prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Vid min föredragning avfrågan framhöll jag att det skulle vara principiellt olämpligt atlluftfartsverkets resultatansvar skulle omfatta sådan verksamhet som liggerulanför verkets egel ansvarsområde och påverkansmöjligheter. Jag pekade vidarepä innebörden i SILA-prolokollet som sätter gränser för möjligheterna att höjaluftfartsavgifterna. beslul medanledning av regeringens förslag (prop. 1985/86:100, bU. 8, , rskr. 226)utmynnade i en begäran om förnyade överväganden kring etlresullatutjämningssystem. betonade därvid frågan om sambandet mellanetl resultatutjämningssystem och regional utveckling. I del trafikpolitiskautvecklingsarbete som pågår inom kommunika tionsdepartementet kommer gränsdragningsfrågor som gäller statens an- 126 svar för infrastrukturen inom transportsektornrenl allmänl all behandlas. 1986/87:100 Det är i det sammanhangetnaturligt all huvudmannaskapsfrågor som Bil. 8 gäller flygplatser berörs. Med den tonvikt påförnyade överväganden som ullalat i frågan och den ambitionregeringen deklarerat när del gäller alt avhjälpa regionala obalanser anserjagdel motiverat all redan nu la upp elt särskilt anslag för bidrag lill kommunalaflygplatser av regionalpoliliska skäl. Med en sådan uppläggning faller ocksäden huvudinvändning jag lidigare framhållit, nämligen effeklerna påluftfartsverkets taxor och ekonomiska resultat. Med den regionalpoliliskainriktningen bör bidrag endast komma i fräga för flygplatser i skogslänen.Förulom de flygplatser som omfattades av luftfarlsverkels förslag - ,och - bör bidrag ocksä kunna utgå för andra flygplatser iskogslänen med linjetrafik av regionalpolitisk betydelse. Det sammanlagdabidragel lill dessa flygplatser bör inle överstiga 10 milj. kr. Bidragen sombör avse verksamhelsårel 1987 kan lämpligen beräknas utifrån denregionalpoliliska betydelsen som de enskilda flygplatserna har. Beslul ombidrag bör fattas av regeringen efler förslag frän luftfartsverket. Inom etl totalt anslag på15 milj., kr. bör reslerande 5 milj. kr. kunna användas för bidrag till iförsia hand invesleringar i befintliga flygplatser i skogslänen i de fallsådana bedöms ha avgörande belydelse för alt etablera eller utveckla befintligreguljär flygtrafik. Med en sädan inriktning av siödet skulle t.ex. visstbidrag kunna ulgä till ochLycksele kommuner för flygplatsinvesleringar. Med den regionalpolitiskainriktning jag nu förordat följer att det stöd som utgår vialuflfartsavgifterna till och flygplatser bör upphöra medutgången av innevarande budgetår. Inom det angivnabeloppel, 5 milj. kr., bör vidare elt bidrag utgå till huvudmännen förSvegflygel mellan Sveg-Arlanda-Umeä. Flygtrafiken etablerades som en följd avriksdagens beslul om atl skulle föras över frän till Umeäsjukvårdsregion. Med hänsyn till kostnaderna för trafiken har etl stöd utgåttlill huvudmännen inom ramen för bussbidragssystemel. Eflersom bussbidragssyslemetsuccessivt avvecklas bör fortsall slöd lill Sveg-flyget ulgä inom ramen för delav mig nu förordade anslaget. Jag anser att elt bidrag bör ulgå under enireårsperiod med . Underskottet i trafiken för innevarande ärhar av företrädare för Sveg-flyget beräknats tillca 1,3 milj. kr. Beredskap för civilluftfart' Verksamhelen underanslaget omfattar planläggning och förberedelser för flygtransporlledning, flygplalsdriftoch flyglransportverksamhel under beredskapstillslånd och krig. Luftfarisverkel har beräknai medelsbehovei till17,1 milj. kr. Anslagsfrågan kommer alt behandlas inom ramen för kommandeförsvarsbeslut. I avvakian på detla föreslår jag all anslaget förs upp medoförändrat belopp. Ersättning försärskilda rabatter vid flygtrafik på ' 1985/86 Utgift 14500000 1986/87 Anslag 14500000 1987/88 Förslag 14500000 /74har beviljat ersättning till för särskilda rabatter vidflygtrafik till och från Gotland.Sedan budgetåret 1981/82 har slödel givits en ny utformning med syfte att enfillfredsställande flygtrafik skall kunna upprällhällas. bedömeratl syftet med