prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Socialslyrelsen avser atlunder de närmasl följande åren följa förverkligandet lill avriksdagsbeslutet om en förskola för alla barn. I början av år 1987redovisar tillregeringen sitt arbete med pedagogiski program för förskolan. Slyrelsen kommerunder alt färdigställa program för fritidshemsverksamheten. kommervidare att arbeta fram underlag för fortbildning ulifrån de pedagogiskaprogrammen och särskilt beakla områden som kommunerna prioriterar i sinariktlinjer. Socialslyrelsen föreslårall bidragen för fortbildningsinsatser höjs från 2,5 milj. kr. fill 3,5 milj.kr. Utbyggnaden av barnomsorgen ska ske i enlighelmed beslut. ska alla förskolebarn från ett och ell halvtårs ålder ha rätl alt della i någon form av barnomsorg. Denna rättavser daghem, föräldrakooperativ, familjedaghem, öppen förksola ellerdeltidsgrupp beroende på föräldrarnas förvärvarbele eller studier och barnensbehov. Efler beslulhar en snabb utbyggnad av barnomsorg i olika former påbörjats i kommunerna.Samlidigt har effekterna av det nya statsbidragssystem som infördes börjalmärkas. Det nya bidragssystemel har medfört atl slalens ulgifter har ökatkraftigl uiöver vad som följer av utbyggnaden av nya platser i barnomsorgen ochvad som beräknades vid införandel av del nya bidragssystemet. Ökningen hänförsig bl.a. till en oförutsedd ändrad fördelning av heltids- resp. deltidsplaiseri barnomsorgen. Till den del denna ändrade fördelning återspeglar ell faktisktförhållande innebär även detta en ökad volymtillväxt i timmar mätt. RRV haremellertid i sin analys av kostnadsutvecklingen (stalsbidragel lillbarnomsorgen - en analys av koslnadsulvecklingen Dnr 1985:1014) pekal på atlkommunernas incitament atl kontrollera om den överenskomna och dokumenteradevistelsetiden också är den fakiiska är svagt med nuvarande bidragsystem. Också volymulvecklingenhar i efterhand visat sig bli klart slörre än vad som kunnat beräknas i samband med fastställandet av statens budget för följande budgelår. ligger väl i linje med beslut om utbyggnad av en förskola för alla barn. Del är emellerlid otillfredsställande att siatsmakterna inle i samband med beslutet om den kommande budgeien har full kontroll över den beräknade anslagsbelastningen. Delvis kan detta rättas till genom konkreta åtgärder för atl öka fillgängligheten av del statistiska underiag som erfordras för analysberäkningen. Regeringen har därför på föredragning av chefen för civildepartementei uppdragit åt SCB att redovisa sin barnomsorgsslatistik före den 1 seplember . En annan åtgärd är all ändra bestämmelserna om slalsbidrag, så all mättidpunkten för anlalel inskrivna barn och senasle ansökningsdag för kommunerna tidigare läggs. En sådan ändring ankommer på regeringen. Enligt min mening måste emellertidyllerligare ålgärder vidlas för att öka Prop. 1986/87:100 regeringens ochriksdagens möjligheter att överblicka den framtida anslags- Bil. Även de enskilda kommunerna bör - på samma sätt som slalsmakterna- kunna överblicka statsbidragets effekler över liden. En översyn av denuvarande statsbidragsreglerna framslår mot denna bakgrund som nödvändig. Jagavser atl senare under innevarande riksmöie föreslå regeringen att föreläggariksdagen en särskild proposiiion om statsbidragen fill barnomsorgen. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt, i avvaktan på ensärskild proposiiion i ämnel, tillBidrag till barnomsorg för /88 beräkna ett förslagsanslagav 8 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader för hemspråksträning för 5-och 6-åringar med annathemspråk än svenska. Statsbidraget har fastställts till 3 375 kr.Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1977:628) om statsbidrag tillhemspråksträning i förskolan (ändrad 1979:266 och 1985:603). föreslår atl bidrag skall ulgåför samtliga barn i förskoleåldern som får hemspråksträning. Socialslyrelsen föreslårmed hänvisning till sin skrivelse tillregeringen atl ett bidrag på . per barn och år skallulgå för de svenska barn som året före skolstarten går i förskola i utlandet ianslulning till uilandsskolor. beräknarmedelsbehovei ulifrån antagandet atl samtliga barn i förskolan med annathemspråk än svenska erhåller hemspråksiräning samt utifrån en uppräkning avbidragsbeloppet per barn. Vidare antas all bidrag även ulgår till förskolor somär knutna lill svenska uilandsskolor. Socialslyrelsen föreslår ingenfinansiering av reformerna. Del lolala medelsbehovetberäknas av lill 43,8 milj. kr. för /88. Målel för hemspråksträningen i förskolan är, somäven anges för skolans hemspråksundervisning, att främja en akliv ivåspråkighel och att stödja barnets språkutveckling med förankring i det egna språket. Hemspråksslödet för förskolan gäller endasl etl språkper barn. 1986/87:100 del i förskolan omfalttar också ett första språkslöd isvenska. Delta är särskilt Bil. 7 viktigti bosladsområden där svenska inte utgör del dominerande språkel i den omgivandemiljön. Jag beräknarutifrån nuvarande regler anslagsbehovet för nästa budgetår till . Jag hemsläller all regeringen föreslår alt till Bidrag nit hemspråksiräning iförskotan för /88 anvisa etl förslagsanslag av . ären cenlral förvaltningsmyndighet med uppgifl atl handlägga frågor rörande barns miljöoch barns säkerhet. Instruktion för barnmiljörådet framgår av särskild förordning(1980:572). ledsav en slyrelse bestående av ordförande och tio övriga ledamöter. I styrelsen, som utses avregeringen, ingår ledamöter med anknytningbl.a. fill , , , , slatens planverk och slalensIrafiksäkerhelsverk. Barnmiljörådelsverksamhel omfaltar olika samordningsprojekl inom barnsäkerhets- ochbarnmiljöområdei. Vidare arbelar rådet med särskild information inomdessa områden genom skrifter, konferenser, utställningar, seminarier m.m. Enreferensgrupp för barnsäkerhet och en för barnmiljö är knuten fill rådet isyfte att samla in erfarenheter, stimulera till och samordna olika insatser,sprida information och uppmärksamma brisier i barns miljö. Rådet medverkar ocksåi ett samarbete med de övriga nordiska länderna i barnsäkerhetsfrågor. För att på ett tillfredsställande sätt kunna svarar motde krav som ställs på rådet anser rådet att dess informationsanslag börförstärkas. Rådet framhåller bl.a. att barnolycksfallen under senare fiddelvis ändral karaktär. En del avolyckorna har etl direkt samband med det ökande våldet i samhället. Dettaställer ökade krav på förebyggande insatser för sida. Barnmiljörådetföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: 1. Huvudförslag budgeiårei 1987/. Minskningen av utgifter na fördelas rned fördelningen 0,5 och O % förförsta, andra respektive tredje årel. avvecklas vilket innebären besparing med . Medelbegärs för en ny tjänst som handläggare av barnmiljöfrågor (+ . ), för vikariats- ochöveriidstillägg i samband med långtids- sjukdom och graviditetsledighet(+200 000 kr. ), för förstärkning avin formationsverksamheten (-1- .) och ökning av reseanslaget (+39 000 kr. Barnmiljörådethar under de senasle budgelåren haft möjlighel att ta ul avgifter för anordnandet av konferenser och för visst informationsmaterial. Under /87 beräknasinkomsterna . vilket inte uppväger produktionskostnaderna förde försålda publikationerna. Under /87 kommer rådet atluireda den administrativa hanleringen av försäljningsverksamhelen. Prop.1986/87:100 Bil. Beräknadändring 1986/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning 2 807 000 (1710 000) (+ 72 000) För budgeiårei 1987/88 bör medel för Barnmiljörådelsverksamhet beräknas med utgångspunkt i rådets huvudförslag. som förstärkning av informalionsanslagel och 39 000 kr.som förstärkning av reseanslaget. För atl förbättra rådels möjligheter lillbl.a. fakturahantering i samband med konferensverksamhet och försäljning avmaterial föreslår jag att tilldelas . somengångsanvisning för inköp av datautrustning. Med hänvisning fillsammanställningen beräknar jag anslagettill . Jag hemställer alt regeringen föreslår atl