prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt EBU:s mening börfrågan om spillvärmekonsumeniernas beredskap inordnas i den kommunaltekniska försöriningen.Som underlag bör kommunerna göra upp planer över nödvändiga beredskapsåtgärderinnefattande bl.a. oljepannor, omställbarhet till inhemska bränslen och lagerbehov.När resultatet av arbetet föreligger får ställning tas till finansieringen avåtgärderna mellan stat och/eller kommun beroende på åtgärdernas freds- resp.kris- /krigsnytla. Ansvaret för planläggningen av åtgärderna, dessasgenomförande och beredskapens upprätthållande bör åvila kommunen. EBUpekar i sammanhanget på att enligt lagen om beredskap kommun inte ärskyldig att vidtaga särskilda anordningar för värmeförsörj ningen. Enligt EBU:smening är också värmeförsörjningen en angelägenhet som bör ta sig uttryck ilagen. Ettberedskapslager av kärnbränsle motsvarande elproduktion har byggts uppgenom ett avtal mellan staten och det av kärnkraftförelagen ägda . Lagret förvaltas av ovannämnda bolag. Tillsammans meddet i reaktorerna befintliga bränslet samt produkter i arbete och kommersiellalager finns därmed en total uthållighet pä 22 23 månader vid full drift avsamtliga reaktorer. Enligt EBU finns det inte skäl för att nu överväga ändradeprinciper för kärnbränslelagringen eller att föreslå en ändrad storlek avberedskapslagret. F. n. finns inte något fredskrislagerav kol. EBU har haft i uppdrag att pröva risken att kolimporten kan komma attdrabbas av fredskrisstörning-ar. Enligt EBU torde sammanfattningsvis sannolikhetenför en fredskris inom kolområdet vara låg. Om en sådan trots allt skulleinträffa kommer världshandeln med kol, efter ett övergångsskede, attnormaliseras. kan kol efler viss omställning i storutsträckning ersättas av olja, ved och el. EBU finner därför inte anledning attförorda atl elt fredskrislager av kol nu byggs upp. Tillgrund för beräkningar av försöriningsbehovet lägger EBU den tidigare redovisadeprognosen över den fredstida konsumtionen av olja och kol inom olikasamhällssektorer. Kris-och krigskonsumtionen bestäms av de konsumtionsnivåer som bedömts nödvändigaför olika sektorer av samhället. Till dessa görs tillägg för behov aveldningsolja för framställning av ammoniak och kimrök. Lagerbehoveterhålls genom att den beräknade konsumtionen korrigeras med avdrag för beräknadimport samt ersättningsmöjligheler med el och ved. Ett tillägg görs föroåtkomliga kvantiteter. Tillgångarnaför att täcka det beräknade lagerbehovet består av kommersiella lager, lager ifastigheter och gårdscisterner, statliga lager, tvångslager inkl. lager hosvissa statliga verk samt lager för elproduktion i krig. Beräkningenav behovet av lagring av olja och kol grundas på statens energiverkslågprisprognos (per fat). Behoven för de tre krisfallen har beräknatstill totalt 10,5 milj. m' olja och 1,2 milj. ton kol med avdrag för antagenimport under förkrigsskedet. Vad avser bensinlagringsbehovet föreslås att dettatills vidare skall reduceras med ca 300000 m'. Tills vidare bör således ettårligt lagringsmäl fastställas för bensin. Ienlighet med tidigare förslag har den genomsnittliga importen satts till . Försöriningsniväernaöverensstämmer även med tidigare reviderade förslag. Vid beräkningen avlagerbehovet har vidare förutsatts att I 750000 m' tunn eldningsolja och 625000 m' tjock eldningsolja kan ersättas med el och ved. Sänkningenav det totala lagerbehovet, jämfört med nu gällande lagringsprogram, berorframför allt på den förändrade synen på förkrigsskedel. Direktiven innebär enförlängning av den sammanlagda tiden för förkrigsskede och neutralitet/krigjämfört med nu gällande för avspärrning och krig, men innebärbeskrivningen av krisen all möjligheterna till import ökar. Vidare blirenergiförsörjningssystemet alltmer flexibelt. Inhemska alternativ ökar relativti betydelse. EBU:sförslag innebär en höjning av försöriningsnivån i förhåUande lill beslutet år1981, men en sänkning i förhållande till den fakttska försöriningsnivån1986/87. Även