prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till det anförda föreslår lagrådel föjande ändrade lydelse av 43 § 1och 45 §: 1.med uppsåt eUer av grov oaktsamhet olovligen jagar på annans jakt- 104 område eller där tillägnarsig vill eller vid jakl som sker med slöd av licens Prop. 1986/87:58 brytermot en för jakten väsentlig beslämmelse i licensen eller " Tillböter döms den- eller 41 § första stycket. Densom med uppsåt bryter mot 34 § döms till böler. Densom i annal fall än som avses i 43 § 1 med uppsåt eller av oaktsamhetåsidosätter vad som bestämls i en för jakl meddelad licens döms till böler,högsl . Iringa fall skall inte dömas lill ansvar enligt denna paragraf." Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , Peierson, S. , , , , ,, , , , , , G. ,Lönnqvist Proposition om jaktlag, m.m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanlräde den 25 seplember 1986) över förslag tiU 1. jaktlag, 2. lagom ändring i lagen (1943:459) om fillsyn över hundar, 3. lagom ändring i naturvårdslagen (1984:822), 4. lagom ändring i lagen (1980:894) om jaktvårdsomräden, 5. lag om ändring i lagen (1975:85) med bemyndigandealt meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor, 6. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnderoch hyresnämnder. Föredragandenredogör för lagrådets yllrande och anför. Jagansluter mig lill lagrådets förslag till lydelse av 3 § förslaget IiU jaktlag.Vad lagrådet har anfört i anslulning till 12 § försia stycket och omanvändningen i lagen av termen fastighetsägare föranleder inte någon erinranfrån min sida. Jag delar lagrådets uppfattning i fråga om formerna för allmeddela fillstånd enligt 12 § andra stycket. Lagtexten bör, med vissaförtydligande jämkningar, ulformas i enlighet med lagrådets förslag. Detbör krävas alt en nyttjanderättshavare inhämlar fastighetsägarens samlycke ocksåför en upplåtelse av jakträtten - helt eller delvis i andra hand. sådanlsamtycke kan följa av upplåtelseavtalel eller lämnas vid en senare tidpunkt.Vidare bör bl.a. familjerältsliga förvärv i fråga om krav på samlyckejämslällas med överlåtelse. Jag biträder följaktligen lagrådels förslag lilllydelse av 14 § och rubriken lill denna paragraf. Del bör påpekas all det intekan anses vara fråga om någon andrahandsupplåtelse när nyttjanderätishavarensjälv jagar och låter jaktkamrater delta i jakten som gäster. Villfastighetsägaren i något hänseende begränsa nytt-janderätlshavarens rätt atlbjuda in jaktgäster, fär detla ske genom bestämmelser i upplåtelseavtalel. Jaghar inle något atl erinra mol vad lagrådel har anfört i anslutning till 15 och19 §§ och förordar därför att dessa paragrafer, liksom rubriken närmasl före 15§, ändras i enlighet med lagrådels förslag. gäUer43och 45 §§ biträderjag lagrådels ändringsförslag. Del innebär bl. a. Prop.1986/87:58 att jag låter straffbestämmelsen i 45 § försia stycket 7 i det remitterade ,« förslagetutgå ur proposifionsförslagel. Jakfledarna bör ändå kunna påräkna en ökadrespekl för sina anvisningar som en följd av aktsamhetsregeln i 27 § och dendärtill knulna straffbestämmelsen i 45 § försia stycket 3. Med slöd av dessabeslämmelser kan den ställas lill ansvar som genom atl inte följa enjaktledares säkerhelsinslruklioner utsätter människor eller egendom för fara. 1986/87:39 om följdlagstiflning fill den nya förvaltningslagen föreslåsbl.a. en ändring av 23 a § iredje slycket lagen (1973:188) om arrendenämnderoch hyresnämnder. Förslaget medför att den i remissprolokollel upplagnaändringen av samma stadgande inle behöver vidtas. Utövervad jag nu har förordat bör vissa redaktionella jämkningar göras iförfattningsförslagen. Förriksdagens information vill jag här ta upp vissa frågor rörandevUt-forskningen. Denviltforskning som stöds av forskningsnämnd syftar fill attge kunskaper för vården av landets viltbestånd. Inom forskningsområdet falleralla de förhållanden och åtgärder som påverkar viltbeståndens numerär ochutbredning. Forskningen skall