prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Förbarn, vars förälder har avlidit, har barnpension från folkpensioneringen sammauppgift som underhåUsbidrag och bidragsförskott har i andra fall.Barnpensionens storlek påverkas bl.a. av moderns rätt till efterlevandepension.Barnpension från folkpensioneringen lämnas dock aUlid lägsl med ell belopp sommotsvarar av basbeloppet, eller /år. Vid prövningen avbostadsbidrag bör värdel schablonmässigt sällas liU detla belopp, och läggaslill hushållets bidragsgrundande inkomst. Denya beräkningsgrunderna medför i denna del att bostadsbidraget minskar med upptill . per barn och månad för de hushåll som berörs. För atl mildraomställningssvårigheterna förordar jag all en begränsning införs för bidragsåret1988 i fråga om hur den bidragsgmndande inkomsten skall påverka sådanatillskott. Tillägget bör maximeras tUl värdel av ettbidragsförskott för vaQe berört hushåll. Mittförslag syftar lill all jämställa ensamboende föräldrar med sådanaensamföräldrar som har bildat nya familjer, och all skapa en rimligbalans i förhållande till sådana familjer som inte åtnjuter molsvarande stödtiU barnens försörjning. En konsekvens av förslaget är, som jag harframhållit, att den nuvarande särskilda inkomslgränsen för ensamboendeföräldrar avskaffas. Därmed kommer stödet till ensamboende föräldrar att iprakliken hållas oförändrai . Mittförslag: GäUande regler om i vilka fall makar och barn anses ingå ibidragshushållel skall vara oförändrade. Medmakar jämstäUs sådan man och kvinna som lever lillsammans och - har eller har hafl gemensamma barn eller - är kyrkobokförda på samma adress.Bidragsmyndighelerna skaU inte bedriva någon självständig bo- Skälenför mitt förslag: Mitt förslag svarar i stort selt mol vad som gäller i dag.Den förändring som föreslås, rör dem som saknar gemensamma bam. Dessa jämstäUsi dag med makar, om de lever tillsammans under äktenskapsliknande förhållandenoch har gemensamt hushåll. Kravel på myndigheterna all pröva om någon leverunder äktenskapsliknande förhållanden, har lett till att myndigheternasundersökningar i vissa fall kränka de sökandes integritet. Även kravelatl hushåUsgemenskap skall påvisas har ansetts svårhanterligt. Bostadsbidragskommitténföreslog all myndigheterna inte i något fall skall pröva om en sammanlevnad äräktenskapsliknande. De nuvarande reglerna borde ersättas av etl viUkor och en presumtion.Det nödvändiga villkoret var atl båda var kyrkobokförda på samma adress. Var deinte det, ankom det inte på bidragsmyndighelen alt försöka utröna om de ändåbodde tUlsammans. Om villkoret var uppfyllt och om de bodde i samma boslad,borde det vara den sökandes sak atl visa all hushållsgemenskap inle förelåg.Därmed skulle den sökande själv komma all råda över vilka uppgifler som togsfram, medan myndighetens uppgift inskränkte sig till att värdera del somsökanden redovisade. Bostadskommitténhar inte gått närmare in på frågan. Bostadsstyrdsen, länsbosladsnämnderna ochmånga kommuner efterlyser i sina yttranden en förändring motsvarande vadbosiadsbidragskommittén tidigare föreslagit. Problemetär ett av de mest svårhanterliga för de bidragsbeviQande myndigheterna.Prövningen av vilka personer som skaU anses ingå i hushållet är ofta heltavgörande för om bostadsbidrag kommer atl lämnas eller inle. Slora ekonomiskaintressen ställs mot kravet på integritet för de sökande. Jag anser alt alltmåsle göras för att minska risken för integritetskränkningar. Från denutgångspunkten är det en stor fördel att initiativet i bevisfrågor flyttasöver från bidragsmyndigheten till sökanden, även om del medför att kraven på desökande all själva redovisa ett tillfredsställande beslutsunderlag då måsteökas. Jag ansluter mig därför i huvudsak ull vad bosladsbidragskommillén harföreslagil. Självfallet finns det inte skäl atl i alla fall där två personerbor i samma boslad, överväga om de bör anses uigöra ell hushåll vid prövningenav bosladsbidrag. Det ankommer på den föreskrivande myndigheten