detta medverkar till alt lagringen kan minskas. Iregeringens anvisningar för programplaneringen har i särskilda anvisningarföreskrivits att kommittén skall redovisa lagerbehovel vid en antagen importom av den normala. Om importaniagandet höjs till och antas ha enlämplig fördelning på produkter kan lagren minskas med ytteriigare1,6 till ca 9 milj. m"* olja. Kollagringen kan minska med ca 250000 ton.Detta medför dock ett ökat säkerhetspolitiskt risktagande. EBU:s analys pekarpå atl ökningen är begränsad med den beskrivning av förkrigsskedet som gäller.Med tanke på den osäkerhet som ändå finns, har EBU av försiktighetsskäl valtett importantagande om . Statsfinansiellt har valet mellan 40- och 50-procentsnivåningen betydelse. Däremot har det en viss samhällsekonomisk betydelse genom att ivångslagrenkan minskas vid ett högre importanlagande. Bilaga 12 Miljö- och 1.7 Lagrens fördelning mellan staten och övrigalagringsskyldiga Det totala lagringsbehovet lagringsäret 1991/92. fördelatpä produkter, beräknas uppgå till 10,5 milj. m\ I tabell 4 redovisar EBUlagringsbehovet fördelat pä produkter samt förslag till fördelning mellanlagringsskyldiga. Lagerförändringen 1991/92 jämfört /87 enligt prop. 1984/85:53 (I 000 m') -1- 518' ' Tills vidare föreslås utökning endast med 180000 m\ " 1 beräkningarna har föruisalls att försvarsmakten hellsvarar för lagringen av sina 1annat fall ökar Ivängslagringsbehovel med motsvarande kvantitet. Mot bakgrund av direktiven föreslär EBU att: - Det ökade oljelagringsbehovetför elproduktionen i krig om 200000 m fördelas pä oljekondenskraftverken ochgasturbinanläggningarna med 100000 mardera. - Statens lagerav råolja och oljeprodukter, förutom lagren av flygdrivmedel (totalt ca 2,5milj. m), säljs ut. I och för sig finns inget hinder för utförsäljning även avlagren av flygdrivmedel. Om man emellertid - vid nuvarande prisläge och i förhåUandetill de faktiska lagren vid utgången av lagringsäret 1985/86 - vill undvikakostnadsökningar för de tvångslagringsskyldiga som kollektiv måste vissaproduktlager behållas. Vid en sådan bedömning har kommittén funnit detlämpligast att staten behåller lagringen av flygdrivmedel. Detta förutsätteremellertid en viss utökning av statens nuvarande produkflager av jetbensin ochflygfotogen, eftersom en del av dessa ligger i råoljelagret. - Tvängslagrenminskas med drygt 1 milj. m i förhällande till förslaget enligt prop.1984/85:53. Minskningen i förhållande lill de verkliga lagren den 30 juni 1987blir dock 0,6 milj. m, eftersom lagringsskyldigheten harkunnat minskas efter årliga justeringar i prognoserna. Av tabellen framgår att tvångslagringsbehovelav bensin ökar med ca 500000 m'. Det tvångslagringsskyldiga föreslås la överhela bensinlagringen. EBU föreslår dock att ca 300000 m', vilket molsvararökningen av det totala lagerbehovet, inte nu lagras in. Förslaget innebär entemporär lättnad förde tvångslagringsskyldiga. - Bestämmelsen om den särskildaavdragsposten om 450000 m' råolja vid raffinaderierna tas bort fr. o. m. den Ijuli 1987. - Staten bör sälja eller hyra utlediga utrymmen för bl. a. bensin och gasol. Denfortsatta omstruktureringen av lagrens produktsammansätlning som förslagetinnebär medför enligt EBU behov av ytterligare lagerutrymmen för bensin. Ett sätlall undvika detta skulle kunna vara att låta de tvångslagringsskyldiga äga ettgemensamt råoljelager och i motsvarande omfattning minska sina produktlager.Den närmare utformningen av en sådan lösning bör enligl EBU prövas av statensenergiverk i samverkan med de lagringsskyldiga. 1 samband härmed kan ocksä enförnyad prövning av ökningen av bensinlagringsbehovet göras. Störredelen av överskottet bör kunna säljas ut i börian av perioden. a. börstatens lager av råolja och oljeprodukter, fömtom flygdrivmedel, kunna säljasut under /88. Enligt en preliminär beräkning, som är grundadpå en förbrukningsprognos för , blir förändringen iförsörjningsberedskapsreserven för /88 den som framgår avtabell 5. Preliminär lagerförandring 1987/88 Jämfört med prop. 1984/85:53, samtfaktisk lagerförändring jämfört med utfallet /87. (1000 m') - lager (inkl. ' Avdenna kvantitet föreslås 180000 m' lagras in, Gasolförbrukningenunder 1985 och 1986 är mycket hög men sjunker sedan. atlinte vara högre än /92. Ökningen blir då 121000 m, vilket kan lösasgenom att näringslivet köper motsvarandedel av statens lager. 