prop · GA0376 · 1986-12-31 00:00:00 — RSV kommer atlfortlöpande pröva behovet av att föreslå ytterligare åtgärder för alltillgodose de krav som beskattningsverksamheten ställer. anserverket emellertid inte att tillräckliga skäl föreligger för atl förorda en merformaliserad offentlig tillsyn. Om man ändå redan nu skulle finna skälentillräckligt starka för en sådan ordning ligger del enligl RSVs mening närmasttill hands - såsom ocksä kommissionen anfört - all anförtro bankinspektionendenna uppgifi. 11.3 Hovrätten för Nedre Kommissionensynes mena att den nyinrättade åtminstonetills vidare är det lämpligaste organet för bevakning av etiken påaktiemarknaden. 1 anslutning till de av kommissionen omnämndatidsskriflsartiklarna i detta ämne vill hovrätten framhålla betänkligheternamed att överlåta övervakningen lill ett sådant frivilligt organ. Möjligheternaför samhället alt överlåta olika former av övervakningsuppgifter lillfrivilliga nämnden bör eventuellt utredas i ett annal sammanhang. Kommissionenbehandlar också i sin rapport vem eller vilka som bör bevaka etiken påaktiemarknadsområdel. Redan nu finns tre olika "organ" som delvis harparallella uppgifter på detta område nämligen börsstyrelsen. Näringslivetsbörskommitlé och bankinspektionen. I kölvattnet pä den debatt som bl. a. förtsangående Leo-affären och andra affärer har även inrättats enaktiemarknadsnämnd på initiativ av och Stockholmshandelskammare. Uppenbarligen finns del ett behov av alt skapa regler på dettaområde, men det är då också nödvändigt alt fillämpningen blir enhetlig. skapa enhetlighet och rättssäkerhet vid behandlingen av dessa frågor, kanstarkt ifrågasättas om inte statsmakterna bör ta på sig ansvaret för detta. Enmöjlig väg är atl tillföra t.ex. bankinspektionen ökade resurser ochbefogenheter. Detla hindrar givetvis inle alt privata initiativ tas pä sammaområde. Kommissionenhar ocksä lämnat vissa synpunkter på frågan om alt inrätta ett särskilt organför bevakning av etiken på aktiemarknaden. hälsar medtillfredsställelse kommissionens slutliga bedömning atl erfarenheterna avnämndens verksamhet bör avvaktas innan den aktuella frågan tas upp till närmareövervägande. Det är förhoppning atl dess verksamhetskall komma atl fylla en viktig funktion på aktiemarknadsområdel när del gälleralt utveckla normer. Som konstaterats inledningsvis har nämnden docknyligen påbörjat sin verksamhet varför något material ännu inle finns att ulgåfrån i nämndens bedömningar. Detta utgör en förklaring till alt nämnden intevelat genom strikta uttalanden läsa sig i flera av de detaljfrågor somkommissionen behandlat i rapporten. Kommissionenhar i sin rapport tagit upp frågan om det utöver ett särskilt offentligt organför bevakning av etiken pä aktiemarknaden. Mot bakgrund av den nämnd förakliemarknadsfrågor som hell har inrättats -vars tillkomst och existensstöds av Föreningen - delas kommissionens uppfattning alt man bör avvakta ifrågan om ett offentligt organ till dess erfarenheter vunnits av nämndensarbete. Kommissionenavvisar införandel av olika regler som syftar lill att ge möjlighet för enminoritet bland aktieägarna att föra talan om skadestånd under åberopande avgeneralklausulerna. 1 stället anförs all det vore önskvärt atl åstadkomma enordning liknande den som valls på del konsumenträtlsliga området genominrättandet av allmänna reklamationsnämn- 6 1986/87. den.Bankinspektionen sägs vara den myndighet som har uppgifter med Prop. 1986/87:76mycket stark anknytning lill aktiemarknaden och därför bör vara den myndighetsom kan komma ifråga vid ett sådant förfarande. Men kommissionen anser siginte kunna avge något bestämt omdöme i frågan humvida det bör inrättas någotoffentligt organ med dessa uppgifter. Kommissionen har stannat för denbedömningen atl man bör avvakta erfarenheterna av den inrättadeakliemarknadsnämndens verksamhet. Förbundet ställer sig inte avvisande till atloberoende organ först kan pröva ärenden inom detla område. Vi välkomnar därförinrättandet av aktiemarknadsnämnden