prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — 1981/82:106 och 1983/84:107,tagit ställning till prioriterade områden för forskning. Det finns anledningatt bygga vidare på dessa prioriteringar och jag kommer i det följande attredovisa på vilka områden jag anser alt förstärkningar behöv.s. Det har enligt min mening varit av värde attriksdagen angett vad som var de mest angelägna forskningsområdena. Att enighetrått om dessa prioriteringar har också varit en styrka för forskarsamhället.Men jag skulle likväl vilja göra några konstateranden om karaktären ochresultatet av prioriteringar. Det är ett vanskligt arbete för regering ochriksdag alt ange prioriterade forskningsområden, likväl är del nödvändigt ochrimligt. Att åstadkomma verkningsfulla prioriteringar, som är uttryck församhällets önskan om ny och vidgad kunskap och som därmed också har sinpåverkan pä forskningen är en viktig uppgift. kan en alltförkraftfull och detaljerad prioriteringsordning verka som en allvariig hämsko påforskarsamhället. Detta är en betydelsefull avvägning. Självfalletmåste kunna uttala sin mening om hur medel för forskning bör riktas. Forskarsamhället har också uppfattat de tidigare angivna prioriteringarna som rimliga i detaljeringsnivå och ambitionsgrad. Dessahar också i viss utsträckning kommit till uttryck vid medelstilldel- Prop.1986/87:80 ningen frän olika anslagsgivare. Även här bör dock viss försiktighetråda. I hög grad beror prioriteringarnas genomslagskraft på vilka förutsättningarsom faktiskt råder, om kompetenta forskare finns, om dessa forskare uppfattarden angivna riktningen som intressant saint om området överhuvudtaget ansesviktigt ur vetenskaplig synpunkt. Enligt min mening har i tidigarebeslut funnit en rimlig ambitionsnivå i sin prioriterings-ordning. Verkningsgraden i prioriteringarna måste också sesi ljuset av att inte i någon avgörande grad kan,eller bör föreslåhastiga förändringar i den framväxta fördelningen mellan olikafakultetsområden eller av samhället definierade forskningsområden. Del ärhuvudsakligen marginella men likväl väsentliga förskjutningar som kanåstadkommas genom beslut om vad som är mest angeläget frånsamhällets synpunkt. beslut innebär dels att vissa forskningsområdensärskilt bör beaktas, dels att medelsförstärkningar riktas direkt till vissaforskningsområden. kan dock dessa marginella förändringar komma attleda till mer påtagliga strukturella förskjutningar i forskningens inriktning. Stödet till forskning bör utformas så att detgynnar uppkomsten av starka och livskraftiga forskningsmiljöer. Därför är ettstöd till den grundläggande strukturen en nödvändighet, liksom att medelavsätts för strategiska teknikområden. Det är forskarsamhällets ansvar att isin egen planeringsprocess översätta den angivna viljeinriktningen ivetenskapliga kvalitetsnormer och insatser. Delta bör ske inom varje sektorsonvåde.Myndigheterna bör avväga sina insatser och bedöma hur omfattande stödet tillforskning inom sektorn bör vara i förhållande till verksamheten inom sektorn.Även bär är det av stor betydelse att forskarna själva ges ett förtroende attutforma de vetenskapliga kvalitetsnormerna. Jag kommer att beröra några av de insatser som idet följande kommer att föreslås inom ett litet antal viktiga programområden.Det är min uppfattning att en viss koncentration till dessa programområden idagär nödvändig. De skiljer sig inte på något avgörande sätt från vad statsmakteroch företag i övriga delar av världen sätter i focus. En framgång försvensk forskning bygger inte på att vi funnit originella och nya områden förforskning, den bygger på vår förmåga att utnyttja den svenska modellenskapacitet. 