prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — 1. i etl bankaktiebolagav ägare flll minst eh tiondel av samtliga aktier Prop. 1986/87: 12 elleren tredjedel av de företrädda aktierna, 2. ien sparbank av minsl en tiondel av samtliga huvudmän eller en tredjedel av de närvarande huvudmännen,eller 3. ien föreningshank av minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller en tredjedel av de närvaranderöstberättigade. I en cenlralföreningsbank kan innehavare av föriagsandelar begära hos styrelsen attgranskare utses. Begärs detta av innehavare som företräder förlagsinsatser tillett sammanlagt belopp molsvarande minst en tiondel av det totalt inbetalda insatskapitalet, skall slyrelsensenast göra framställning härom hos bankinspektionen.Försummas detta får varje innehavare av enföriagsandel göra sådan framställning. Vad som sägs omrevisor i 3 § första och tredje styckena, 5,9, 13 och 14§§ samt 5 kap. 2, 4-8 §§ lillämpas även i fråga om granskare. Yttrande övergranskningen skall avges till slämman. Yttrandet skall hållas lillgängliglhos banken under minsl före slämman för aktieägare, huvudman, medlemeller annan röstberättigad och genast sändas till var och en av dem som begär del. Yttrandet skallockså läggas fram på stämman. På samma sätt skall yttrandet hållastillgängligt för och sändas till innehavareav föriagsandelar, om granskaren har utsetts pä begäran av sådaninnehavare. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om särskild granskning. Den saknar motsvarighet i gällande banklagar, menöverensstämmer i stort med 10 kap. 14 § ABL och 8 kap. 17 § NFL. Enligt försiastycket första meningen kan varje röstberättigad väcka förslag om särskildgranskning av bankens förvallning och räkenskaper under vissförfluten lid eller av vissa åtgärder eller förhållanden i banken. Begreppetröstberättigad avser de aktieägare, huvudmän och medlemmar som har rält att rösta på slämman. I enföreningsbank kan särskilda fullmäktigefinnas enligt 7 kap. 12 § föreningsbankslagen. Även dessa omfattas av begreppel röstberättigad. Granskningenhar mera karaktär av en extraordinäråtgärd, som avses komma i fråga när det föreligger eller kan misstänkasföreligga sådana oegentligheter eller andra missförhållanden i banken som bör ulredas genom enspecialundersökning. För all markera attdet inte är fråga om en vanlig revision har förfarandet betecknats som särskildgranskning och den person som skall utföra granskningen har i lagtextenkallats för granskare och inle för revisor. Förslagel omsärskild granskning skall enligl styckets andra mening framställas påordinarie stämma eller pä den stämma där ärendel enligl kallelsen tillstämman skall behandlas. Det får alliså inte las upp på en extra stämma utanatt ha varit angivet i kallelsen flll denna. Förslaget skall ange vadgranskningen skall avse. Den kan gälla förvaltningen och räkenskaperna ellerendera under viss förfluten lid. Den kan också avse vissa åtgärder eller förhållanden i banken.Härvid är del lillräckligt med en allmän beskrivning av ålgärderna ellerförhållandena. Granskningen skallenligl tredje meningen komma lill stånd, om försla getdärom har biträtts av minsl en tiondel av samtliga röstberättigade alternativt en tredjedel av de vid stämman närvarande röstberättigade i en 277 sparbank och ien föreningsbank. I bankaktiebolag krävs atl förslaget Prop. 1986/87: 12biträds av ägarna flll motsvarande andelar av aktierna. Vidare skall någon röstberättigad ha gjort en framställning hosbankinspektionen om utseende av granskare. Bankinspektionen skall gebankens slyrelse lillfälle att yttra sig innan granskare ulses. Bankinspektionen kanförordna en eller flera granskare. Flera granskare torde behöva förordnas endasl omgranskningsuppgiflen är omfattande ellersärskilt komplicerad. Till granskare bör inspeklionen förordna den minoritetenföreslår om han är lämplig och särskilda skäl inle talar däremot. I andra stycketfinns bestämmelser om att granskare skall kunna utses även på begäran av innehavare avförlagsandelar i en cenlral föreningsbank. Förlagsandelsinnehavarna skallföreträda minst en tiondel av del inbetaldainsalskapitalet för att kunna begära granskare. Med det inbetaldainsatskapitalet avses både medlemsinsatser och förlagsinsatser. Föriagsandelsinnehavarnahar en självständig rätt i förhällande lill de röstberättigade att få granskareutsedd. Bankinspektionen kan alltså förordna en eller flera granskare förvardera gruppen. 