prop · GA0313 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:13 om tjänstebostäder för präster och om förvaltningen avkyrklig jord Regeringen föreslårriksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att pastoraten i fortsättningen själva skall få beslämmai vad mån kyrkoherdar och komministrar skall anvisas tjänstebostäder.Förslaget innebär ändringar i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader. Enligtpropositionen avskaffas de särskilda bosiällsnämnder som utövarden närmare tillsynen av pastoratens förvaltning av den kyrkliga jorden. Dettaförslag innebär ändringar i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord.Dessutom föreslås ytterligare en del förenklingar i den lagen. Lagändringarnaavses träda i kraft . Kyrkomötethar yttrat sig över förslaget till ändringar i lagen om kyrkliga kostnader ochi lagen om förvaltning av kyrklig jord. Proposiflonen innehåller därför trehuvuddelar: - regeringens skrivelse till kyrkomötet (s. 9), - kyrkomötets yttrande (s. 28), - föredragande statsrådets ställningstagande flllkyrkomötets synpunkter (s. 49). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste läsa alla tre delarna. 1Riksdagen 1986/87. 1 Förslagtill Prop. Lag omändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenomföreskrivs att 6 och 23 §§ lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader' skall haföljande lydelse. Urkyrkofonden bestrides Ur kyrkofonden betalas 1. sådankostnad för avlöningsförmåner tiU präst som regeringen och bestämmer, 2. kostnad för pensionsförmån åt präst eUer efterlevande till prästenligt bestämmelser som regeringen meddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmånsom utgår för präst eller annan kyrkomusiker än skolkantor enligt statliggrupplivförsäkring, 3. förvaltningskostnad enligt rege- 3.förvaltningskostnad enligt regeringens och bestämman- ringens ochriksdagens bestämmande för stiftsnämnd och bosiälls- de för stiftsnämnd ochför departe-nämnd sami för departement eller ment eller myndighet där kyrkliga myndighetdär kyrkliga frågor/lanii- frågor handläggs, 4. kostnader för verksamhet som bedrivs av stiftelse för rikskyrkligverksamhet i den omfattning som regeringen bestämmer, 5. annan kostnad för kyrklig verksamhet enligt regeringens och riksdagensbestämmande, 6. anslag flll extra utgifter med ett av regeringen och bestämtbelopp för år, vilket efter regeringens bestämmande får användas till kyrkliga ändamål. Pastoralskall tillhandahälla ordi- fär besluta att inneha- narieförsamlingspräst tjänsteboslad våren av en ijänsl som kyrkoherde på präsigård eller i bosladslägenhei eller komminisler skall anvisas på annan fastighet, om regeringen tjänsiebostad. Om tjänsten är tillsatt, bestämmer del. får pastoratet meddela eller upphäva ett sådant beslut endasl om den som innehar tjänsten samrycker tilldet. Pastoratetskall underrätta domka pitlet och stiftsnämnden om beslut enligt första stycket. Kostnad för tjänstebostad besiri- Kostnaderna för en tjänstebostad Tjänstebostadshy- skaU betalas av pastoratet. Hyran för rasom församlingspräst betalar till- tjänstebosiaden tillfaller pastoratet, fallerpastoratet. Dennalag träder i kraft . Vidlagens ikraftträdande skall beslut som regeringen med stöd av äldre 'Lagenomtryckt 1982:379. Senaste lydelse 1985:418. bestämmelser har meddelatom skyldighet för étl pastorat att tillhandahålla Prop. 1986/87" 13 enordinarie församlingspräst tjänstebostad upphöra att gälla. Om en ordinarieförsamlingspräst vid lagens ikraftträdande bor i en anvisad tjänstebostad,upphör dock pastoratets skyldighet att tillhandahålla bostaden först sedanprästen har avgått från sin tjänst och avflyttat eller vid den tidigaretidpunkt som parlerna kommer överens om. Lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jorddels att 7, 10, 15, 23 och 30§§ skall upphöra att gälla, dels att 2, 5, 8,9,11,18, 19, 22,26,29 och 31 §§ skall ha följande lyddse, dels att rubrikennärmast före 22 § skall ha följande