prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Inom denna ram ökar stödet till flerbarnsfamiljerna med ca 15 mUj. genomomläggningen tiU flerbarnstillägg. Effeklerna av de olika regeländringarnaför enskilda hushåU har jag belyst i prop. 1986/87:48. Sammanlagt minskarsiödet med ca 65 milj. kr., vUket således är något mindre än vad som motiverasav ökningen av hushåUens realinkomster. Ökningen av dessa beräknas, somjag har sagt, uppgåtiU ca 80 milj. kr. Förslagen i prop.1986/87:48 får inga budgeteffekter under detta anslag under /88.Som statsrådet har redovisat tidigare denna dag kommer dock förslagel om enpartieU avveckling av de nuvarande slalliga bostadsbidragen tUl hushåll med fyra ellerflera bam att påverka utgifterna för flerbarnstilläggen redan från den 1januari 1988. Bostadsbidragenbestår av två delar - slalliga bostadsbidrag och slatskommunalabostadsbidrag. Kostnadema för de statliga bostadsbidragen bärs helt avstaten. Till kosinaderna för de slatskommunala bostadsbidragen får kommunernabidrag av staten med . Bidragen regleras i skilda författningar. Det finns enligt minmening inga bärkraftiga moliv för atl hänföra kostnadsansvaret för olika delarav ett i praktiken sammanhållet bidragssystem till skUda huvudmän. Systemet bör istället ses som en helhel. Jag förordar därföratt bostadsbidraget i sin helhet omvandlas tiU etl kommunalt bidrag.Vidare förordar jag att statsbidrag utgår till kommunerna och att statens och kommunernasandelar av kosinaderna för det sammanlagda stödel förblir desamma som . Enföruisättning för alt statsbidrag skaUlämnas bör, Uksom , vara atl kommunerna vid sin bidragsgivning följer de av ochregeringen fastställda reglema. Kommunernaär givetvis oförhindrade att liksom på egen bekostnad besluta om högre bidragsbelopp än som följer avdessa regler. Mol bakgrund av vadjag nu har sagl förordar jag, alt statsbidraget till kommunerna för de bostadsbidrag som utbetalas enligt dessaregler, fastställs tiU . Det som jag nu haranfört innebär alt del inte heller finns anledning att upprätthålla dennuvarande formella skiUnaden mellan ett statUgt och etl stalskommunalt bostadsbidrag. Stödetbehöver då inte längre regleras av tvåskilda författningar, vilket innebär en administrativ förenkling. Jag Prop.1986/87:100 avser all i annat sammanhang åierkomma tillregeringen i denna fråga. När del gäller denframfida administrationen av bostadsbidragen vUl jag nämna atl frågan är föremål för beredninginom regeringskansliel. Inom ramen för dettaarbete ingår bl. a. överläggningar med . gav underriksmölel 1985/86 regeringen lUl känna (BoU 12, rskr 132) att bostadsbidrag tiUhushåU utan barn borde återinföras. Ytterhgare överväganden om bidragels närmare utformning bordeemellertid göras inom ramen för beredningenav bosiadskommitléns betänkande. Del fömlsatles alt skulle föreläggasförslag i frågan Jag avser att återkomma fill regeringen idenna fråga senare under innevarande riksmöie. Utgifternaunder /88 kommer, somjag lidigare har nämnt, att avsekostnaderna för bostadsbidrag som belalas ut under . Jag beräknar medelsbehovet under budgeiårei1987/88 lUl 1573 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. godkänna attstatsbidrag lämnas till kommunernas kostnader för bostadsbidrag i enlighet medvad jag har förordal, 2. lUl Bostadsbidragm.m. för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av 1573000000kr. 1985/86 Utgift 352035561 1986/87 Anslag 