'Lättbensin för kemiprogrammet om 59000 m' ligger utanför. " Utfall 86/87 = prop.1984/85:53, Vad avser kol liggernumera hela lagringsskyldighelen redan hos förbm-karna. EBU föreslår ingenändring härvidlag. Tvångslagringsbehovel för lagringsäret 1987/88 harpreliminärt uppskattals till ca 1 milj. ton. Tillsammans med kommersiellalager beräknas försöriningsberedskapsreserven av kol till 1,1 milj. ton. Vad gäller kostnader ochfinansiering anför EBU att staten kan sälja ut netto 2.5 milj. m' olja, tillett värde av ca (prisläge ), vilket medför en engångsförstärkningav statsbudgeten med motsvarande summa. När omstruktureringen av lagren ägtrum uppstår även årliga kostnadsbesparingar i form av minskade drifts- ochunderhållskostnader, vilka ej närmare beräknats. De tvångslagringsskyldigaslager kan minskas med ca I milj. m' i förhållande till beräkningarna i prop.1984/85:53, motsvarande ett värde av . Till följd av attlagren redan har kunnat minskas i större omfattning än vad som fömtsågs i sammaproposition fär förslaget inga ekonomiska effekter. Hänsyn har då ej tagitstill det föreslagna tillfälliga stoppet i utbyggnaden av bensininlagringen.Därtill kommer att den särskilda avdragsposten för raffinaderiernas råoljelagertas bort, vilket innebär att raffinaderierna kan använda hela sitt råoljelagerför att fullgöra lagringsskyldigheten av produkter exkl. den del som är hänförligtill krigsreserven. Kostnadsökningar uppslårför innehavare av oljekondenskraftverk och gasturbinanläggningar till följd avökad lagring av olja för elproduktion i krig. Vidare medför förslaget smärrekostnadsökningar för sladsgasindu-slrin. EnligtEBU:s mening försvinner en stor del av fördelen med metoden med procentuellalagringsmål om åriiga översyner görs. Administrationen hos tillsynsmyndighetenblir mer omfattande och de lagringsskyldigas överblick över tvångslagringsäläggandetförsvåras. Vidare medför översynerna att hänsyn tas till sädana smärrekonsumtionsförändringar som inte har nägon reell inverkan på beredskapensupprätthållande - särskilt inle som definitiva uppgifter över konsumtionenaktuellt basår inle föreligger när procenttalen skall fastställas. EBUföreslär att ett system med fasta lagringsprocenttal genomförs med början /88. Ett sådant system kan tillämpas utan att lagen (1984:1049)om beredskapslagring av olja och kol behöver ändras. Delagringsprocenttal som enligt EBU bör gälla för lagringsperidoen1987/88-1991/92 redovisas i hemlig bUaga. Efterremiss har yttrande över betänkandet avgivils av överbefälhavaren,överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), (), transportrådel,statens industriverk, statens energiverk, (),försvarskommitte, statens pris- och kartellnämnd (SPK),(), i , (), , . , SvenskaPetroleum Instilutet (SPI), Svenska Stenkolsimpor- lörersFörening, , Industriför- Prop.1986/87:95 bund. Slatens energiverk kan i allt väsentligt ansluta sig tillde förslag och de bedömningar EBU gör. Förslaget innebär i flera fall attförenklingar i struktur och regler genomförs eller blir möjliga vilket verketvälkomnar. försvarskommitté betonar att det inte , dvs. ioktober 1986, är möjligt att la ställning lill försörjningsberedskapen påoljeområdet. Elt mot de övriga delarna av totalförsvaret avvägt förslag,grundat på kommitténs säkerhetspolitiska rapport, kommer att redovisas ikommitténs slutbetänkande. RRV anser sammanfattningsvis att utredningens analys ärotillräcklig pä flera områden. Direktiven har följts men på en rad punkter ärargumenteringen allt för otydlig för att verket skall kunna tillstyrkautredningens förslag till total lagring och det statliga