lillBarnmiljörådel för /88 anvisa etl förslagsanslag av . för inlernalionella adoptionsfrågor ()är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för information, tillsyn och kontrolli frågorrörande internationella adoptioner. Instrukfion för framgår av särskild förordning (1981:681, ändrad1986:891). Socialnämnderna skallfrån enligt lagen (1984:1092) om ändring i socialtjänstlagen(1980:620) inhämla ett yttrande från om tillförlitligheten i ettförmedlingsärende när det är fråga om adoption av utländskt barn utan medverkanav aukloriserad organisation. Nämnden ansvarar vidare för frågor enligtförordningen (1976:834) om prövning av utländska beslut om adoption (ändrad1981:674) saml frågor om auktorisation av organisaiioner enligt lagen(1979:552) om internationell adoptionshjälp (ändrad 1981:580 och 1984:1093).Efter ansökan och särskild prövning kan ge auktorisation till ideellaorganisaiioner som avser arbeta med internalionell adopfionshjälp. beslularockså om fördelningen av statsbidrag till sådana organisaiioner. Nämnden består av elva ledamöter, som förordnasav regeringen. 1986/87:100 Bil. Anspråken på ökar och innehållel i kravenförändras allt eftersom t.ex. de adopterades situation förändras. Genom härdaprioriteringar samt omfördelning av arbetsuppgifter rn.m. har de ökadeanspråken lillgodosetts med befintliga resurser. Detta innebär i sig enbesparing. kan också visa andra ringsvinster. En nedskäming av nuvaranderesurser avvisas bestämt. föreslår därför att myndigheten kompenseras förde nedskärningar som följer av huvudförslaget samt därutöver filldelas vissa smärreresurser, väsenlliga för att skall kunna utföra sina av regering ochriksdag ålagda uppgifter. föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande: Pris- och löneomräkning. För bl.a. förstärktinformationsverksamhet och utbildning av kanslipersonal i personal- ochekonomiadminislrativa frågor önskas extra medel (+ ). Vidare yrkasatl en nedskärning enligt huvudförslaget inte fillämpas på myndighetens löne-och förvaltningsanslag (+ . Förbidrag till auktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälpföreslår (+- 93 000). Beräknad ändring1987/88 (därav lönekostnader) (1 716 000) (+ 71 000) Statskontoret har i en rapport (1986:21) frånden analyserat kostnader och servicenivå hos de aukloriseradeorganisalionerna. särskildautredningsman som arbelar med all se över kosinaderna för Prop. 1986/87:100enskilda i samband med adoption av utländskt barn räknar med atl kunna Bil.7 lämna ell betänkande . Jag delar i huvudsakNIA:s bedömning av effeklerna av en resursfördelning enligt huvudförslaget förbudgeiårei 1987/88. Jag föreslår all nämnden undantas från huvudförslaget. Dellaundanlag har finansierats genom omfördelning av andra förvaltningsresurser inomsocialdepartementets huvudtitel. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag medelsbehovet för näsla budgelår för nämndens verksamhet och för bidrag lillauktoriserade organisaiioner för inlernationell adoptionshjälp till . Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Statensnämndför internationella adoptionsfrågor för /88 anvisaett förslagsanslag av . G.Omsorg om äldre och handikappade Prop.1986/87:100 An » Bil- 7 Insatserna för äldre och handikappade skallfrämja ekonomisk och social trygghet samt göra ett aktivt deltagande isamhällslivet möjligt. Den verksamhet somfinansieras från anslag under della avsnitt riktar sig till både äldre ochhandikappade. Området har hög prioritet. Även i rådande kärva budgetläge haromfördelningar och besparingar inom andra områden gjort del möjligt atltillföra verksamhelen nya resurser. Jag ålerkommer härtill i del följande. Ålgärderna inom samhällets omsorger om äldremänniskor syftar till att förstärka äldres delaktighet i samhällsgemenskapen.Gemensamt för de vidlagna ålgärderna är att de skall utveckla och säkerställadels etl boende med god kvalitet dels service och vård och trygghel. Statsbidraget tillkommunernas sociala hemhjälp