329000000 1987/88 Förslag 345000000 Från anslagetbekosias utgifler för förbältringslån i den mån de är ränle-och amorteringsfria,bosladsanpassningsbidrag, statsbidrag för atl återställa handikappanpassadebosläder, lemporära bidrag liU ombyggnad av flerbosladshussaml bidrag för installation av hissar m. m. Vidare disponeras anslagetav slatens råd för byggnadsforskning för bidrag lill samupphandling ochteknikutveckling avseende hissinstallationer. Slutiigen las anslaget i anspråk efter beslul av regeringen i varje särskilt faU för bidrag tUltUlgänglighetsskapande åtgärder på fcvartersmark saml bidrag förförsöksverksamhet med uppbyggnad äv integrerad boendeservice. Bestämmelserna om förbältringslån finns iförbättringslåneförordningen (1980:261, ändrad senast 1986:281). Lånen är behovsprövade och lämnas för förbättringar av sädana småhus som bebos av personer som har folk- 48 pension, som harfylll eller som är handikappade. Lånen får vara Prop. 1986/87:100räntefria och stående inlill etl belopp av . 13 ningen kommer att upphöra vid ulgången av /87. Bostadsanpassningsbidragbeviljas enUgt förordningen (1982:639) om bostadsanpassningsbidrag (ändrad senast 1986:717).Bidrag lämnas för sädana anpassningsälgärder inom och i anslutning tiU en bostadslägenhet som behövs för skall vara ändamålsenUg som boslad för den handikappade. Till standardhöjande anpassningsåtgärderlämnas bidrag upp tiU . och förkostnader därutöver bostadslån med räntebidrag, s.k.bosladsanpassningslån. Statsbidrag för attåterställa bostadsanpassningsåtgärder som har vidtagils i flerbostadshus och i småhus somupplåts med hyresrätt beviljas enligtförordningen (1985:489) om statsbidrag för att återställa handikapp-anpassadebostäder m.m. Bidrag liU ombyggnadav flerbostadshus har lämnats enligt två förordningar - (1981:474) om slalsbidrag ivissa faU tiU ombyggnad av bosladshus (ändrad senast 1982:643) samt (1982:642) med sammanamn. Bidragsgivningen, som var begränsad lUl ombyggnader , harnumera upphört. Bidrag tillinstallation av hiss m.m. enligt förordningen (1983:1025) om statsbidrag för hissinstallationer ibostadshus m. m. lämnas i första hand tiUinstallation av hissar och andra lyftanordningar och i andra hand för andra tUlgänglighetsskapande åtgärder. Bidraglämnas med högsl av den avkommunen godkända kostnaden under fömtsättning alt kommunen bidrar med . Bidrag lämnas endasl efteransökan av kommunen. En total ram om294 milj. kr. har faststäUls för bidragsgivningen. Frågan om bidragprövas av bosladssiyrelsen. Bidrag tiUsamupphandling och teknikutveckling avseende hissinstalla-tioner lämnas efterbeslut av statens råd för byggnadsforskning. Beslut om bidrag för deltaändamål fick meddelas intill ett sammanlagt belopp av 6 milj. kr. Bidrag för attförbättra tillgängligheten i den yttre miljön för personer vilkas rörelse-eUer orienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, sjukdom eUer handikappbeviljas enligt förordningen (1985:780) om statsbidrag för vissa tillgänglighetsfrämjandeåtgärder på kvartersmark. Beslut om bidragmeddelas av regeringen inom en ram av 10 milj.kr. Bidrag för atl stimulerautvecklingen av nya former för att tillhandahål lasådan service till de boende som förbättrar möjligheterna för äldre, handikappadeoch långvarigt sjuka att bo i vanliga bostäder lämnas enUgt förordningen(1985:779) om statsbidrag tiU visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice.Bidragsformen