prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Berättigade atlföra talan är, liksom enligt gällande lag, huvudman, styrelsen ochslyrelseledamol. För all en huvudman skall få föra talan mol ett slämmobeslulkrävs inte att han har deltagit i den stämman där beslutet fattades. Han skalldäremot inneha sill uppdrag som huvudman när han väcker lalan och sä länge han förtalan. Att en huvudman röstat för ett bolagsstämmobeslul betyder i och för sig inte att hanförlorat rätten att klandra beslutet. Frågan under vilka förulsältningar hankan anses ha tyst eller uttryckligen avstått från talerätten får överlämnas till rättstillämpningen. Även beiräffandestyrelseledamot gäller att han måste inneha sitt uppdrag när han väckertalan och så länge han för lalan. Vid prövning av om talan skall väckaseller ej, handlar såväl huvudman som slyrelseledamol under sammaskyldighet mot att iaktta dennas intresse som alltid annars vidutövande av sina uppdrag som huvudman eller styrelseledamot. De har alltså talerätt framförallt i intresse. all de i vissa fall kan anses skyldiga att väcka klandertalan. Enligt andraslyckel skall talan, om inle något annat följer av tredje slyckel, väckas för beslutet. Om talan inte väcks inom den liden är rätten till lalanförlorad. Av Iredje stycketframgår i vilka fall sådana beslut som strider mot sparbankslagen,bankrörelselagen eller reglementet är klanderbara och när de är nulliteler. Medan gällande lag besvarar frågan genom att ange vilka beslul som är endasl klanderbara innehåller förslagel en uppräkning av de 53 fall där ettbeslut är en nullitet. I dessa fall får klandertalan föras i princip Prop.1986/87: 12 utan tidsbegränsning. De i stycket angivna nullilelsfallen ärföljande. När beslutet är sådant att det inte lagligen kanfattas ens med alla huvudmännenssamtycke. De centrala regler i sparbankslagen som avser att skyddainsättare, andra borgenärer, anslällda och andra som kan göra anspråk pårättigheter av , är tvingande och får inte åsidosättas ens av ett enhälligtbeslut avsamtliga huvudmän. Det gäller framför alll de regler som har till syfte alt upprätthålla kravetpå egna fonder. Hit hör också tvingande regler beträffande sparbankensorganisation som organens sammansättning samt deras befogenheter och skyldigheter m. m. Ettbeslut som strider mot dessa regler kandärför inte bli giltigt av det skälet att del inle klandras inom den i lagen angivna klandertiden. I paragrafen angesdock inte närmare vilka regler som pånu angivet sätt är tvingande. Denna fråga får lösas i rättstill-lämpningen. När samtycke till beslutet krävs av samtligahuvudmän och sådant samtycke inte har givits. Det är här fråga om beslut som förutsätter samtycke avalla huvudmän. Enligt paragrafen kräver lagen inte i något fall för ändring avreglementet samtycket av alla huvudmän. Sådana krav kan emellertid finnas ireglementet, jfr 14 8. Lagrummet avser däremot inle sådana fall då lagenkräver att ett beslut biträtts av ett visst antal vid stämman närvarandehuvudmän. Enligt gällande lag gäller inte klanderpreskription för etlstämmobeslut som skall anmälas för registrering, om de i SpL etter reglementetupptagna föreskrifterna om särskild röstmajoritet inte har iakttagils. Ettsådan beslut blir, fastän klandertalan inte väckts, inle gällande i annat fall än omregistreringen av beslutet skett i strid med vad som bort ske. Denna regel har slopats eftersomovisshet om giltigheten av sådana för företagen mycket viktiga beslut kan vålla svåraolägenheter för verksamhelen. Detta innebär bl.a. att beslut om ändring avreglementet, som inte går in under desärskilt angivna nullitetsfallen, blir giltiga även när en föreskriven röstmajoritetinte uppnåtts, om de inte klandras inom föreskriven tid. Väcks inteklandertalan skall de alltså stadfästas och registreras. När kallelse till stämman inte har utfärdatseller de för gällande bestämmelserna om kallelseväsentligen har eftersatts. Gällande lag innehåller ingen motsvarande bestämmelse.Det är endast vid sparbanksstämman