inriktas mol att få ökade kunskaper om defaktorer som kan ge en både artrik och individrik fauna. Avkastningen avviltbestånden under olika förutsättningar skall belysas liksom de negativaeffekterna i form av viliskador. Villforskningbedrivs vid naturvårdsverkels forskningsslation Grimsö, vid Sverigeslantbruksuniversitet liksom också vid landets övriga universitet, vid slatensveterinärmedicinska anstalt (SVA), vid saml vidSvenska jägareförbundets forskningscentrum och fält-stationer. Vidare bedrivsviss försöksverksamhel av domänverket och av skogsbolagen liksom av Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare. Basresursernaför forskning och utvecklingsarbete (FoU) på jakt- och villvårdsområdet, dvs.lokaler, utrustning och fast personal, bekosias i slor utsträckning med medelsom anvisas av regeringen över statsbudgeten. Delta gäller l.ex. i fråga omuniversitetens insfitutioner och riksmuseelsforskningsavdelning. Naturvårdsverkels forsknings-station finansieras med bådebudgetmedel och medel ur jaktvårdsfonden. Detsamma gäller SVA där en tjänsl iviltpatologi belalas med jakivårdsme-del. får bidrag urjaktvårdsfonden, viltskaderegleringsfonden och länens viltskadefonder. Den löpande verksamhetenvid de olika institutionerna och anläggning arna för FoU bekostas till stor de) med medel som regeringen anvisar ur jaktvårdsfonden och viltskaderegleringsfonden. Det gäller både natur- 107 vårdsverkets ochuniversitetens forskning liksom den FoU som jägareför- Prop. 1986/87:58bundet bedriver. Medel ur de båda fondema anvisas på två skilda vägar. av forskningsmedlen ur jaktvårds- och viltskaderegleringsfonderna anvisasforskningsnämnden vid som fördelar anslag till olikaforskningsprojekt. beslår av ordförande och vice ordförandeoch etl anlal ledamöier av vilka hälflen represenlerar avnämarsidan ochhälflen olika velenskapliga kompetensområden. Nämnden har till sig knufitvetenskapliga kommitléer och projektgrupper som var och en ansvarar för etlvisst område inom miljövårdsforskningen. I den projeklgmpp som har ansv,arelför viltforskningen finns representanter för forskningen, nalurvårdsverkel ochjägareförbundet. Underbudgetårel 1986/87 har regeringen anvisat . ur jaktvårds- ochviltskaderegleringsfonderna all av nämnden fördelas liU olikavillforskningsprojekl. Jägareförbundetfår pengar till sin FoU inle bara från forskningsnämnden utan också direkl urjaklvårdsfonden och viltskaderegleringsfonden. Del sker i samband med allregeringen beslutar om medel fill jägareförbundels lolala verksamhel.Budgeiårei 1985/86 uppgick kosinaderna för förbundels viltforskning inkl.basresurser tUl . Jakt-och viltvårdsberedningen har behandiai viltforskningen och framhåUit alt enfortsatt och uividgad viltforskning är en fömtsättning för ett meningsfullt ochframgångsrikt viUvårdsarbele. Beredningen anser att forskningen bör bedrivasinom de tradifioneUa områdena och med de meloder som tillämpas för närvarande.Däruiöver bör emellertid forskning om miljöförändringaraas inverkan på viltetbedrivas i vidgad omfattning. I det sammanhanget bör en ökad samverkan medmiljöforskningssidan eftersträvas. Enliglberedningen finns del anledning atl försöka åstadkomma en bälire samordning avden villforskning som bedrivs. Beredningen hänvisar liU möjligheterna alt fåtill stånd en effeklivare forskning och enklare informationsvägar samlidigtsom risken för "dubbelforskning" minskas. För all befinfligaanläggningar och fillgängliga resurser skall ulnylljas så effektivt som möjligtbör samråd och saniplanering ske beiräffande den vUlforsk-ning som bedrivs viduniversiteten, vid andra myndigheter och av organisalionerna.Naturvårdsverkets forskningsnämnd bör i fortsättningen ombesörja allanslagstilldelning till den forskning som bekostas med medel ur jaktvårdsfondenoch vUlskaderegleringsfonden. Förslagel innebär för jägareförbundets del atlförbundel: får ansöka hos forskningsnämnden om anslag fill denforskningsverksamhet som förbundel vUl