kommer atl finnas , fr.o.m. /86 t.o.m, /90. En ram om 10 milj. kr. har fastställts för ändamålet. Beslut om bidrag meddelas av regeringen. Outnyttjade delar avramen vid ett budgetårs utgång får dispo neras påföljande budgetår, dock längst t.o.m. /90. För utom ramen på 10 milj. kr. kan bidrag förverksamheten erhållas från de särskilda projektmedel som har anvisats under an slag G 1. Bidrag till social hemhjälp för utveckling och fömyelse av 49 hemhjälpen.I vissa fall kan regeringen även bevilja medel ur aUmänna Prop. 1986/87:100 arvsfonden. Förbältringslångivningenhar minskat under en följd av år. Så har skett även under budgetårel 1985/86. Del genomsnittliga lånebeloppet perlägenhel har dock ökal någol. Beslut om förbättringslån under budgetåren1983184-1985186 Genomsnittiigt lånebelopp per lägenhel, kr. Beviljat belopp, milj.kr. 1983/84 1984/85 1985/86 Under /86 bevUjadesbostadsanpassningsbidrag i betydUgt störte omfattning än under närmasl föregående budgetår.Genomsniilsbe-loppet perlägenhel ökade . bostadsanpassningsbidrag under budgetåren 1983184-1985186 Beviljat belopp, milj.kr. Genomsnittligt bidragsbelopp per lägenhet, kr. 1983/84 1984/85 1985/86 Fr.o.m, den 1januari 1983 har som komplettering tiU bostadsanpass-ningsbidragen ivissa fall kunnat bevUjas bosladsanpassningslån. Denna långivning har haft följande omfattning. Genomsnittligt lånebelopp per lägenhel, kr. 1983/84 1984/85 1985/86 Prop.1986/87:100 Bil, 13 I den utvärdering av kommunala beslul ombosladsanpassningsbidrag som redovisals i nr 1986:4 har bl.a. vissabrisier påtalats när det gäller systemet medbidrag och län för standardhöjande åtgärder. Bl, a, medför den nuvarandebegränsningen av bidraget för standardhöjande åtgärdertill . en väsenllig inskränkning av möjligheterna alt stödja anpassningsälgärder i den äldre bebyggelsen.Beloppsgränsen . fastställdes när de nya reglerna om bidrag tillstandardhöjande åtgärder infördes den 1januari 1983, Nivån fastställdes med utgångspunkt i del normala maximibelopp för bidrag som gäUde föredenna tidpunkt, belopp hade dåvaril oförändrai sedan den Ijuli 1979, Enligt bostadsslyrelsens mening motiverar kostnadsutveckUngen enkrafiig höjning av maximibeloppet för bidrag till standardhöjandeälgärder. Styrelsen föreslår att beloppelhöjs tiU . Delta skuUe innebära en ökning av koslnadema för del lotala bostadsanpassningsbidraget med ca2 milj, kr, per budgelår, Bosladsanpassningslånen torde därvid minska imotsvarande mån. Vidare minskar belastningen på räntebidragsanslagel. BidragtiU ombyggnad av flerbostadshus Under budgetåren 1983/84 - 1985/86 har beslul om bidragliU ombyggnad avflerbosladshus meddelals i följande omfattning. Beslut om bidrag liU ombyggnad 1983184-1985186 ai> flerbostadshus under budgetåren Beviljat milj. kr. Genomsnillligi bidrag per lägenhel, kr. 1983/84 1984/85 1985/86 Dessa bidrag har kunnat beviljas lill ombyggnadsföretag,som i huvudsak avslutades . Först i samband med slutiigtbeslut om bostadslän behöverbeslut om bidrag fattas och först då kan konstaleras om förutsättningama förbidrag är uppfyllda. I och med ulgången av budgetåret1985/86 lorde alla företag som är berättigade till bidrag ha fåll beslutom detta. Hissinstailatiohef' Prop, 1986/87:100 Beslut om statsbidrag för hissinstallationer fr. o. m.den 1 januari 1984 t.o. Vid utgången /86 fanns beslut om förhandsbesked om bidrag avseende eltsammaiUagt bidragsbelopp på 2,96 milj.kr. för