som huvudmännen har möjlighet att direkt påverka verksamhet. Det är därför av grundläggande betydelse att huvudmännen underrättas omförekommande stämmor. Underlåtenhet att utfärda kallelse till stämma eller att påannat sätt i väsentlig grad eftersätta de för gällande reglerna om sådan kallelse måste därför föran leda att beslut fattade på stämman blir ogiltiga även utan klandertalan. Frågan huruvida i det särskilda fallet brister ikallelsen innebär att kallel- Prop. 1986/87: 12 sereglerna väsentligen eftersatts kan naturligtvis vara svåratt avgöra. Felet kan bestå i atl kallelseinte sketl inom den tid som anges i 9 6 försia stycket ochreglementet eller i den form som föreskrivits i andra stycket och reglementet. Att fel i kallelsen förlorar sinbetydelse om samtliga huvudmän ellerde huvudmän som berörs av felet samtycker till att beslutet på slämmanändå fattas framgår av 10 8. Frågan huruvida i det särskilda fallet brister ikallelsen innebär att kallelsereglerna skall anses ha väsentligeneftersatts får dock överlämnas till rättstillämpningen. I fråga om formellafel gäller att ett sådant inte gör beslutet ogiltigt eller klanderbart, om detär tydligt att felet inte inverkat på beslutet. Likaså blir ett begånget fel utan betydelse, om densom berörs av felet är närvarande påstämman och uttryckligen eller lyst samtycker till att ett beslut fattas. Ävenett efter stämman givet sådant samtycke får anses ha denna verkan. Enligt fiärdestycket kan rätten ändra sparbanksstämmans beslut endast om det kanfastställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. Är stämmansbeslut sådant som enligt denna lag skall anmälas för registrering och har del upphävts eller ändrats genomen dom som vunnit laga kraft eller har genom beslut under rättegångenförordnats att stämmans beslut inte får verkställas, skall rätten underrättabankinspektionen om detta för registrering.Vid underrättelsen om upphävandet eller ändringen av etl sparbanksstämmobeslutbör fogas domstolens beslut eller dom med laga-kraftsbevis. 18 § Om styrelsen vill väcka talan mot skallstyrelsen sammankalla en sparbanksstämma för val av ställföreträdare att förasparbankens talan itvisten. Stämning delges med den valde ställföreträdaren. Ett förbehåll ireglementet, att tvister mellan och styrelsen, styrelseledamot,likvidator eller huvudman skall hänskjutas lill skiljemän, har samma verkan somett skiljeavtal. Om styrelsen begär skiljemannaförfarande mot , tillämpas förstastycket. Är det fråga om en klandertalan avstyrelsen mot sparbanksstämmans beslut är rätten till talan inteföriorad enligt 17 8 andra stycket, om styrelsen inom den klandertid som angesdär har kallat till sparbanksstämma enligt första stycket. Paragrafenmotsvarar 46 8 SpL och 17 8 SpK och överensstämmer i sak med 8 kap 17 8bankaktiebolagslagen. Om styrelsen villväcka talan mot , skall enligt första stycket en sparbanksstämma sammankallas för valav ställföreträdare atl föra sparbankenstalan i tvisten. Stämningen delges den på sparbanksstämman särskilt valdeställföreträdaren. Självfallet kan delgivningen ske med ett behörigtombud för ställföreträdaren. Ett förbehåll i reglementet att tvistermellan och styrelsen, styrelseledamöter, likvidatorer eller huvudmän, skall hänskjutas till skilje män har enligt andra stycket samma verkansom skiljeavtal. Begär styrel sen tillämpning av förbehållet, skall första stycket tillämpas. Detinnebär att stämman skall sammankallas för val av ställföreträdare att föra spar bankens talan i tvisten. Yrkandet om skiljemannaförfarandel delges med den särskilt valde ställföreträdaren eller hans behöriga ombud. Om det är fråga om klandertalan avstyrelsen mot sparbanksstämmans Prop. 1986/87: 12 beslut, gäller tidsfristen i 17 6 andra stycket. Enligt nämnda styckeskall ansökan om stämning göras hos rälien för beslutet. Denna regel kan inle tillämpas i frågaom skiljemannaförfarande. I ställetföreskrivs i Iredje meningen i della stycke att i fråga om klandertalanav styrelsen mot sparbanksstämmans beslut har styrelsen bevarat sin rätt tilltalan, om den inom den i 17 8 andra stycket angivna klandertiden utlysten sparbankstämma enligl första stycket. 