prop · GA03128 · 1986-12-31 00:00:00 — Atl säljaren skall avhjälpafelet kan vara oskäligt om felet är sådant att köparen själv kan ombesöria enreparation och ett avhjälpande frän säljarens sida skulle fömtsatta att denneskickar reparatörer långväga ifrån. Atl kräva avhjälpande kan vidare varaoskäligt om felet är obetydligt i förhållande till kostnaderna för att avhjälpadet. I dessa fall kan köparen bli tvungen alt nöja sig med prisavdrag ellerskadestånd. Köparens möjlighet atl få igenom etl krav på avhjälpandeär, liksom krav pä annan naturafullgörelse, beroende av bestämmelsen i art. 28. Som nämnts är rätten till avhjälpande också underkastadregeln i första styckel. Köparen kan alltså inte kräva avhjälpande om han t.ex. redan har fått prisavdrag. På samma sätt som beträffande omleverans måste en köparesom vill ha avhjälpande framställa sitt krav i samband med att han reklamerarenligt art. 39 eller inom skälig tid därefter. Artikeln reglerar köparens möjlighet alt sällaul en tilläggstid för säljarens fullgörelse och anger en av de rättsverkningarsom följer av atl en tilläggstid har satts ut. Enligt första slycket får köparen sälla ut en skäligtilläggstid inom vilken säljaren skall fullgöra sina skyldigheter. Bestämmelsen har formulerats på ett allmänt sätt och utesluter inte att köparen kan sätta ut en tilläggstid också för omleverans och avhjälpande. Om säljaren är i dröjsmål och ännu inte har avlämnat varan, har utsättandet en tilläggstid en särskilt viktig rättsverkan, som dock inte framgår av nu ifrågavarande artikel. I så fall fär köparen nämligen enligt art. 49(1) punkt b häva köpet om säljaren inte avlämnar varan inom tilläggstiden och rätten att häva inträder utan att man behöver göra den annars nödvändiga prövningen av all avtalsbrottet är väsentligt. Genom att sätta ul en tilläggstid kan köparen däremot inte förvandla ett icke hävningsgmndande fel till etl fel som ger rätt atl häva. Enfömtsättning för atl köparen vid säljarens dröjsmål skall få häva Prop.1986/87:128 köpet efter utgången av tilläggstiden är att den salts ul enliglbestämmelsen i art. 47(1). Det innebär att det måste vara en tilläggstid som ärsä tydligt angiven atl del framgår när liden för fullgörelsen löper ut.Tilläggstiden måste vidare vara av skälig längd. Iandra stycket anges en annan rättsverkan av atl köparen har satt ul entilläggstid för säljarens fullgörelse. Enligt huvudregeln i detta stycke fårköparen inte göra gällande någon påföljd för avtalsbrott.En säljare som t. ex. uppmanats av köparen att avlämna varan inom viss tidskall alltså inte behöva riskera att köparen i ställethäver köpet. Det gäller även om dröjsmålet i och för sig är väsentligt och som sådanlskulle ge rätt lill hävning. Denna bestämmelse är emellertid inle begränsadtill fall då säljaren är i dröjsmål och ännu inle har avlämnat varan utangäller generellt. Om varan är felaktig och säljaren t. ex. uppmanats attavhjälpa felet inom viss lid, är köparen alltså förhindrad all under tilläggstideni stället göra gällande prisavdrag eller hävning. Attköparen är förhindrad att göra gällande påföljder får ansesgälla även om tiden inte uppfyller kraven i första styckel utan är oskäligtkort. Huvudregelnsordalag tyder närmast pä att köparen medan tilläggstiden löper över huvud lagelinte kan göra gällande påföljder för avtalsbrott, alltså inte heller för andraavtalsbrott än det som har föranlett atl filläggsti-den har satts ut. Omsäljaren t.ex. väl har avlämnat varan eller fullgjort omleverans före utgångenav den utsatta tiden, måste köparen emellertid anses oförhindrad att genastgöra gällande de påföljder som han i och för sig har rätt till. Denomständigheten att köparen sätter ut en tilläggstid skall inte uppfattas såalt köparen därmed avstår från den rätt han kan ha att kräva skadestånd fördröjsmål med fullgörelsen. Att köparen inle förlorar rätten till skadeståndsägs uttryckligen i andra stycket. Huvudregelni andra stycket är vidare underkastad den begränsningen atl den inte