stödel kan uppnäs genom en ersättning av oförändrad omfattning.Luftfartsverket beräknar anslaget för nästa budgelär lill 14,5 milj. kr. För att skapa etl ökalhandlingsutrymme också för nya trafiklösningar bör anslaget ges en generellbenämning, Ersäitning för särskilda rabatter vid fiygiraftk på Golland. Jagförordar i likhei med luftfartsverket ett anslag pä 14,5 milj. kr. Bidrag till kommunala flygplatser m.m. 1987/88 Förslag 15000000 Etl nytt anslag tas uppför /88 avseende regionalpolitiskt Stöd till huvudmännen för kommunala flygplatser i skogslänen. Bidrag frän anslaget bör, som jag lidigare redovisat, kunna ulgå inom en ram av 10 milj. kr. lill huvudmännen för , och flygplat ser samt till övriga kommunala flygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik. Reslerande belopp under anslaget disponeras dels för bidrag lill i första hand invesleringar i befintliga flygplatser iskogslänen 128 för au etablera eller utveckla befinlligreguljär flygtrafik, dels för bidrag lill Prop. 1986/87:100 huvudmännen för Sveg-flyget. Jag förordar för nästa budgetår etl anslag på 15milj. för bidrag till flygplalshuvudmän och till Sveg-flyget enligt deprinciper jag redovisat lidigare i min föredragning. 1987/88 Förslag 39000000 Frän det nya anslagetföreslås atl ersällning utbetalas till chefen för flygvapnet (CFV) för civilpilolulbildning vid trafikflygarhögskolan vid (TFHS). Vidareföreslås att frän anslaget utbetalas bidrag för sådan civil pilolulbildning sombedrivs i privala skolor enligt förordningen 1986:682. Kostnaden för den civila pilotulbildningen vidtrafikflygarhögskolan i har tidigare finansierats frånförsvarsdepartementets anslag Dl. Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet. Efler samråd med chefen för försvarsdepartemenlel bör uppdrageltill CFV i fortsättningen ges av som ansvarigt förden civila flygtrafiken och koslnaden fortsättningsvis betalas frän ett nyttanslag utanför försvarsramen under huvudtitel. Förändamålet har som en ren anslagsleknisk omläggning 21,4 milj. kr. förts överfrän försvarsdepartementets verksamhelsområde. De medel somjag tar upp underanslaget, 39 milj. kr., avser atltäcka kostnaderna för en utbildning av 60 elever pä årsbasis. Med hänsyn lillde svårigheter som trots samarbetsavtalet mellan SAS och staten för närvaranderåder beträffande lillgång på lärare och instruktörer räknar jag med enutbildningsvolym för nästa budgetär på ca 30 elever. I likhet med vad somgäller bör de medel som inle förbrukas vid TFHS fä ulnylljasför att understödja annan civil pilolulbildning. Bl.a. räknar jag efter samrådmed chefen för med all . kan föras över tillhögskolan för lärarutbildning i för ökad dimensionering avUlbildningen av flyglärare. För atl möjliggörainvesteringar alt ta emot 60 elever bör TFHS få disponera 20 milj. kr. i investeringsmedel genom luftfartsverkets försorg. För det ändamålel harjag som tidigare framgått förordal all luftfartsverket fär en vidgad upplåningsram i riksgäldskonlorel. kostna der i samband med detta skall belasta anslaget. Jag förordar följaktligen etl anslag på 39 milj. kr. för näsla budgelår. 9 1986/87. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenall "'' " 1. godkänna vad jag harförordal om inrikiningen och omfaltningen av luftfartsverkets verksamhet ochom verkets invesleringar /88-1989/90 saml bemyndigaregeringen att besluta om avvikelser därifrån, 2. godkänna vad jag haranfört om all omvandla luftfartsverkets statskapital till etl faststatskapital, 3. godkänna vad jag haranfört om finansiering av luftfartsverkets investeringar och om fondering avöverskott, 4. i avvaktan på särskildproposition i ämnet lill Beredskap för civil luftfart för /88anvisa ett reservationsanslag pä , 5. lill Ersättning försärskilda rabatter vid fiygiraftk på Golland för budgeläret 1987/88 anvisa ettförslagsanslag på , 6. lill Bidrag tillkommunala fiygplatser m.m. för /88 anvisa ell reservationsanslag på , 7. lill CivUtrafikflygarutbildning för /88 anvisa etl reservalionsanslag på . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Slalens haverikommissionutreder enligt sin inslruklion (1978:555) allvarliga luftfartsolyckor ochtillbud lill sådana inom civil ochmililär flygverksamhet enligt beslämmelser i luftfartslagen (1957:297),luftfartskungörelsen (1961:558) och kungörelsen (1966:436) om undersökning avmililära luftfartsolyckor. Från och med budgetårel 1982/83 ulreder kommissionenäven mindre allvarliga olyckor och olyckslillbud. skallvidare följa den nationella och inlernationella utvecklingen på de områden somomfattas av kommissionens verksamhet och samarbeia med berördasäkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggande verksamhet. och chefenför flygvapnet skall svara för kostnaderna för verksamhel.Anlalel civila och mililära haverier och resursålgången för all utredahaverierna skall ligga till grund för fördelningen av kosinaderna. Påslatsbudgelen upptas därför endasl elt formelll anslag. harmed hänvisning till att nuvarande organisation för utredning av sjöolyckor ärföremål för ulredning inle fört fram förslag om ändrad resurstilldelning. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill för budgetårel 1987/88 anvisa ell anslag på . 1986/87: lOO (postens) huvuduppgift är att svaraför landels postservice, inklusive postgiroverksamheten. Verksamhetensomslutning beräknas uppgå lill ca för . Posten skall förmedlaförsändelser, lättare gods och betalningar på elt snabbt och säkert sätl inomhela landet och lill och fränutlandet. Poslen utför också mot ersällning uppdrag för slatens räkning (ex.distribution av blindskriftsförsändelser och utbetalning av barnbidrag,pensioner m. och åt PKbanken och andra banker. Till posikoncernen hör ocksåelt antal särskilda resultatenheter och bolag. Inom dessa bedrivs verksamheiersom är ett naturligt komplemenl till den egentliga postverksamheten. En annanviktig uppgifl är att bedriva utvecklingsarbete inom områden där posten harnaturliga förutsättningar. Detta päverkar positivt poslens långsiktiga förmågaatt upprätthålla en god postservice i landet. Verksamheten skall bedrivas inomramen för de ekonomiska mål och servicemäl som statsmakterna ställer upp. Enligt beslut(prop. 1984/85:100, . rskr. 203) infördes nya former för statens styrningav poslen fr.o.m. . Statsmakternas styrning av postensverksamhel sker genom att servicemäl och ekonomiska mäl fastställs pä grundvalav rullande ireårsplaner. Fr.o.m. började postverkettillämpa kalenderår som räkenskapsår. Övergång till kalenderår itreårsplaneringen innebär att den nu framlagda treärsplanen i prakliken ävenomfaltar . De två huvudkrav som statsmakterna ställer påpostverket - krav på service och avkastning - har varil styrande för postensplanering av perioden. Poslkoncernens organisation per den 1 juli 1986framgår av följande diagram. Prop.1986/87:100 Bil. 2.3 Trender och tendenser som påverkar postens utveckling Poslens tre viktigaste verksamhetsområden ärinformationsöverföring, varudislribution och betalningssystem. Trender ochlendenser i samhällel påverkar marknadsutvecklingen inom dessa områden. Förinformationsöverföringens del kan konstateras att informationsmängden växerstarki, uppskattningsvismed . En allt större andel av informalionsöverföringen skeremellertid datormässigt. Informationstillväxten är dock sä stor alt den medför en belydandeutveckling ocksä för brevburen information.Postens bedömning för den aktuella ireårsperioden är en volymtillväxt på minst3 % för brevburen information. Även förvarudislribuiionen förväntas en volymtillväxt i storleksordningen per år.Ell drag i samhällsutvecklingen är här företagens ökade marknadsinriktning.Denna har bl.a. lett till en snabbare produktutveckUng med kortare serier och fler produkter vilketi sin lur drivii på ulvecklingen avmaterialadministrationen. I kombinafion med ökad medvetenhet om lagerhållningskoslnader och allt meravancerade system för produktionsplanering har detla medfört en kraftigtillväxt av lältgodstrafiken. Postens bedömning är aft denna trend sannoliktkommer atl fortsätta eflersom alll merautvecklade planeringssystem växer fram och konkurrensen driver påproduktutvecklingen ytterligare. Utvecklingen avbetalningssystemen har om möjligt varil ännu snabbare än inom de ovanberörda områdena. Bankomater, allt mera ulvecklade girosyslem, kontokortens utbredning m.m.