5.2 Kulturell identitet i en föränderlig värld I envärld med allt snabbare förändringar och allt djupare beroende län derna emellan spelar kulturvetenskaperna en betydelsefull roll. Medbor garna omges av en ström av dagsaktuell och dramatisk information via bild, text och ljud. Därmed blir det också än viktigare att bevara och hålla levande det historiska perspektivet. Elt samhälle utan minne blir i grunden otryggt. Det ris.kerar alt bli ett torftigt samhälle som grovt överskattar dagshändelsernas vikt och proportioner. Ett, samhälle 36 utanegen identitet kan bli ett okritiskt offerför tillfälliga strömningar som Prop. 1986/87:80 är uttryck mer för kommersiella än för mänskliga hänsyn. Jag har i olika sammanhang framhållit vårt starkaberoende av omväri-den. Delta är i grunden vitaliserande. Nackdelen atttillhöra ett litet språkområde kan också sägas vara till fördel, genom att vitvingas att aktivt tillägna oss andra språk och förstå andra kulturer.Humanistisk forskning knyter an till allmänmänskliga förhållanden och kandärmed skapa en öppenhet också för andras perspektiv. Välfärdssamhällets utveckling ochproduktionshöjningen som möjliggörs med allt mindre arbetskraft ställer svåraoch intressanta frågor. Inte minst gäller det den pågående datoriseringen. En rad utredningar från bland annat universitets-och högskoleämbetet, , statenskulturråd och har ur olika synvinklar belyst läget för dekulturvetenskapliga och konstnärliga ämnena. Mycket har sagts och skrivits desenaste åren om framför allt' humanioras kris, en kris som haransetts omfatta hela det kulturvetenskapliga området. Diskussionen om humanioraär elt internationellt fenomen. Oron för nedskärningar och urholkning kommerigen i rapporter från bland annat , . Jag har tidigare i generella termer berört behovetav insatser för att stimulera rekryteringen till forskarkarriären och enförstärkning avhög-skolans anslag. Jag hänvisar här till de förslag som kommeratt läggas av chefen för . Förslaget innebär betydandeförstärkning av resurserna vid de kulturvetenskapliga institutionerna. Det tryckta ordet är kulturvetenskapernas främstainstrument. En för stärkning av institutionernas rörliga resurser ger en ökad möjlighet till litteralurförvärv och tidskriftsprenumerationer. Ökade verksamhetsmedel kommer även att kunna vidga de internationella kontakterna. avbasresurserna ger institutionerna större rörelsefrihet. De konstnäriiga utbildningarna bidrar till attutveckla den mänskliga, skapande förmågan. Också konstnärer söker kunskap ochutforskar verkligheten om än med metoder som skiljer sig frän denvetenskapliga forskningens. Det nyskapande tänkandet, intuitionen, analysen,den metodiska prövningen av olika alternativ karakteriserar både detvetenskapliga och det konstnärliga arbetet. Nya teorier, tekniker, material måsteutprövas, liksom nya vägar att t. ex. uttolka musikaliska och dramatiska verk. Chefen för kommer senareatt lägga fram förslag om förstärkningar inom området konstnäriigtutvecklingsarbete. Jag vill vidare erinra om att museer och arkiv harflerdubbla uppgifter, varav inte minst att utgöra en resurs för både forskningoch studier är väsentligt. Arkiven föreslås få förstärkningar. kommer att lämna förslag i dessa frågor. 5.3 Arbetsliv, jämställdhet, invandring Tillgångentill arbete är kanske det mest avgörande välfärdsvillkoret. Ar betet ger inte bara lön och ekonomisk trygghet genom avtalsförsäkringar 37 och lagstadgade socialaförmåner. Arbetets utformning och innehåll samt Prop. 1986/87:80arbetsplatsens sociala struktur är också ofta avgörande för livsvillkoren ochför den enskilde arbetstagarens möjlighet att utnyttja sin fritid på ettmeningsfullt sätt. Under främst har nya lagar och avtaltillkommit på arbetslivets område som parterna på arbetsmarknaden successivthar vuxit in i. Nya attityder och värderingar har inträtt i arbetslivet på eUsätt som med säkerhet gör svensk arbetsmarknad internationellt unik. Men jagvill återigen erinra om att det är tillgängen till arbete och möjligheten attvälja arbete som utgör en grundläggande förutsättning för att ett mer humanistisktsynsätt kan göra sig gällande pä arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken spelar en betydelsefullroll i strävandena att uppnå arbete ät alla. Den utgör ett komplement till ochett stöd för den ekonomiska politiken i övrigt. Genom ett