attuppmärksamma detta i sina föreskrifter. Stalskommunaltbosladsbidrag lämnas lill båda föräldrarna för barn om vilka de hargemensam vårdnad. Bosladsbidrag lämnas också fill den förälder som inte harvårdnaden om silt barn, om barnet åriigen vistas så lång lid hos honom ellerhenne, alt han eller hon på grund härav behöver ha en störte bostad. Detta böräven i fortsättningen gäUa i fråga om den bostadkoslnadsanknutna delen avsiödet. Min bedömning: Denbostadskostnad som läggs till gmnd för bostadsbidraget bör beräknas på sammasätl som . Skälenför min bedömning: Vid beräkningen av bosladskoslnaden för egnahem fårkostnader för avskrivning inte tas med. I övrigl beräknas bostadskostnadenefter de gmnder som bosladssiyrelsen faslsläller. Dessa innebär i huvudsakföljande. Bostadskostnadenför en bostad som innehas med bosiadsrätt är den fastställda årsavgiften.Räntan på egen insals eller på kapital som lånals upp för att förvärvabosladsrällen räknas inle med. Bosladskoslnadenför egnahem moisvarar räntan på det i fastigheten nedlagda upplånade kapitalel.Ränla på egel kapital räknas inle med. Om fastigheten är upplåten med tomträtt,medräknas lomlrällsavgälden. Effekten av skatteminskning och faslighelsskallbeaktas. Driftkostnader beräknas efler schablon. Bostadskostnadenför bosladshus på jordbmksfastigheler anses molsvara förmånsvärdet vidlaxering, med lUlägg för uppvärmningskostnader enligl schablon. Bidragelberäknas normall på grundval av de förhållanden som råder åretnärmasl före bidragsårel. Bosladskommiiténhar föreslagil all av räntekostnaden för sådana lån som har lagits upp föratl finansiera egen insats i eller förvärvel av en bostadsrätlslägenhel, skallfå räknas med i den bidragsgmndande bostadskostnaden. Förslaget tillstyrks avdem som har yttrat sig i frågan. För egen del anserjag altde nuvarande reglerna är i huvudsak lämpliga. Jag har noterat att de på dettavis beräknade bostadskostnaderna för nyproducerade hyres- ochbostadsrältslägenheter numera är ungefär lika stora, trots skillnaderna iberäkningsgrunder. Jag är inte beredd att medverka till regeländringar som kanmedföra att bostadsbidragen blir större till nyproduceradebostadsrältslägenheter än lill nyproducerade hyreslägenheter. Jag är inteheller beredd all la inifiafiv som medför alt också kostnaderna för förvärvetav äldre bostadsrältslägenheter gmndar rätt till bosladsbidrag. Min inställningi denna del grundas redan på det förhållandet alt det inte på något praktisktgenomförbart sätt går all skilja sådana skulder som har tagils upp förförvärvel från andra konsumfionsskulder som den bidragssökande har lagil påsig. Bosladskommiiténhar vidare diskuterat hur olika former av hyresrabatter skall behandlas. Jagkommer i det följande alt föreslå att bostadsbidragen i fortsättningen inteskall prövas om lill följd av hyresförändringar under bidragsåret.Bosladsbidragel kommer därmed all gmndas på den hyra som gäller vidansökningstillfället eller som, till följd av då redan träffade avtal, kommeratl gälla under bidragsårel. Del medför alt rabatter, som inte har inverkat påden från böQan faslställda hyran, inte heller senare kommer att påverka delfastställda bostadsbidraget. Det torde nära svara mot den ordning som faktiskttiUämpas . Mittförslag: Etl fastställt bostadsbidrag omprövas inte lill följd av senareinkomständringar. Bidragelomprövas inle heUer om koslnaden för bostaden ändras. Bostadsbidragetomprövas däremoi om hushållets sammansättning förändras eller om hushåUetbyter bostad. Om det äruppenbart all hushållet inte behöver det stöd som kan lämnas enligl gällanderegler, kan bidragel minskas eller hell dras in. Skälenför mitt förslag: Enligt de regler som gäller, skall bidraget omprövas ominkomsten förändras väsenlligl i förhållande till vad som ligger lUl grund förberäkningen av bidragel. Enligt bostadsslyrelsens lUlämpningsföreskrifter skaUen inkomständring anses vara väsenfiig om den aktuella inkomsten är 20 000 kr.högre eller . lägre än den oflasl inkomst som bidraget