bedriva. Medel fill basresurser skalldäremoi liksom anvisas genom beslut av regeringen. Enligtberedningen bör den nuvarande projektgmppen för viltforskning ombildas till envillforskningskommitté och ges en i förhållande liU projektgruppen starkareställning. Den förordade samordningen med andra medelsbeviljande organ böråsladkommas genom alt forskningsnämndens sekretariat upprätthåller konlaklermed sekretariaten vid naturvetenskapliga forskningsrådel och skogs- ochjordbmkets forskningsråd. Remissinstansernahar i stor ulslräckning anslutit sig till beredningens 108 Naturhistoriskariksmuseet och universiteten i och liksom jägareförbundethar dock avstyrkt förslaget med hänvisning fill de risker som är förknippademed att samla elt alllför siarkt inflytande på ell fålal händer. Av samma skälär viltforskarföreningen tveksam till förslagel. Remissinslanserna delarberedningens uppfattning om behovet av UtveckUng och försök. För att leda dennaverksamhet behövs särskilda resurser. När det gällerviltforskningens allmänna inrikining delar jag i alll väsentligt beredningensuppfattning. Jag vill särskilt undersiryka vad beredningen anfört om viklen avforskning rörande miljöförändringarnas inverkan på villel. Även andraforskningsområden som gränsar fill eller ingår i vad som betecknas sommiljövårdsforskning kan ha stor betydelse för kunskapen om viltet ochvilttillgången. Anslag ur jaktvårdsfonden och vUlskaderegleringsfonden böräven i fortsättningen i första hand lämnas fill forskning som har en meradirekt anknytning tUl vilda däggdjur och vUda fåglar och gälla projekt medstort allmänintresse. Vad belräffar frågan omhur villforskningen bör samordnas och anslagstilldelningen organiserasansluter jag mig tiU beredningens förslag med undanlag för vad beredningenuttalat om att en villforskningskommitté bör inrättas. Det bör liksom hittillsankomma på forskningsnämnd att besluta om inrättande av deberedningsgmpper som kan behövas. Enligl min mening börnaturvårdsverkets forskningsnämnd verka för att de lillgängliga basresursernautnyttjas på bästa sätt. Fömlsällningama härför bör öka genom attforskningsverksamheten samordnas. Även om de olika insfitutionerna ochanläggningarna har skUda huvudmän bör det vara möjligt att uppnå desamordningsvinster efterlyser i sitt remissvar. 2.2 Vissa finansieringsfrågor m.m. Mitt förslag:Länsstyrelserna får själva svara för alt med fällavgifier finansieraersättningen för viltskador på gröda, bidrag i anledning av vissa skogsskadoroch administrationen av älgjakten. Beredningens förslag:Överensstämmer med milt förslag vad beträffar länsstyrelsernas ansvar förersättning för viliskador på gröda. Beredningen har vidare föreslagit allvUlskaderegleringsfonden avvecklas , atl dess medel i slället förs övertill jaktvårdsfonden och att vissa medel ur jaktvårdsfonden förs lill elt nyttviltvårdsanslag. Beredningen har också uttalat önskemål om en viss förstärkningav Svenska jägareförbundets personalresurser. Remissinstanserna:Remissinslanserna ansluter sig i allmänhet lill beredningens förslag men mångavill ha resursförslärkningar, främsl för länsslyrelsernas del och förviltforskningen. Skälenför mitt förslag: Huvuddelen av den praktiska viltvården bekos- lasdirekl av jägare, markägare och organisationer. Till den del del all- Prop.1986/87:58 manna svarar för finansieringen, sker detla på flera säll. Vid sidanav medel över slatsbudgelen används medel ur jaktvårdsfonden, viltskadefondernaoch vUlskaderegleringsfonden. Jaklvårdsfonden,som förvallas av kammarkollegiet, tiUförs de jaktvårdsavgifter som jägarna ärskyldiga att beiala saml vissa bölesmedel. Fonden lillförs för närvarandeårligen omkring 30 milj. kr. Enligl del nya jaktlagsförslaget avses intebölesmedel lillföras fonden. Förvarje län finns en viltskadefond som förvaltar. Fonden bildas avde avgifier som skall belalas av jägarna när de fäller älg, kronhjort ellerdovhjort. Avgifternas slorlek fastställs av nalurvårdsverkel inom enav