nära samspel mellanselektiv arbetsmarknadspolitik och övriga ekonomisk-politiska åtgärder vidgashandlingsutrymmet för den samlade ekonomiska politiken och dämpas demålkonflikter som ständigt uppkommer. Forskning om arbetsmarknaden bedrivs framför alltvid de nationalekonomiska institutionerna. Eftersom svenskarbetsmarknadspolitik är en källa till stolthet är det också ettinternationellt forskningsintresse att forskningen om arbetsmarknadensfunktionssätt och arbetsmarknadspolitikens effekter får en stabil plats vid desamhällsvetenskapliga institutionerna. Enligt min mening är en utveckling också på gäng idenna riktning. Chefen för kommer attföreslå en ytterligare förstärkning av den arbelsmarknadspolitiska forskningengenom inrättande av två professurer i nationalekonomi med inriktning påarbetsmarknadspolitik och i synnerhet utvärdering av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Parterna på arbetsmarknaden har drivit på när detgäller att organisera och skapa resurser för forskning om samband mellanarbetslivets villkor och ohälsa. miljöundersökningar islutet av 1960-la-let bidrog verksamt till att öka medvetenheten om hälsoriskeri olika branscher. Dessa undersökningar visade bland annat att en myckel stordel av medlemmar arbetade under förhållanden som innebar risk förolycksfall, risk för långsiktiga skador genom exposition för damm ochkemikalier, risk för att bli invalidiserade genom ensidiga och felaktigaarbetsställningar. som flera av dessa arbelsmiljöriskerfortfarande är aktuella har, inte minst genom den snabba tekniska utvecklingen,många nya och inte förutsedda eller tidigare inte uppmärksammade problem kunnatkonstateras. Det gäller t. ex. ergonomiska problem, stress och ögontrötthelvid bildskärmsarbete. Enökad tonvikt kommer att läggas vid arbetsmiljöns förbättring genom en kraftfull satsning på forskning om hur skador i arbetslivet uppkommer och hur de kan förebyggas. Enligt min mening är det arbete som utförs inom de yrkesmedicinska klinikerna, inom arbetarskyddsstyrelsens forsk ningsavdelning och till följd av arbelsmiljöfondens finansiering av forsk- 38 ningett viktigt och resultatbringande arbete, Enligt vad jag erfarit har Prop.1986/87:80 arbetsmiljöfonden beslutat att avsätta 60 milj. kr. under ensexårs-period för forskartjänster vid högskolorna. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer också att redovisa förstäi;kningar av denarbetsvetenskapliga forskningen. Hon kommer vidare att föreslå att arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning får en fristående ställning med verkan från den 1 juli1987. Lagstiftningen om medbestämmande i arbetslivet ochde avtal som senare har träffats mellan parterna är en god grund för attfortsätta det ofta mödosamma arbetet med all reformera arbetslivet och skapastörre demokrati i arbetsorganisationen. Forskningen om medbestämmandetsvillkor har kommit att vidga diskussionen om sambandet mellan medbestämmande åena sidan och ny teknik, arbetsmiljö och arbetsorganisation å den andra sidan. Arbetslivsforskningen har genom tillkomsten avarbetslivscentrum fått en stabil bas. Däremot har jag erfarit attarbetslivsforskningen inte i samma utsträckning vunnit inträde viduniversiteten, även om ett begynnande intresse finns. Inom detta område spelarde fackliga organisationernas egen aktivitet en viktig roll. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer senare att ange vissa övergripanderiktlinjer för forskningen på arbetslivsområdet. Kvinnornas förvärvsfrekvens har ökat oavbrutetunder . Om ökningen fortsätter i samma takt som hittillskommer kvinnornas andel av arbetskraften att varalika stor som männens. Arbetsmarknaden är dock fortfarande könsuppdelad.Jämställdhetsforskning med inriktning på arbetslivet är ett förhållandevis nyttforskningsområde. En intensifierad forskningsinsats inom detta område är enväsentlig del av de samlade åtgärderna för att uppnå jämställdhet påarbetsmarknaden. Jämställdhetsforskningen fick i denforskningsproposition som antog 