är exempel på den snabba ulvecklingen. Församhällets infrastmktur har effektiva och väl fungerande betalningssystem storbetydelse. Inlernationella jämförelser visar alt intar en tätposition när det gäller effektiva betalningssystem.Detla ger svenska företag ökad konkurtenskraft.Tillväxten inom omrädet, där Prop. poslen har en slor marknadsandel, är god.Samtidigt är konkurrensen Bil. mycket slark vilket kommer kunderna till godo. Den utmaning som ligger i utvecklingen för postens del är att kunnavidmakthålla ett omfattande nät av postkontor och lanlbrevbäringslinjersamiidigi som datautvecklingen medför minskade betalningslransaklioner inomlinjeorganisationen. Svensk postservice står sig väl i etlinlernationellt perspekliv enligt en undersökning av ell anlal OECD-ländergjord av postens intemationella sekreiarial vären 1986. Undersökningen visar påall har en hög andel inrikes normalbrev som övernattbefordras. Sverigeligger också bra lill vid jämförelsen av realportot i 15 olika OECD-länder.Realportol för 20-grams inrikes normalbrev har i sjunkil med 12 %mellan åren 1976-1986. Poslens roll ibetalningsförmedlingen är också betydande jämfört med några övriga europeiskaländer. I den gjorda jämförelsen som omfattar åtla länder har denhögsta konlolälheten, mätt i antal girokonton per 1000 invånare. Konlolälheteni är mer än dubbell sä hög som i nägol av de andra undersökta länderna.Även när del gäller användningen av Postgirot för betalningslransaklioner intarSverige en tätposition, mätt i antal transaktioner per invånare i respekliveland. 2.5 Attitydundersökningar om postens verksamhet Fä verksamheter i har en så frekvenlkontakt med en så slor kundkategori som posten. Bland hela den vuxnabefolkningen besöker 8 av 10 posten eller oftare variredje svensk besöker posten minst någon gäng . Även stora och småförelag har täta konlakler med posten. Posten är även etlomtyckt företag. Detla framgår av flera undersökningar som poslen har gjort isamarbete med externa konsuller. Undersökningarna visar alt posten fårsiarkare positiva omdömen än de flesta andra verksamheier i . Som underlag förfortlöpande anpassning av tjänsteutbudet lill de olika kundgruppernas behovgenomförs olika typer av marknadsundersökningar. Posten har bl.a. gjort enomfallande servicemätning bland privatpersoner för all la reda på derassynpunkter beiräffande postutdelningen och kassaservicen. Under hösten 1986genomfördes omfattande marknadsundersökningar bland olika kundgrupper inomnäringslivel. Statsmakternas krav pä service och avkaslninghar varil styrande för postens planering av treårsperioden. Postenanger bl.a. servicemål för 133 postbefordranoch mål för tillgänglighet lillkassaservice. Planen bygger Prop. 1986/87:100 vidare på all poslen underperioden kan uppfylla slatens fastställda krav på Bil. 8 ränla ochavkaslning. Poslen aktualiserar itreårsplanen på nytl förslag om ändrade regler för postens räll lillprissättning och placering av överlikviditet. Dessa förändringar till ökadsjälvsländighet skulle enligt posten medföra möjlighel till ökad effektivitet iverksamhelen. Poslen har i föreliggandetreärsplan även föreslagil mäl för lönsamhel och konsolidering. Poslensbedömning är all god lönsamhel och finansiell styrka utgör en nödvändigföruisättning för atl övriga mål, l.ex. mål för portoulvecklingen, skall kunnanås. En god lönsamhel skall innebära alt intäkterna i verksamheten skall täckakosinaderna och ge avkaslning på uinylljal kapital. Däruiöver skall resultatetge uirymme för nödvändiga invesleringar och konsolidering. bedömeratl, för att klara avkastningskraven och konsolideringsbehovel bör resultatetföre avsättningar molsvara av