19 8 En huvudman får inte i denna sin egenskap erhållaarvode. I reglementet får dock en sparbank la in bestämmelser om alt huvudman fördellagande på sparbanksslämman är berättigad till ersättning för förlorad arbetsförtjänst och resekoslnader samltraktamente. Paragrafen motsvarar 4 8 SpK. Föreskrifterna i 4 8 SpK om hur förioradarbetsförtjänst, resekostnad och traktamente närmare skall bestämmas har slopats. på varje sparbank själv all i sitl reglemente ta inbestämmelser om detla. Därvid bör de statliga ersältningsnormerna varavägledande. Fonder och vinstdisposition m.m. Bestämmelserna i om fonder och om användning avsparbanks vinsl har utan större förändringar överförts till detta kapitel. Rätten att anslå enbegränsad del av vinsten till allmännyttiga eller välgörande ändamål behålls iförslaget. De regler som begränsar denna rätt har emellerlid ändrats (2 6). Somen nyhet införs ett förbud för sparbanks dotterföretag och andra närstående företag att förvärva bevis omtillskott till garanti- och grundfond i . har i en särskildframställning hemställt om en sådanlagändring att en sparbank kan tillföras riskkapital till garantifond ävendå det ej erfordras för att upprätthålla en sparbanks verksamhet. Framställningen har efter remissbehandlingöverlämnats till kreditmarknadskommittén (Fi 1983:06) för ytterligareutredning (regeringsbeslut ). Kapitlet motsvararutredningsförslagels 8 kap. Paragrafindelningen överensstämmer med utredningens förslag. 1 6 Om det är påkallat för att upprätthålla en sparbanksverksamhet, får sparbanksstämman besluta att bilda en garanflfond genom bidrag av huvudmän eller andra. För att varabindande skall teckning av bidrag flll garantifonden ske på en teckningslista.På denna skall anges om ränta skall utgå och i så fall hur den skall beräknas.Vidare skall avskrifter av senaste balansräkning och revisorernasyttrande över denna fogas till teckningslislan. Garantifonden fåråterbetalas endast om det kan ske med hänsyn till bestämmelserna i 2 kap. 9-10 88bankrörelselagen (1986:000). I övrigt skallbeträffande återbelalningen gälla vad som bestämts vid garantifon-densbildande. Paragrafen innehåller bestämmelser om garantifond och överensstämmeri Prop. 1986/87: 12 stortmed 16 8 SpL. \ första slycketföreskrivs att sparbanksstämman kan besluta att bilda en garantifond.Förutsättningen för ett sådant beslut är att det är påkallat för att upprätthållasparbankens verksamhet. Det kan därvid vara riktigt att i förebyggande syfle skapa en dylik fond. Sparbanksstämmansbeslut att bilda en garantifond innefattar också ett fastställande av fondensstorlek saml de villkor som skall gälla för denna. Teckning av bidraglill garantifonden skall enligt andra stycket ske på en särskildteckningslista för att vara giltig. Denna skall innehålla uppgifter om huruvida räntaskall utgå och eventuell räntefot. Även andra villkor bör anges i listan, t.ex. om ränteterminer, om möjlighelen att återbetala fondkapitalet delvis, omeventuellt företräde för vissa bidragstecknare vid återbelalningen.Till teckningslistan skall fogas senaste balansräkning ochrevisorernas yttrande över denna för att bidragstecknarna skall ges möjlighet alt bedömasparbankens ställning. Så snartgarantifonden fyllt sin funktion får den återbetalas till bidragstecknarna.Fonden får anses ha fyllt sin funktion när den inte längre frånkapitalläckningssynpunkt behövs för att uppfylla kravet på egna fonder. Itredje stycket föreskrivs därför att garantifonden fär återbetalas endast om det kan ske medhänsyn lill bestämmelserna i 2 kap. 9-10 8 bankrördsla-gen. Beträffandevillkoren för ränteutbetalningar finns särskilda bestämmelser i 4 8. I lagen sägs inle påvem det ankommer, sparbanksstämman eller styrelsen, att besluta omåterbetalning av garantifond. Beslutet faller då i princip på styrelsen men medhänsyn till frågans vikt bör styrelsen som regel överlämna det lill sparbanksstämman. Om efterbeslutet om återbetalning försätts i konkurs, kan enligt 5 8beslutet, om det inverkar på borgenärernas rått, frånkännas verkan. I 6 kap. 12 8 ges särskildaregler om återbetalning av garantifond när försatts i likvidation. 