ca 20 hissar. Det söktabidragsbeloppet avseende inneliggande ansökningar uppgick fill drygt 18,9 milj, kr. Verksamheten väntas öka kraftigl andrahalvårel 1986, Under andra kvartalet 1986inkom 49 ansökningar om bidrag lill slyrelsen, vilket kan jämföras med 32 ansökningar under sammatidsperiod 1985, Neltobelastningenav ränlefria förbättringslån beräknas fill O kr, under budgetåren 1986/87 och1987/88, Utbetalningen avbosladsanpassningsbidrag kommer enligt länsbostadsnämndernas beräkningar alt /87 uppgå till ca 280. milj.kr,och under /88 tUl ca 300 milj.kr. Återställningsbidrag antasbli utbetalat med 5 milj. kr. under vartdera budgetårel. Utbetalningarna avombyggnadsbidrag antas ha avslutats under /86. Statsbidrag tUlhissinsiaUationer m.m. utbetalas till vederbörande kommun i samband medbidragsbeslutet. Med hänsyn till den ökande efterfrågan pä bidrag underbudgeläret 1985/86 och till den förväntade kraftiga ökningen bedömsmedelsbehovet budgeiårei 1986/87 uppgå tiU 50 mUj.kr. Här redovisade antaganden innebär ettberäknat medelsbehov på sammanlagt 335milj.kr, under budgeiårei 1986/87 och 305 milj.kr. under budgetåret1987/88. (1984/85:142) om förbättrade boendeförhåUandenför gamla, handi kappade och långvarigt sjukauttalade jag bl.a, (s. 31) att del är viktigt att ålgärder för anpassning av boendemiljön sätts in tidigt så att eget boende och kvarboende underlättas. Jag fann detönskvärt att bosladsanpassnings- 52 bidrag kanlämnas för att anpassa bostäder för boende med begynnande Prop. 1986/87:100funktionsnedsältningar som kan leda tUl beslående handikapp. 13 menade att en vidgning avtillämpningsområdel för bostadsanpassningsbidraget borde övervägas. Regeringen uppdrogdärefter åt bosladssiyrelsen att se över reglerna för bostadsanpassningsbidrageti syfte atl förbättra förutsättningarna för kvarboende samt lämna förslag tUl erforderliga regeländringaroch beräkna deras koslnadskonsekvenser. Resullatet av översynen har nuredovisats. Enligt styrelsens uppfattningär de uttalade intentionerna i princip redan uppfyllda i och med den nuvarande tolkningen av begreppet"handikapp". Någon ändringav nu gällande regler behövs därför inle. Styrelsen avser dock all ändratillämpningsföreskrifterna tiU förordningen så att del klart framgår atl möjUghet till bidrag finns även vidbegynnande funktionsnedsältningar som kan bli bestående. beslut(CU 29, rskr 305) med anledning av förslag i prop. 1981/82: 126 omvissa ändringar i reglerna om slöd för individueU handikappanpassning avbostäder m. m. innebar dels generösare bidragsregler, dels att beslut om bidrag numera fattasav kommunerna, under fömtsättning altbidragel inle är kombinerat med slöd enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) eUerförbättringslåneförordningen (1980:261) eUer all kommunen inle själv är sökande. I dessa fall prövas frågan ombidrag fortfarande av länsbosladsnämnden. I nämndaproposiiion uttalades all effekten av de ändrade stödreglerna och avdecentraliseringen borde utvärderas, bl. a. för att ge underlag för enbedömning av om kommuner och landsting borde svara för en viss del av kostnaderna för stödet. Bostadsstyrelsenpresenterade i febmari 1986, nr 1986:4, en sådan ulvärdering. Av rapporten framgäratl decentraliseringen bl.a. har medfört snabbare beslul och en anpassning avbidragsgivningen till de lokala förhållandena. Ett gott samarbete haretablerats med andra lokala myndigheter somdellar i