hargmndats på. I avsikl all undvika den tröskeleffekt som annars uppkommer, hardessa belopp getts karaktären av fribelopp som inle beaklas vid omprövningen.Bosladskommiitén har föreslagit att fribeloppel vid inkomstökningar sätts tiUett basbelopp och gäller för var och en av två makar. Förslagethar fåll etl blandat mollagande. framhåller bl.a. allförslaget om individuella fribelopp medför ökade administrativa problem. Upprepadeförsök har gjorts all få fram etl aktuellt mått på hushållens resurser. När manvarje gång ändå har stannat för atl gmnda behovsprövningen på elt inkomstmåttfrån taxeringen, förklaras det av uppgiflernas överlägsna kvalilet när detgäller att mäta mer komplexa inkomsler än enbart inkomst av anslällning.Sifferkonlrollen är dessutom redan avklarad på elt sätt som undanröjeroklarheter mellan bidragsmyndigheten och den enskilde. Sammantaget ger detlaförulsältningar för en mycket snabb och ralionell hanlering som ocksåtillgodoser högt ställda krav på rättvisa och rättssäkerhet. Dessafördelar förloras som man tillför nya elemenl i avsikt atl nåstörte aktualitet i behovsprövningen. Kravel att bidragsmottagarna skallanmäla väsenlliga inkomslförändringar lägger på dem en svår uppgift. De skallrätl värdera den samlade effekten av de olika förhållanden som inverkar på denkommande taxeringen som förändringen inträffar. Delta skapar enbetydande osäkerhet för mottagarna. En felaktig värdering frånbidragsmotlagarens sida kan dessutom i vissa faU leda till straffpåföljd.Även för bidragsmyndighelen skapar kravet på fort- Prop. 1986/87:48 löpandeomprövning belydande olägenheter och väsentliga administrativa merkostnader.Jag har inhämtat atl varje bidragsärende till följd bl.a. av dessa beslämmelseromprövas i medeltal . Jagföreslår mot denna bakgrund alt omprövningen mol inkomsländring-ar avskaffas.Del innebär alt inkomstprövningen är slufiigt avklarad i och med att bidragetfastställs för bidragsåret. På samma sätt bör bidraget inte heller kunnaomprövas under löpande bidragsår om koslnaden för bostaden ändras. Enomprövning bör dock som hillills allfid ske om hushållets sammansättningförändras eller om hushåUet byter bostad. Mittförslag medför avsevärda förenklingar både för bidragsmottagarna och förbidragsmyndigheterna och bör ge möjlighet till påtagliga rationaliseringar avbidragshanteringen. Förslagel innebär också atl bostadsbidragen mer uttalatinriktas på hushållens långsiktiga stödbehov. Att förändringen också medföratt vissa hushåll får behålla bidrag som de inte längrebehöver, får enligl min mening normalt accepleras. Förslagetatt avskaffa den regelmässiga omprövningen till följd av väsentligt ändradeinkomster skall också ses i ljuset av den s.k. generalklausul som finns i debeslämmelser som reglerar bostadsbidragen. Den innebär alt, om det äruppenbart atl familjen saknar behov av bosladsbidrag, bidragsmyndighelen fårbesluta att bidrag inle skall lämnas även om villkoren för rält till bidrag äruppfyllda. Bosladskommiiténhar konstaterat atl denna klausul hitlills har använts mycket sällan. Kommitténhar anmärkt att dess förslag lill en förenklad inkomstprövning förutsätter atlbidragsmyndighelerna mer aktivt använder sig av denna klausul, exempelvis vidmycket stora inkomstökningar. Remissinslanserna har inte invänt mot detta.Tvärtom har flera slmkil under all kommitténs påpekande är befogat. Minaförslag i det föregående ger anledning all fästa uppmärksamheten vid dennabestämmelse. Det inträffar naluriigen emellanåt att den redovisadenettoinkomsten i en bidragssökandes huvudsakliga förvärvskälla avredovisningstekniska skäl tillfälligtvis nedgår till noll eller inärheten därav, utan att detta innebär att den sökande slår utan medel för sinlöpande försöQning under bidragsårel. Även andra liknande fall kan tänkas,exempelvis att sökanden efler avslutade sludier numera har full förvärvsinkomst.Det bör i sådana fall vara möjligl alt efter särskild ulredning minska ellerhelt dra in det bidrag som sökanden formellt