1984 vissa tillskott i form avtjänster vid humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet samt genom demedel som via anslag till de samhällsvetenskapliga fakulteterna går till forumrespektive centrum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning.Jämställdhetsforskning angavs vidare som ett prioriterat område och ipropositionen påpekades särskilt att såväl högskolorna som de berördaforskningsorganen skulle beakta detta i sin bidragsgivning. Del är emellertidenligt min mening nödvändigt att ytterligare stärka jämställdhetsforskningengenom en fortsatt prioritering av området hos de forskningsmedelsbeviljandeorganen. Chefen för kommer att föreslå ökade resurserför detta ändamål. Forskningom invandringen till och om dess konsekvenser för samhället har ökat . Forskning som belyser invandrarnas bidrag till vårt kulturiiv och de etniska relationernas utveckling har relativt börjat intressera forskarsamhället. Sådan forskning är, och kom mer att förbli, av största betydelse som underiag för en fortsatt reformering av invandrarpolitiken. Invandrarforskningen bör därför ges en fastare bas inom högskolan. påbörjades verksamheten vid centrumför invandrings- Prop. 1986/87:80 forskning vid i av verksamheten skedde genom bidragfrån social- och arbetsmarknadsdepartementen. Verksamheten vid centret harkonsoliderats i enlighet med de förväntningar som fanns vid inrättandet. En merlångsiktig lösning av finansieringen bör nu åstadkommas. Utbildningsministernkommer att föreslå att centrum för invandringsforskning viduniversitetet i skall finansieras via anslaget till desamhällsvetenskapliga fakulteterna fr.o.m, och alt en professuri invandringsforskning inrättas vid i . 5.4 En bättre miljö och en varsammare resurshushållning Etlklokt utnyttjande av naturresurserna, där miljön skyddas, kräver ny kunskap ochkvalificerade forskningsinsatser. Forskning om våra naturresurser och ompåverkan av den yttre miljön har många beröringspunkter. Grundläggandeforskning inom geo- och biovetenskaper krävs. Svenskt näringsliv är uppbyggt kring våranaturresurser. Exploateringen av malmtillgångarna, utnyttjandet avvattenkraften och förädlingen av skogsråvaran är grundläggande näringsgrenar:Dessa mer än sekelgamla näringar har också en läng tradition inom forskningen. En bredare insikt om att mänsklig verksamhet ochkanske inte minst utnyttjandet av naturtillgångar allvariigt kunde skada vårmiljö växte inte fram förrän i slutet av 1950-talel. Sedan början av 1960-talethar grundforskningsresultat visat allvaret i situationen. Den pågåendeförsurningen upptäcktes av en svensk forskare i slutet av 1960-talel ochungefärligen avslöjades hur utsläpp av kvicksilver och PCB kundeförgifta faunan och även människan. vet vi t. ex. att jordbruketsgödningsmedel allvarligt påverkar sjöar, grundvatten och havsområden. Jag vill erinra om att insikten att människanpåverkar ozonskiktet i-atmosfären också var resuhatet av ensvensk grundforskningsinsats. Vi vet nu att förändringar i koldioxidhalten,mängden ozon och en rad andra gaser, som förekommer i små mängder i atmosfären,i ett längre perspektiv kan leda till klimatförändringar. Med dessa exempel har jag velat visa att Sverigehar en förpliktande tradition inom miljöforskningsområdet. Vi bör därför enligtmin mening känna ett stort ansvar för att driva miijöforskningsfrågorna intebara inom landet ulan även internationellt. Vi måste slå vakt om omistliga värden såsom renluft, friskt vatten och giftfri miljö. Mångfalden i växt- och djurliv måsteupprätthållas. Miljövårdsforskning liksom forskning om produktionsprocesseroch produktionsmetoder som innebär en miljövänlig och långsiktig godhushållning med våra naturresurser har högsta prioritet. Dennya kunskapen om all svavelutsläppen genom kol- och oljeförbrän ning ger upphov till försurning av nederbörden och av mark och vatten har varit av stor betydelse. En lång rad av de viktigaste upptäckterna av miljö skador och orsakerna till dem har kommit från grundforskningen. fordras