prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:100 idrott, kultur, forskning,fritid och handel hör internationella kontakter till Bil. Turismen, rekreationenoch reseindustrin kan omsätta och ulnyllja produklionsresurser ochkonkurrensfördelar lill enlivskraftig framtidsnäring. Del handlar nu om all utnyttja de tungasamhällsinvesteringar som redan är gjorda i nalur, infrastruktur och kunskap. turistrådgenomgår en förändring för att bli en effekliv del i denframlida ulvecklingen. Verksamheten koncentreras till två områden - utvecklingav nya möjligheter resp. service tillreseindustri och samhälle. presenlerartvå alternativa ambitionsnivåer - elt huvudförslag och ell treårigt offensivtförslag. Båda bygger på en förändrad verksamhetsinriktning. Huvudförslagetulgår från den finansiella ram som anges i regeringens riktlinjer, turistrådhemsläller för /88 all regeringen uiöver etl huvudförslag på 77milj, kr. anvisar ett nytt anslag för en ireårig investering i svensk lurism påsammanlagt 250 milj, kr. föreslår atl regeringen för dennainvestering avsätter 60 milj, kr. /88 varav 15 milj. kr. kandisponeras /87. har även i annat sammanhangredovisal behov av yllerligare bidrag genom lilläggsbudgel för sin verksamhetunder /87. Huvuddelen av de finansiella resurserna kommeraltkoncentreras lill att initiera,underlätta och medverka i utveckling av utbud, försäljning och marknadsbearbetning. Under höslen 1985redovisade turistråd förslag avseende utbildnings- ochforskningsbehov inom seklorn fritid, rekreation och lurism. I tidigare sammanhang har lurismhögskolorna- bl.a. högskolan i - framfört förslag om särskilda resurser på områdetturismforskning. Skidsäkerhetsrådet ochRiksförbundel Svensk trädgård har gjort framslällningar angående statsbidragtill sina resp. verksamheier. Turism och rekreation har i takt med ökad frilidfåll växande belydelse i vårt samhälle. har goda förutsättningar påturismområdet. Vår fina natur och miljö är liksom våra gamla hantverks- ochkulturtradilioner värden som bör göra turismen i vårl land attraktiv för bådeutlänningar och svenskar. Turistnäringensmarknadsföring kan förbältras. Mindre än I % satsas pä marknadsföringsåtgärder.Exporterande näringsliv i övrigl använder enligt samma bedömningar en betydligtstörre andel av sin omsättning för sådana åtgärder. De svenskaturistföretagens förmåga och vilja lillförnyelse och anpass ning är av grundläggande betydelse för näringens utveckling. Turistnäring en har överkapacitet pä beläggningssidan. Det innebär att expansion av turism och rekreation kan ske utan att omfattande invesle- 76 jj»gfrf'-:.vergörasösstatliga insatserna bör inriktas mot att siödja Prop. irängningarna all ökasvenskars och utlänningars eflerfrågan på lurism Bil. 11 och rekreation iSverige. turistråd harfåll uppdragel alt färdigställa en struklurplan för turism och rekreation iSverige. En sådan plan förutsätts ha ulgångspunkl i svensk turismsförutsättningar och möjligheter tillutveckling. Den nödvändiga prioriteringen av insalser i olikaturistanläggningar måste grundas pä lokala och regionala bedömningar. Jag vill i detta sammanhang ånyo understrykavikten av all sådana prioriteringar verkligen görs. Turistnäringen är inlebetjänt av satsningar som inte kanbedömas bli bestående. Därför måste priorileringar av insatserna göras, även omdel kan medföra besvärliga avvägningar. Siruklurplanen skall vidare syfta lill att samordna de närings- ochregionalpolitiska åtgärderna med ålgärder inom turist- ochrekreationspolitiken. Förutsättningar för olika resmål, tillgången till anläggningar,kommunikationer, natur- och miljöförutsättningar, utnyklsmål m.m, förutsättsbli redovisade. Det förslag lill enflerårig investering i svensk turism som turistrådet lagt fram, kan jag intetillstyrka. Jag avvaktar alt turismens samhällsekonomiska effekter belyses ianslulning lill alt den nämnda strukturplanen redovisas. Stödet till turism ochrekreation bör räknas upp med , till , för budgetårel1987/88, Chefen förutbildningsdepartementet har föreslagit alt den nuvarande lokalahögskoleulbildningen - lurismlinjen - i /, resp. Östersundblir allmän utbildningslinje. Fr,o,m, den Ijuli 1987 föreslås alt 100nybörjarplatser inrättas, 40 i /och 30 vardera i ochÖstersund, Jag hemsläller alt regeringen föreslär att lill Stöd till turismoch rekreation för /88 anvisa ett reservalionsanslag av 80392000kr. J Diverse Prop.1986/87: lOO Bil.11 J I.Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1985/86 Ulgift 31653622 1986/87 Anslag 35384000 1987/88 Förslag 26765000 Från anslaget beslridsutgifler för dellagande i vissa inlernalionella organisationer ochför internationellt samarbete inom jordbruksdepartemenlels verksamhelsområde. Under anslaget harhillills anvisals medel för likartade ändamål på ett anlal olika anslagsposter.Mitl förslag innebär en sammanslagning av anslagsposler. Bidrag m.m. medanknytning lill del inlernalionella miljövårdsarbetet redovisasfortsättningsvis under fjortonde huvudliteln. Jag beräknar medelsbehovei /88 enligt följande labell. Beräknat anslag 1987/88 Inlernationella rådel förhavsforskning 800000 Inlernationellaorganisaiioner och förhandlingar på fiskets område 450000 Unionen för skydd avväxtförädlingsprodukler 270000 Diverse internationellaorganisationer och kongresser 1500000 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår alt till Bidrag tillvissa inlernationella organisationer m.m. för /88 anvisa eltförslagsanslag av . Ersättningar för viltskador m.m. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslaget utbetalasersättning för förlusler som uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjurpå renar, får och andra tamdjur. Beslämmelser om ersäitning finns iförordningen (1976:430) om ersällning vid vissa skador av rovdjur. Frånanslaget ulgår vidare viss ersäitning enligt förordningen (1980:400) omersättning vid vissa viliskador, m.m. Dessutom bekosias från anslaget vissaåtgärder för att förebygga skador av vilt m.m. 1, Del lotalaersättningsbeloppet för rovdjursdödade tamdjur beräknas öka med , jämförl med budgeiårei 1986/87, Medelsbehovei för 78 /88 uppskattas till 12 milj. kr.Behovet av ekonomiska Prop. 1986/87:100 resurser för atl ersälta skador avkronhjort på skog och gröda inom det Bil. 11 s.k. frireservatet i Skånekommer i huvudsak alt vara oförändrat. Medelsbehovet för budgeiårei 1987/88uppskattas till , Verksamheten i syfleatt förebygga skador av vilt har hillills främst avsett akuta åtgärder tillföljd av skadeverkningar av varg, myskoxar m, m. För atl möjliggöra ökadeinsatser när det gäller bl,a,information om förebyggande ålgärder bör de särskilda medlen för att förebyggaskador av vilt uppgå till . Regeringen har i prop, 1986/87:58 om jaktlagm,m, föreslagit att kronhjortsreservatet i Skäne skall avvecklas. 1propositionen föreslås att en lämplig tidsfrist ges för ansökan om ersällningför skador på skog inom det nuvarande reservatet. Regeringen kommer enligtförslaget att meddela erforderiiga föreskrifter för en slullig skadereglering.Mot bakgrund härav bedömer jag att medel bör anvisas för ändamålel också /88, Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Ersättningar förviltskador m.m. för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av12320000kr, Prop,1986/87:100 Bil. 1 , /f)r,v/«;?.«j/i.v/(j;,' 2 Lantbruksråd, ,/(>r,v/a,ra/?,9/ni' 3 Uiredningar m, m., reservalionsanslag 4 Extra utgifter, reservalionsanslag 13 A. m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. Lantbruksstyrelsen, _/(5ri7n.vn«.v/« *39678000 Lantbruksnämnderna, /(Jn/ui/.sv/n.v/rti' *220297 000 Bidrag till jordbrukets rationalisering, m,ni,. Markförvärv för jordbrukels rationalisering, -)-) Täckande av föriuster på grund av statligkreditgaranti, förslagsanslag 20000000 Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering,m, m., föl-slagsanslag 7000000 Främjande av trädgårdsnäringen,rcservaliemsanslag 900000 Slöd till innehavare av fjällägenheter m, m., Särskilt stöd ät biskötsel och växtodling, 25 10 Främjande av rennäringen, rf.vfn'n//()«.v«n,v/ng 20063000 29 