består av två delar; dels eltbelopp per årsarbetare inom hemhjälpen dels ett schablonstöd i form av ettbelopp per person inom gruppen ålders- och förfidspensionärer. ull att ge kommunerna frihet att utveckla hemhjälpen efter lokalaförutsättningar. Schablondelen av statsbidraget saknar därför begränsningarför kommunerna i fråga om användningssätt. Fr.o.m. budgetåret1984/85 finns också ett särskilt slöd i form av projektmedel för att utvecklaoch förnya den sociala hemhjälpen. Den hitfillsvarande bidragsgivningen visaratl kommunerna har många uppslag om förändringsarbete för att åstadkomma ökadeffektivitet i verksamheten, tillgodose äldres och handikappades behov avservice samt förhindra institutionellt boende. fördeladesmedel till ca 240 projekl, de flesta med primärkommun som huvudman.Erfarenheterna från utvecklingsarbetet har på olika sätt förts ul tillkommuner, organisationer och andra berörda. Äldreberedningen (S1981:01) beräknas överlämna sitt huvudbetänkande med förslag till rikllinjerför äldreomsorgen under första halvårel 1987. Jag avser att återkomma fillregeringen med en proposition i denna fråga. Den pågåendeomstruktureringen inom äldre- och handikappområdet mot öppna vård- och boendeformer släller stora krav på framför alll primärkom munernas sociala hemtjänst. Det är därför angeläget alt finna en mer permaneni lösning av kostnadsfördelningen mellan siaten, kommuner och landstingskommuner i samband med omstruktureringen av vården. Utred ningsarbete av betydelse härför pågår bl. a. inom äldreberedningen. I avvaktan härpå bör, som ett provisorium för i första hand , en höjning av årsarbetarbidraget till social hemhjälp med . motsvarande ca 250 milj. kr. leda till atl en betydande del av kommunernas kostnadsökningar för omstruktureringen kan täckas och alt kommunerna därför kan avstå från ytterligare krav på ersättning från landstingskommunerna. Den totala överföringen av medel från landsiingskommunerna lill kommunerna kan HO därmedbehållas på överenskommen nivå. Avsikten är alt efter 1988 få Prop. 1986/87:100 till stånd en mer permaneni lösning. Skulle inle detta visasig vara möjligt bör Bil. 7 ell liknande förfarande lillämpas även . Uppgifterna inomäldreomsorgen, liksom inom handikappomsorgen, ligger i allt väsentligt påkommunerna och landstingskommunerna. Arbelet med alt fullfölja samhällelsinsatser inom äldreområdet påverkas bl.a. av den förvänladebefolkningsutvecklingen. Den snabba ökningen av antalet personer i gruppen 65år och äldre ligger bakom oss. Under resten av 1980-talel förutses enökning av denna grupp om ca 10 000 personer om årel. Vid början av 1990-taletupphör ökningen, och beräknas anlalet personer varamindre än . Däremot förändrasäldregruppens sammansättning under reslen av 1900-lalet. Enligt preliminärauppgifter förutses en kraftigare ökning av antalet personer i gruppen över 80års ålder än vad man lidigare räknal med. Denna grupp äldre kommer fram atl öka från nuvarande 313 000 personer lill ca 438 000. Det ärbland dessa äldre som behoven av service, omvårdnad och vård är störst. Staten dellar finansiellli landstingskommunernas och kommunernas verksamhet för äldre och handikappadegenom ell omfattande slödsystem. Hemhjälp och färdtjänst är jämte denlandstingskommunala hjälpmedelsverksamheten hörnpelare för alt förverkhga depolitiska målen inom såväl äldre- som handikappområdet. Under detta avsnitt beräknasmedel för statsbidrag till social hemhjälp och färdtjänst. Statsbidrag fillhjälpmedelsverksamheten utgår via den statliga ersättningen tUlsjukvårdshuvudmännen. Ca 315 000 äldre ochhandikappade får social hemhjälp. Hemhjälpen har utvecklats till enmångskiftande, serviceinriktad socialtjänst för personligt stöd. Exempel pådenna utveckling är boendeservice för personer med omfallandefunktionsbegränsningar, verksamhet vid dagcenlraler och ledsagarhjälp.Kommunerna utvecklar i samarbete med sjukvårdshuvudmännen områdesanknutenservice, där de boende har tillgång till