att forskningen kan förse oss med mer ingående grundläggande 40 kunskapom hur de ekologiska sambanden, påverkas och förändras på Prop. 1986/87:80grund av mänsklig verksamhet. Forskning rörande naturresurser och miljö är tillsin karaktär sektors-övergripande och ingår i en rad skilda verksamheter isamhället. Detta innebär också att frågor rörande forskning om miljö ochnaturresurser ligger inom ramen för flera olika myndigheters ansvarsområden. , statens energiverk,styrelsen för teknisk utveckling, skogs- och jordbrukets forskningsråd,statens råd för byggnadsforskning och transportforskningsberedningen har påett förtjänstfullt sätt utarbetat etl gemensamt förslag om framlida forskninginom miljöområdet. Förslaget bör i huvudsak kunna vara grunden för insatserframöver. Det internationella forskarsamhället har tagitinitiativ till att bygga upp ett globalt forskningsprogram ,"En värld i förändring", för att samordna strävandena i olika delarav världen för att vi bättre skall förstå de globala samspelen; Jag anser detangeläget att stöder denna utveckling. Mot bakgrund av tidigare svenskainsatser på miljöområdet och för att markera vilja att även ifortsättningen spela en ledande roll kommer chefen för utbildningsdepartementetatt föreslå att medel avsätts för att vi skall.kunna åta oss att i hysadet internationella samordningssekretariat, som forskarna i september 1986beslutat inrätta. Miljövården omfattar dels förebyggande åtgärder,dels insatser för att minska existerande negativa effekter på miljön. Forskningoch utveckling har inneburit att allt effektivare teknik och metoder har tagitsi bruk. Därmed har miljöskyddsnormer och krav kunnat skärpas. Samspelet mellanforskningen och införandet av ny teknik är betydelsefullt. Mot bakgrund av denna utveckling är min uppfattningatt den grundläggande miljöforskningen behöver en resursförstärkning. Vidarefinner jag det angeläget att forskningen kring naturresurser och miljöfar enfastare ställning vid universiteten. Initiativ i den riktningen har ocksåtagits av bland andra . Chefen för ochchefen för miljö- och kommer att föreslå att fler fastaforskartjänster inrättas. Inte minst de samhällsvetenskapliga aspekterna inommiljöområdet bör uppmärksammas. Kunskaperna om giflverkningar på människa och naturär bristfälliga. Nya miljöhot aktualiserar ocksåbehovet av förbättrade analysmetoder. Det är angelägel alt fysikalisk ochkemisk miljömedicin byggs ut. Till allt detta kommer behovet av medicinskabedömningar av hälso- och miljöfarliga ämnen, av störande verksamhet i yttremiljö och av epidemiologiska undersökningar. har i sitt betänkande (SOU1985:25) Kunskap för kemikaliekontroll redovisat behov av ökad toxikologiskforskning. Cheferna för utbildnings- saml miljö- och energidepartementenkotnmer att lägga fram förslag med anledning härav. Idet fortsatta arbetet för en bättre miljö inriktar sig regeringen på att för vissa områden utarbeta konkreta handlingsplaner. Är 1985 redovisade regeringen för ett samlat handlingsprogram mot luftföroreningar och försurning. Regeringen har för avsikt att till nästa förnya 41 handlingsprogrammet.Forskningsresultaten som kommit fram under peri- Prop. 1986/87:80 odenkommer härmed att spela en stor roll. För att stärka den långsiktigaktjnskapsuppbyggnaden har bland annat medel beräknats för ett svensktdeltagande i , som är eU projekt inom EUREKA. Hoten mot skogen, en av mänsklighetens rikaste ochviktigaste resurser, ökar dramatiskt. har tidigare beslutat om ettfemårigt forskningsprogram för skog och miljö. Detta program har etableratsav skogs- och jordbrukets forskningsråd och SAREC. Regeringen beslutade att tillsättaen aktionsgrupp mot havsföroreningar. I gruppens arbete betonas forskningensbetydelse för att klariägga problemen och effekterna samt för alt kunnaprioritera insatserna. En plan mot havsföroreningar kommer att läggas framunder . En samordning med arbetet inom EUREKA bör eftersträvas inomramen för forskningsprojektet . Trafiken är den dominerande föroreningskällan