1 fråga om granskare som ulses på begäran av förlagsandelsinnehavare gäller samma reglersom för andra granskare. Enligt tredje stycket gäller i fråga omgranskare i stor utsträckning samma reglersom beträffande revisorer. Sålunda skall granskaren vara myndig, ej i konkurs eller underkasladnäringsförbud och, med visst undantag, här i riket bosatl svenskmedborgare. Till granskare kan också utsesauktoriserat eller godkänl revisionsbolag. Jävsreglerna för revisor är lillämpliga på granskare. Granskare har samma rättsom revisor atl erhålla upplysningar och biträde av bankledningen, sammaskyldighet och rätl som revisor att närvaravid stämma och samma tystnadsplikt. 1 skadeståndshänseende lyder hanocksä under samma regler som revisor. Över granskningen skall enligl fiärdestycket yttrande avges lill slämman.Yttrandet skall tillhandahållas och sändas till aktieägare, huvudmän, medlemmar och röstberättigade på samma sätt somredovisningshandlingar ochrevisionsberättelse saml naturligtvis läggas fram på slämman. Pä samma sättskall yttrandet dessulom hållas tillgängligt för och sändas flll innehavareav förlagsandelar, om granskaren har utsetts på begäran av sådana innehavare. Granskarna har liksomrevisorerna rätt atl få arvode av banken. I detta kapitel behandlas bl. a. ulformningen avbankernas årsredovisning ar och värderingen av deras lillgångar. Förslaget innehåller flera ändringar iförhållande till gällande rätt. Ändringarna innebär en anpassninglill de regler i aktiebolagslagen och bokföringslagen (BFL) som gäller för andra företag. Såiunda införs regler om deflnition av eget kapital, om koncernre dovisning och delårsrapport samt om noter med upplysningar till resultat- och balansräkningarna. Pä några punkter görs avvikelser från vad som gäller för andra företag. Här kan nämnasatt bankerna inte behöver presen tera en finansieringsanalys. I stället föreskrivs atl de skall lämna enkapi- 278 talläckningsanalys som visar hurkapitalkravéii-har uppfyllts. Vidare före- Prop. 1986/87: 12 skrivs attkalenderår skall vara räkenskapsår. Bestämmelserna omvärdering av tUlgångar skiljer sig f n. något mellan de olika banklyperna. Förföreningsbankerna gäller gehöm JkL; s hänvisning till FL i storl settbokföringslagens regler. För bankaktiebolag och sparbanker flnns vissasärregler. Genom bankinspektionens föreskrifier angående bankernasårsredovisningar tillämpar emellertid i praktiken de olika bankkaiegoriernasamma värderingsregler. Enligl samtliga banklagar kan inspeklionen meddelanärmare föreskrifier om sätlel för förande av banks räkenskaper. Bestämmelsesom meddelas med stöd av annan lag lar över bokföringslagens regler (3 § BFL). Utredningens förslaginnebär att BL; s regler i sak oförändrade förs över till den nya lagen och fårgälla även för sparbanker och föreningsbanker. I del förslag somjag nu läggerfram, och som i huvudsak stämmer överens med utredningsförslaget, har strävanvaril atl så långl som möjligt ha samma regler för banker som för andraföretag. Reglerna för värdering av tillgångar har därför närmats tillbokföringslagens regler, även om en del för bankema särskilda regler förvärdering av omsättningstillgångar och uppskrivning av anläggningstillgångarbehålls. 1 den allmänna motiveringen(3.7) redogörs ingående för de överväganden som gjorts i en radredovisningsfrågor. 1 det avsnittet behandlas klassificering av omsättnings-och anläggningstillgångar, värdering av anläggnings- ochomsättningstillgångar, redovisning av organisationskostnader och förvärvadgoodwill som en tillgång, redovisning av inbördes fordrings- ochskuldförhållanden i en koncern samt koncernbegreppet. 