2 8 vinst skall, i den mån grundfonden elleren eventuell garantifond gått förlorad, i första hand användas för attuppbringa fonden till detbelopp vilket den skall uppgå. Den del av vinslensom inte tas i anspråk för det i försia stycket nämnda ändamålet skall avsättas till enreservfond. Utan hinder avandra stycket får sparbanksstämman besluta om gåvor till allmännyttigaeller därmed jämförliga ändamål, om det med hänsyn till ändamålet,ställning och omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Styrelsenfår för sådana ändamål använda tillgångar som med hänsyn tillsparbankens ställning är av ringa betydelse. Paragrafen innehåller bestämmelser om vinstdispositionoch överensstämmer i slortmed 17 8 SpL. Det huvudsakligaändamålet, för vilket vinslen skall använ- das, är att säkerställainsättarna och . Detta sker genom avsättning till reservfond.Reservfonden utgörs således av ackumulerade vinstmedel som 57 ökas på genomavsättning av nya vinster eller del av sådana. 1986/87: 12serna i 6 8 förhindrar att denna fond minskas i andra fall än då det behövs föratt täcka en förlust som uppstått i rörelsen. Den möjlighet ensparbank har att bilda egel kapital är alt göra avsättning av vinsten tillgrundfond, reservfond eller eventuell garantifond. Fonderna skall tas i anspråkför att täcka förlust i rörelsen och för att fylla det krav på egna fonder som ställs i 2kap. 9-10 8 bankrörelselagen. 1 paragrafens/öwta stycke föreskrivs attavsättning till reservfonden får ske förstom grundfond och garantifond, om sådan finns, uppgår till de föreskrivnabeloppen. Har grundfond eller garantifond till någon del gått förloradskall således eventuella vinstmedel först användas för att täcka sådan förlust. Ingendera av dessa fonder har i ochför sig företräde framför den andra,men det torde bl. a. av det skäl att gmndfond enligt 3 8 inte får återbäras med mindre garanflfond återbetalats,vara naturligt, om först och främst söijer förgarantifonden. Den del av vinstensom blir över efter det att grundfond och eventuell garantifond fyllts skallenligt andra stycket avsättas till reservfonden. har dock enligt tredjestycket befogenhet att i begränsad utsträckning besluta om gåvor flllallmännyttiga eller därmed jämförliga ändamål.Har inte några dispositioner enligt första eller tredje stycket vidtagits skallalltså hela vinsten avsättas till reservfonden. Enligt 17 8 andra stycket SpL får ensparbank besluta att högst av de vinstmedel som annars skulleavsättas till reservfonden, skall användastill sådant allmännyttigt eller välgörande ändamål, som inte på grund av gällande författning skall tillgodosesgenom bidrag från stat eller kommun. Ett sådant beslut skall fattas avsparbanksstämman sedan styrelsen beretts tillfälle att yttra sig.Sparbanksstämman får också överlåta åt styrelsen att närmare bestämma omanvändningen av vinstmedel, som anslagitsför nämnda ändamål. I likhet med utredningen anserjag att SpL: s begränsning,atl anslag endast får ske till sådana ändamål som inte erhåller bidrag frånstat eller kommun, är alltför snäv. Det torde vara svårt att finna lämpliga ändamål som inte i någon utsträckningtillgodoses genom bidrag från stat eller kommun. Bestämmelserna i 178 SpL om användande av vissa vinstmedel till allmännyttigt ellervälgörande ändamål har därför ändrats i överensstäm melse med vad som föreslagits gälla för bankaktiebolagen (9 kap. 6 8 ). Förslaget innebär att en sparbank skall ha rätt att besluta om gåvor till allmännyttiga eller därmed jämförligaändamål, om det med hänsyn till ändamålets beskaffenhet, ställning och omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Syftet med attslopa den nuvarande begränsning en till är främst attmöjliggöra en ökad