C. Jordbruksprisreglering 29 1 ./öri7«gj(j«.v/oj,' 26309000 31 3 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, förslagsanslag 2907670 000 33 4 Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring. reservationsanslag *9200 000 33 5 Kostnader för beredskapslngring av livsmedel m. m., förslag.sanslag *231968 000 33 6 Prisstöd till jordbruket i norraSverige,/ori7flj,'in/!i/ög 510000000 .34 7 Bidrag till permanent skördeskadeskydd 1000 35 8 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m., Skogsstyrehen, förslagsanslug 30627000 Skogsvårdsslyrelserna, ./bn/ugi«/7, 1000 Skogsvårdsslyrelserna: Myndighetsuppgifter, Skogsvårdsstyrelsema: Frö- och plantverksamhet, Skogsvårdsstyrelserna; Investeringar,reservalionsanslag 44660000 Bidrag till skogsvård m. m., förslugsanslag 270000000 Stöd till byggande av skogsvägar, förslagsanslag 50000 000 Främjande av skogsvård m, m.. reservationsanslag * 10900000 Bidrag till trygghetsförsäkring förskogsbrukare, 46 1 , förslagsanslag 47 2 Fiskenämnderna, förslagsanslag 48 3 Främjande av fiskerinäringen, reservationsanslag 48 4 B\dragli\\ fiskehamn-ar m.m.. firslagsanslag 49 5 Isbrytarhjälp ålfiskarbefolkningen,,r<"ir,'.7(ij,;,vt(/-i,v/(ij; 49 6 Bidrag lill fiskets rationalisering m, m.. förslagsanslag 50 7 Lån till fiskerinäringen, reservationsanslag 51 8 Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske, 51 9 Prisreglerande åtgärder pä fiskets område, förslagsanslag 52 10 Ersättningför inträng i enskild fiskerätt m. m,, 52 11 BidragtiU fiskevård m.m.,reservalionsanslag Prop, 1986/87:100 Bil.11 53 F. Livsmedelskontroll m. m. 1 , förslagsanslag 62667000 2 Täckandeav vissa kosinader för köllbesiklning m, m,, JÖrslagsanslag 1000 3 Statensveterinärmedicinska anstalt; Uppdragsverksamhet förslagsanslag 1 000 4 Bidragtill statens veterinärmedicinska anstalt, reservationsanslag 49798000 5 Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar, m, m,, förslagsanslag 7 000 000 6 Statensutsädeskontroll; Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens utsädeskontroll,reservalionsanslag 2000000 Bekämpande av växtsjukdomar, förslagsanslag 250000 Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens maskinprovningar,reservalionsanslag 5337 000 Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvärd; Uppdragsverksamhel,/öri/ugiflo.s/ag 1(X)0 Bidrag till djurens hälso- och sjukvård,reservalionsanslag 6193 000 Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård, 65 16 Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder, 66 G. Utbildningoch forskning ,reservalionsanslag ''406328000 Lokalkostnaderm, m. vid , förslagsanslag »174 296000 Byggnadsarbelen vid m, m,, reservationsanslag *23800000 Inredningoch utrustning av lokaler vid lant bruksuniversitet m, m,, reservationsanslag *28400000 Skogs- och jordbrukets forskningsråd, reservalionsanslag * 102 298000 Stöd tillkollektiv forskning, reservalionsanslag *1\ 000000 Bidrag till växtförädling, reservationsanslag *23000000 Bidrag lill Skogs- och lantbruksakademien,/ori/H.j-fl/i.v/g *620 000 Ungdomsorganisationer m. m. 1 , förslagsanslag 1 Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m, m., förslagsanslag 3 Bidragtill ungdomsorganisationernas lokala verksamhel, förslagsanslag Prop.1986/87:100 Bil. Idrott, rekreation och turism 72 1 Stöd till idrotten,reservalionsanslag 75 2 Stöd till turism och rekreation, reservalionsanslag 233850000 80 392 000 78 1 Bidrag till vissa inlernationellaorganisationer m. m. förslagsanslag 78 2 Ersättningar förviltskador m, m,,/ör,t/(jiu;!,?