lydelse. Löneboställe är kyrklig jord vars avkastning är avsedd till avlöning åt församlingspräst i visst pastorat. Prästgård är kyrklig jord på vilken tjänstebostad är anvisad åt en kyrkoherde eller en komminister. Om tjänsteboslad är anvisad på egendomen, blir egendomen löneboställe. Prästgårdär kyrklig jord pä vilken tjänstebostad är anvisad åt ordinarie församlingsprästi anledning av att pastorat skall tillhandahälla sådan församlingspräst tjänstebosladenligl beslut som avses i 23 § lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader ellermotsvarande äldre bestämmelser. Är tjänstebostad ej längre anvisad påegendomen, blir egendomen löneboställe. Församlingskyrkas fastighet är Församlingskyrkas fastighet är kyrkligjord vars avkastning är av- kyrklig jord vars avkastning är avsedd flllförsamlingskyrkas behov. sedd flll församlingskyrkas behov. Vid lillämpning av 24 och26 §§ skaU även sädan fast egendom pä vilken en församlingskyrka avstiftelsekaraktär är uppförd anses som församlingskyrkas fastighet Prästlönefondsfastighetär kyrkHg jord som förvärvats för medel ur prästlönefonder från flera pastoratoch vars avkastning är avsedd till avlöning åt församlingspräster i dessapastorat. Kyrkofondsfastighel är kyrklig Kyrkofondsfastighet är kyrklig jord vars avkastningtillföres kyrko- jord vars avkastning tillförs kyrko- Domkyrkas fastighet är kyrklig jord vars avkastning är avsedd till domkyrkas behov. Domkyrkasfastighet är kyrklig jord vars avkastning är avsedd lill domkyrkas behov. Vidtillämpning av 24 och 26 §§ skaU även sådan fast egendom pä vilken en domkyrkaav stiftelsekaraktär är uppförd anses som domkyrkas fastighet. Biskopsgård ärkyrklig jord på vilken tjänstebostad är anvisad åt biskop. 'Senastelydelse 1983:402. I varjestift finns en stiftsnämnd samt bosiällsnämnder tiU det antal regeringenbestämmer. I fullgöres dock stiftsnämnds åligganden avstiftsnämnderna i och stift enligt regeringens besiämmande. verksamhetsområde bestämmes av regeringen. I varjestift finns en stiftsnämnd. I fullgörs dock siifis-nämndensåligganden av stiftsnämnderna i och stift enligt regeringensbestämmande. Ledamot av stiftsnämnd eller bo-siällsnämnd och ersättareför ledamot förordnas för högst . och ersättare för ledamot förordnas för högst . Löneboställe, med undantag av tiUhörande skog, ochprästgård förvaltas av pastoratet. Församlingskyrkas fastighet förvaltas av församlingen. Löneboställesskog, prästlönefondsfasflghet, kyrkofondsfasflghet, domkyrkas fastighet ochbiskopsgård förvaltas av stiftsnämnden. fastigheter förvaltasdock av ett särskilt domkyrkoråd. Regeringen kan efter framställ- Regeringen/dr efter framställning ning avden som förvaltar den kyrkli- av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta om förvallning i annan ordning. ga jorden besluta om förvaltning i annan ordning ifråga omviss sädan kyrklig jord som avses i andra eller tredje stycket. Om eti pastoral har anvisat en kyrkoherde eller en komminister tjänsteboslad på en prästgård, ankommer det på pastoratet att anordna prästgården. Om tjänsiebostad är anvisad ordinarie församlingspräst påprästgård, ankommer det på pastoratet att anordna prästgården. Om pastoratet ejredan har prästgärd, skall prästgärden efier stifisnämndens bestämmandeläggas pä löneboställe eller pä annan mark som pastoratet ställer iillförfogande. Delsamma gäller om pastoratet vill ersätta prästgärd med annanprästgärd. Pastoratet skall underhålla och vid behov nybygga husen påprästgård. Pastoratet svarar för prästgårds skötsel, i den mån detta ej enligtbestämmelser som regeringen meddelar eller enligt avtal ankommer påinnehavaren av tjänstebostaden. Senaste lydelse 1975:1322. 