gäller omköparen har mottagit ett meddelande från säljaren om att denne inte kommer attfullgöra avtalet inom den av köparen utsaUa tilläggstiden. Det är i det lägetuppenbart atl köparen inle har någon anledning atl förhålla sig passiv gentemotsäljaren. Avbestämmelsens lydelse framgår att etl meddelande av ifrågavarande slag går påsäljarens risk. Det kan visserligen synas vara köparen - och inte säljaren -som har det största intresset av atl meddelandet kommer fram så alt han kangöra gällande andra påföljder när säljaren bestämt sig för att inte fullgöraköpet. Men det kan ocksä vara av betydelse för säljaren att köparen nås avmeddelandet så att köparen kan begränsa den skada som säljaren blir skyldig atlersätta (jfr art. 27 och art. 77). I denna artikel regleras säljarens rätt att efter tidpunkten för avlämnandet rätta till brister i fullgörelsen. Säljarens möjlighel alt före tidpunkten för avlämnandet rätta till fel eller brist i varan behandlas i art. 37. I båda artiklarna är del den avtalade - inte den faktiska - tidpunkten för avlämnandet som avses. Köparens rätt alt kräva fullgörelse eller rät telse behandlas i art. 46. Enligt första stycket fårsäljaren även efter tidpunkten för avlämnandet Prop. 1986/87: 128 på egenbekostnad råtta till brister i fullgörelsen av sina skyldigheter. Han måstedock kunna göra detta utan oskäligt dröjsmål och utan atl förorsaka köparenoskälig olägenhet eller osäkerhet beträffande möjligheten alt få ersäUning avsäljaren för sina utlägg. Säljarensmöjlighel alt rätta till brister i fullgörelsen innebär inte bara en räU förhonom att företa avhjälpande eller omleverans när varan är felaktig utan ävenatt han kan avlämna varan när han kommit i dröjsmål. Alll gäller naturiigtvisunder de fömtsättningar som anges i bestämmelsen. - Om säljaren vill rätta tillett fel genom aU företa omleverans, slår det honom fritt även om det är frägaom ett fel som inte är väsentligt och alltså inte ger köparen rält atl kräva omleverans. Enav fömtsättningarna för att säljaren skall få företa räuelse är att han kangöra det "utan oskäligt dröjsmål". I detta får anses ligga att - närdel är fråga om fel - tidsutdräkten skall bedömas i förhållande till självafelet och inte som om det förelåg dröjsmål med hela leveransen. En ytteriigarebegränsning av bestämmelsen är emellertid att den bara gäller om inle annatföljer av art. 49. Del innebär aU säljarens möjlighet att företa rättelse harförfallit om köparen har hävt köpet. Huruvida ett i och för sig allvarligt fel- som dock kan rättas utan oskäligt dröjsmål - är att anse som ett VäsenUigt avtalsbroU,är en tolkningsfråga. Det torde emellertid kunna hävdas att etl fel som kanavhjälpas utan oskäligt dröjsmål inte i och för sig utgör ett väsentligtavtalsbrott utan bara i förening med underlåten rättelse. 1fråga om dröjsmål med avlämnandet är det klart att köparen måste finna sig i aUavlämnande sker sä länge det inte är fråga om ett hävningsgmndande dröjsmål.Om dröjsmålet ä andra sidan är väsentligt eller en hävningsgmndande tilläggstidhar löpt ut, kan säljaren inte påfordra alt få ytterligare anstånd med fullgörelsen.En annan sak är att säljaren genom bestämmelserna i andra och tredje styckenakan ha rält atl avlämna varan trots alt det har inträtt etl dröjsmål som i ochför sig är väsentligt. Ytterligareen förutsättning för att säljaren skall få företa rätlelse är att det kan skeutan att förorsaka köparen oskälig olägenhet. En sådan olägenhet kan vara aUköparen mäste göra ett omfattande avbrott i sin verksamhel. Attsäljaren företar rättelser får inte heller förorsaka osäkerhet för köparenbeträffande hans möjligheter att få ersättning för sina utlägg. Denomständigheten atl säljarens åtgärder tvingar köparen till vissa utlägg, äremellertid inte skäl nog för att denne skall få motsätta sig rättelse. Om detföreligger risk för att köparen inte skall få sina utlägg ersatta av säljaren,kan köparen däremot vägra säljaren att företa rättelse. En sådan risk kannaturligtvis undanröjas