skulle ha rätt till. En sådan generalklausulmåste naturligtvis användas med försiktighet och omdöme. Den får inte leda till atl den nuvarande regelmässiga om prövningen ersätts av en lika omfattande men oreglerad omprövning. Del måste därför vara fråga om bidragsförändringar som väsentligt överstiger vad som normalt följer av dagens omprövningsregler. Den får inle heller leda lill att sökandens uppgifler sätts i fråga på lösliga gmnder. En fråga om tillämpning av generalklausulen i sådana fall som jag nu avser, bör aktualiseras först om exempelvis sökandens aktuella sjukpenninggmnd- ande inkomst är väsentligt högre än den redovisade bidragsgmndande inkomsien. Del ankommer på den föreskrivande myndighelen atl utfärda de närmare riktlinjer som behövs i delta hänseende. 4.3.5 Bostadsbidrag för år1988 Mittförslag: Den lägsla bostadskostnad som läggs lill gmnd för beräkningen avbosladsbidrag höjs för bidragsårel 1988 från 800 lill /mån. Ovanför1987 års gränser för högsta bidragsgrundande bosladskoslnad lämnas bidrag lill60% av kostnaden upp till för hushåll med 1 barn, för hushåll med 2 barn, för hushåll med 3 barn, för hushåll med 4 barn saml för hushåU med 5 eller flera barn. Skälenför mitt förslag: I mina allmänna överväganden har jag utförligt redovisatmoiiven för alt höja de gränser inom vilka bosladsbidrag lämnas. Jag har därvidframhållit bl.a. att målet för den omläggning som inleds, bör vara atlbostadsbidrag skall kunna lämnas lUI de fuUa kosinaderna också för bosläder inyproduktionen samt atl bidragen skall fillåta atl alla barn får egel rum. Denomfördelning som behövs för alt nå dessa mål kan inte genomföras i elt sleg. Deresurser som kan frigöras för bidragsårel 1988 bör användas för i försia handtvä förändringar. Den ena är all förbättra siödet till hushåU med ell eller tvåbarn. Den andel av hushållen som har bostadskostnader uiöver vadbostadsbidragen läcker in, är betydligt slörre inom denna grupp än blandandra hushåll. Den andra förändringen är alt redan nu ta de första stegen påvägen lill en sådan differentiering av bostadsbidragen som gör det möjligl attge alla barn elt eget rum. Del medför atl siödet till hushåll med två ellerfyra barn förbättras. Bosladskommiiténhar föreslagit alt det nuvarande slatliga bostadsbidraget avskaffas. Detlämnas med etl fast belopp för varje barn, oberoende av bosladskoslnad.Della bidrag skulle enligl förslaget ersättas med atl detbosladskostnadsanknulna stödets andel av bostadskostnaden ökar för varje barn.Jag har i det föregående redovisal atl en sådan omläggning för många hushåll skullemedföra så stora omedelbara försämringar alt förslagel inte kan genomföras pådet sätt som kommittén har föreslagil. Bidragsandelen upp till de övrehyresgränser som gäller för bör därför oförändrat vara . För attstödel vid den fortsatta utbyggnaden skall kunna sträckas längre upp i debosladskoslnadslägen som förekommer i den nyare produktionen, förordar jag atlbidragsandelen för bidragsdelar över denna nivå sätts till av kostnaden. Molbakgrund av vad jag nu har anfört, förordar jag atl bosladsbidrag för år 1988lämnas inom de gränser - uttryckta i kr./mån. - och med de andelar avbostadskostnaden inom dessa gränser som framgår av följande sammanställning. Mittförslag: Den icke bosladskostnadsanknulna delen av bostadsbidraget lämnasunder med oförändrat belopp, eller . per barn och månad. Förfamiljer med fler än tre barn avvecklas bidraget fr.o.m. det Qärde barnel. Detavses i denna del ersättas av ökade flerbarns-filllägg. Skälenför mitt förslag: Som jag jusl har redovisal, anserjag alt den ickebosladskostnadsanknulna delen av bosladsbidragel - dvs. det nuvarande statligabostadsbidraget - bör slå kvar med oförändrai belopp . Bidragelbör dock begränsas till all avse högsl tre barn. Förfamiljer med fler än tre barn bör bidragel fr.o.m. Qärde barnet ersättas avökade flerbarnstillägg. Därigenom kan del inkomsiprövade stödel lillflerbarnsfamiQema minskas, ulan all hushållen för den skull får sin