/ag * Beräknat belopp. Bilaga 12 till budgetpropositionen 1987 1986/87:100 Bil. Till hör frågor omarbetsmarknad, arbetsliv, invandring och svenskt medborgarskap samtjämställdhet mellan kvinnoroch män. Den ekonomiska politiken och sysselsättningen Regeringens ekonomisk-politiska strategi, den s. k.tredje vägens ekonomiska politik, har varit framgångsrik. Inflationen harpressats tillbaka och produktionen i industrin och näringslivet i övrigt harökat. Sysselsättningslägethar förbättrats markant. I ett internationellt perspektiv har ytterligare stärkt sin unika ställning vad gällerhögt arbetskraftsdeltagande och låg arbetslöshet. Industrikonjunkturenhar nu gått in i ett lugnare skede öch utvecklingen ärsvår att bedöma, främst med hänsyn till den internationella utvecklingen.Sysselsättningen väntas öka även men i något långsammare takt. Även om denframgångsrika ekonomiska politiken har gjort det möjligt att reducera underskottet istatsbudgeten, kräver budgetläget att nya åtagandenfinansieras samt att åtgärder vidtas för att minska utgifterna. De besparingar som måste göras, har valtspå ett sådant sätt att de tillsamtnans medde förstärkningar som förordas inom de aktiva delarna av arbetsmarknadspolitiken skall medverka till ettfullföljande av den s. k. arbetslinjen. Besparingarna inomarbetsmarknadspolitiken bidrar till att stödet till nya arbetstillfällen inom sysselsätthingssvaga områden kanstärkas inom regionalpolitiken somregeringen beslutat prioritera. Myndighetsanslagoch motsvarande har beräknats med utgångspunkt i elt ettårigt eller flerårigt huvudförslag. Inomarbetsmarknadspolitiken prioriteras de aktiva insatserna platsförmedling,vägledning och utbildning. Efterfrågan påarbetskraft ligger för något års nivå. Mätt i antalet nyanmälda platser varefterfrågan uppe i ca 570000 båda åren.Även utbudet av arbetskraft har legat på en hög nivå och har fortsatt Prop.1986/87:100 att öka . Sysselsättningenhar fortsatt att stiga med drygt 30000 personer. Kvinnorna stårnu liksom tidigare för merparten av ökningen. har arbetslösheten sjunkit till 2,, vilketligger något års nivä. Dennagynnsamma utveckling har bidragit till att de arbetsmarknadspolitiskainsatserna kunnat dras ned. som flermänniskor än någonsin har ett arbete är arbetslösheten enligt svenska mått förhög. a. är långtidsarbetslösheten och arbetslösheten bland vissaungdomsgrupper alltför stor. Målet full sysselsättning har ännu intekunnat uppnås. De åtgärder som vidtas inom såväl arbetsmarknadspolitikensom den ekonomiska politiken, regional-, utbildnings-och industripolitiken har en avgörandebetydelse för hur väl detta och andra övergripande mål skall kunna nås. Det finns risk förett försämrat sysselsättningsläge mot slutet av nästa är, särskilt om deninternationella utvecklingen blir betydligt sämre än väntat. Det finnsemellertid inte anledning att nu föreslå generellt ökade insatser inomarbetsmarknadspolitiken. Det är dock nödvändigt att upprätthålla en hög arbelsmarknadspolitisk beredskap. I den fortsatta arbetsmarknadspolitikenbör tyngdpunklen i större utsträckning läggas på utbudsinriktade insatser, dvs. I enlighet med arbetslinjen skall aktiva insatserprioriteras före passiva insatser som kontantutbetalningar. Mot denna bakgrund föreslås att förmedlingensresurser förstärks med 250 tjänster.Detta kombinerat med bl. a. den beslutade utbyggnaden av det ADB-baseradeplatsförmedlingssystemet bör innebära att det går att ytterligare reduceralångtidsarbetslösheten som vakanstiderna för de ledigaplatserna inte ökar. Det ställs allt större krav påyrkesutbildning i arbetslivet. I en politik medutbudsinriktade åtgärder är utbildning ett viktigt grundelement. Det är därförnödvändigt att medel beräknas för arbetsmarknadsutbildning för 5000 fler personer än vad som beräknades i förrabudgetpropositionen. Arbetsmarknadsutbildningen skulle därmed kunna omfattatotalt 120000 personer. Arbetslösheten bland ungdomar i åldern20-24 år är hög trots den allmäntförbättrade utvecklingen på arbetsmarknaden. Det är oroande att ungdomarna i såbegränsad utsträckning har kunnat få del av den förbättradekonjunkturen. Det beror bl.a. pä brister i deras utbildning. Ungdomarna mäste därför stödjas och motiveras till engångbar yrkesutbildning. Handikappadeungdomar med varaktigt funktionshinder och försenad skolgång bör få rätt tillarbele i ungdomslag . Resurserna för beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd har beräknats utifrån i huvudsak oförändrad omfattning. Med hänsyn tilllöneutvecklingen är det nu nödvändigt atl höja arbetslöshetsersättningarna.Den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas till400 kr., medan det kontanta arbetsmarknadsstödet bör förbättras till 140 kr.