1 § Kalenderår är räkenskapsår, om inte annatföQer av 12 § andra stycket bokföringslagen (1976: 125). För varje räkenskapsårskall årsredovisning avges. Denna består av resultaträkning, balansräkning ochförvaltningsberättelse. I fråga omresultaträkning och balansräkning i årsredovisning och i årsbokslul enliglbokföringslagen gäller, förulom bestämmelserna i den lagen, föreskrifterna idetta kapitel. Regeringen eller, eflerregeringens bemyndigande, bankinspektionen fär utfärda närmare föreskrifter ombankernas löpande bokföring, årsbokslut och årsredovisning. Föreskrifterna fåravvika från bokföringslagen om särskilda skäl föreligger. Föreskrifterna skallulformas sä alt de främjar en klar och rättvisande redovisning av bankensresultat och ställning. Årsredovisningen för encenlral föreningsbank skall innehålla en sammanslällning av de egna och deanslutna lokala föreningsbankernas resultaträkningar och balansräkningar. (Jfr 11 kap. 1 § UBAL, 7 kap. 1 § USBL och 9kap. I § UFBL.) Paragrafen innehåller degrundläggande reglerna om årsredovisning. Paragrafen motsvarar 89 § förstastycket första meningen, 90 § och 151 § BL, 47 § första stycket första meningenoch 80 § femte stycket SpL, 20 § andra slycket SpK, 43 och 73 §§ JkL, 38 §försia stycket FL samt överensstämmer i stort med 11 kap. 1 § ABL och 9 kap. I§ NFL. Enligt föisia stycket skall kalenderår alltidutgöra räkenskapsår. föreskrivs endast för sparbankermen tillämpas också av Prop. 1986/87: 12 övriga banker. Samordnade räkenskapsårför bankerna är lämpligt med hänsyn till bl. a. den uppgiftsskyldighei sombankerna har gentemot bankinspektionen. S.k. brutna räkenskapsår bör såledesinte få förekomma i banker. När bokföringsskyldighet inträder eller upphör, fårdock räkenskapsårel vara korlare eller längre än kalenderåret, högst artonmånader. Detta undantag regleras i 12 § andra stycket bokföringslagen. I första stycket angesvidare alt banken skall avge årsredovisning för räkenskapsårel och altårsredovisningen skall beslå av resultaträkning, balansräkning ochförvaltningsberättelse. överensstämmer i sak helt med gällande lag. Förbankaktiebolag och sparbanker har termen resultaträkning fält ersätta termenvinst- och förluslräkning. Andra stycket innehållerden grundläggande föreskriften att för upprättandet av årsredovisningen skall,utöver bestämmelserna i denna lag, bestämmelserna i bokföringslagen omresultaträkning och balansräkning i årsbokslut iaktlas. Hänvisningen till bokföringslagen innebär också attbestämmelsen i 2 § nämnda lag om god redovisningssed skall tillämpas vidupprättandet av årsredovisningshandlingarna. 1 9 § första stycket angessärskilt att detla skall gälla vid upprättandet av förvaltningsberättelsen. Tredje stycket innehålleren bestämmelse om att regeringen får utfärda närmare föreskrifter om löpandebokföring, årsbokslut och årsredovisning. Därvid får frän bokföringslagenavvikande föreskrifter meddelas, om sådana är nödvändiga med hänsyn till desärskilda förhållanden som råder för bankerna. Regeringen kan bemyndigabankinspektionen atl utfärda dessa föreskrifter. Bestämmelsen har motsvarigheteri befintliga lagar men ger större möjlighet än gällande rätt all meddelaföreskrifter rörande redovisningen. Denna ordning finns också iförsäkringsrörelselagen. Redovisningsreglerna måsle kunna anpassas efler deskifiande förhållanden som råder på bankområdei. På grund av bankspecifikaförhållanden måste bokföringslagens bestämmelser i vissa avseenden ändraseller komplelleras för att redovisningsreglerna skall kunna fylla sin avsedda funktion.Endasl när klara motivföreligger kan föreskrifter meddelas som avviker frän bokföringslagen. Avstegkan emellertid inle göras från de bestämmelser som las upp i detta kapitel.Dessa är utformade direkl med beaktande av bankernas särart. Innan föreskrifter förbankernas redovisning ulformas bör samråd ske med