och förordar i likhet med kommissionen allerfarenhetema av denna nämnds verksamhet avvaktas innan frågan om inrättandetav ett nytt offentligt organ övervägs. Beträffandekontrollen av risken på aktiemarknaden vill kommissionen avvakta erfarenheternaav den tillskapade aktiemarknadsnämndens verksamhet. TCO anser att delvore positivt om det gick all låla marknaden vara självsanerande. Enutvärdering av erfarenheterna bör emellertid göras inom en viss angiven period. Närdel gäller marknadens självsaneringsåtgärder har kommissionen gjort denbedömningen att man bör avvakta erfarenheterna av NBKs aktiemarknadsnämndsverksamhet innan man börjar diskutera andra övervakningsåtgärder. Föreningeninstämmer i denna bedömning. Kommissionenförordar en omprövning av lagstiftarens tidigare ställningstagande atl intetillåta utfarande av s. k. optionsrätter till nyteckning ulan anknytning tilllämnande av kredit lill bolaget. Motivet lill införande av möjligheten allemittera fristående optionsrätter till nyteckning (s. k. stock options) skullevara att fylla ell behov i aktiemarknadsbolagen atl kunna motivera och belönaframstående befattningshavare. Bankinspektionen har inget emot alt behovet av ochfömtsättningama för en lagändring närmare utreds. Kommissionenföreslår all frågan om frislående optionsrätter tas upp på nytt. Inom beskattningen är värderingsfrågor särskilt besvärliga. Detta gäller exempelvis när ersättning utges pä annat sätl än i pengar. Tilldelning av en fristående optionsrätt till anställda utgör en sådan förmån. Hur slor förmånen beskattningsmässigt skall anses vara är i detta fall synnerligen 82 RSV vill därför och utifrån intresset av atl skatteregler- Prop. 1986/87:76 na skall förenklas betona viklen av alt ett ställningstagandelill kommissionens förslag i denna del föregås av noggranna överväganden. 12.3 Hovrätten för Nedre Kommissionenhar förordat atl frågan om frislående optionsrätter tas upp på nytt ochomprövas. Med tanke på att ett införande av sådana optionsrätter skulleerfordra vittgående överväganden av allmän aktiebolagsrätlslig art bör enliglhovrätten denna fråga behandlas i annat sammanhang. Börsstyrelsenvill ansluta sig till den av kommissionen uttalade uppfattningen atl man börpröva huruvida möjlighet bör öppnas att utfärda fristående optionsrätter. 12.5 Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse Fondstyrelsenvill tillstyrka kommissionens förslag all frågan om ändring av aktiebolagslagenså att emissioner av frislående optionsrätter blir möjliga las upp lillprövning. Kommissionenkonstaterar att "för alt motivera, belöna och behålla framståendemedarbetare söker förelagen finna olika s. k. fringe benefits, och att låtaledande funktionärer bli delägare kan vara särskilt attraktivt, eftersom detofta är fördelaktigare från skattesynpunkl och i vissa former t. o. m.svåråtkomligt för beskattning". Kommissionen anser uppenbarligen att del är rimligtall framstående medarbetare belönas och all detta lämpUgen kan ske genom atl detilldelas andra förmåner som är lägre beskattade än lön. Detta beroende på attdel höga skatteuttaget på arbetsinkomster är ell genomgående problem förföretagen när det gäUer att finna lämpliga former för de molivationshöjandebelöningarna. Kommissionen går så långt att den föreslår atl en i nymöjlighet prövas - s. k. frislående optionsrätter - för atl öka möjligheternaatt rikta motivationshöjande erbjudande liU ledande funktionärer. Sådanafristående optionsrätter - framhåller kommissionen - ger särskilt godamöjligheter att i fråga om sådana erbjudanden åstadkomma en ordning som integer anledning tiU erinran från bolagseliska synpunkter. Kommissionen är naturiiglvis oförhindrad att intaståndpunkten att det faktiskt är konstruktivt och nödvändigt att belöna ledandefunktionärer och atl detta med fördel t. ex. kan ske genom de efter beslut påbolagsstämma tUldelas aktier genom l.ex. en riktad emission. Har man denståndpunkten är det naturligtvis följdriktigt atl gå vidare och föreslå