omsättningen. Resultatet föreavsättningar avser postverket i första hand använda till avskrivningar utöver plan genom fortsatt avskrivning pååteranskaffningsvärdet för fastigheter och bussar. I andra hand föreslåsavsättningar få göras lill en resultatutjämningsfond för räntefluktuaiioner.Förändringar i omvärlden, t.ex.fallande ränlor saml poslverkels förvänlade invesleringsbehov ser postverketsom två viktiga orsaker det redovisade konsoUderingsbehovet. För all nå deövergripande mälen beiräffande service och ekonomi har konkreia strategierformulerats för de olika affärsområdena som presenteras närmare i detföljande. Huvudaffärsområdel Brev och Paket Huvudmålet för Brev och Paket är all på eltrationellt sätt distribuera försändelser och lättare gods. Servicebegreppethärför Brev och Paket tvä dimensioner; servicenivå och tillförlitlighet. Förnormalbrev är målsättningen atl sä gotl som samtliga normalbrev skall erhållaövernattbefordran. har också ett transport- ochdistributionsnät som näst inlill klarar denna målsättning. Endast mellan någramindre, avsides belägna orter kan denna målsättning inte nås. Brevströmmarnatill och mellan dessa orter utgör emellerlid av den lolalabrevvolymen. Tillförlitligheten beiräffande distributionen av normalbrev liggerpå . Att tillföriitligheten inle kan uppgå till beror bl.a. på knappa tidsmarginaler i iransporlnäteloch störningar i flyg- och järnvägstrafiken. anser emellertid attlillförlillighelen ligger pä rätt nivå då en ökning skulle innebäraexceptionellt höga merkostnader. För ekonomibrevel ärmålsättningen atl av den lotala volymen skall delas ul på 3:e vardagen efler inlämning. Produktionssystemet är uppbyggt och anpassat lill denna målsättning. Målel för tillförlitligheten är här och uppnås. Under är 1985 har ett nylt system för mätning av servicekvaliteten tagils i bruk. Systemet är rikstäckande och innebär att ca 6000 normalbrev och ca 6000 ekonomibrev varje kvartal sänds till alla delar av landet. Testerna sker i samverkan med förelag, föreningar och 134 Mätresultaten rapporteraskontinueriigt i postens direk- Prop. 1986/87:100 tion. Förulom servicemäl finnsför huvudaffärsområdel ekonomiska mål. Det övergripande ekonomiska målel altuppnå den lönsamhet som medför möjlighel lill konsolidering och alt fastställtavkastningskrav tillgodoses -skall enligt poslen nås genom följande delmål: - försändelsevolymenskall öka med lägsl , - personalprodukliviletenskall öka med och - förBrev och Pakets tjänster skall marknadsprissättning lillämpas. För 20-gramsnormaibrev är målsättningen emellertid att begränsa prishöjningar till högstinflationstakten i samhället. Marknaden föraffärskommunikation utgörs av affärslivels eflerfrågan på löpande skriftligkommunikation till enskilda mottagareeller massbudskap till en grupp mottagare. Den lolala marknaden växer däinformationsmängden i samhällel stadigt ökar. ökar konkurrensen fränandra media. Poslens strategier för all fä sä stor andel av marknaden sommöjligt är bl.a. atl arbeta för kontinuerligt hög kvalilel i postbefordran,höja adresskvalilelen saml förbättra brevels effektivitet som kommunikationsmedelgenom förenklade taxeringsförfaranden och speciella serviceålagan-den iföretagens postrutiner. Marknaden förföretagsdisiribution omfattar den del av transportmarknaden som avser små- ochstyckegods. Del är en växande marknad med stort inslag av konkurtens. Posten har för närvarandeen dominerande marknadsandel beiräffande poslorder men konkurrensen skärps.Postens mäl är att öka sin marknadsandel. Produklerna päprivatpersonmarknaden ulgörs främsl av brev, vykort och paket. Tendensen är attbrevels betydelse för kontakt mellan människor ökar. Som exempel kan nämnasalt enklare personliga hälsningar l.ex. via julkort och andra kort ökar. ärde största kunderna dagsiidningar och slora förlag. Postens mål är bl. a. atlöka andelen abonnerade veckotidnings- och organisationsexemplar samt behålladagslidningsvolymen. och har sina väsentligasteverksamheter inom marknaderna