handläggningen. Slyrelsen anser inle att kommunernas sätl atl skötabidragsverksamheten talar för en delfinansiering av stödel. Utvärderingen visar vidare att degenerösare bidragsreglerna har medfört atlbidrag har kunnal lämnas tiU allt fler anpassningsälgärder. Statistikenbekräftar också all antalet anpassade lägenheter har ökat markanl. Jag finner denna utveckling positiv. Denvisar att siödet fyller sin funktion att underlätta för äldre och handikappadeatt leva ett självständigt liv ivanUga bostäder. Härigenom besparas samhället dryga vårdkostnader. Vad gäller fråganom en delfinansiering av bosladsanpass- ningsbidragenvUl jag erinra om vad en arbetsgrupp inom regeringskansUet anfördei betänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor. Gmppen ansåg det lämpUgt med kommunalbeslutanderätt i fråga om stödlUl bosladsan- passning, eftersom kommunerna har de bästa möjlighelema alt göra hel hetsbedömningar av handikappade personers förhållanden. EnUgl gmp pens mening är det emellertid då också rimligt att kommunerna har elt ekonomiskt ansvar för de beslul som fattas. Jag delar denna uppfattning och förordar atl som förutsättning förstatligt bidrag tUl bosladsanpassning 53 skall gälla alt kommunen lämnar bidrag av den godkändakoslna- Prop. 1986/87:100 denför anpassningsåtgärden till den del den finansieras med bidrag. Stal- Bil.13 ligt bidrag skaU alltså lämnas tiU av koslnaden. En delfinansieringav nyssnämnda omfattning bör vara en fömtsättning för bostadsanpassningsbidrag även i sådana ärenden ivUka länsbostadsnämnden fattar beslut. Den nya ordningenbör införas och gäUa i ärenden i vilka beslut meddelas fr.o.m. denna dag.Milt förslag innebär ingen ändring i den ordning som gäUer för rätl alt anförabesvär. För informalion vill jag vidare anmäla atl jag avser atl iannat sammanhang föreslå regeringen all ochlänsbostadsnämnderna ges möjlighel atlutöva fillsyn över förmedlingsorganens bidragsverksamhet. Mitt förslag tordeleda till en utgiftsökning för kommunerna på ungefär 120 milj. kr. ochen motsvarande minskning för staten. För /88 beräknarjag allstatens kostnader minskar med 30 milj. kr. Regeringen uppdrogi åt bosladssiyrelsen att anordna en försöksverksamhet i fråga omäteranvändning av lyflanordningar och andrakoslsamma anordningar. Bosladssiyrelsen redovisar i ulvärderingen enintervjuundersökning angående kommunernas erfarenhet av verksamheten.Flertalet kommuner anser atl möjUgheten liU äteranvändning bör finnas kvar.Styrelsen delar denna uppfattning, men anser all del bör ankomma på respektivekommun alt dels avgöra om äteranvändning kan anses lönsam med hänsyn till delokala förhållandena, dels beslämma formerna för verksamhelen. Styrelsen anseratt ett nyttjanderättsavtal bör träffas med den som får en störte anordninginstallerad. I annat fall bör anordningen bli sökandens egendom. Jag biträderuppfaltningen all verksamheten bör permanenlas.' Det bör ankomma på regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda erforderligaföreskrifter för verksamhelens inrikining. Bosladssiyrelsenhar med hänvisning liU kostnadsutvecklingen föreslagil all maximibeloppet förbostadsanpassningsbidrag till standardhöjande åtgärder höjs fi-ån . Jag bilräder styrelsens förslag och förordar att maximibeloppel höjsfill . Ändringen bör göras den 1 juU 1987 och gäUa i ärenden i vilkabeslul fattas fr.o.m. dennadag. Kostnadsökningen tiU följd av ändringenberäknarjag fill 2 milj. kr. Om