friståendeoptioner en ytterligare möjlighet till sådana belöningar. Delär knappast oaktat olikheter i ståndpunkter - en angelägenhet för 83 LO atl ha synpunkter påhur en bolagsstämma beslutar fördela sitt aktieka- Prop. 1986/87: 76 pilai.Vad som LO däremot betraktar som klart otillfredsställande är pä vilket sättkom.missionen så okritiskt och reservalionslösl accepterar och bygger vidare pädet förhållandet atl inkomster av kapital t. ex. aktieutdelningar ofta ärlägre beskattade än arbetsinkomster. Aktiemarknadsnämndenanser - i likhet med kommissionen - att det tidigare ställningstagandet ifrågaom möjligheten all ge ul frislående optionsrätter bör omprövas. Ett nyttställningstagande bör dock föregås av en utredning. Slutligentar kommissionen upp frågan om s. k. stock-options, som man anser intressantoch bör utredas vidare. Stock-options är ett inlemalionellt använt instrumentför organiserad och strikt reglerad aktiespridning till företagsledningar osv.Det hade varit önskvärt om kommittén hade belyst denna fråga ytterligare ochinlemmat detta i förslaget. Under alla omständigheter bör stock-optionsutredas . Bankföreningennoterar med tillfredsställelse den positiva syn pä fristående optionsrätter,dvs. optionsrätter som inte är kopplade lill ett skuldförhållande (stockoptions), som kommissionen uttalar. Redan det förhållandel att med gällanderegler optionsrätterna efter emissionstillfället kan lösgöras frånskuldförbindelsen och omsättas särskilt och alltså komma på helt andra händerän hos borgenären i skuldförbindelsen lalar lör all del borde vara möjligt attemittera fristående optionsrätter. Eftersom det inie heller f. n. ställs uppnågra krav på skuldbeloppets storlek eller relation till det värde som kanligga i optionsrätten synes det inle finnas något sakligt skäl för nuvarandeordning. Den torde f.ö. ha tillkommil i ett skede då huvudfrågan gällde attskapa incitament för alt på marknaden kunna föra ut obligationslån.Utvecklingen har emellertid gått därhän alt del nu i stället ofiast äroptionsrätten och den förmån och det värde som kan ligga i den som är detviktiga i stället för atl den bara är ett "försäljningsvillkor" i ettobligationslån. Tiden är enligt bankföreningen därför nu mogen att skapamöjligheter lill emission av fristående optionsrätter i . a. den fördelen vinnas att ell bolag fick en möjlighet att utanomgång ge anställda rätl alt förvärva aktier i bolaget. delar således kommissionensuppfattning att fråga om frislående optionsrätter nu bör tas upp. Lagtekniskt torde detla vara tämli gen enkelt all åstadkomma och borde kunna ske ulan någon vidlyftigare utredning. Det kan erinras om all utredningen angående de små och medelstora förelagens finansiering i sitt betänkande (SOU 1983:59) Krea tiv finansiering tog upp frågan om emission av frislående optionsrätter. Delär givelvis viktigt alt alla företag i nu aktueUt hänseende behandlas Prop.1986/87:76 lika och att möjlighet atl utge fristående optionsrätter medges banki samma ordning som andra förelag. Kommissionenlar också upp andra frågor om ändring i aktiebolagstiftningen. Bl.a. föreslåsatl man prövar möjligheten all utfärda fristående optionsrätter, något somicke går enligt gällande svensk rätt. Föreningen delar Kommissionensuppfattning och tillstyrker atl fråga ulreds. De föreslagna ändringarna iaktiebolagslagsliflningen bör dock kompletteras med motsvarande justeringaräven i bankakliebolagslagen och försäkringsrörelselagen. Irapporten konstateras, alt anställda i företag bör få rätt all teckna andelar iemissioner. Då möjligheten för de anställda alt låna medel härför från delbolag, där de är anställda, är begränsad, ifrågasätter föreningen om ickelagstiftningen i denna del bör ändras, i vart fall för anställda med ett mindreaktieinnehav i bolaget. Såsom i rapporten anges föreligger i ickemöjlighet atl emilteras fristående optionsrätter icke möjlighet att emitterafristående optionsrätter tUl nyteckning, s. k. stock options. Enligt föreningensmening är det