genom alt säljaren ställer säkerhet. Atlsäljaren företar rättelse påverkar inte den rätt köparen kan ha tillskadestånd. Detta sägs uttryckligen i första stycket. Där erinras också om atträttelsen skall ske på säljarens bekostnad. Deövriga styckena i artikeln reglerar verkan av att säljaren undertätlar köparenom att han vill företa rättelse. Iandra stycket behandlas det fallet atl säljaren har begärt besked från '28 köparen huruvida dennegodtar fullgörelse inom en viss angiven tid. 1986/87: 128 köparen i ett sådant fallinte svarar inom skälig tid, får säljaren fullgöra inom den tid som han har angelli sin begäran. Ifall köparen inte har motsatt sig att fullgörelsesker inom den angivna tiden, får han inte göra gällande nägon påföljd somär oförenlig med säljarens fullgörelse. t. ex. inte häva ellerkräva prisavdrag innan det är klart humvida säljaren har lyckats med ettavhjälpande som denne kan ha avsett i sin begäran. Omsäljaren inte frågar köparen huruvida denne godtar fullgörelsen utan i ställetmeddelar att han kommer att fullgöra sin ifrågavarande skyldighet inom en vissangiven lid, får ett sådant meddelande samma verkan som en begäran enligt andrastycket. Detta sägs i bestämmelsen i tredje stycket. AvQärde stycket framgär att en sådan begäran från säljaren som avses i andrastycket går på säljarens risk. För alt denne skall få åberopa en sådan begäranmåste den alltså ha tagits emot av köparen. Delsamma gäller ett sådantmeddelande som avses i iredje stycket. I artikeln anges fömtsättningarna för köparens rätt att häva köpet på grundav säljarens avtalsbrott. De gmndläggande villkoren för hävningsrätien framgårav första stycket, medan det i andra styckel anges att hävningsrätien i en delfall måste utövas för att inte gå förlorad. Enligtförsta styckel kan köparen förklara avtalet hävt på endera av två grunder.Enligt punkt a gäller atl köparen kan häva om säljaren underlåter att fullgöranågon av sina skyldigheter enligt avtalet eller konventionen och detta utgörett väsentligt avtalsbrott. Vad som är ett väsentligt avtalsbrott skall avgörasmed slöd av art. 25. När det är fråga om dröjsmål behöver avtalsbrottetsväsentlighet inte nödvändigtvis ha att göra med dröjsmålets längd. När det ärfråga om fel kan del som nämnts under art. 48 finnas skäl att ta hänsyn till omsäljaren förklarat sig beredd att rätta till felet genom avhjälpande eller omleverans.Del är inte bara vid dröjsmål och vid fel i varan som hävning kan bli aktuell.Denna bestämmelse liksom hela avsnittet gäller vid säljarens avtalsbrottoavsett vad för slags avtalsbrott det är fråga om. Etl brott mot någon avsäljarens biförpliktelser som är väsenUigt kan därför också ge rätt till hävning.Om det väl föreligger ett väsentligt avtalsbrott, kan avtalet hävas genast utanatt köparen behöver medge säljaren någon tilläggstid. Enligtpunkt b gäller att köparen under vissa förutsättningar kan häva när han ienlighet med art. 47(1) har förelagt säljaren en tilläggstid för varansavlämnande. Hävning får i så fall ske om säljaren inte avlämnar varan inom dentid som köparen har satt ut eller om han förklarar att han inte kommer atlavlämna varan inom tilläggstiden. Under förutsättning att det är fråga om enbestämd fid av skälig längd får köparen alltså häva ulan att man behöver gå inpå någon prövning av om avtalsbrottet är väsentligt. Denna bestämmelse gällerdock bara om varan ännu inte har avlämnats, däremot inte vid andra avtalsbrottsom t. ex. när varan har avlämnats för sent eller när varan är felaktig. Ettobetydligt fel kan alltså inte förvandlas till ett som ger räll lill hävningäven om säljaren inte iakttar den tilläggstid som köparen kan ha satt ut föravhjälpande. Utöveratl någon av de i första stycket angivna förulsällningarna för 129 9 1986/87. hävning skall varauppfyllda, krävs det i vissa fall för atl köparen skall få Prop. hävaalt han utövar sin hävningsrält inom skälig tid. De fall då del krävs atl köparenframställer sin hävningsförklaring inom skälig tid är när säljaren