'Senaste lydelse 1975:1322. "Senastelydelse 1975:1322. I ärendesom rör upplåtelse av rätt till vattenkraft företrädes kyrklig jord som avses i14 § av kammarkollegiet.. I ärendesom rör ledningsrätt eller vägran företrädes kyrklig jord som avses i 14 § avstiftsnämnden även om den ej förvaltas av stiftsnämnden. Detsamma gällerärende som rör naturreservat, naturminne eller bestämmelser till skydd för djuriivet,om ej regeringen bestämmer annat. I ärendensom rör upplåtelse av rätt till vattenkraft företräds kyrklig jord som avses i14 § av kammarkollegiet. I ärendensom rör ledningsrätt eller vågrätt förelräds kyrklig jord som avses i 14 § avstiftsnämnden även om den ej förvaltas av stiflsnämnden. Detsamma gällerärenden som rör byggnadsminne, nalurvårdsomräde, naturreservat, naturminneeller bestämmelser flll skydd för djurlivet om ej regeringen bestämmer annat. Dispositionsändring,som ej avser sådan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 17 eller 18§, prövas /' fråga om löneboställe, med undantag för tillhörande skog, av boställsnämndenoch för annan kyrklig jord som avses i 14 § av den som förvaltar egendomen. Föranledesändringen av att ett självständigt jordbruk ej längre är bärkraftigt ellerleder ändringen till att ett sådant jordbruk ej kan uppehållas, prövas dockfrågan alltid av stiftsnämnden. Dispositionsändring,som ej avser sådan upplålelse eller sådant godkännande som anges i 17 eller 18§, prövas av den som förvaltar egendomen. Om ändringen föranleds av att ettsjälvständigt jordbruk ej längre är bärkraftigt eller om ändringen leder lillatt ett sådant jordbruk ej kan uppehållas, prövas dock frågan alltid av sttflsnämnden. av löneboställes jordbruk och av präsigård utövas avboställsnämnden. utövar uppsikt över sådan annan förvaltningav kyrklig jord som ej handhas av nämnden. har tillsyn över sådan förvaltning avkyrklig jord som ej handhas av nämnden. Vid sin lillsyn får sliflsnämnden meddela sådantföreläggande eller förbud som behövs för att denna lag eller med stöd av lagenmeddelade föreskrifter skaU efterlevas. Ibeslutet om föreläggande eller förbud kan stiflsnämnden utsätta vite. Senaste lydelse 1975:1322. Senaste lydelse 1975:1322. Närmare bestämmelser om uppsikt över förvallning avkyrklig jord meddelas av regeringen. Närmare bestämmelser om tillsynen över förvattningen avkyrklig jord meddelas av regeringen. Ersättningsom inflyter för kyrklig jord på grund av försäljning, expropriation,upplåtelse av naturtillgång, eller av annan jämförlig anledning skallfonderas, om ej annat följer av bestämmelser som regeringen meddelar.Avkastningen skall användas för samma ändamål som jorden varit avsedd för. Ersättning som inflyter för kyrklig jord på grund avförsäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång, eller av annan jämföriiganledning skall fonderas, om inte annal följer av andra stycket eller avbestämmelser som regeringen meddelar. Avkastningen skall användas för sammaändamål som jorden varit avsedd för. Om sliflsnämndenmedger del får ett pastoral använda medel som inflyter eller som har influtitpä grund av försäljning även präsigård eller av ett löneboställe, som lidigarehar varit prästgård, för anordnande av ny prästgård, ny annan bostad ät enpräst eller nya expeditionslokaler. Omtalan mot församlings eller pastorats beslut finns beslämmelser i lagen(1961:436) om församlingsstyrelse. Bestämmelserom överklagande av beslul av en församUng eller ett pastorat finns i lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfålligheter. Talan molstiflsnämnds eller kammarkollegiels beslut enligt denna lag föres genom besvärhos regeringen. Talan mot beslut enligt 21 § om fördelning av vinst ellerförlust som avses där föres dock genom besvär hos kammarrätten. Mot stiflsnämndsbeslut i fråga som fullföljts dit får lalan föras endast om sådant är tillätelenligt bestämmelser som meddelas av regeringen. Stiftsnämndensbeslul enligt 21 § om fördelning av vinsl eller förlust får överklagas hoskammarrätten . beslul i övrigt enligt denna lag fåröverklagas hos kammarkollegiet. Om ärendet är av principieU belydelse ellerannars av särskild vikt får kammarkollegiei med egel yllrande överlämna dettill regeringen för avgörande. 'Senaste lyddse 1975:1322. "Senaste lydelse1975:1322. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Kammarkollegiets beslul i en överklagad fräga får inteöverklagas. Kammarkollegiets beslut i övrigt med anledning av det överklagadeärendet eller i andra ärenden enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i krafl . Om del vidlagens ikraftträdande har väckts ett ärende vid arrendenämnd eller domstolgäller dock den upphävda 15 § till dess ärendet har slutligt avgjorts. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 juni1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , , ,, , Skrivelse till kyrkomötet om vissa ändringar av bestämmelsernaom tjänstebostäder för präster och om förvaltningen av kyrklig jord En del av den kyrkliga egendomen är sedan gammaltunderkastad särskilda rättsregler till skydd för intresset att tillgångarnabevaras och används för de ändamål, vartill de ursprungligen varit avsedda.Denna egendom brukar kallas specialreglerad kyrklig egendom. Hit hör bl.a. denkyrkliga jorden med tillhörande byggnader och lös egendom av olika slag. Tillden fasta egendomen hör t.ex. församlingskyrkor och domkyrkor, kyrkogårdar,prästgårdar, löneboställen och kyrkofondsfastigheter. Utöver den nu angivna kyrkliga egendomen finns andraförmögenhetstillgångar, som på skilda sätt är knutna till den kyrkligaverksamheten. Främst märks den församlingskommunala egendomen som i allmänhetförvaltas och disponeras enligt vanliga kommunalrättsliga regler. De rättsliga förhållandena beträffande den specialregleradekyrkliga jorden är komplicerade. Beträffande förvaltning, disposition ochkontroll över egendomen gäller ett invecklat system av rättsregler.Grundläggande regler finns i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jordoch lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader (omtryckt 1982:379). Meradetaljerade regler finns i förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrkligjord (omtryckt 1976:151). Stiftsnämnderna är förvaltningsorgan för en del av den specialregleradekyrkliga egendomen. Under stiftsnämnderna fullgörs vissa förvaltnings- ochtillsynsuppgifter av särskilda bosiällsnämnder med en mera lokal sakkunskap ifråga om jordbruk. har kritik i olika hänseenden förts frammot lagstiftningen om förvaltningen av kyrklig jord från såväl representanterför kyrkans jordbruksarrendalorer som företrädare för sflftsnämnderna ochpastoraten. Också kammarkollegiet, som har en allmän uppsikt över den kyrkligaegendomen, har lagt fram förslag till ändringar av de nuvarande reglerna. Till kritiken mot lagstiftningen har också kommit deväxande kraven på att avskaffa eller reformera det nuvarande tjänstebostadssyslemetför prästerna. tillsattes en arbetsgrupp inomcivildepartementet, i vilken ingick också företrädare för kammarkollegiet,stiftsnämnderna och församlings- och pastoratsförbund.Arbetsgruppen gick igenom den nuvarande lagstiftningen i syfte att kartläggaproblemen och finna möjligheter till förenklingar. Inom harpå grundval av arbetsgruppens resultat upprättats promemorian (Ds C 1984; 13)Översyn av bestämmelserna om förvaltning av kyrklig jord m.m. Promemorian börfogas flll protokollet i detla ärende som bilaga I. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i ärendet som bilaga 2. I detföljande tar jag upp förslag rörande prästernas tjänstebostäder, avskaffande avboställsnämnderna samt vissa ytterligare ändringar i lagen om förvaltning avkyrklig jord. Förslagen om ändringar i lagen om förvaltning av kyrklig jordsyftar till förenklingar av den nuvarande förvaltningen ulan att degrundläggande principerna för denna rubbas. Jag tar alltså i detta sammanhanginte upp några mera övergripande frågor som t.ex. frågan om en fullständigreformering av regelsystemet eller frågan om hur avkastningen av den kyrkligajorden skall kunna förbättras. Sådana frågor kräver ytterligare överväganden.Vad gäller frågan om avkastningen av den kyrkliga jorden har regeringen nyligengett kyrkofondens styrelse i uppdrag att utreda denna