emellertid värdefullt om bolag på delta sätt kan förbättraledande tjänstemäns engagement och motivation utan all fara för alt börseliskaeller andra synpunkter uppkommer. Föreningen föreslår därför alt möjlighetinföres för bolag att emittera stock options. Kommissionensförslag tar sikte på framför alll de problem som framkallats av den s. k.pilotskolans tillämpning . Samfundet delar kommissionensuppfattning att det saknats skäl atl förbjuda riktade emissioner av här avsettslag och tillstyrker kommissionens förslag alt öppna möjlighet för aktiebolagall utfärda fristående optionsrätter. Sistnämnda teknik passar särskilt bra förpilotskolans syften, efter som teckning av en option inle nödvändigtvis behöverkombineras med en kapitalinsats. vill samfundet erinra om möjligheten altinföra en annan typ av optionsrätter som förekommer i vissa länder och som innebär all aktiebolaget i samband med nyemission av aktier utfärdar en icke överlåt- bar optionsrätt för aktietecknaren att efter emissionen påkalla ytteriigare emission av nya aklier till en i optionsbeviset fastställd kurs. Denna typ av optionsrätter liksom av kommissionen föreslagna helt fristå ende optionsrätter erbjuder särskilt goda möjligheter atl åstadkomma moti vationshöjande erbjudanden lill ledande funktionärer i former som inle ger anledning till erinran från bolagstekniska synpunkter. En ny lagstiftning enligt nu berörda riktlinjer skulle kanske medföra atl de nya typerna av optionsrätter i praktiken kommer att ersätta nyemissionerna för ifrågava- 85 7 1986/87. Kommissionenhar studerat den möjlighet som finns bl. a. i atl emittera friståendeoptionsrätter till nyteckning (s. k. stock-options). Statsmakterna avvisade1973 möjligheterna att införa dessa värdepapper. Som kommissionen hävdar kandet dåtida beslutet tyckas vara något irrationellt eftersom del vid optionslänenligt nuvarande ordning inle behöver föreligga något bestämt förhållandemellan skuldebrevets belopp och själva optionsrätten, samlidigt som del slårfritt för innehavaren atl skilja optionsrätten från skuldebrevet och förfogaöver optionsbevisel särskilt. Aktiespararna ansluter sig till kommissionensrekommendation atl frågan om fristående optionsrätter tas upp på nytt i syfteatt åtminstone möjliggöra molivationshöjande erbjudanden till ledandefunktionärer. Vidare anser kommissionen alt sådana optionsrätter eventuelltbör göras icke överlålbara. Förbundet anser all sä bör vara fallel. Därutöverförespråkar vi att reglerna för stock-options bör utformas så alt övriga aktieägareskapital och inflytande skyddas i slörsla möjliga uisträckning saml atlförvärvet innebär risktagande. Ilikhet med kommissionen kan organisationerna konstatera alt den s. k.pilotskolan har ett brett slöd och organisationerna anser del väsentligt atlmöjligheten all erbjuda delägande i det egna förelaget för anställda ochledning inte onödigtvis försvåras. Organisationerna tillstyrker därför ocksåförslaget atl på nytt ta upp frågan om fristående optionsrätter. 12.15 Tjänstemännens centralorganisafion (TCO) TCOanser principiellt alt ell företags utgivande (emillerande) av aktier och lånskall styras av företagels kapitalbehov och inle av motiv som ligger utanfördetla. TCO vill på grund av denna grundsyn också avstyrka förslaget atltillåta utfärdandet av från aktier och konvertibla skuldebrev friståendeoptionsrätter. Kommissionenföreslår också atl möjlighet skapas alt ge ul optionsrätter ulan samband medlån. Dessa optionsrätter skulle främst vara avsedda för den högreförelagsledningen och vara en motsvarighet till stock options i . Föreningenunderstöder detta förslag och anser att del är ett utmärkt sätl all stimulerapersoner i ledande ställning hos företagen. Emissioner av sådana optionsrätterskall följa samma regler som andra personalemissioner. 12.17 Försäkringsinspekfionen Prop. Inspektionendelar kommissionens uppfattning att det finns skäl all pröva om möjlighet böröppnas atl utfärda frislående optionsrätter. En sådan ordning innebär attmotivationshöjande erbjudanden kan lämnas lill ledande funktionärer("piloter") ulan all anmärkningar synes kunna göras från etisksynpunkt. 