mitlförslag om delfinansiering vinner bifall kommer kostnadsökningenatl lill bäras av kommunerna och lill av staten. Bidragför tillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvariersmark Enligtriksdagens beslut (BoU 1984/85:24, rskr 347) med anledning, av prop. 1984/85:142 om förbättrade boendeförhåUanden för gamla, handi kappade och långvarigt sjuka har etlslatligt bidrag införts för tiUgänglig- helsfrämjande ålgärder på kvartersmark. Beslul om bidrag meddelas av regeringen. En medelsram om 10 milj.kr. har faststäUls för ändamålet för vart och ell av budgelåren 1985/86 och 1986/87. Jag förordar att ramen för bidrag bestäms tiU 10 milj.kr. också /88. För information villjag meddela all jag avser alt i annat sammanhang föreslå 54 regeringenall ges rätt att besluta i ärenden om dessa Prop.1986/87:100 bidrag. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknar jag tUl 345 milj, kr. Därav avser 50 mUj. hissbidrag m. m. Jag vill i detta sammanhang erinraom beslut om fortsattbidragsgivning tiU hissinstallationer m. m. 1986/87:48, BoU 7, rskr 93). Statens utgifter för bostadsanpassningsbidrag beräknarjag tUl 270 milj. kr. Bidragen för återstäUning beräknarjag liU 5 milj. kr.Slutiigen tillkommer 10 milj. kr. förbidrag till tiUgänglighelsfrämjande åtgärder på kvartersmark samt 10 milj. kr. för bidrag till visst utvecklingsarbetei fråga om boendeservice. 1986/87:48har förelagts ett förslag om bidrag till konslnäriigutsmyckning i bostadsområden. Förslaget är alltjämt föremål för riksdagensprövning. Om beslutar alt införa ett sådanl bidrag bör medel förändamålel hämtas från anslaget B 8. Enligt min bedömning kan det dock bli fråga om mycket småulbelalningar under /88,varför erforderliga medel torde rymmas inom det föreslagna anslaget. Jag hemstäUer atl regeringen föreslär att 1. godkännavad jag har förordal i fråga om delfinan siering som fömtsättning förbostadsanpassningsbidrag, 2. godkänna vad jaghar förordat i fråga om höjning av maximibeloppet för bosladsanpassningsbidraglill standardhöjande ålgärder, 3. medge atl beslul omtillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark far beviljas intill ett belopp av lOOOOOOO kr.under /88, 4. till Viss bostadsförbättringsverksamhetm.m. för /88 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag tillförbättring av boendemiljön 1985/86 Utgift 100591223 1986/87 Anslag 60000000 1987/88 Förslag 70000000 Från anslagetutbetalas bidrag till förbättring av boendemiljön enligt förordningen(1975:129) om bidrag av statsmedel tiU förbättring av boendemiljöer (upphävd1986:291). Vidare får anslaget las i anspråk för bidrag till tävlingar ochannat utvecklingsarbete avseende boendekvalileler efler beslul av regeringen i varje särskiltfall. Fr.o.m. den IjuU 1986 harboendemiljöbidragen under detla anslag och de särskilda bidragen till ålgärder i bostadsområden med stor andel out- 55 hyrda lägenheter under anslaget B 5 ersatts av etl nylt bidrag för attfrämja Prop. 1986/87; 100 åtgärdersom syftar tiU att minska anlalet oulhyrda lägenheler och förbätl- Bil. 13 ra den sociala miljön i områden med storauthyrningssvårigheter eller stora sociala problem. Den nya bidragsformenhar redovisats under anslaget B 5. Åtgärder i bostadsområden med slor andelouthyrda lägenheter m.m. Under /86 lämnades bidrag tiU förbättringav boendemiljön i 70 områdenmed sammanlagi 22600 lägenheler. Vid ingången /86 fanns en balans av ansökningar