avvecklingsalternativel.När det gäller förslag angående övriga lagringsfrågor ansluter sig dock verkettill utredningens synpunkter. SPI vill inledningsvis väcka frågan om icke tiden nu ärmogen att fä till stånd ett nytänkande inom det föråldrade tvångslagringsområdet.Enligt SPI har tvångslagringssystemet allt mer kommit att likna ett mycket brokigtlapptäcke, som är myckel svårt alt överblicka i hela dess vidd ochkonsekvenser. Vidare försvårar och komplicerar det nuvarande systemets konstmktionstrukturförändringar inom oljeindustrin. SPI hänvisar vidare bl.a. till att antalet dagarsoljeförbrukning, som måste lagerhållas av de tvångslagringsskyldiga, har ökatdramatiskt. Från att ha motsvarat tre till fem månaderskonsumtion, tvingas nu de lagringsskyldiga enligt SPI att hålla sex till åttamånaders förbrukning i lager. Vidare anför SPI bl. a. att det starkt torde kunnaifrågasättas om det kan vara rimligt att det för försvarsmakten och förfolkförsörjningen livsviktiga behovet av oljeprodukter för krig och avspärrningskall lagras inom ramen för en kommersiell verksamhet. Utifrån alla rimligaaspekter borde enligt SPI i StäUet ansvaret för dessa slag av beredskapslageråvila i första hand staten. SPI hemställer att regeringen kallar oljeindustrin tillöverläggningar för att förutsättningslöst pröva, hur beredskapsintressena iframtiden kan säkerställas inom oljeområdet och hur den långsikligafördelningen av det ekonomiska ansvaret kan delas mellan stat och näringsliv. Iavvaktan på sådana överläggningar hemställer SPI vidare att betänkandet ickeläggs till grund för en proposition till saml att staten icke f. n.säljer ut den råolja och de produkter staten beredskapslagrar. ansluter sig i princip till denallmänna inriktningen av förslagen i betänkandet men har avvikande mening ivissa frågor. FOA anseratt kunskaps- och beslutsunderlaget inför ställningstagandena till försöriningsberedskapenbör breddas med en känslighetsanalys som belyser hur beredskapen påverkades omimportnivåerna blev lägre än de antagna och/eller om försöriningsberedskapenblev väsentligt annorlunda. Transportrådel anser att det inte är möjligt att ransonerabensin så hårt under ett förkrigsskede som EBU förutsätter om transportsektorninte skall bli gränssättande för produktionen. ÖCB framhåller bl. a. att ett antagande att importen avolja och oljeprodukter kommer att vara av normal fredsmässig importinnebär ett höjt säkerhetspolitiskt risklagande som enligt ÖCB ligger pågränsen till vad som kan accepteras utan att den säkerhetspolitiska grundvalenrubbas. kan ansluta sig till den avvägning som utredningen gjort mellan importnivåer,försöriningsnivåer och uthållighet. Fleraremissinstanser anser att antagandet om krisimport har satts för lågt. SPKuttalar att det främst är förmågan och viljan att betala marknadspris som avgörom erhåller oljeleveranser vid ett eventuellt utlandsbortfall.Sveriges betalningsförmåga lorde enligt bl. a. SPK vara minst lika hög som hosde andra konsumentländerna, som som neltoköpare måste konkurrera med.Vidare kommer enligt SPK sannolikt oljeproduktionen att öka i flera områden,åtminstone under den nu aktuella programperioden /88-1991/92. Det kan bl.a.med hänsyn härtill enligt SPK övervägas att något öka den antagna krisimportenom av det normala. Enligl RRVfinns det en genomgående tendens i analyser och beräkningar att utredningenlägger sig pä höga nivåer. Det fär till följd att lagringsni-vån när det gällerolja kan ha övervärderats kraftigt. Bortfallet av olja vid fredskris sättsenligt direkfiven och efter samråd med ÖEF lill som utredningenvisat atl den sannolikt skulle vara mindre, . Vid beräkningar avlagringsbehovet av bensin har utredningen utgått ifrån en höjdkonsumtionsstandard, från i förkrigsskedet samt vidkrig, utan att analysera orsakerna närmare. När det gäller lagringen av gasolär utredningen enligt RRV ytterst knapphändig. I ett särskilt yttrande ibetänkandet lämnas en kompletterande utredning. I denna påvisas risker föröverdriven lagring av