsverk har elt flertalolika alternativa lokaliseringsorter för anläggningen prövats. Något bälirealternativ än Norrtorp har därvid inte framkommit. Regeringen har i beslut den15 fastställt det av koncessionsnämnden lämnade tillståndet.Genom beslutet har dock vUlkoren för verksamheten i flera avseenden skärpts. /84 är anläggningen uppförd och i drift. SAKABsverksamhel är inriktad på atl ge service ål kommuner och industrier genom altta hand om och behandla miljöfariigt avfall för destmktion eller ålervinning. Bolagetsegna resurser är endasl de våtkemiska anläggningarna i Norrtorpoch . Bolagethar etablerat ett lager för emballerat avfall i Göleborg samt lager förpumpbart avfall i Göleborg, och . SAKABhar byggl upp elt regionall syslem avmottagningsstationer. Sådana finns nu i , , , ,, och . Deponier för melallhydroxid-slam finns iGävle, Kumla, och . Bolagets verksamhet har liksom lidigare år varit inriktadpå all ge service ål kommuner och industrier genom all la hand om och behandlamiljöfarligt avfall för destruktion eller återvinning. i län har lillsammans med ett flertalmyndigheter och organisationer utarbetat ett program avseende en fömndersökningav mark, luft, vatten m.m. för all kartlägga rådande förhållanden i Norrtorpmed kringliggande områden, innan den planerade verksamhelen kommer i drift. Dennakartläggning av omgivningens bakgrund, som startades , kan sedanvid eventuella uppföljningar ligga tiU grund för en kontroll av verksamhetenseventuella påverkan på omgivningsmiljön. har tillsammans med ochKommunekemi A/S i anslagit medel för all låta analysera rökgaserna ochkonlrollera förbränningsbetingelserna vid del senare förelagels nyuppfördaförbränningsanläggning. Man vill få bakgmndserfarenheler till den svenska ochden finska anläggningen. Tolall har per invesleral 77,7milj. (274,6). Vidare har med Kumla kommun slutits avtal omspUlvärmeleve-ranser till Kumla. Härav belingad investering uppgår för SAKABsdel fill 6,4 milj. kr. Kommunen investerar ca 20 milj. kr. Omsättningen har uppgålt lill 56,8 milj. (51,7). Anlalet anställda under årel uppgick i medeltal till 83(79). översikt 1985/86 1984/85 (milj.kr.) -11,6 1985/86 1984/85 Antal anställda 2178 2153 AB började sin verksamhet den I januari1965 i anslutning tUl alt bestämmelserna om den allmänna periodiskafordonskonlroUen Irädde i krafl. Från gäller den årligakontrollbesikt-ningsskyldigheten för samtliga registrerade motorfordon som eller äldre. är bolagel riksprovplals förmolorfordon, lerrängfordon och släpfordon till motorfordon. Bolagets syfte Skr. Bolagel svarar för den helt övervägande delen av denobligatoriska kontrollen inom fordonsområdet. Bolaget ulför vidare kontroll avkilometerräknarapparatur på brännoljedrivna och övriga kilometerskatlepliktigafordon samt utfärdar intyg om alt kontrollmärke har förstörts. Därjämte ulförbolaget frivilliga Irafiksäkerhelskonlroller och konditionsbesiktningar samlvägningar av fordon. Bolagets verksamhet skall drivas på självkostnadsbasis,dvs. intäkterna från besiklningsverksamheten skall täcka bolagels lotalakostnader. Verksamheten under verksamhetsåret 1985186 Under /86 utförde bolaget 4,47miljoner fordonsbesiktningar (1984/85 4,26), vilket innebär en ökning med4,.