fråga. Detta kan längrefram väntas leda till förslag om ytterligare reformer vad gäller förvaltningenav den kyrkliga jorden. Även de förslag om en lokal och regional organisaflon isvenska kyrkan som har lagts fram av kyrkokommitté i betänkandet (SOU1986:17 och 18) Framtid i samverkan kommer, om de genomförs, att påverkabestämmelserna om förvaltningen av den kyrkliga jorden. Flera av de förslag som jag nu lägger fram kräver enligtpunkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen yttrande av kyrkomötet. Omyttrande inhämtas från det kyrkomöte som sammanträder , är detmöjligt för regeringen att förelägga en proposition i ämnet underhösten 1986- 2 Allmän motivering 2.1 Prästernas tjänstebostäder Mittförslag: Regeringens beslut om skyldighet för pastoraten att tillhandahållatjänstebostad åt ordinarie församlingspräster upphör att gälla. I slället fårpastoraten i fortsättningen själva bestämma om de skall anvisa tjänsiebostad åtkyrkoherdar och komministrar. Om tjänstebostad anvisas åt en präst skalldomkapitlet liksom nu för särskilda fall kunna befria prästen från skyldighetenatl bo i bostaden. En präst som för förslagets genomförande bori tjänstebostad skall ha möjlighet att bo kvar i tjänstebostaden så länge haneller hon kvarstår i sin tjänst, om inte något annat överenskoms mellanpastoratet och prästen. Promemorieförslagel:Tjänstebostadssysteinet för kyrkoherdar och kom- Prop. 1986/87:13 ministraravskaffas. Remissinstanserna:De flesta rernissinstanserna tillstyrker promemorieförslaget. Några anser att tjänstebostadssyslemetbör bevaras i landsbygdspastoraten, eventuellt efter beslut av domkapitletöver ansökan av enskilda pastorat. Några andra instanser avstyrker heltförslaget. Bakgrundentill mitt förslag: Om regeringen bestämmer det skall enligt 23 § lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader (omttyckt 1982:379) pastoraten flllhandahållaordinarie församlingspräster dvs. domprost, kyrkoherde och komminister ellermed dessa likställda präster tjänstebostad på prästgård eller ibostadslägenhet på annan fastighet. Beståmmelser om anordnande av tjänstebostadför ordinarie församlingspräst finns i 10-12 §§ lagen (1970:939) om förvaltningav kyrklig jord och i 49§§ förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrkligjord (omtryckt 1976:151). 19§ förordningen (1965:729) med vissa bestämmelser om anställning som präst(prästanställningsförordningen, omtryckt 1976:1045) föreskrivs att en präst ärskyldig att bo i en anvisad bostad, dvs. Vidare finns i förordningen(1968:649) med vissa föreskrifter om tjänstebostäder för präster (omtryckt1984:999) bestämmelser om skötsel m.m. av bostaden. Beträffandehyran finns föreskrifter i förordningen (1961:333) om Ijänslebosladshyra förpräster (omtryckt 1984:1000). I denna föreskrivs bl.a. att hyra inte skallberäknas för mer än 100 kvm av en tjänsleboslads lägenhetsyta och alt hyranskall motsvara bruksvärdeshyran för en Ukvärdig bostad. Av ikraftträdandebestämmelsernatill förordningen framgår att den nya hyressättningen skall vara genomförd den1 . De nu nämnda reglerna om Ijänslebosladshyra är en följd av att detår 1983 träffades en överenskommelse mellan , SACO-SRsamt ;s statstjänstemannasektion (TCO-S) om nya reglerför bestämmande av tjänstebostadshyra för präster. Pastoratenhar ofta stora kostnader för uppvärmning och underhåll av äldre prästgårdar,som inte svarar mot nutida behov. De kan därför vilja ordna bostadsfrågan försina präster på annat sätt än att lillhandahålla tjänstebostad i prästgårdeller helt slippa att hålla tjänstebostad. Regeringen har också i ökandeutsträckning befriat pastoraten från skyldigheten atl hålla ijänstebostäder. Ävenför prästernas del har tjänstebostadssyslemet starktifrågasatts. I en prästfamilj är vanligen båda makarna yrkesarbetande.Detta har medfört att prästerna allt oftare vill kunna ordna sitt boende efleregna önskemål och slippa bo i en anvisad bostad. Många anser att nuvarandeprästgårdar är aUtför