prop · GA0350 · 1986-12-31 00:00:00 — Utredningensförslag atl till traktor ombyggda bilar (s. k. A-traklorer) alltid skallbeskallas i klass 1 har mollagils positivi av de flesla av remissinslanserna. Remissinslansernahar anfört att A-traktorerna vanligen inte används för jordbruksändamål, utani stället ofta för nöjeskörning av ungdomar . Ettmindre antal lantbrukare har inköpt äldre lastbilar som man genomhastighetsreducering har kunnat registrera som traktorer. Den helt dominerandeanvändningen av dessa fordon är spannmålstransporter någon eller några månaderper år. Utvecklingenpå traktor- och lantbmksvagnssidan har varit sådan att motiven för en sådan ombyggnad i stort sett försvunnU. Bromsutrustning, hydraulisk ulrusining saml kommunikationsutrustning kan nu göras fulll acceptabla på traktor-vagn kombinationer. Betänkandetsförslag om att man med kort tids varsel skall kunna in- Prop. 1986/87:50respektive avregistrera "lastbilslraklorer" är enligl lantbruksslyrelsensmening fulll tillfredsställande för fortsatt användning av befintliga fordon avdenna typ. Någraremissinstanser anser atl möjligheten alt använda A-traklorer inom jordbruket inlehelt bör las bort. i anser att, eftersomA-traktorer fortfarande används i jordbruket, bör de forlfarande kunnahänföras till klass II efter särskild prövning av . Utredningenhar konstaterat alt det finns ca 8700 traktorer som är ombyggda ochombesiktigade bilar s.k. A-traktorer eller Epatraktorer. Del används antingensom dragbilar t.ex. i lantbruket eller som nöje.sfordon för ungdomar.Skadeutvecklingen för nöjesfordonen är oroande. LRF har därför förståelse föratt åtgärder måste sättas in mol denna kategori vilket skulle kunna ske genomatt dessa traktorer överföres lill skatteklass 1. En sådan ålgärd skulle dockfå måttlig effekt på kategorin "nöjesfordon", då skattesatsen förklass I-traktorer under är låg. Däremot drabbas jordbrukets A-traktorerhårt, eftersom de är betydligt tyngre. LRF anser därför all skattetillhörighelenför A-traklorer och Epatraktorer skall bedömas med utgångspunkt frånanvändningssättet. Del bör således vara möjligt att utnyttja dessa som klassIl-traktorer även i jordbruket enligl föreliggande förslag för klass Il-iraklorer.Den avsedda effekten på trafiksäkerheten kan erhållas om körkortsåldern höjs till . Skogsbrukelsmolortransportkommitlé anför alt det finns ett mindre anlal egendomar därtransportsystemet är uppbyggt med A-traktorer som dragfordon, och föreslärdärför att befintliga sådana traktorer om fem årskall få användas i klass II. Uvoliägareför-ening pekar pä motsvarandeförhållande vad gäller de 40-50 A-traktorer som används lill tivolitransporter.Föreningen föreslår också en övergångsperiod . RSVmenar alt även sådana bilar som byggts om lill moiorredskap bör beskattas iklass I. Kammarrätieni Göleborg och i län ifrågasätter om det är motiveraialt som utredningen föreslår införa en förhöjd skatl för sådana A-traktorer somanvänds för atl dra ulländska påhängsvagnar. 6 Beskattningen av traktordumprar Fleraremissinslanser välkomnar förslaget till en särskild skatteklass för dumprar, bl.a. mot bakgrund av den förenkling av klassificeringsproble men detta innebär. Sådana synpunkter anförs av TRP, RSV, länsslyrelen i län. Svenska Iransportarbetareförbundel och Svenska åkeriför bundel. Svenska åkeriförbundel konstaterar dock att för dumprar som 31 användslite på allmän väg innebär utredningens förslag en inle obetydlig Prop.1986/87:50 skatteskärpning. Elt par remissinstanser. Statskontoret och kammarrällen i Göleborgifrågasätter däremoi om särreglerna för dumprama är lill fördel för skatteadministrationen. Från SER, , anförs krafiig kritik mol ulredningens förslag. Remissinslansernaanser att utredningen utgått från felaktiga uppgifler om i vilken utsträckning traktordumpraranvänds