regeringen beslämd ram. lillförs länens viltskadefonder sammanlagiomkring 25 milj. kr. Ur viltskadefonderna lämnas ersättning för skador som älg,kronhjort och dovhjorl orsakar på gröda eller på trädgårdsodling. Fondmedlenanvänds också lill bidrag för alt förebygga viltskador, till viltvård samt lillinformalion och utbildning i jaktliga frågor. Förlänen finns också en gemensam regleringsfond vars syfte är atl balanseraeventuella underskott i länens viltskadefonder. Regleringsfonden tillförsmedel från viltskadefonderna. Överföringen beslutas av regeringen och uppgårför närvarande lill ca 8 milj. kr. Enliglmin mening finns del inte tillräckliga skäl att inrätta ell särskiltviltvårdsanslag. Jag har i föregående avsnitt förordal all medel ur jaklvårdsfondenoch viltskaderegleringsfonden till all viltforskning saml försöks- ochutvecklingsverksamhet i fortsättningen bör fördelas av forskningsnämnden vidnaturvårdsverket. Som anförts i lagrådsremissen bör vidare vissa medel urjaktvårdsfonden anvisas för förmedling av jakttillfällen och för utbildningoch information i syfle all få lill stånd ell bättre utnyttjande avjaktmarkerna. Endasti etl hänseende innebär förslaget lill jaktlag helt nya administrativaarbetsuppgifier. Det gäller arrendenämndernas befattning med tvister som rörjakträttsupplåtelser. E.nligl min mening torde dessa arbelsuppgifter avinom ramen för tillgängliga resurser. Jag har i denna fråga samrått med chefenför juslitiedepartementel. Eltflertal remissinslanser har lagit upp frågan om ökade resurser tilllänsstyrelsernas naturvårdsenheter i syfle atl förstärka den regionala jaktadministrationen.En sådan förstärkning ärjag inte beredd att föreslå. Förslageni lagrådsremissen rörande administrationen av jakten och viltvården innebär alllänsstyrelsen liksom hitfills skall ha ansvaret för atl bl. a. älgslammenanpassas till lokala och regionala förhållanden. bör ifortsättningen dessutom självständigt ansvara för finansieringen aversättningarna för skada av älg, kronhjort och dovhjort på gröda ellerträdgårdsodling. Vidarebör enligl min mening skogsägare kunna påräkna bidrag när skogsplanteringar utsatts för så svåra skador av älg att en omplantering är nödvändig enligt skogsvårdslagstiflningens föreskrifter om skyldighet att anlägga ny skog. En förutsättning för sådanl bidrag bör vara att skogsäga ren så långt möjligt försökt skydda planteringen från skador genom av- 110 skjutning av älg. Somhuvudregel bör gälla alt bidrag skall komma i fråga Prop. först när skogsägarenskjutit sin tilldelning under den vanliga jakten och dessutom uttömtmöjligheterna att genom särskilda tillstånd till skyddsjakt förhindra alt planteringenförstörs. Bidraget bör lämnas för skador som inträffar efter den 30juni 1987. Del ankommer på regeringen all meddela föreskrifter om bidragel. Finansieringenav ersättningarna och bidragen bör ske med medel från fällavgifier som belalasför de tre nämnda djurslagen. bör få avgöra hur stora avgiftersom skall tas ul i del egna länel. beslul i fråga om avgifternasstoriek bör självfallet grundas på en bedömning av hur Slort medelsbehovet ärför atl läcka ersättningarna och bidragen för viltskadorna inom länet. Deltainnebär all avgifiens sloriek kan komma atl variera över liden som en följd avförändringar i viltstammen och skadornas omfattning. En viss del avfällavgifterna bör belalas in till regleringsfonden för att bestrida kosinaderav gemensam karaklär för viltvården i landel. Dessa medel bör kunna disponerasför all täcka ersäll-ningskostnader m.m. i sådana län där fällavgifterna interäcker lill på grund av särskilda förhållanden. kanbehövas tillskott bl.a. till länsslyrelserna i där skadorna på grödaallljäml är så slora att intäkterna av fällavgifterna i länen inle förslår tillalt läcka ersätlningsbehoven. Jag vill dock understryka atl målsätlningen i elllängre perspekliv måsle vara all man inom varje län har en sådan avskjutningatt skadorna kan läckas med medel ur den egna