har avlämnat varan, dvs. -i praktiken när varan har avlämnats för sent och när varan är felaktig.Atl köparen måste reklamera för att över huvud tagel få åberopa attvaran är felaktig framgår av art. 39. Sålänge varan inte har avlämnats, har köparen alltså kvar sin hävningsrält. Omsäljaren har tillkännagett sin avsikt att leverera inom viss lid och köpareninte har reagerat mot detta, är köparen dock förhindrad alt häva köpet omleveransen kommer inom den tid som säljaren har angett (se art. 48). Närdel är fråga om successiva leveranser kan köparen ha kvar hävningsrätien belräffandeutestående delleveranser utan att behöva iaktta någon särskild tid för hävningsförklaringen.Rätten atl häva kan han på motsvarande sätt ha kvar till dess attden sista delleveransen har skeU (jfr art. 73). Förde fall, emellertid, när säljaren har avlämnat varan följer av andra stycketatt köparen förlorar rätten atl häva avtalet, om han inte gör det inom vissadär närmare angivna tider. Omvaran har avlämnats , måste köparen håva inom skälig tid efter del atthan har fått veta att avlämnande skett (punkl a). Närdet är fråga om andra avtalsbrott än försenat avlämnande - närmast då fel ivaran måste hävningsrätien utövas inom skälig tid efter det atl köparen fickeller borde ha fått kännedom om avtalsbrottet. Detta anges i punkl b (i). Om t.ex. etl fel borde ha märkts vid köparens undersökning av varan, måste köparenhäva inom skälig tid efter undersökningen. Denna tidsfrist får dock antas varalängre än den skäliga tid inom vilken köparen måste avge en neutral reklamationenligl art. 39, dvs. underrätta säljaren om att han över huvud taget villåberopa felet. Iandra stycket punkt b finns ett par ytterligare regler för det fallet att varanhar avlämnats och det är fräga om annat avtalsbrott är försenat avlämnande. Detgäller om det har angetts en sådan tilläggstid som avses i art. 47 eller 48. Omköparen har satt ut en tilläggstid, måste säljaren utöva sin hävningsrält inomskälig tid efter utgången av tilläggstiden eller efter det att säljaren harförklarat att han inte kommer att fullgöra inom tilläggstiden (ii). Omsäljaren har angett en tilläggstid inom vilken han avser att fullgöra köpet,måste köparen utöva sin hävningsrält inom skälig fid efter utgången av dennatid. Och om köparen har förklarat att han inle kommer att godta fullgörelse,måste köparen utöva sin hävningsrält inom skälig tid efter det (iii). Omköparen har avgett hävningsförklaringen inom den tid som anges i andra stycketfår han åberopa den även om den t. ex. skulle försenas. Den går alltså på säljarensrisk (se art. 27). Bestämmelsernai art. 49 gäller köparens rätt att häva köpet när avtalsbrottet är ett faktum.Att köparen under vissa fömtsättningar kan häva redan på grund av ett befaratavtalsbrott framgår av art. 72. Närdet gäller verkningarna av hävning finns bestämmelser i art. 81 -84. Där framgår bl. a. atl köparen också kan förlora rätten att häva köpet om 130 haninte kan lämna tillbaka varan väsentligen i samma skick som del i Prop.1986/87; 128 vilket han mottog den. Jämförtmed gällande svensk rätt utgör konventionens väsentlighetskrav en någolsträngare förutsättning för hävning. Tilläggsfristen saknar motsvarighet iköplagen. Reglerna om tidsfrister för hävningsförklaring överensstämmer ihuvudsak med köplagens. I det förslag fill ny köplag somjag avser attlägga fram ligger emellertid reglerna omhävning på gmnd av säljarensavtalsbrott mycket nära motsvarande bestämmelser i konventionen. I artikeln regleras köparens rätt till prisavdrag. Prisavdrag kan kommaifråga om varan inte överensstämmer med avtalet - dvs. när del föreligger fel -men inte vid dröjsmål och andra avtalsbrott. Omvaran är felaktig, får köparen enligl bestämmelsen göra prisavdrag enligtförhållandet mellan den faktiskt avlämnade varans värde föravlämnandet och det värde som en avtalsenlig vara skulle ha haft vid sammatidpunkt. Prisavdragkan göras gällande vid sidan av ett krav på skadestånd men får naturligtvisinte avse samma