gasol. RRV anser att utredningen borde beräknat och redovisatalternativa lagringsnivåer vid olika antaganden om importmöjligheter,försörjningsnivåer, energipriser m. m. anser alt man bör kunna räkna medminst import under fredskris samt att "lagringsprocenlen" förnaturgas och naturgasersättning bör sättas avsevärt lägre än för olja. SPI anser att importen under förkrigsskedet bör antasuppgå till av den normala. uttalar att börvara den naturliga nivån för krishandeln om man vill följa direktiven. T. o. m.direktivens låsning lill 50%> kan ifrågasättas enligt förbundet. anser alt importnivånför kol i vart fall inte bör sättas lägre än . Bilaga 12 Miljö- och SPK anser att utredningen borde ha räknat med ett högreoljepris pä grund avenergiskattehöjningar vilket skulle reducera användningen och *j"aga 2.5 Ersättning med inhemsk energi Vad gäller att ersätta eldningsolja med ved och elifrågasätter ÖCB i och för sig inte riktigheten av gjorda beräkningar. ÖCB villdock peka på sårbarheten i eldistributionssystemet. anser att det bör studeras hur snabbten omställning till vedeldning kan ske. och tillstyrkerförslaget att öka oljekondenskraftens lagringsåläggande från 400000 till 500000m' olja. Enligt är det knappast rimligt att ställa såextremt stora krav på lagringsskyldighet för ägare lill gasturbinanläggningarsom görs i betänkandet. tillstyrker utredningens förslag i den hemligabilagan beträffande gasturbinanläggningarnas lagringsåläggande. avstyrker däremot utredningens förslag att gasturbinanläggningarnaslagringsåläggande ökas med 100000 m uttalar att gasturbinanläggningarnas lagringsåläggandeär tillräckligt omfattande och föreslår att viss nedsättningskall kunna medges i speciella fall. Förslaget atl raffinaderierna skall få tillgodoräkna sighela sina råoljelager för att fullgöra sin lagringsskyldighet tillstyrks avstatens energiverk. Verket påpekar att del inte innebär nägon sakligförändring. ÖCBhar ingen invändning mot beräkningen av kommersiella lager. Transportrådetanser att det bör finnas minst 200000 m' dieselbrännolja i gårdscisterner,dvs. minst dubbelt så mycket som enligt EBU:s uppfattning. EBU:s förslag alt begränsa möjligheterna lUl inlagring ochall skärpa sanktionerna avstyrks av statens energiverk som dock är positivttill att gå igenom mtiner och tillämpningsregler för inlagringen. Även SPIanser atl det generella inlagringstillslåndet bör bibehållas. Förslaget att vinterdispenser skall avvecklas helt utomför sladsgas stöds av statens energiverk. ochSveriges förordar däremot att vinterdispenser för oljabibehålls. anser att vinterdispens för kol bör införas. Bilaga 12 Miljö- och Liksom utredningen anser ÖCB att det inte är motiverat medsärskilda regler för att minska eller eliminera den s. k. tröskeleffekten. ÖCB biträder utredningens förslag liksom statensenergiverk, och . EBU anser att det inte finns skäl att nu ändra principernaför kärnbränslelagringen eller att ändra storleken av beredskapslagret. SKBansluter sig till utredningens bedömning. delar utredningens uppfattningatt skäl saknas för att bygga upp ett fredskrislager av kol. Vad gäller lagringsmålen för olja och kol om 10,5 milj. m'respekfive 1,2 milj. ton kol kan ÖCB i konsekvens med vad man sagt angående planeringsfömtsättningarnaacceptera dem med tvekan. En följd av förslagen är enligt ÖCB att man behöverlagra ytteriigare nafta. ÖCB uttalar att kostnaden för en sådanytterligare investering uppgår till 60 milj. kr. som måste tillföras ÖCB. SPK anser att användningen av olja och därmedlagringsbehov har beräknats för högt. anser att en höjning avlagringsprocenten för stadsgasråvara inte bör genomföras eftersom det leder fillinvesteringar som endast får något års utnyttjande samt att förslagenbeträffande lagring av gasol inte är tillräckligt underbyggda för att liggatill grund för beslut. pekar på några faktorer som enligtförbundet kan innebära siörre lagringsbehov än vad prognoserna visar: - antagen elprodukfionskapaciteträcker inte för att ersätta både olja och naturgas i beräknad omfattning - anspråk från spillvärmeleverantörer - långsamomställning från olja till inhemska bränslen. 