flexibilitet i tillämpning en och inte att vidga en sparbanksmöjligheter, sett över en längre tidsperi od, att använda vinstmedel till allmännyttiga eller välgörande ändamål. Slopandet av den tidigare gällande ramen ger en sparbank möjlighet att ett visst år anslå ett förhållandevis stort belopp till ett alldeles specieUt ända mål för att kanske avsätta samtliga vinstmedel tillreservfonden. är ansvarig för storleken av dessa dispositioner och bör ingå ende pröva användningen av vinstmedlen till allmännyttiga och därmed 58 själv skall således setill att vinsten hu- Prop. 1986/87: 12 vudsakligen blir tagen i anspråk förinsättarnas och säkerställande.En garanti för att så blir fallet utgör även bankinspektionens allmänna kontroll och granskning av besluten omvinstanslag. Om oklarhet råder huruvida bör anslå medel lill ett allmännyttigtsyfte bör innan beslut fattas inhämta bankinspektionenssynpunkter. Liksom enligt gällande lag ankommer detpå sparbanksstämman att besluta omifrågavarande dispositioner. Även styrelsen får dock använda tillgångar om deär av ringa betydelse med hänsyn flll ställning. 38 Finns det i reglementet ett förbehåll om återbäring av grundfonden eller deldärav, får sådan återbäring inte ske om inte reservfonden uppgår lill belopp som motsvarar tio gånger gmndfonden.Inte heller får återbäring ske, så länge garantifond, där sådan bildats,inte återbetalts eller om genom återbäringen inte skulle kunnauppfylla det i 2 kap. 9-10 6§bankrörelselagen (1986: 000) föreskrivna kravet på egna fonder. Paragrafen, som reglerar frågan om återbetalning avgrundfonden, överensstämmeri stort med 18 § SpL. När en sparbankbildas skall enligt 2 kap. 2 8 en grundfond bildas. Grundfondsmedlenskall i första hand användas till att bestrida kostnaderna för sparbankensetablerande. Fonden skall också under verksamhetens första tid, innan någon reservfond byggts upp,kunna tas i anspråk för att täcka förlusteroch bidra till att fylla det krav på egna fonder som slälls i 2 kap.9-10 8 bankrörelselagen. Efter hand som fortsäller sin verksamhetbyggs reservfonden kontinuerligt upp till ett sådant belopp att den ensam kanuppfylla de krav som ursprunghgen ställdes enbart på grundfonden. Grundfondenhar därmed, som någon slags provisorisk reservfond, spelat ut sin roll och börkunna undvaras. Som framgår av paragrafenskall grundfonden därför kunna återbäras. Förutsättningen för detta är attreservfonden uppgår till ett belopp som motsvarar tio gånger grundfonden. Med reservfond enligt paragrafen avsesreservfonden i dess storlek efter den senast beslutade avsättningen tillfonden. Med grundfond avses det urspmngligabeloppet som enligt 2 kap. 5 8 5 harangivits i reglementet. Hänsyn skall således inte tas till eventuella redanverkställda återbäringar av grundfonden. Inte heller skall i detta fall hänsyntas till den eventuellt uflovade räntan på grundfondsmedlen. Ytteriigare villkorför återbäring av gmndfonden är emel- lertid uppställda. Även om reservfondensbelopp motsvarar tio gånger grundfondens, får grundfonden inte återbäras omgarantifond finns och denna inte har återbetalts i sin helhet eller omåterbäringen av grundfonden eller del av denna skulle medföra att sparbankeninte uppfyller det krav på egna fonder som uppställs i kapitaltäckningsbestämmelserna (2 kap. 9-10 8BRL). I likhet med vadsom gäller enligt SpL anges inte i lagen att sparbanks stämman skalt fatta beslutom återbäring av grundfond. Detsamma gäller vid återbetalning av garantifond. Beslut i dessa ärenden kan emellerlid anses vara av sådan betydelse att ärendena bör överlämnas till sparbanks stämmans avgörande. Beträffande utfäst ränta på grundfond ges bestämmelser i4 6. Vad som Prop. 1986/87: 12 gäller vid konkurs efter verkställd återbäring framgår av5 8. Vidare ges i 6 kap. 12 6 särskilda bestämmelser om återbäring avgrundfond i det fall en sparbankförsatts i likvidation. 