viltskadefonden. Adminislralionenav älgjakten är en viklig uppgift för länsstyrelserna. Förslagel frånberedningen atl medel ur viltskaderegleringsfonden inte skall utgå ifortsättningen till länsstyrelsernas älgjaktsadministraiion har mött starkkritik från många håll. Jag har förståelse för den kriliken. Även om denföreslagna ordningen rörande älgjakten kommer att innebära lättnader ilänsstyrelsernas arbetsbörda är del enligl min mening rimligt all vissaresurser slälls till länsslyrelsernas förfogande även framgenl. Jag kommerdärför alt senare föreslå regeringen att länsstyrelserna skall få disponeramedel ur viltskadefonderna även till sina kosinader för administrationen avälgjakten inkl. kostnaderna för länsvilinämnderna. belastaradminislralionen av älgjakten viltskaderegleringsfonden med totalt omkring 2,5milj. Beredningenhar anfört atl en viss förstärkning är önskvärd i fråga om jägareförbundetsfältpersonal. I den mån finansieringen av en sådan förstärkning inte kan skegenom omprioriteringar skulle den leda till ökad belaslning på jaklvårdsfonden.Enligt min mening bör förbundel i fråga om ökade resurser för verksamhelenunderkasta sig samma restriktiva prövning som tillämpas i frågaom myndighelernas verksamhet. Jag är därför inte beredd all nu förorda atlytterligare medel ur jaklvårdsfonden anvisas för en förstärkning av förbundetsfältpersonal. 2.3Bestånden av frilevande vildsvin Mitt förslag:Vildsvin skall få finnas frilevande i landet i begränsad omfattning. Ersättningför skador av vildsvinen skall kunna lämnas ur jaklvårdsfonden om det äruppenbart oskäligt atl den skadelidande själv svarar för de kosinader skadanföranleder. förslag: Överensstämmer med milt. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser har invändningar mot atl del skaU finnas en frilevandevUdsvinsslam i landel. Som skäl åberopas främsl konstaterade och befaradeskador på jordbmkel. Flera remissinslanser anser all de av nalurvårdsverkelföreslagna ersättningsbeslämmelsema inte är tillfredsställande. (Se vidarebilaga till delta protokoll.) Skälenför mitt förslag: beslutade all godta regeringens förslag omen försöksverksamhet med frilevande vildsvin i landet (prop. 1980/81:82, JoU16, rskr. Beslutet innebar att 50-100 vildsvin tills vidare skulle fåfinnas kvar i . Stammen skulle hållas under noggrann kontroll. Iövriga landet skulle vildsvinen utrotas. Efter riksdagsbeslutet ficknaturvårdsverket i uppdrag atl gemensamt med i länoch efler samråd med , jägare och genomföra en undersökning avden frilevande vildsvinsslammen i . I naturvårdsvei'kels uppdragingick all undersöka vildsvinens reproduklionstakt, skadegörelsens inriktningoch omfattning saml möjligheterna atl genom jakl reglera beståndet och atlvidta skadeförebyggande åtgärder. har efter riksdagsbeslutetårligen redovisat utvecklingen. upprättade verket enslutrapport över undersökningen. Idagfinns 75-125 vildsvin i . I övriga landet finns endast etl mindreanlal djur, främst i , och län. Enligtmin mening talar övervägande skäl för atl de vildsvin som finns i landet inteskall utrotas. I lagrådsremissen har anförts all det under vissa förhållandenkan vara nödvändigl atl vidta ålgärder för alt förhindra att en viss villartetablerar sig i landel. Det kan vara fråga om att skydda andra viltarter ellerandra väsenlliga intressen. Sådana åtgärder kan emellertid inle ansesmoliverade när del gäller vildsvinen. Vid den bedömningen stöder jag mig pånaturvårdsverkets undersökning och vad som har anförts i remissyttranden överundersökningen. Slatensveterinärmedicinska anstalt framhåller i silt remissyttrande alt det inte harframkommit några erfarenheter av sjukdomsspridning eller smittspridning somskulle utgöra något allvarligare hinder för att acceptera en frilevandevUdsvinsslam i . Jag konstaterar vidare alt resultatet avnaturvårdsverkets undersökning inte ger slöd för uppfattningen att vildsvinenskulle innebära en särskilt allvarlig och svårbemästrad skaderisk förjordbrukel. Del