ivåra tätorter, framför allt vad gäller luften. Men den medverkar även i höggrad till försurningen. Mer än hälften av de samlade utsläppen av kväveoxideroch kolväten härstammar från trafiken. Dessa miljöproblem har endast iliten utsträckning påverkal insatserna inom transportområdet, vilka i förstahand inriktats mot systemutveckling inom kollektivtrafiken, energifrågor och materialadministration,frågor som är viktiga för såväl samhällets som näringslivets utveckling.Miljöaspekterna måste nu i mycket högre grad få ett genomslag inomtransportforskningen. Särskilda medel för detta har beräknats av chefen förkommunikationsdepartementet. Till frågor om miljö i vid mening hör ävenforskning om livsmedlens kvalitet. Genom livsmedelspolitiska besluthar det inletts en förändring där livsmedlens kvalitet och hänsyn till djur ochmiljö står i förgrunden. Den nya synen på livsmedelsproduktionens utformningoch utveckling med konsumentens intresse och behov som utgångspunkt präglar deåtgärder på forskningsområdet som därefter har vidtagits. Som ett första stegantog , som jag redan har nämnt, förslag om ett omfattandeforskningsprogram för nya produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen. För att ytterligare förstärka forskningen på dettaområde har på regeringens uppdrag utarbetat ett sammanhållet program förlivsmedelsforskning. I programmet betonas vikten av att forskningen omfattarhela livsmedelskedjan. Detta innebär krav på bidrag från myndigheter inom olikasektorer. Chefen för kommer senare attföreslå att anvisas ytteriigare medel för att stärka livsmedelsforskningen.Härtill kommer de insatser som kommer att göras av forskningsrådsnämnden,medicinska forskningsrådet, humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetoch styrelsen för teknisk utveckling. Jag ser detta som en viktigambitionshöjning, vad gäller strävan au förbättra livsmedlens kvalitet. Jagvill slutligen påpeka att FoU-verksamhet även utanför det som identifieras som del primära miljöområdet kan erbjuda lösningar ur miljö- och resurssynpunkl. Utvecklingen av energisnåla och materialsnåla pro cesser är exempel på detta. Styrelsen för teknisk utveckling kommer att 42 tilldelasökade resurser för miljöteknik. Det är angeläget aU styrelsen i sitt Prop.1986/87:80 arbete med miljöteknikeii skapar en effektiv form för samråd medandra intressenter inom miljöområdet. 1 detta sammanhang vill jag också peka påvikten för en förbättrad miljö som den FoU-verksamhet har som stöds av statensråd för byggnadsforskning (BFR). En förstärkning av miljöforskningen är nödvändig.Insatser för att för-bäUra miljön har varit en viktig drivkraft ochförutsättning för energiforskningen. Successivt hårdare krav har ställts pä nyenergiteknik som utvecklats inom ramen för energiforskningsprogrammel. Härigenomhar energi- sektorn på ett myckel framgångsrikt sätt kunnatmedverka till att minska utsläppen av exempelvis försurande ämnen. För att genomföra en ersättning av kärnkraften medvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan krävs en långsiktigare inriktning av energiforskningen än förnärvarande. I linje med vad jag tidigare anfört krävs en förstärkning avhögskolans basresurser och ytterligare insatser på grundforskning och annan merlångsiktigt inriktad forskning. En sådan utveckling som påbörjades redan i ochmed förra energiforskningsprogrammet bör nu drivas vidare. En större andel av den framlida energiforskningenbör inriktas på grundforskning och långsiktig forskning vid universitet ochhögskolor. Härigenom kan energisektorns kunskapsförsörjning långsiktigttryggas. Detta bör vara av betydelse även för kraftförelagen och industrin. Även andra skäl talar för au energiforskningen pålängre sikt i ökad utsträckning bör integreras med annan forskning viduniversitet och högskolor. Genom att integrerat i högskolan bygga upp engrundläggande kompetens på energiområdet kan stimulerande forskarmiljöerskapas. Chefen för miljö- och kommersenare att redovisa förslag med denna innebörd.