bankerna. Avvikelser frånbokföringslagen bör föregås av samråd med bokföringsnämnden. I JJärde stycket flnns ensärskild bestämmelse angående föreningsban kerna. En föreningsbanksgrupp bör såviit gäller den ekonomiska verksam helen betraktas som en helhet. Enligt kapitaltäckningsbestämmelserna skall t. ex. gruppens sammanlagda egna kapital ställas mot gruppens sam manlagda placeringar. Genom intern pris- och bokslutspolitik kan sparan del i gruppen fördelas på olika sätt mellan enhelerna. De lokala förenings bankerna inom gruppen kan också ha hell olika resultatutveckling. För att få en rättvisande bild av en cenlral föreningsbanks resultat och ställning krävs därför alt också de lokala föreningsbankernas resultat och ställning , 280 redovisas.Någon motsvarande bestämmelse finns inte intagen i gällande Prop. 1986/87:12 lag, men samfliga centrala föreningsbanker, som har lokala banker, tillämpardet nu föreslagna systemel i sina årsredovisningar. 2 § I årsredovisningen skall återges resultaträkningenoch balansräkningen för det närmast föregående räkenskapsåret. Har del underåret skett någon ändring i specificeringen av poster i resultaträkningen ochbalansräkningen skall uppgifterna från den tidigare årsredovisningen sammanställasså att dessa kan jämföras med posterna i den senare årsredovisningen, om detinte möter särskilda hinder. Årsredovisningen skallskrivas under av samtliga styrelseledamöter. Har avvikande mening beträffandeårsredovisningen antecknats till styrelsens protokoll, skall den avvikandemeningen fogas till redovisningen. (Jfr 11 kap. 2 § UBAL, 7 kap. 2 § USBL och 9kap. 2 § UFBL.) bestämmelser som avser att underlätta jämförelsen mellan resultat- ochbalansräkningen i senaste och närmasl föregående årsredovisning samt omunderskrift av årsredovisningen m. m. Paragrafen motsvarar 89 § försia slyckelandra meningen och andra slycket BL, 47 § första stycket andra meningen SpL och21 § första stycket SpK, 38 § tredje och Qärde slyckena FL samt överensslämmermed 11 kap. 2 § ABL och 9 kap. 2 § NFL. \ första slyckel, somsaknar molsvarighet i BL och SpL, föreskrivs att föregående års resultaträkningoch balansräkning skall tas med i årsredovisningen. För att uppgifterna skallkunna jämföras med varandra föreskrivs att om en ändring under årel vidtagitsbeiräffande posters speciflcering skall motsvarande förändringar ske också vidåtergivandet av föregående års resultat- och balansräkningar. Eftersom kravelpå fullständig överensstämmelse knappasl kan upprätthållas räcker det atltidigare uppgifter sammanställs sä att man kan jämföra dessa med uppgiflernaenligl den ändrade specificering i den nya årsredovisningen. Någol absolut kravpå omarbetning kan emellerlid inle slällas upp. Om särskilda hinder möler fårbanken underiåla all göra omarbetning. 1 redovisningshandlingarna bör, om avsärskilda skäl omarbetning inle varil möjlig, lämpligen anges för vilka posterjämförbarhet inte föreligger. Väsenfliga förändringar mellan åren i resultat-och balansräkningarna, säväl med avseende på posters specificering ochvärdering som i övrigt, bör särskilt kommenteras i årsredovisningen. Enföreskrifl av denna innebörd tas upp i 8 § första stycket Qärde punkten. I andra slyckelföreskrivs dels att årsredovisningen skall skrivas under av samtligastyrelseledamöter, däribland verkställande direktören, dels alt, om avvikandemening antecknats lill styrelsens prolokoll, denna skall fogas tillredovisningen. Dessa bestämmelser, som har motsvarigheter i gällande rält, hartillkommit med hänsyn lill redovisningshandlingarnas vikt och det ansvar förhandlingarnas innehåll som åvilar styrelsens samtliga ledamöter. Vid förfallför någon styrelseledamot får naturiiglvis en suppleant underskrivahandlingarna. Bestämmelserna i paragrafen skall ocksätillämpas i fråga om koncernre dovisningen, se 10 8 andra slyckel och 11 § första stycket. 