socialtjänst, fritidsverksamhet ochsjukvård. På många håll har vårdplaneringsgrupper bildats, där sjukvårds- ochhemhjälpspersonal ingår i syfte att samordna insatserna inom äldreomsorgen.Landstingskommunernas sjukvård i hemmen har utvecklats i omfattning ochkvalitet och utförs i allt högre grad i samarbete med kommunernashemhjälpspersonal. För äldre, som behövermera omfattande personlig omsorg, inrättar kommunerna bostäder med gemensamservice. Detta sker bl.a. genom ombyggnad av ålderdomshem, vilket gerförutsättningar för en mer individuellt anpassad service. Antalet lägenheter iservicehus är ca 32 000. Kommunerna planerar all under kommande Ireårsperiodbygga ytterligare ca 10 000 servicebostäder. Antalet platser i ålderdomshem,f.n. ca 52 000, beräknas minska genom nedläggning och ombyggnad. Pensionärsorganisationernaspelar en betydelsefull roll för inriktningen och ulformningen av insatserna för de äldre. Det är särskilt viktigt, att de förmedlar sina kunskaper om äldres situafion, problem och behov till slatliga och kommunala organ och att information om dessa organs mål och medel kan återföras til) de enskilda medlemmarna. Genom pensionärsråd i 111 kommunernaoch förtroenderåd vid institufioner och i stärker de Prop.1986/87:100 Pensionärsorganisationerna gör dessutom stora insatser Bil. genomsysselsättnings- och kontaktverksamhet bland äldre och deltar också aktivti utvecklingsarbete av olika slag. Ekonomiskt stöd till pensionärsorganisationernapå riksnivå beräknas under anslaget A 4. Målet för handikappolitiken är alt görasamhällel lillgängligl för alla. Endasl då kan samhällel präglas av dengemenskap som behövs för att utveckla och förbällra villkoren för allamänniskor. Del syslem avhandikappåtgärder som vuxil fram under de senasle årtiondena har i grundenförändrat levnadsvillkoren för handikappade. En förändrad syn på handikapp harvarit en förutsättning för denna utveckling. Handikapp uppfattas numera som denegativa följderna av brister i den verksamhet och miljö som uteslängermänniskor med funklionsnedsättningar. Denna syn på handikapp innebär att allverksamhet - både offenflig och prival - måste utformas så alt den ärlillgänglig för alla. I likhet med vad somskett har genom omprioriteringar och besparingar utrymmeskapats även i denna budgetproposition för vissa nya insatser inomhandikappområdel. Av den lolala ramen, som för /88 har kunnatavsättas för reformer på handikappområdel, har medel reserverats för enreformering av bilstödel lill handikappade, som jag bedömer vara av storbetydelse. Jag beräknar atl denna reform kan genomföras . De nya insatser somföreslås för /88 görs under flera huvudtitlar. Undersocialhuvudtiteln föreslås bl.a. en forlsall krafiig uppräkning av bidragettill handikapporganisationerna, en permanentning av den s.k. rikstolkljänstensamt vissa resurstillskott vad gäller de särskilda statsbidrag som utgår underanslaget G 7. Kosinader för viss verksamhet för synskadade och döva. Sverigehar åtagit sig att i augusfi 1987 vara värd för etl FN-expertmöte som skallutvärdera de hittillsvarande erfarenheterna av det utlystahandikappårtiondet. Under anslaget I 2. Vissa internationella kongresser iSverige anvisas medel för detla expertmöte. I sammanhanget bör också nämnas attde fr.o.m. beslutade undantagen från läkmedelsrabalteringen skallslopas. Underarbetsmarknadshuvudtiteln lämnas förslag bl.a. om höjd ålders gräns när det gäller handikappade ungdomars medverkan inom ungdomsla gen samt en viss utökning av möjligheterna att kombinera lönebidragsan slällningar med bidrag till arbetsbiträde. Vidare har genom omprioriteringar utrymme skapats för en ökad sysselsältningsvolym inom Samhällsföretags gruppen för atl i första hand ge arbete åt fler gravt handikappade på orter där behoven är särskilt stora. Inom föreslås vissa resurstillskott till bl.a. framställning av läromedel för handikappade elever och de statliga specialskolorna. På vuxenuibildningsområdet lämnas förslag om utökade resurser dels till siudieförbundens handikappverksamhel dels fill olika handikappåtgärder inom folkhögskolorna. Min uppfattning är atlbilstödsfrågan måsle beiraktas som ell av de Prop. 1986/87:100 allra meslangelägna områdena för reforminsalser för handikappade. 