9 1986/87. SPIuttalar att fredskrisreserven bör minska från nuvarande 90 dagars till 60dagars förbrukning. Vidareanser SPI att lagerbehovet av motorbensin bör baseras på en förbrukning av ca5,0 milj. mVår och en konsumtionsstandard under förkrigsskedet på ochunder krig/neutralitet på , dvs. samma standard som beslöts . Ifråga om kol anser att lagringskravet börbegränsas till . Vidare bör enligt föreningen generellt dispenskrav införassom tar hänsyn till snabb omställbarhet av kolpannor till inhemska bränslen. 2.8Lagrens fördelning mellan staten och övriga lagringsskyldiga m. m. EBUhar föreslagit atl statens lager av råolja och oljeprodukter förutom jetbensin,flygbensin och flygfotogen säljs ut. Remissopinionenär i huvudsak negativ till EBU:s förslag. ÖCBhar inga invändningar mot förslaget vad gäller oljeprodukter men motsätter sigavvecklingen av den statliga räoljelagringen. Det viktigaste skälet för attbehälla statlig råolja i lager är enligt ÖCB att tillförsäkra statsmakterna enviss handlingsfrihet i inledningsskedet av en kris då ransoneringslagen ännuinte satts i tillämpning. Att nu sälja råolja och kanske tvingas att köpa sådantill ett högt pris i inledningen av en kris såsom varit fallet under1970-talets kriser är dålig ekonomi. ÖCB anser därför att staten skallbehålla 1,6 milj. m' råolja som återstår efter tidigarebeslutade försäljningar. Omden av EBU föreslagna försäljningen av de sista 1.6 milj. m' råolja ochsamtliga färdigprodukter skall äga rum bör detta enligt ÖCB av pris-och marknadsmässigaskäl göras under tre budgetår med beaktande av de affärsmässiga aspekterna. Om ÖCB:sförslag att enbarl sälja färdigprodukter vinner gehör bör detta ske under tvåbudgetår. Fråneventuella intäkter av försäljningen bör enligt ÖCB avdelas medel för ÖCB:slagring av nafta och för avveckling av de anläggningar som inle längre skallbevaras av beredskapsskäl. FOAframhåller alt eftersom nya oljekriser inte är uteslutna kan en utförsäljningav de statliga råoljelagren bli ett steg i ett ogynnsamt handlingsmönster sominnebär att staten köper olja när den är dyr och säljer när den blivit billig.Detta är enligl FOA inte i och för sig ett tillräckligt skäl att avstå från enutförsäljning, men förhållandet borde vägas in i analysen. Vidare anser FOA allen mer utförlig analys borde ha gjorts av det handlingsutrymme råoljelagringoch inhemsk raffineringskapacitet innebär. Transportrådetifrågasätter det lämpliga i att sälja ut de statliga lagren ur säkerhetspolitiskoch ekonomisk synvinkel. Enligt SPK:s mening tordeden föreslagna utökningen av bensinlagringen kunna reduceras om de stadigaråoljelagren bibehålls i tillgängliga bergmm. En sädan lösning skulle enligt SPKtotalt för landet innebära lägre kostnader än en utökad lagring av bensin.Landstingsförbundet anser att med det,antal osäkerhetsfaktorer som redovisas i betänkandet bör en större del av de statligalagren av råolja bibehållas åtminstone tills osäkerheten kring dessa faktorerundanröjts. framför likartade synpunkter. uttalar vidareatt värmeverkens kunder redan har varit med om att finansiera de statliga oljelagren.Förbundet anser det inte skäligt att dessa kunder återigen tvingas finansieraberedskapslagringen av olja. Därför förordar förbundet att de avfjärrvärmeabonnenterna bekostade statliga oljelagren behälls, eller attvinterdispensen behälls även fortsättningsvis. SPI, liksom även , förordar attstatens och näringslivets lager minskas procentuellt lika mycket. Även framför synpunkter avliknande slag. Föreningen anser alt det statliga beredskapslagret börbibehållas samt atl det minskade lagringsbehovet fördelas mellan staten och förbmkarna.Om det statliga lagret avvecklas yrkar föreningen alt lagret återgår lill demsom finansierat uppbyggnaden, dvs. förbrukarna, och att ersättning till statenutgår endast för den del av lagret som finansierats av aUmänna medel.