avseende etl beloppom ca 160 milj,kr. För ca 60 milj,kr, av dessa fanns förhandsbesked om bidrag. För budgelåret1985/86 blev den slutliga ramen för beslul om bidrag 70 milj, kr,, vilka medel helt tagils ianspråk. Samtliga vidulgången av /86 resterande ansökningar, uppgående fillsammanlagt omkring 100 milj, kr,, har avslagils pä gmnd av brisl på medel. Under de tio årdella bidrag förekommil (1975-1986) har miljön i omkring 1800bosladsområden med sammanlagt en halv mUjon lägenheler mslals upp. Totalthar bidrag givits med omkring 730 milj.kr. Budgetårel 1975/76 uppgickbidragsbeloppet per lägenhet tUl . och 1985/86 fill . Under /87 återstår attulbetala 6 milj.kr. av bidragsbeslut fattade under /84 och 52mUj.kr. av bidragsbeslul fattade /85. Beräknad utgifi för budgetårel 1986/87 blir aUlså i storleksordningen 60 milj, kr. underfömtsättning att i stort sett ingabidrag beviljade under budgetårel 1985/86 begärs utbetalda. Under budgetårel1987/88 kan beräknas utbetalningar på samtiiga bidragsbeslul fattade /86 - 70 milj,kr. För budgeiårei 1988/89 skulle då inle återstå något.Om alla ansökningar om utbetalningar intehinner in skuUe ett visst slutiigt anslag komma att behövas också underbudgeiårei 1988/89, Bidragsgivningen lUl förbättring av boendemiljön upphördeden . Anslagsbehovetför ulbelalningar av bidrag beviljade under lidigare budgelår beräknarjag i likhet med bostadsstyrelsentill 70 milj. kr. för /88. Jag hemställer att regeringenföreslår alt till Bidrag UU förbättring avboendemiljön för /88 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift' 160808287 1986/87 Anslag 130000000 1987/88 Förslag 140000000 ' Anslagen Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler och Upprustningsbidragm.m. till allmänna samlingslokaler m.m. Från anslagetbelalas ut dels anordnings- och inventariebidrag, uppmstningsbidrag saml medelför s.k. särskild eftergift och energisparbidrag tUl allmännasamUngslokaler enligt bestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt slödlili allmänna samlingslokaler (omlryckt 1976:794, ändrad senast 1986:714), delsbidrag till riksorganisationerna för samlingslokaler. Från anslaget fåräven betalas ut bidrag enligt förordningen (1984:703) om statsbidrag lill vissateaterlokaler m.m. och enUgl förordningen (1982:264) om statsbidrag lillenergibesparande åtgärder i byggnader m. m. som lUlhör vissa organisaiioneroch stiftelser (ändrad senast 1985:166), För anordnande av allmännasamlingslokaler utbetalas även lån från anslaget Bil. Lån lill allmänna samlingslokaler. Bestämmelserna omanordningsbidrag och lån för aUmänna samlingslokaler innebär i korthet att bidrag och lån kan lämnas tiUakliebolag, föreningar eller stiftelser somär fristående i förhåUande tiU kommunen och kommunala företag. Bidragoch lån lämnas för nybyggnad, ombyggnad eUerköp av byggnader i syfte att tUlgodose behovel av allmänna samlingslokaler.Första årel av lånefiden är amorteringsfritt. Anordningsbidrag lämnas med högst eUer, när särskUda skälföreligger, med högsl avlåneunderlaget. Lån lämnas med högst det belopp som tillsammans med anordningsbidraget motsvarar avlåneunderlaget. Bestämmelserna ominvenlariebidrag innebär att sådanl bidrag kan lämnas för alt anskaffainventarier tiU allmänna samlingslokaler. Invenlariebidrag kan medges medhögst av låneunderlaget till den del detta inte överstiger500000kr, och av det överskjutande beloppet. Bidraget får dock inte överstiga .