förlust. Beroende på omständigheterna kan den ena eller denandra påföljden vara förmånligare för köparen och normalt sett har han rätt attvälja. Hans valrätt inskränks bara av all säljaren i vissa fall kan vara frifrån skadeståndsansvar (se art. 79). Delär inte någon fömtsättning för köparens rätt till prisavdrag atl felet ärväsentligt. Den omständigheten all betalning redan har skett utgör inte hellernågot hinder för köparen att begära prisavdrag. Eninskränkning i köparens rätt att göra gällande prisavdrag följer emellertid avandra meningen i bestämmelsen. Till att böria med gäller att köparennaturligtvis inie har rätt att göra prisavdrag om säljaren har lyckats atträtta till felet genom avhjälpande eller omleverans. Även om säljaren inte harföretagit rättelse förlorar köparen dock möjligheten att göra prisavdrag, omhan vägrar att godta att säljaren företar rättelse i enlighet medbestämmelserna i art. 37 och 48. Det sista innebär alltså att köparen inte utangmnd får avvisa en rättelse som säljaren har rätt att företa enligt dessabestämmelser. Omsäljaren har företagit rättelse men bara delvis lyckats eliminera felet, harsäljaren rätt till prisavdrag avseende det kvarstående felet. Även om säljarenhar lyckats atl rätta felet, kan köparen ha rätt till skadestånd på grund avförluster han drabbats av i samband med rättelsen. Vadkonventionen innebär i fråga om köparens rätt till prisavdrag överensstämmer iallt väsentligt med såväl köplagens som köplagsförslagets reglering. Denna artikel gäller s.k. partiellt avtalsbrott på säljarens sida, dvs. närdet föreligger dröjsmål eller fel bara beträffande en del av varan. Omsäljaren avlämnar endast en del av varan eller om endast en del av den avlämnade varan är avtalsenlig, skall enligt första stycket bestämmel serna i art. 46-50 tillämpas beträffande den del som saknas eller inte är avtalsenlig. Att reglema om t. ex. prisavdrag är tillämpliga också när ett fel bara hänför sig till en del av leveransen hade kanske inte behövt sägas. väsentliga med dennabestämmelse är emellertid att den slår fast atl köpa- Prop. 1986/87: 128 renkan häva avtalel såvitt gäller en del, om de i art. 49 angivna förutsättningarnaför hävning är uppfyllda beträffande denna del av leveransen. Delvis samma saksägs i art. 73 (1) men där är det bara fråga om avtal om successiva leveranser.Den ifrågavarande bestämmelsen medger partiell hävning trots atl det inte ärförutsatt i avtalel atl fullgörelsen skall ske genom delprestationer. Andraslycket gäller köparens möjlighet att häva avtalet i dess helhet när detföreligger ett partiellt avtalsbrott. Bestämmelsen i detta stycke utgör delvisen upprepning av vad som framgår av huvudregeln om hävning i art. 49. Del sägssålunda att köparen får häva avtalet i dess helhet endast om underlåtenhetenatt avlämna varan i dess helhet eller i avlalsenligt skick utgör ett väsentligtavtalsbroU. Det är alltså bara när det partiella avtalsbrottet är väsentligtför hela köpet (jfr art. 25) som det kan ge rätt till total hävning. Denomständigheten att köparen har salt ut en tilläggsfid för avlämnandet av en delsom saknas, medför således inte att han kan håva köpet i dess helhet ifallavlämnandet av det som saknas inte sker inom tilläggstiden och detta inte i sigulgör elt väsentligt avtalsbrott sett lill köpet som helhet. Någonmoisvarighet till bestämmelserna i denna artikel finns inte i köplagen. (Ang.frågan om partiell hävning se Almen s. 616 ff.) Konventionen saknar å andrasidan motsvarighet till regeln om brist i 50 § köplagen. Avsikten är att köplagsförslagetskall uppta regler som överensstämmer med konventionens art. 51. Artikel52.1 denna artikel behandlas det som man med svensk terminologi brukar kallaförtida leverans (första stycket) och överleverans (andra stycket). Omsäljaren avlämnar varan före den fastställda tidpunkten, får köparen enligtförsta stycket antingen godta avlämnandet eller avvisa varan. Köparen haralltså valfrihet och behöver inte godta ett för tidigt avlämnande