4 8 Utfäst ränta på grundfonden eller garantifondenskall inle betalas ut, om till följd av detta vinsten på rörelsen inte skulleräcka till att få upp grundfonden eller garantifonden till det i 2 6 första slyckel angivna beloppet.Räntan på garantifonden skall inte heller betalas ut, om genom utbetalningen en sådan föriust skulle uppkomma pårörelsen, alt inte skullekunna uppfylla det i 2 kap. 9-10 86 bankrörelselagen (1986:000) föreskrivnakravet på egna fonder. Grundfondsräntan skall inle i något fall betalas ut om lill följd av detta förlust skulleuppkomma. Paragrafen anger förutsättningarna för utbetalning avränla på grund- och garantifondoch överensstämmer med 19 6 SpL. I princip skallsåväl gmndfondsräntan och garantifondsräntan utbetalas , oavsett omförutsättningarna för återbäring eller återbetalning av fondernas kapitalbeloppföreligger. Grundfonds- och garanlifondsräntor utgör liksom räntan på förlagslånutgiftsränlor och uppfattas således inte som vinsldisposilion. Dessa räntor kanemellertid inte utbetalas utan hänsynstagande till årsresultatet av rörelse. Hargarantifond eller grundfond helt eller delvis förlorats och skulle utbetalningav grundfonds-ellergarantifondsräntan resultera i atl vinslen inte räcker till för att få uppfonden till det belopp den skalluppgå lill fär utbetalning inte ske. Detsamma måste anses gälla omränteutbetalningarna skulle förorsaka att förlustuppstod i rörelsen och förlusten inte skulle kunna täckas med andra tillgångarän garantifondmedel eller grundfondmedel (se SOU 1954; 10 s. 26). Vidare får varken garantifondsräntan ellergmndfondsräntan utbetalas omutbetalning skulle medföra en sådan förlust att inte kanuppfylla i 2 kap. 9-10 8 bankrörelselagen uppställt krav på egna fonder. Slutligen sägs i paragrafen atlgrundfondsräntan under inga förhållandefår utbetalas om detla skulle föranleda atl årsresultatet av rörelsen bleven förlust. 5 8 Om försätts i konkurs på en ansökansom gjorts från det att beslut fattades omåterbetalning av garantifonden eller om återbäring av grundfonden, skall uppburna belopp betalas tillbaka i den mån det krävs för att skulderskall kunna betalas. På det belopp som tillföljd av första stycket skall eriäggas till konkursboet skall räntabetalas. Räntan beräknas enligt 5 6 räntelagen (1976; 635) frän den dagbeloppel betalades ut av till och med den dag äterbelalning eller återbäring till konkursboet skall ske och enligt 6 6 räntelagen för tidendärefter. Paragrafen överensstämmer med 20 8 SpL. 6 6 Om inte annat följer av bestämmelserna i 1 och3 88 får grundfond, garantifond och reservfond inte minskas,om det inle behövs för att täcka en förlust som uppstått i rörelsen. Paragrafenöverensslämmer i slort med 21 8 SpL. 1986/87: 12 Som framgår av 1 och 3 88kan garantifond och grundfond återbetalas resp. återbäras. Utöver dessa fallfår garantifond och grundfond minskas enbart om det krävs för all läcka förlusti sparbanksröréise. Beträffande reservfond gäller atl denna endasl får minskasför alt täcka föriust. Reservfondsmedel får således inte las i anspråk för attåterbetala garantifondsbi-drag eller ålerbära grundfondsbidrag. I SpL anges att fondernamed undantag från vad som föreskrivs i 1 och 3 88 inte får minskas för annatändamål än att täcka föriust. Av 48 8 försia slycket 5 SpL framgår altbenämningen fond fär användas endast för grundfond, reservfond och garantifond.I det föreslagna redovisningskapitlet införs nu en ny fond, nämligenuppskrivningsfond (4 kap. 5 8 BRL) som får tas i anspråk för andra ändamål. Avdenna anledning krävs all grundfond, garantifond och reservfond särskilt angesi lagtexten. 7 8 En sparbank fär förvärva bevis om tillskott lill garantifond eller grundfond isparbanken endast om förutsättningar för återbetalning av fonden föreliggerenligt I eller 3 6. En juridisk person ivilken en sparbank ensam eller tillsammans med andra sparbanker har elldominerande inflytande får inle förvärva bevis om tillskotl lill garantifondeller grundfond utgivet av . Paragrafens försia siycke överensslämmer med 258 första slyckel sisla meningen SpL. Andra slycket saknar motsvarighet i SpL.