pä allmän väg, och att förslagen medför krafiiga fördyringar förbranschen. SER tillstyrker att traktordumprarna placeras in i en nyskatteklass, men anser att föreslagen skattesats är för hög. Vid en enkät inom SER med svar från 151 företag med 230 traktordumprarhar vi konstaterat; atl av traktordumprar i klass I kör maximalt 300 milper år på allmän väg, att av traktordumprar i klass I kör mellan 300 och3000 mil , och resterande växlar mellan klasserna I och II. Vi anser därför, alt belänkandels förutsättning, där traktordumprarkör 400 limmar och på väg inte stämmer med våra beräkningar. Enligl samma enkäl anser vi, alt och 300 milper år på väg är mera rikligt. Med utgångspunkt från betänkandetsproportionering följer att en skattesats av . kan belasta traktordumpern. avstyrker, med instämmande avIndustriförbundet, utredningens förslag och förordar atl traktordumprarnabeskattas efter samma principer som övriga traktorer. Föreningen anför atl överhälften av traktordumprarna används på allmän väg per år.Utredningens förslag innebär att alla traktordumprar blir skattepliktigaoavsett om de används på allmän väg eller inte. Förslaget skiljer sig enliglföreningen därmed från den principiella tanken atl vägirafikbeskaltning skall molsvarasoch motiveras av fordonets väganvändning. Denna princip genomsyrar för övrigtbetänkandet liksom även nuvarande lagstiftning. har som sitt yttrande ingivit enskrivelse från . Där anförs bl.a. atl det är oklart om dumprar somanvänds ulanför vägnätet, men inle inom inhägnat område, är regislreringspliktiga.Denna registeringsfråga får skattekonsekvenser: Anses däremoi fordonel registreringspliktigi även vid ovannämnda trans porter ulanför del allmänna vägnätel (områdel kan inte anses som inhägnat område enl 9 § BRK) innebär det, trots atl hela transportarbetet sker utanför väg, atl skatieuttaget drastiskt ökar lill /år mol /år tidigare. Detta får fill följd att timkostnaden för maskinen måsle höjas med /lim saml atl tolalkoslnaden per transporterad m ökar med /m'. Dvs ökade anläggningskostnader vid anläggningsarbe ten, fastän transporterna sker ulanför väg. Man måsle fråga sig om kalky- 32 lerad ökad skatteintäkt() står i rimlig proportion till samhäl- Prop. 1986/87:50 letsökade anläggningskostnader? Ändåallvarligare blir konsekvenserna om dumpern används vid sidan av väg huvuddelenav årel, l.ex. inom inhägnat område och endast utförtransporter utanför detta område. Är det då utredningens förslag att man skallbetala full skatt dvs. /år för denna korta period (ellermånader)? Eller skall traktordumprarna i denna siluaiion kunna åtnjuta möjlighelensom irafiklraktorerna erhållil, nämligen dagsskatt, den period då fortdonet ärregistrerat? Eller innebär klass 111 tillhörigheten ett hinder för dagsskalt? Förslagetom generell skalt för dumprar verkar inte helt genomtänkt, eftersom längl ifrånalla s.k. traktordumprar används under sådana förhållanden att de är eller börvara registrerade . Dessutom har utredningen inte beaklal behovel avall kunna använda fordonen dels på väg och dels vid sidan av väg dvs.nedsättning av vägtrafikskatten när fordonet används helt ulanför det allmännavägnätet, ulan atl områdel i lagens mening kan anses som inhägnat område. Utredningensförslag att slopa lagen (1975:278) om nedsättning av fordonsskatt på traktoreroch släpvagnar m.m. har genomgående bemötts positivt. Svenska ti-ansporiarbetareförbundeitar i silt remissvar upp frågan om den nuvarande skattenivån förjordbrukstraktorer, och anser atl en uppjuslering är tänkbar. Förbundet ärtveksamt till om jordbrukstraktorerna skattemässigt svarar för sinasamhällsekonomiska kostnader, och anför att traktorerna är etl påtagligt trafiksäkerhelsproblemoch vidare alt de medför trängsdkoslnader för den övriga trafiken. Tryckeri, 1986 33