3 § Minst enmånad före ordinarie stämma, i en sparbank dock senast Prop. 1986/87: 12 den31 mars, skall årsredovisningshandlingarna för det förflutna räkenskapsårellämnas till revisorerna. I 7 kap. 6 § finnsföreskrifter om skyldigheten att sända in redovisningshandlingarna och revisionsberättelsenflll bankinspektionen. Hos en lokalföreningsbank skall, senasl efter det att resultaträkningen ochbalansräkningen blivit fastställda, avskrifter av årsredovisning ochrevisionsberättelse hållas tillgängliga hos banken för alla som är intresserade. På avskrift avårsredovisningen som sänds in lill bankinspeklionen eller hålls flllgänglig enligt tredjestycket skall en styrelseledamot teckna bevis om alt resultaträkningen ochbalansräkningen har fastställts. Uppgifl skall också lämnas om fastställelsedagen. Beviset skall äveninnehålla uppgift om stämmans beslut beträffande bankens vinst eller förlust. (Jfr11 kap. 3 § UBAL, 7 kap. 3 § USBL och 9 kap. 3 § UFBL.) Paragrafen motsvarar 89 8 tredje slycketBL, 47 § andra stycket SpL samt 48 § JkL och38 § femte slycket FL. Den motsvarar också 11 kap. 3 § ABL och 9 kap. 3§ NFL. Paragrafeninnehåller föreskrifier om överiämnande av årsredovisningshandlingar tillrevisorerna och, särskilt förde lokala föreningsbankerna, en skyldighet attoffentliggöra dessa handlingar och revisionsberättelsen. Vidare finns föreskrift om påskrift avårsredovisningen. I bankaktiebolagskall den ordinarie slämman hällas efler utgången av varje räkenskapsår (8kap. 5 § bankaktiebolagslagen). För sparbanker och föreningsbanker ärmotsvarande tid (4 kap. 68 sparbankslagen resp. 7 kap. 5 § föreningsbankslagen). \ första stycketföreskrivs att redovisningshandlingarna för bankaktiebolag och föreningsbanker skall lämnas till revisorerna minst en månad före den ordinarie stämman. I likhet med gällande rältskall redovisningshandlingarna i ensparbank lämnas till revisorernasenast . Detta avviker frän utredningens förslag men överensstämmermed vad bankinspektionen anfört (bil.3 avsnitt 3.11.1). Eflersomkalenderåret enligt I § skall vara räkenskapsåruppnäs härigenom alt redovisningshandlingarna i bankaktiebolag ochsparbanker lämnas . Enligt 3 kap. 11 § första stycket skall revisoremaavge sin revisionsberättelse tillslyrelsen senast före denordinarie stämman. Bestämmelsen skall även tillämpas vid koncernredovisning(jfr 10 8). I andra slycketerinras om bestämmelsen i 7 kap. 6 8 3 som föreskriver skyldighet förbanken att sända in redovisningshandlingarna och revisionsberättelsen till inspektionen. I tredje stycket föreskrivs att årsredovisningshandlingarnamåste hållas tillgängliga för alla som vill ta del av demhos den lokala . I fråga om bankaktiebolag, sparbanker och cenirala föreningsbanker gäller enligl 7 kap. 6 § alt det är obligatorisktatt sända in dessa handlingar till inspektionen, medan de lokala föreningsbankerna endast behöver skicka redovisningshandlingarna till bankinspeklionen om inspektionen begär det. Man kan alltså inte utgå från att samtliga dessa handlingar finns tillgängliga hos inspektionen. Bestämmelsen innebär den ändringen all en 282 centralföreningsbanks redovisningshandlingar m.m. inte behöver hållas Prop.1986/87: 12 tillgänglighos banken och de anslutna lokala föreningsbankerna för alla Även om det såledesinte föreligger nägon skyldighet för bankaktiebolag, sparbanker och centralaföreningsbanker att hålla sina redovisningshandlingar tillgängliga för envar färdet anses naturligt all varje bankkontor hjälper var och en som begär det att få ta del av dessahandlingar. I lagrådsremissenföreskrevs, i enlighet med gällande rätt, atl i en lokal föreningsbank skulleen styrelseledamot teckna bevis på den avskrift av årsredovisningensom hålls tillgänglig, om att resultaträkningen och balansräkningen fastställts. Lagrådet har anförtatt dessa regler om påteckning bör tillämpas även beträffande dehandlingar som övriga banker skall sända in till bankinspektionen. Motsvarande föreskrifter finns i11 kap. 3 § akliebolagslagen och 9 kap. 3 §NFL. Jag instämmer i lagrådets uppfattning. Paragrafen har utformats ienlighet med lagrådets förslag. 