för betalningsförmedling och banktjänster. InomGiro och Kassa finns ingen monopolverksamhet utan konkurrens råder bäde förbetalningsförmedling och banktjänster. Posten har emellertid väl kunnat hävdasig i konkurrensen. Som entreprenör för Post- och ulför poslenkassa- och bankservice över hela landet. Postgirot omsatte av dentoiala giromarknaden. är all befästa och utveckla post girots roll för både förelag och privatpersoner. Beiräffande banktjänsterna skall inrikiningen enligt posten vara att utveckla och långsiktigt uppehålla kompeiensen för banktjänster inom poslen. För all nå huvudmålen är det vikligl all nä de uppställda servicemälen både beträffande tillgängligheten 135 tillkassaservicen och snabbheien och säkerheleni förmedlingen av betal- Prop. 1986/87:100 ningar. Förulom servicemålenfinns för huvudaffärsområdel det ekonomis- Bil. 8 ka målet; atl nå en stabil ekonomisk utveckling. Krav på avkastningskaU kunna lillgodoses och enkonsolidering inom huvudaffärsområdel skall kunna ske. Medlen för en stabil ekonomisk utveckling är marknadsmässig avgiflssältning, rält att agera på penning- ochkapitalmarknaderna, övertrasseringsrätt på postgirokonton saml enökning av rationaliseringsgraden. De övergripandemålen beträffande service och ekonomi för och kan delas upp i mälför de ingående affärsområdena. Affärsområdet kassaservice omfallar ca 2200postkontor och s.k. postställen saml ca 2700 lanlbrevbäringslinjer. Kassaservicen domineras avhanleringen med bank- och betalningsuppdrag. sker en allt snabbare övergång frånkontantbetalningar i kassa lill överföringar mellan konton. Dessutom ökar användningen av olika former avbetalkort. Kontanluttag i automater sker i alll störte utsträckning. Behovel av"traditionella" poslkassatjänster minskardärför successivt. För alt kunna bibehälla och utveckla nätet sker därför enfortsatt utbyggnad av komplelterande tjänster. Servicemålet förkassaservicen består i mål för kundens tillgänglighet till servicen.Tillgängligheten till kassaservicen har tvä dimensioner; kundernas geografiskanärhet liU posten samt öppethållanden. Beträffande den geografiskanärheten kan konstateras atl postkassanätet är rikstäckande. Mycket få hushåll saknar lillgång lill dagligpostkassaservice. Kontorsnätet anpassas vidare tillbebyggelseförändringar m.m. Några störte förändringar av postkassanätetplaneras inte ske . Posigirol eftersträvar med olika medelatl öka produktivitet och säkerhet och attförbättra kundservicen. 1 poslgirokontoret sker fram investeringari ny utrustning och pä alla störte postkontor kommer byte till nya poslkassamaskiner att ske. Den nya teknikensom innebär en integrering avpostkassa- och girosystemen möjliggör en decentralisering av kontovård till postkontoren. Härigenom kommer postennärmare kunderna i frågor om information, reklamafioner och övrigkundkontakt. Jämsides med de storainvesteringarna pä del tekniska området intensifieras arbetet medpersonalulveckling. Affärsområdetbeialningsmarknad består av betalningar som hanteras inom postgirosystemet ochbetalningar som hanteras utanför postgirosystemet. Av landels samtligagirotransaktioner har postgirosystemets andel i stort varil oförändrad . De betalningar somhanteras utanför postgirosystemet (t. ex.utbetalning av pensioner och barnbidrag) har successivt minskat i antal för posten. Förklaringen ligger i attmarknaden i allt högre grad önskarfå dessa betalningar direkt insatta på lönekonton. Denna utveckling gerkortsiktigt negativa konsekvenser för poslen då poslen har begränsade möjligheter till anpassningar avpersonalvolymerna. Posten satsar emellertid på en fortsalt hanlering avprivatpersonsbetalningarna för PKbanken och sparbankerna samt att ökaföretagens betalning över postgiro. Målet föraffärsområdet bankmarknad och data år atl erbjuda fullständig bankservice ätprivatpersoner. Exempel på nya ijänster är att ca 350 136 postkontornu kan bevilja vissa lyper av lån och all resevalulaförsäljning Prop.1986/87:100 har införts pä ca 500 postkontor.