ifall del intepassar honom. Vad som är för tidigt beror naturligtvis på vad parterna harkommit överens om beträffande tiden för avlämnandet. Om inget sagts eller manbara bestämt en sista dag, kan det naturiigtvis inte bli fråga om någon förfidaleverans. Se betr. avlämnande och tiden för avlämnande art. 31 och 33. Föratt få avvisa varan behöver köparen i och för sig inte visa att det skulle varaolägligt för honom att ta emot den för . Ett missbruk av den frihet somkonventionen ger kan dock förmodligen anses strida mot god sed i internationellhandel och skulle därmed kunna stävjas med stöd av tolkningsregeln i art. 7. Köparenhar inte någon rätt att häva köpet på den gmnd att varan erbjuds honom förtidigt. Om han avvisar varan, innebär det bara ett tillkännagivande av att hanför tillfället inte vill la emot varan och det påverkar inte avtalet somsådant. Säljaren kan alltså inte heller åberopa avvisandet för att senare intefullgöra köpet . Omsäljaren avlämnar en störte mängd än vad som har avtalats, får köparen enligt andra stycket antingen godta avlämnandet av den överskju tande mängden eller avvisa den. Ocksä när det gäller överleverans har 132 köparen alltså valfrihet. Valfriheten innebär här attköparen även kan Prop. 1986/87: 128 godta en del av överleveransen ochavvisa den ålerslående delen. Som regel får köparen inle avvisa hela det avlämnadepartiet utan endast den överskjutande delen. Ifall det inte är möjligt förköparen att avvisa bara den överskjutande delen och säljarens överieveransutgör ett väsentligt avtalsbrott, kan köparen dock avvisa hela partiet. DeUakan inträffa om det har utfärdats ett enda transportdokument för hela partietoch köparen måste betala för allt för att få ut den mängd han köpt. 1 den mån köparen godtar avlämnandet av en överskjutandemängd, skall han betala för denna enligt samma prisberäkningssält som för den avtalsenligamängden. Detta följer av andra meningen i andra styckel. Antingen det är fråga om förtida leverans eller överleveranskan köparen naturligtvis drabbas av kostnader utöver vad han haft anledning atlräkna med för ett avlalsenligt avlämnande. Detta gäller även om köparen avvisarleveransen, eftersom han i det läget kan vara skyldig atl ändå ta hand om varanför säljarens räkning (se art. 86). Om köparen godtar det avlalsslri-digaavlämnandet, kan han få sina kostnader ersatta som skadestånd av säljaren.Ifall köparen avvisar leveransen, har han rält till ersättning av säljarenenligt art. 86. Någon motsvarighet till konventionens regler om förtidaleverans och överleverans finns inte i den gällande köplagen och övervägs inteheller för köplagsförslaget. 6.3.3 Kap. III Köparens skyldigheter Kapitlet om köparens skyldigheter är uppbyggt på i principsamma sått som del föregående kapitlet om säljarens skyldigheter. Efler eninledande bestämmelse (art. 53) följer i avdelning I bestämmelser om köparensskyldighet all betala för varan (art. 54-59). Avdelning II, som bara består av en artikel,handlar om köparens skyldighet att motta leverans av varan ("take delivery","prendre livraison"). I avdelning III (art. 61-65) regleraspåföljderna av köparens avtalsbrott. Artikeln slår i allmänna ordalag fast atlköparen är skyldig att betala för varan och att motta leverans av varan. Köparen skall fullgöra sina skyldigheter som avtalet ochkonventionen förutsätter. Vid en konflikt mellan innehållet i konventionen ochdel som avtalats tar emellerfid avtalel över eftersom konventionen ärdispositiv (art. 6). Det kan följa av avtalet alt köparen också har andraförpliktelser än atl betala för varan och motta leveransen. Det är visserligenbara innehållet i de senare förpliktelserna som behandlas i konventionen, menbestämmelserna om påföljder vid köparens avtalsbrott gäller också hans andraförpliktelser. Avdelning I Betalningen för varan I detta avsnitt regleras frågor om betalningsskyldighetensnärmare inne börd såsom prisets bestämmande (art. 55 och 56) och platsen och tiden för 133 betalningen(art. 57-59).