ekonomiskasiluation försämrad. En sådan omvandling har väsenllig betydelse försirävandena att minska marginaleffekterna i systemet. Som jag harnämnt har närmare nio av tio sådana hushåU inkomst-prövade bosladsbidrag.Mitt förslag medför all del antal hushåll som är beroende av bostadsbidragenkommer att minska. Jag har i dennafråga samrått med statsrådet , som avser att återkomma till frågan omstödet fill flerbarnsfamiljerna i annat sammanhang. Minaförslag i del föregående har främst två syften. Det ena är att minska delenskilda hushållets merkostnader för en dyrare bostad, så att del blir möjliglockså för de ekonomiskl svaga barnfamiljerna att flytla fiU moderna och merrymliga bostäder. Del andra är alt begränsa de belopp som lämnas som inkomslprövalstöd. I annat fall kommer marginaleffekterna av stödel inte att kunnabemästras. För all dessa slrävanden skaU förenas, flyllas siödet upp lill högrebosladskoslnadslägen. Avvecklingen av stödet i låga kostnadslägen måstegenomföras under hänsynstagande fill hur andra förhållanden utvecklas, som harbelydelse för hushållens ekonomi. Under åren 1986 och 1987ökar det sammanlagda kontantslödet liU barnfamiljerna kraftigt. Del gällersäväl barnbidragen och flerbarnstilläggen som bostadsbidragen. Ökningarnaframgår av följande sammanställning. För bostadsbidragen anges de slödbeloppsom maximalt kan lämnas. Prop.l98b/8/:48 Stöd 1987 och Bambidrag ändring (krVår) Bostadsbidrag Summa 5 820 + 1 020 15 420 + 2 400 21 240 + 3 420 11 640 + 2 040 18 600 + 2 400 30 240 + 4 440 20 370 -t- 3 570 26 820 -t- 2 640 47 190 -t- 6 210 32 010 + 5 610 30 000 + 2 640 62 010 + 8 250 43 650 -t- 7 650 38 220 + 3 360 81 870 + 11 010 11 640 - 2 040 3 180 ± 0 14 820 + 2 040 Reallönernahar av minskningar åler börjat öka. Denna utvecklingförväntas bestå under de närmasle åren. Även hushållens reala disponibla inkomsterväxer. Mina förslag utgår från att dessa fakiorer sammantagna gör det möjligtall nu försiktigt minska bostadsbidragen i de delar där de inle ärbostadspolitiskt motiverade. De resurser som frigörs används till all ökastödet i höga bostadskostnadslägen. Som jag har redovisat i det föregåenderiktas ökningarna för främst fiU hushåll med två eller fyra barn. Ävenför etlbamsfamiQerna höjs bostads-koslnadsgränsen belydligl, eUer med 325kr./mån. Effektemai olika kostnadslägen av de föreslagna ändrade bostadskostnadsgränsernaframgår av följande sammanslällning. Därvid har antagits att bostadskostnadernaändras i samma lakl som andra priser. Maximalabostadsbidragsbelopp och ändring (kr./år) Bostadsbidragvid en bostadskostnad av 13 740 - 490 16 800 + 1 380 16 800 + 1 380 16 800 + 1 380 16 960 - 490 20 700 + 2 100 21 420 + 2 820 21 420 + 2 820 20 100 - 490 24 900 -370 27 300 + 480 27 300 + 480 20 100 - 180 24 900 -60 28 740 + 2 230 28 740 + 2 230 20 100 + 130 24 900 + 250 29 700 + 370 32 160 + 920 Anm: 1 ändringstalen förhushåll med fyra och fem bam har inräknats även de belopp som enligt förslageti fortsättningen lämnas i form av icke inkomsiprövade flerbarnstillägg.Tilläggen har i beräkningen förulsälls öka med ett belopp som motsvarar0,6 xbarnbidragets belopp för varje bara fr.o.m. fjärde bamet. Del hade varit önskvärtalt redan i denna första etapp kunna höja bostadskostnadsgränserna ytterligare,för att däi-rried snabbare nå fram till de mål för bostadsbidragen som jag harangett i den allmänna moliveringen. Mina förslag medför emellerlid alt slödelförändras även i andra avseenden. För enskilda hushåll kan dessa förändringarförslärka varandra. För vissa hushåll med låga bostadskostnader kan stödetdärigenom minska mer än vad som föranleds av höjningen av den nedrekostnadsgränsen. Del första steget av omläggningen kan inte göras större änatl de sammanlagda effekterna kan bäras av de hushåll som inle får del av någraförbättringar. Mina förslag är uppbyggdaså, all bidragen vid normal inkomsi- och hyresutveckling inle för någon gruppskall komma all minska nominellt med mer än någolöver . Minskningar av denna