13 Aktiebolagslagens generalklausuler, revisorernasställning och vissa tekniska synpunkter m. m. Kommissionenhar bl.a. behandlat den möjlighet som en minoritet bland aktieägare i ett bolaghar all föra talan om skadestånd med åberopande av generalklausulerna iaktiebolagslagen. Denna möjlighet har mycket riktigt betraktats som illusorisk.Processer av aktuellt slag i t. ex. börsbolag och OTC-bolag lorde vara mycketsällsynta. Skälet till detta kan med rätta hävdas vara den risk som kärandenutsätter sig för vad avser stora rättegångskostnader. Även om de nu föreslagnabestämmelserna införs kvarstår emellertid del faktum att generalklausulerna iaktiebolagslagen är meningslösa. Enligl kollegiets mening bör rättsskyddet idetta avseende stärkas. Ett sätt är all skapa förutsättningar för enaklieägarminorilet atl föra talan inför domstol ulan att rältegångskostnadernaskall utgöra ett avgörande hinder. Enligt kollegiets mening kan en framkomlig väg varaalt låla bolaget stå för kostnaderna i samband med den rättsliga prövningen.Vissa inskränkningar är dock förmodligen nödvändiga. Eventuellt börmöjligheten all få rättegångskostnaderna täckta av bolaget endast tillkomma enminoritet av viss storlek. Dessutom kan ifrågasättas om inte bolagetsskyldighet att stå för rättegångskostnaderna bör av domstol kunna undanröjas omgmnd för processföringen uppenbarligen helt saknas. Det bör således vara frågaom klara fall av missbmk för alt bolaget ej skall vara ansvarig förkostnaderna. Utan att göra några andra jämförelser kan sägas atlredan nu förekommer alt ell bolag belastas med vissa kostnader som detuppenbarligen inte är intresserat av att bära. Så är förhållandet närminorilelsrevisor och särskild granskningsman utses. Med hänsyn lill det ökadeskydd som en minoritet bland aktieägare i ett bolag tillförsäkras genom härlämnai förslag, har kollegiet svårt all se några bärande principiella skäl atthelt avvisa tanken. Skälet till att kollegiet särskilt tar upp denna fråga ärbl.a. all kollegiet i samband med sin tillsyn över auktoriserade och godkändarevisorer tar del av handlingar och uppgifter som tyder pä att åtgärder iföreslagen riktning är angelägna. 13.2 Sverigesadvokatsamfund Prop. Kommissionensförslag får som ytteriigare effekt till minoritetens skydd att del alllid blirmöjligt all klandra beslut som strider mot generalklausulen, efiersom beslutetmåste las på bolagsstämman. 1 praktiken har dock av bolagsstämmobeslulvisat sig vara föga användbart för atl komma lill rätta med missbruk lill skadaför minoriteter. Lagstiftningen bör ses över i delta hänseende. föreslå att skyldigheten atl ställa säkerhet vid inhibitionsyrkandenenligt 15 kap. 6§ avskaffas i samband med klandertalan.Bestämmelsen motverkar möjligheten alt nå effekt av klandertalan. Förinhibition bör det vara tillräckligt att minoriteten visar sannolika skäl förall missbruk föreligger. Ett inhibilionsbeslul är för övrigl sällan ägnat altskada del emitterade bolaget som formelll är svarande i processen. Förbundetanser del emellertid vara synnerligen otillfredsställande atl den möjlighet somidag föreligger för en minoritet bland aktieägarna all föra talan underåberopande av generalklausulerna i aktiebolagslagen måste betraktas somillusorisk. Aktiespararna anser det därför vara myckel angeläget atl enöversyn på detta område kommer till stånd i syfte atl förstärkaminoritetsintressena. Detla problem har sådan dignitet att översynen omgåendebör initieras från statsmakternas sida. Vi menar att denna fråga är oavhängiginrättandet av aktiemarknadsnämnden. I övrigl instämmer förbundet i alltväsentligt i de förslag och synpunkter som kommissionen anför. Förbundet anserockså att revisorernas informationsplikt lill aktieägarna bör utvidgas. Kommissionen har granskal revisorernas agerande iLEO-affären och därvidlag inte funnit någon anledning atl rikta någonanmärkning