Även utbildningsbidragen bör höjas. Au t 1- f ° Prop. 1986/87: 100 Regeringens arbetslivspolitik syftar till att skapa godaförhållanden på arbetsplatserna. Det är en politik som blivit möjlig att driva genom1970-ta-letsarbetsrättslagstiflning. Den utgör också en grund för parternas avtal och överenskommelserom medbestämmande, arbetsorganisation, arbetsmiljö, företagshälsovård och arbetstider m. m. Treårsbudgeten för arbetarskyddsverketför budgetåren 1986/87-1988/89, sominkluderar besparingar om över perioden, ligger fast. Därutöver har verket tilldelats resurser för atlkunna förstärka den arbelsmedicinska forskningen, utbildningen avföretagshälsovårdens personal samtför att yrkesinspektionens tillsynsverksamhet skall kunna upprätthållaspå oförändrad nivå. Ett arbetsliv somger möjlighet till full delaktighet för alla förutsätter att dearbetshandikappades situation uppmärksammas. Arbetslinjen i svenskarbetsmarknadspolitik innebär att arbetshandikappade skall kunna försörja siggenom eget arbete i stället för att få kontantunderstöd. Det förutsälter bl.a. en fortsatt hög ambitionsnivå när det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder för de sökande som möterde största svårigheterna på arbetsmarknaden. Regeringentilldelade () medel till ettprojekt för upphandling av datorbaseradc hjälpmedel för handikappade. AMShar lämnat en redovisning av projektet. Projektarbetet fortsättermed sikte på serieupphandling av lämpliga hjälpmedel under /89. bör för /88 utgå med ett belopp motsvarande 113,av lönesummanför de anvisade anställda. Genomomprioritering har utrymme skapats för att öka de bidragsberättigadearbetstimmarna till 30,9 miljoner. Jämställdhet mellan kvinnor och män Regeringen föreslårsammanlagt 17 milj. kr. till åtgärder för att främja jämställdhet mellankvinnor och män, varav 9 milj. kr. Huvuddelen av medlenföreslås användas för fortsatt projektverksamhet för att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden.Kvinnornas förvärvsfrekvens har ökat oavbrutet under de senaste decenniernaoch fortsätter att öka. Om ökningenfortsätter i samma takt som kommer kvinnornas andel av arbetskraften att varalika stor som männens. Kvinnor och män arbetar dock i skilda branscher och iolika yrken med olika lång arbetstid och med olika lön. Det är nödvändigt att särskilda ansträngningar görs för atttillgodose bl. a. kvinnornas behov avutbildning och vidareutveckling i samband med förändringar i arbetslivet. Fortsatta åtgärder måste till för attuppvärdera kvinnors traditionella arbetemen ocksä för att stimulera flickor/kvinnor till ett mer otraditionellt utbildnings-och yrkesval. Kvinnorsoch mäns rätt till arbete på lika villkor förutsätter bl.a. ett 3 gemensamt ansvarför arbetet med hem och barn. Medel kommer att Prop. 1986/87:100 avsättasför projekt om männens roll i jämställdhetsarbetet. Forskning på Bil. 12området kommer också att prioriteras. Andelen kvinnor i t.ex. slatliga myndigheters ledning och i det statliga utredningsväsendetär mycket låg. Det visar ett betänkande från utredningen om kvinnorepresentation. Utredningenberäknas lägga fram förslag . Invandring m. m. De grundläggande principerna för svensk invandrings-ochflyktingpolitik ligger fast. Riktlinjerna för invandrarpolitiken bekräftades avriksdagen med vissa preciseringar av valfrihetsmålet. Nyckelordet för invandrarpolitiken är gemenskap. Främlingsfientlighetoch diskriminering måste motarbetas med all kraft. Regeringen ochinvandrarverket har breddat och intensifierat sina åtgärder i detta syfte. resp. en diskrimiiiering inrättades den 1juli 1986 genom att lagen mot etnisk diskriminering trädde ikraft. Särskilda medel bör i likhet medinnevarande budgetår anvisas även /88 för information till allmänheten och för opinionsbildandeverksamhet i flyktingfrågor m. m. Sedan det nya systemet