storiek kan inlräffa för makar somhos sig har bam för vilka de fär underhåUsbidrag eller motsvarande.Förutsättningen är då atl de dels bor kvar i en bostad med låga kosinader, delsinte drar någon nytta av den minskade avtrappningcn. För andra hushåll kanminskningarna som mesl uppgå till strax . Desammanlagda effekterna av mina förslag för hushåll med olika inkomsler ochbostadskostnader belyses genom följande exempel, som avser makar med etl barnoch ensamboende med två barn. De visar hur bidragen förändras mellan åren 1987och 1988 vid normala ökningar av löner och bostadskostnader. Samtidigtredovisas hur dagens bidragshushåll kan bedömas fördela sig på de intervallsom Ugger mellan de angivna värdena. Bostadsbidrag och ändring (kr./mån) Makar med ettbam 1986 (kr7år) Ensamboende med två bam 1986 (krär) Motsvarandeuppgifter för övriga hushållstyper med etl till fyra barn redovisas i bilaga 2. 4.4 Behovsprövat stöd till barnfamiljer för köp av äldreegnahem Mitt förslag:Sådana hushåll med två eller fler barn som har låga inkomsler får slöd för allförvärva äldre egnahem. Elt vUlkor är atl familjen skuUe komma all fåbosladsbidrag efter inflyttning i egnahemmet. Stödel lämnas på likartat sättsom vid ny- och ombyggnad av egnahem. Den garanterade räntesatsen bör dock varaen procentenhet högre, dvs. 5,del försia årel. Slödel införs för en försöksperiodpå . Skälenför mitt förslag: Bosladskommiitén konstaterade atl del, trots den allmänthöjda uirymmesslandarden, finns elt slort anlal barnhushåll som bor trångteller med lägre uirymmesstandard än del slora flerlalel. Majorilelen av dessahushåll bor i flerbostadshus där lägenhelerna i allmänhet är små, dvs. omhögsl tre rum och kök. Slörre lägenheler finns främst i småhus. Äldre småhusbebos i stor utsträckning av mindre hushåll utan barn. Nya barnhushåll hardärför oftast varit hänvisade lill nyproduktionen. Barnhushållenshöjda utrymmesstandard under 1970-lalel var främst en följd av att de i störteulslräckning än lidigare skaffade sig egnahem. En viktig förutsättning fördenna standardhöjning var således del belydande tillskottet av stora lägenheteri nybyggda småhus. är siluationen annorlunda. Bosladskommiiténhar behandlat vilka problem del minskade småhusbyggandet kan medföra när detgäller barnfamiQernas möjligheter atl få en godutrymmesstandard och olika ålgärder för ätt de även skall Prop.1986/87:48 kunna efterfråga och få tUlgång fill störte lägenheter. TiU dessaåtgärder hör att stödja störte bamhushåll med låga inkomsler så all de fårförbättrade möjligheter alt köpa äldre egnahem. Deras möjligheter att välja bostadskulle på så sätl öka. Bostadskostnadema vid förvärv av äldre egnahem blir somregel, åtminstone på kort sikt, högre än vid nybyggnad. Det kan också varasvårt atl finansiera sådana förvärv därför atl det ofta behövs kompletterandebelåning och en hög egen insals. Frågan om finansieringen av köp av äldreegnahem har behandlals av bostadskommittén. Kommittén konstaterar att det finnsett betydande utbud av sådana hus men alt del med nuvarandefinansieringsförutsättningar är svårt för barnfa-miQer i lägre och vanligainkomtlägen att köpa dem och klara de höga bostadskostnaderna. Bosladskommiiténhar föreslagit att stöd lämnas lill sådana hushåll med två eller flera bam somhar låga inkomster i förhållande lill försörjningsbördan för atl de skallkunna köpa äldre egnahem. Slödel skaU enligt förslagel lämnas i form avkommunal borgen för lopplån, slallig garanti för räntelån samt en särskUdskattereduktion för räntorna. Kommittén bedömer riskema för atl förvärvsstödelskuUe driva upp fastighetspriserna som små, med hänvisning lill atl siödetenbart riktas lill hushåll med liten belalningsförmåga. Flertalelremissinstanser som ullalar sig i frågan ställer sig posiliva tiU syftet medkommilléns förslag. Däremot framförs många invändningar i fråga om stödelsulformning. Föregen del kan jag ansluta mig tUl kommilléns uppfallning om behovet av elt slödmed den av kommittén angivna inriktningen.