7bemyndigande av regeringen tillkallades en utredningsman,med uppgift att bl.a. undersöka möjligheterna atl vidga den personkrets somskall vara berättigad lill bilstöd. Utredningsmannen har avlämnat sillbelänkande Bilstödel åt handikappade (Ds S 1986:11), som kommer attremissbehandlas. Regeringen avser attunder återkomma lillriksdagen med förslag om ell nyll bilstöd till handikappade. Avsikten är då attlägga förslag som innebär såväl en uividgning av personkretsen med rält lill bilsiöd som vissa förbällringar avsjälva siödet. Preliminärt beräknar jag atl ett nytt och utvidgat bilstöd börkunna träda i krafl den 1 juli 1988.Som jag redan påpekal har, inom den ram som regeringen för /88avsatt för reformer på handikappområdel, vissa medel reserverats förgenomförande av ett nytt bilstöd vid ingången av budgetårel 1988/89. Efler regeringensbemyndigande har jag lillkallat en särskild utredningsman med uppgifl(Dir 1986:31) all kartlägga och analysera den nuvarande situationen påhjälpmedelsområdet och atl, om del är motiverat, föreslå olika ålgärder för altfå till slånd en bäitre fungerande och mer eftekliv hjälpmedelsverksamhet sellur både den enskildes och samhällets perspektiv. Statens handikapprådredovisade rapporlen Karlläggning av del ekonomiska slödel tillhandikappade (Ds S 1985:6). Kartläggningen har bl.a. givit underlag tillregeringens beslut att tillsätta ovan nämnda uiredningar angående bilsiöd ochhjälpmedel till handikappade. Karlläggningenkommer även fortsätiningsvis atl utgöra ett viktigt underlag för delforllöpande reformarbetet inom handikappområdet. Färdtjänsten är en del avlandets kommunikationssystem. Den skall tillgodose behovet av förflyttning föryngre och äldre personer, som har väsentliga svårigheter atl förflytta sig påegen hand eller anlila allmänna kommunikalioner. Statsbidraget tillfärdtjänsten, som infördes , har en avgörande betydelse för atlbibehålla och förstärka denna service. Färdtjänst finns i alla kommuner och ca360 000 personer har legilimalion all anlita den. Vad gäller omsorgerna ompsykiskt utvecklingsstörda har den nya omsorgslagen trätt i kraft (prop. 1984/85:176, SoU 27, rskr. 386, SFS 1985:568). Därmed har de grundläggande principerna om integrering och normalisering för psykiskt utvecklingsstörda bekräftats. har personkretsen vidgats till all omfatta personer som på grund av förvärvad hjärnskada blivit begåvningshandikappade samt personer med barndomspsykos. För atl bereda frågan om behovet av omsorger för andra barn och ungdomar än dem som omfattas av den nya omsorgslagen har jag efter regeringens bemyndigande () tillkallat en arbelsgrupp, som beräknas kunna avsluta sitt arbele . Den kommunala barnomsor gen har numera ansvar också för psykiskt utvecklingsstörda förskolebarn, vilkas behov av särskilt pedagogiskt stöd lillgodoses genom insatser av förskolekonsulenler. Frågan om forlsall verksamhet med undervisning av vuxna psykiskt utvecklingsstörda bereds f.n. i regeringskansliel. 8 1986/87. Genom anslaget till denstatliga slyrelsen för vårdartjänst bedrivs Prop. 1986/87:100 verksamhet förvissa handikappade sluderande. Vårdartjänsten ökar svårt Bil. 7 handikappademänniskors möjlighet alt studera vid högskolor, folkhögskolor ochgymnasieskolor. Verksamhelen gäller dels boendeservice och habililering ålgymnasieelever inom en försöksverksamhel i , delsboendeservice åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor. Under delta anslagberäknas vidare medel för slöd tillvissa handikapporganisationers anläggningar för rekreation och lurism. Frånanslaget bekosias också bidrag lill i , till hörselteknisk forskning samt lillnaturhistoriska riksmuseels palynologiska laboratorium för viss forskning ochallergiservice.