förflyktingmottagning infördes den 1 januari 1985har antalet flyktingar och asylsökande varit högre än under de närmastföregående åren och därmed också av betydligt större omfattning än vad som beräknades innan reformen genomfördes. Dethar därför varit nödvändigtatt öka invandrarverkets förläggningskapacitet och att engagera fler kommuneri flyktingmottagningen. har invandrarverket träffatöverenskommelse med drygt 200 kommuner om flyktingmottagande. Det stora antalet asylsökande har lelttill stora påfrestningar för de myndighetersom handlägger asylärenden. För att kunna hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå har under år 1986berörda myndigheter och erhållit såvälkortsiktiga som permanenta resursförstärkningar.För /88 föreslås att invandrarverket anvisas medel för enpermanent förstärkning av organisationen, motsvarande 44 årsarbetskrafter, ochatt regeringen får bemyndigande att förstärka invandrarverkets resursertemporärt. Anslagsförändringarna inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till motsvarande anslag på statsbudgeten /87 framgår av följande sammanställning (milj. statsbudget Förslag Förändring 1986/87 1987/88 1986/87:,100 Bil.12 A. Arbetswarknadsdeparte- mentet m. m, Arbetsmarknad ni,ni, D, invandring in,m. 78,6 77,6 - 1,0 11 648,6 11 989,6 + 341,0 7 395,2 7 879,3 + 484,1 890,5 1 303,2 + 412,7 20012,9 21 249,7 + 1 236,8 Prop.1986/87: loo 12 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser frågor rörande m. m. (littera A); Arbetsmarknadm. (littera B) och Arbetslivsfrågor (littera C); statsrådet såvitt avser frågor rörande Invandring m. m. (littera D) Anmälan till budgetpropositionen 1987 ARBETSMARKNAD Den aktuella utvecklingen Den internationella ekonomiska utvecklingen under de treförsta kvartalen 1986 blev svagare än vad som förutsägs i 1986 årskompletleringsproposi-tion. Sänkningen av oljepriserna och av deninternationella räntenivån fick intede effekter på den ekonomiska tillväxten som kunde förväntas. Världshandeln utvecklades svagl, vilket också börses mot bakgrund av de stora växelkursförändringar som skedde underperioden. I debefolkningsmässigt sju största ökade sysselsättningen med totalt4,frän flärde kvartalet 1982 till , vilket kan jämföras med8,under den föregående konjunkturuppgången. Skillnaden mellan den nya och dengamla världen var betydande, vilket dock delvis berodde på befolkningsutvecklingen.I uppgick ökningen avsysselsättningen till mot i de större europeiska länderna. I förelåg enminskning över jämförelseperioden. Skillnaden mellan små och storaländer inom var också stor. I de trenordiska länder för vilka jämförbara uppgifter finns tillgängliga, nämligenFinland, och , var sysselsättningsuppgången mer än dubbeltså stor som i de befolkningsrika länderna i . Arbetslösheten i OECD-området som helhethar stigit praktiskt taget oavbrutet sedanbörjan av . Inte ens under renodlade högkonjunkturår har det underen femtonårsperiod skett någon nämnvärd minskning av arbetslösheten. beräknas antaletarbetslösa i minskafrån ca 32 miljoner till ca 31 miljoner. Den relativa arbetslösheten beräknasunder är 1986 uppgå till mellan 8,och 8,. Arbetslösheten bland ungdomar har ocksåminskat ytterst marginellt Prop. 1986/87: 100 . Pågrund av statistiska skiljakligheler är det emel- Bil. 12 lertid förenat medvissa svårigheter att jämföra olika länder, men problemets vidd illustreras avföljande tabell. Ungdomsarbetslöshet ivissa , % 1986 (prognos) Trots ökande arbetskraftsdeltagande iflera länder behåller tätpositionenmed ett mycket högt arbetskraftsdeltagande. I endast två länder inom lågår 1985 det relativa arbetskraftstalet för båda könen () tillsammans påen nivä - nämligen (81,) och (80,). I tioländer läg motsvarande tal , i nio länder låg det mellan 60och och i tre länder låg det . Regeringens ekonomisk-politiska strategi, den s. k.tredje vägens ekonomiska politik, har varit framgångsrik. Produktionen i industrin och näringslivet i övrigt har ökat.Inflationen har pressatstillbaka. Lönsamheten har förbättrats.