område där vildsvinen varit föremål för undersökning beslårlill slörsia delen av arrendegårdar där artendalorerna inle har Arrendatorerna har således inte kunnal skydda sina grödor Prop.1986/87:58 genom etl ökal jakttryck. Detla är dock inle en typisk bild avförhållandena. I de flesta fall torde brukaren av jorden ha möjlighet altskydda sina grödor genom jakt. Del har visat sig allvildsvinen har en stark reproduklionstakt men atl det är möjligl att med ehökad jakt kontrollera stammens sloriek. Allvariigare skador för jordbruket börföljaktligen kunna motverkas genom elt starkt jaktlryck på vildsvinsslammen.Jag förutsätier att såväl nalurvårdsverkel som länsslyrelserna noga följerutvecklingen av vildsvinsbestånden. Med en lång allmän jakttid bör man kunnaräkna med alt den jakt som jaklrättshavarna bedriver på egel initiativ får denomfattning som behövs för att allvarligare skador skall undvikas. har framhållil bör vildsvinsjakt vara av slort intresse förjägarna. Skulle del områdesvis uppslå problem ger den föreslagna nya jaktlagenmyndigheterna möjligheter att besluta om nödvändig jakt. Vidremissbehandlingen har i flera fall ersättningsfrågorna tillmätts stor vikt. Enposiliv inställning lill fortsatt vildsvinsförekomst har därvid gjorts beroendeav generösa ersättningsbestämmelser. Deskador på gröda som förorsakals av vildsvin har varierat fill år. Somlägst har som sammanlagd ersättning ulbelalals . och som mest93452 kr. Även om skadornas omfallning tolall sell inte kan betecknassom särskilt omfattande så kan de för enskilda jordbrukare få svåra ekonomiskakonsekvenser. I sådana fall bör enligt min mening ersäitning kunna lämnas.Ersättning bör lämnas då del är uppenbart oskäligt all den skadelidande självsvarar för de kostnader skadan föranleder, t.ex. då han drabbas av skadegörelsetrots att han har vidtagit skadeförebyggande åtgärder. Ersättningen bör lämnasur jaktvårdsfonden. Denav mig nu föreslagna ordningen innebär att vildsvinen, som har elt stortjaktligt värde, i kontrollerade former åter kan bli ett inslag i den svenskafaunan. Jag anser därför att vildsvinen skall få finnas frilevande i landet ibegränsad omfattning. Jaghar i denna fråga, liksom i tidigare behandlade frågor, samrått med chefen förjordbruksdepartementet och statsrådet . Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. anla de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, 2. godkänna de i regeringsprotokollel den 25 seplember 1986 förordaderiktlinjerna för jakt- och viltvårdspolitiken, 3. godkänna vad jag har förordat om länsstyrelsernas ansvar för ullag ochanvändning av fällavgifier, 4. godkänna vad jag har förordal om vildsvinsbestånden. 8 1986/87. 4 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilagal Prop.1986/87:58 Jakt- och viltvårdsberedningens sammanfattning avbetänkandet (SOU 1983:21) Vilt och jakt Jakt-och viltvårdsberedningen har hafl i uppgtft att lämna förslag liU hur vUlvårdeni landet skall bedrivas och adminislreras och fill hur de rekreativa ochekonomiska värden som jakten represenlerar bäsl skall tas till vara. Iuppdragel har ingått alt göra en allmän översyn av jaktlagstiftningen. Tillgrund för beredningens förslag ligger de principieUa ställningstaganden somredovisas bl.a. genom atl beredningen anger följande mål för den framlida jakt-och viltvårdspolifiken, nämUgen attbevara de viliarter som fillhör landets vUtbestånd, atlfrämja en lämplig utveckling av viltstammarna med hänsyn lagen till allmännaoch enskilda iniressen, altskapa så goda fömtsättningar som möjligl för jakten och därigenom stödjajaktinlresset, atti fråga om jakten och vUlvården främja en samverkan över faslighets-gränserna, atlfrämja fillvaralagandel av viltets sociala och ekonomiska värden, attbevara folkrörelseengagemanget i villvården och jakten saml atlfillämpa en enkel administration, i största möjliga utsträckning förlagd tilllokal nivå. förslag som rör vården av viltet avses med vilt den högre faunan, dvs.