stora, tungskötta eller olämpligt belägna. Om de dessutominrymmer en pastorsexpedition, kan detta upplevas som störande för familjen.Hyreskostnaderna anses också i många fall betungande. Enligt prästanställningsförordningenfinns det emellertid en viss möjlighet att dispensera från skyldigheten att boi tjänsteboslad. Om pastoratet medger det eller om det finns särskilda skäl,kan nämligen medge en präst befrielse från bostadstvånget. Skälen för mitt förslag:Rätten till fri bostad var en löneförmån för församlingsprästerna. har de statligt reglerade löner och 11 betalar i princip marknadsmässigahyror för sina tjänstebostäder. 1986/87:13 med tjänsiebosläderhar i huvudsak avvecklats inom statsförvaltningen. Frågan om avskaffande avtjänstebostäderna för präster har aktualiserats såväl frånprästerligt håll som av pastoraten. Detfinns enligt min mening mycket som talar för förslaget att helt avskaffa detnuvarande tjänstebostadssyslemet. Om det upphör skulle prästen inte längre varaskyldig att bo i en anvisad bostad. Pastoratet skulle i sin tur kunna frittöverväga om det alltjämt är önskvärt och lämpligt att erbjuda prästen en bostadpå tjänstgöringsorten och i vilken form detla i så fall bör ske. Jag räknar medatt pastoraten i många fall, inte minst i glesbygderna, även efter etteventuellt upphävande av tjänstebostadssyslemet skulle finna det lämpligt atterbjuda sina präster att få hyra bostad i de nuvarande prästgårdarna. I andrafall kan prästen erbjudas någon annan bostad och prästgården användas för andraändamål. På orter med hyresmarknad skulle avskaffandet av tjänstebostäderna iregel inte utgöra något problem, vilket också har framhållits av deremissinstanser som annars har varit tveksamma till en reform. Somsvenska kyrkans centralstyrelse och en del andra remissinstanser har påpekatkan del emellerfld finnas vissa situationer där det är särskilt angeläget attpastoratet aUtjämt kan erbjuda en tjänstebostad åt prästen. Jag kan tänka mig atldetta kan vara aktuellt av kulturhistoriska hänsyn eller av rekryteringsskäl. Ivissa fall har pastoraten kanske kulturhistoriskt värdefulla prästgårdsbyggnader,som både med hänsyn till sin belägenhet och till det önskvärda i alt de bevarassom en levande miljö bör upplåtas som tjänstebostad åt en prästfamilj också iframtiden. Om pastoraten i sådana fall vill behålla en präsigård, kan delinnebära ett ekonomiskt betydande åtagande. Pastoratet kan för den skull viljaförsäkra sig om att prästen verkligen kommer att bo i prästgården. Detta kanåstadkommas genom tjänstebostadssyslemet. I vissa glesbygder kanske det inte hellerfinns någon annan lämplig lösning på prästernas bostadsfråga. Enligtmin mening bör man alltså sträva efter att avskaffa tjänstebostadssyslemet.Endast när det i det enskilda fallet finns särskilda skäl till det bör en tjänstebostadanvisas åt en präst. Somdomkapitlet i framhåller är det främst i sådana pastorat i vilka detsaknas en tätort med god tillgång på bostäder som det kan finnas anledning attbehålla Ijänstebostadssystemet. Domkapiflet anser att en avveckling av ijänstebostadssystemetdäremot bör kunna ske i tätorter om det inte är fråga om särskilt unika miljöerfrån kulturhislorisk synpunkt. Jag kan i sak anslula mig lill domkapitletsuppfattning. Det är emellerlid inte lagtekniskl möjligt att knyta an desituationer i vilka Ijänstebostadssystemet bör behållas till sådana begrepp somglesbygd, kullurhistoriskt värdefull miljö, bristande tillgång på bostäder etc.Det är därför nödvändigt att försöka lösa frågan på ett annal sätt. Somjag har sagt är det regeringen som bestämmer om ett pastorat skall vara skyldigt att tillhandahålla tjänstebostad. Det finns enligt min mening inte längre några bärande skäl för att regeringen skall föreskriva, hur man lokalt skall lösa prästernas bostadsfråga. I likhet med anser jag att det är pastoraten själva som bäst kan 12 bedömabehovet av att erbjuda sina kyrkoherdar och komministrar tjänste- Prop.1986/87; 13 bostäder.