mot revisorerna. Kommissionens ställningstagande är inle heltinvändningsfritt. Undersökningen har dock inle föranlett kommissionen att föreslånågra förändringar beträffande revisorernas roll i förelag. Enligl förbundels mening visar LEO-affären pånödvändigheten av att höja kraven på revisorernas informationsskyldighet. Vimenar all Sonessons aktieägare vid bolagsstämman skulle varahjälpta av all revisorerna skulle ha haft en större skyldighet att lämnainformation än som var fallet. Förbundet anser all del är angelägel altrevisorer ges ökade möjligheter och skyldigheter att upplysa aktieägarna omviktiga förhållanden i bolaget. Aktiespararna förespråkar således altregeringen överväger en förändring av aktiebolagslagen i angiven riktning. Revisorernasrättigheter och skyldigheter i stort berörs ej närmare av Kommissionen.Föreningen föreslår dock att revisorerna genom ändring i aktiebolagslagen skallvara skyldiga att tillstyrka föreslagna emissionsbeslulel saml motivera sillställningstagande i särskilt yttrande till bolags- Härigenom skulleinte minst de mindre aktieägarna få en bättre Prop. 1986/87:76 vägledninginför stämmobeslutet. Enligtnuvarande regler registrerar patentverket en nyemission efler anmälanundertecknad av styrelsen, två styrelseledamöter eller verkställande direktör.Till anmälan skall bifogas bolagsstämmoprolokoll, teckningslisla samt intyg ioriginal från bankinstitut eller i vissa fall från auktoriserad/ godkändrevisor rörande inbetalning. Möjligheten till revisorsintyg gäller enbartaktiebolag, som före emissionen har ett bundet eget kapital på en miljon kronoreller mera. Om årsredovisningen inte behandlas på stämman, skall dessutombifogas två avskrifter av den senasie fastställda årsredovisningen,redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagels ställning, vilkainträffat efler årsredovisningens avgivande, samt revisorns yttrande överovannämnda redogörelse. Dessa handlingar granskas av paleniverkels handläggare,innan registrering av emissionen sker. Granskningen omfattar förutom enkontroll av atl behörigt beslut fallats i emissionsärendet, att beslutetinnehåller de punkter som aktiebolagslagen föreskriver, atl aktieteckningsketl m. m. Genomförs kommissionens förslag med speciellaregler för en viss typ av emissioner, uppstår behov av all i icke obetydlig månutöka paleniverkels granskning. Utöver granskning enligt vad som ovan sagts,måste patentverkel kontrollera vilken typ av emission som avses. Är del enriktad emission, måste undersökas, huruvida denna är riktad till någon av depersoner, som anges i kommissionens förslag. Vidare mäste undersökas, om detföreligger ell koncernförhållande och i sådant fall kontrolleras huruvidabeslutet även lagils upp på bolagsstämma i moderbolaget. Av arbetstekniska skäl är det omöjligt förpatentverkel alt kontroUera, t. ex. huruvida en emission är riktad till någonanställd eller anställds make eller sammanboende. Även andra av degranskningsåtgärder, som kommissionens förslag förutsätter, kan vara svåra atlföreta. Dessa svårigheter riskerar atl försena ärendets handläggning.Patentverkel föreslår därför, all någon typ av försäkran från de personer somhar rätt att underteckna en emissionsanmälan införs. Denna försäkran bör varautformad på sådant sätl, alt det klart framgår atl anmälan avser en riktademission av ovan angivet slag, alt beslutet fattats med erforderiig majoritetsamt att i förekommande fall beslul även tagils på bolagsstämma imoderbolaget. Omdet skulle komma i fråga atl lägga kommissionens förslag till grund för lagsliflning synes vidare vissa redaktionella jämkningar i kommissionens förslag behöva vidtagas. Så bör 4 § andra meningen utgå. Den bestämmel sen synes ha fått en alltför snäv innebörd. Den leder tanken närmast till att bolagsstyrelsen skall vidla sedvanliga, på verkställande direktören eljest ankommande verkställighetsåtgärder. Till undvikande av missförstånd bör bestämmelsen kunna ersättas av ett motivutlalande som täcker möjlighe- 89