4 § Utöver vad som föreskrivs i 14 § bokföringslagen(1976; 125) gäller föQande vid värdering av en banks omsättningstillgångar. Räniebärandeobligalioner som avses i 2 kap. 10 § första slycket A 2 och B 1 får tas upp lill ett värde (medeltalsvärde) som grundas på ett medeltal av emissionsräntorna på obligationer somutfärdats av Stadshypotekskassa, Svensk Bosladsfinansiering Akliebolag ochSparbankernas Inteckningsaktiebolag och som avser kreditgivning förnyproduktion av bosläder eller, i den mån bostadslån enligt statligabestämmelser utgår, för annat byggande.Medeltalet fastställs av bankinspektionen. Obligation får dock inte tas upp över anskaffningsvärdet. Omsättningstillgångi övrigl får las upp över anskaffningsvärdet, om förutsättningarna enligl 14 § Qärdestycket bokföringslagen är uppfyllda ochbankinspektionen ger tillstånd lilldet. (Jfr11 kap. 4 § UBAL, 7 kap. 4 § USBL och 9 kap. 4 § UFBL.) Paragrafeninnehåller komplelterande regler till bokföringslagen angående värdering av en banksomsätlningslillgångar. Paragrafen motsvarar 91 § I och 2 mom BL, 48 § försia stycket punkt 2 SpL samt 438, 44 8 försia slycket och 45 § JkL. I första punktenhar tagits in en särskild regel för värdering av räntebärande obligationer.Den överensstämmer i sak med gällande rätt och innebär attobligationerna kan värderas till ett på visst sätt beräknai medeltalsvärde. Regeln, somursprungligen fanns i sparbankslagen, fördes in även i övriga banklagar fr.o.m. den Ijanuari1975. Bankema har betydande innehav avobligationer, och marknadsvärdet på dessa och därmed i hög grad bankernasresultat, beror på ränteutvecklingen. Syflel med regeln är att bankernaskall kunna dämpa svängningarna i sitt resultat genom att avstigande räntenivå inte behöva belasla resultatet ett enskilt år med hela värdeminskningen på obligationsinnehavet. Obligationernakan alllsä las upp över sitl marknadsvärde. Även om, som FAR påpekar i silt yttrande (bil. 3 avsnill 3.11.2),en belydande andrahands-marknad förobligationer vuxit fram under senare är, anserjag att motiven bakomden särskilda värderingsregeln allQämt har sådan slyrka att regeln Prop.1986/87: 12 bör finnas kvar. FAR uttalarvidare atl regeln bör utformas så att den inte tillåter att värdet på obligationerna höjs över deras anskaffningsvärde.Jag vill här framhålla atl avsiktenmed regeln endast är all nedskrivning av obligationsvärdena skall kunna ske successivi. Uppskrivning över anskaffningsvärdet är alltså inte avsedd. 1 klarhetensintresse bör delta uttryckligenföreskrivas i bestämmelsen. Liksom bör bankinspektionenfastställa medellalsvärdel. Enligt andrapunkten får andra omsättningsflllgångar än obligationer i vissa fall tas uppöver anskaffningsvärdet. För detla krävs att förulsältningarna enligl 14§ Qärde slycket bokföringslagen är uppfyllda, dvs. alt särskilda omsiändigheterföreligger och del kan anses lillålet enligl god redovisningssed. Slutligenkrävs all bankinspektionen ger lillstånd flll värderingen. Tillgången får dock inte lasupp över det verkliga värdet (jfr prop.1975: 104 s. 223). Enligl 91 § 2 mom. första stycket BL räcker det nu med att upplysning lämnas iförvaltningsberättelsen för alt bankaktiebolag skall kunna ta uppomsättningstillgång över anskaffningsvärdet. Som motiv till denna regelhar anförts att omsättningstillgångarna hos banker skiQer sig till sin natur väsenlligl från andra förelags lillgångar.Anskaffningsvärdet på varulager,halvfabrikat och råvaror har ansetts representera ett toppvärde på ett helt annat sätt än vad det gör beträffandebankernas värdehandlingar. Utredningen föreslår att BL; s regel oförändrad försöver till den nya lagen men påpekaratt bestämmelsen är betydligt mer liberal än bestämmelsen i 14 8 Qärde stycket bokföringslagen. FAR framhåller attbokföringslagens förbud mol alt ta upp tillgångama över anskaffningsvärdet förhindrar redovisning av en ännu orealiseradvinsl. Att frångå denna regel kräver en övertygande motivering (bil.