prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Dotterbolagets verksamhet kommer genom fusionen att föras in i den"egenlliga" bankverksamheten och lyda under banklagstiftningensbestämmelser. För att pröva om detta är lämpligt eller om särskildabegränsningar krävs med anledning av bestämmelserna i paragrafens andrastycke, är det nödvändigt att den särskilda prövning som regeringen skall göraenligt 5 8 också görs vid fusion enligt denna paragraf. Dotterbolaget är upplöstnär regeringens tillstånd enligt 5 8 har registrerats. Är dotterbolaget ettaktiebolag skall fusionen registreras inte bara hos bankinspektionen utan ocksåhos patent- och registreringsverket. Bankinspektionen skall se till att ensådan registrering görs hos patent-och registreringsverket, som ocksåav inspektionen fortlöpande skall hållas underrättad om fusionen. 7 1986/87. I 2 kap. bankrörelselagen ges bestämmelser omden egendom som en Prop. 1986/87: 12 sparbank får förvärva och driva handel medför egen räkning. Oavsett dessa beslämmelser får en sparbank enligl andrastycket genom fusion förvärva all den egendom som från dotterbolaget överförs till . Om egendomen utgörs avsädan s. k. förbjuden egendom som enligl 2 kap. 1-4 88bankrörelselagen, inte får behålla skall emellertid avyttraegendomen. Detta måste ske senast från registreringen av fusionen.Ibland kan en vidareförsäljning inom denna frist te sig synneriigen oförmånligför . I sådana fall kan bankinspektionen föriänga den frist inomvilken försäljning skall ske. Denna fråga berörs närmare i specialmotiveringentill 11 kap. 9 8 bankaktiebolagslagen (avsnitt 4.2). Inlösenav aktier i ett dotterbolag Paragraferna 9-13 innehåller beslämmelser ominlösen av minoritetsaktier i dotteraktiebolag. Några molsvarande bestämmelserfinns inte i gällande lag. Syftet med bestämmelserna är att möjliggöra enfusion mellan sparbank och av helägt dotterbolag enligt 8 8.Motsvarande bestämmelserföreslås i bankaktiebolagslagen och iföreningsbankslagen. 9 8 Om en sparbank själv eller tillsammans medett eller flera dotterföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna med mer ännio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i etl dotterbolag, harsparbanken rätl att av de övriga aktieägarna i dotterbolaget lösa in deåterstående aktierna. Den som har akiier som kan lösas in har också rält att fådessa inlösta av . En tvist huruvida rätteller skyldighet till inlösen föreligger eller om lösenbeloppet prövas av treskiljemän. Om inte annat följer av bestämmelserna i della kapitel, gäller ifråga om skiljemännen och förfarandet inför dem vad som är föreskrivet i lagen(1929:145) om skiljemän. Bestämmelserna 118 8 andra stycket nämnda lag om dentid inom vilken skiljedomen skall meddelas gäller dock inle. Kostnaderna förskiljemannaförfarandel skall bäras av , om inle skiljemännen avsärskilda skäl ålägger en annan aklieägare att hell eller delvis svara fördessa kostnader. Part som är missnöjd med skiljedomen har rätt att väcka lalanvid domstol från del han fick del av skiljedomen ihuvudskrift eller bestyrkt avskrift. Rätt domstol är tingsrällen i den ort därbolagets styrelse har sill säle. Har förvärvatstörre delen av sina aktier i bolaget pä grund av att en vidare krets inbjudilsatt flll överlåta sådana aktier mol viss ersättning, skalllösenbeloppet motsvara ersättningen, om det inte finns särskilda skäl förannal. Paragrafen överensstämmer i sak med 11 kap. 10 6bankaktiebolagslagen. I försia stycket angesförutsättningarna för rätt flll inlösen av minoritetsaktier idotleraktiebolag. Både och minoritetsaktieägarna har rätl altpåfordra inlösen. Inlösen av aktier kan utgöra ett led i ett fusions-förioppmen så behöver inte vara fallet. För inlösen krävs intebara att innehar mer än nio tiondelar av aktiema i dotterbolagetutan ocksä all dessa aktier representerar mer än nio tiondelar avröstetalet för samtliga aktier i bolaget. 1986/87: 12eget innehav av aktier i dotterbolaget likställs indirekta innehav genom annatdotterförelag. Lösningsrätt föreligger alltså när tillräckligt många aktier iett dotterbolag innehas aniingen av själv eller av ochett eller flera dotterföretag tillsammans. Attminoritetsaktieägarna tillerkänns rätt atl få sina akiier inlösta sammanhänger med att deinte kan åberopa några särskilda minoriletsrättighe-ter gentemotsparbanken eftersom deras innehav är av aktiekapitalet.De slår uppenbarligen i samma prekära ställning gentemot också i defall då tillsammans med annat koncernbolag äger mer än nio tiondelar av aktierna idotterbolaget. Den angivnastorieken på aktieinnehavet måsle föreligga når ellerminorilelsaktieägare framställer krav på inlösen. Med hänsyn till attsparbanken fåll inlösningsrätt för att kunna fusionera med etl helägt dotterbolag fårsparbankens inlösningsrätt antas bortfalla, om innehav av aktierunder inlösningsförfarandet går ner under den föreskrivna andelen genomatl aktier avyttras. Däremoi bör inle kunna stoppaminoriletsaktieägarnas inlösningsaktion genom atl under förfarandet avhändasig akiier i dotterbolaget. Detta lorde vara klarl utan någon särskild bestämmelse. I andra stycketföreskrivs alt tvist huruvida inlösen skall ske eller om lösenbeloppetsstorlek skall avgöras av tre skiljemän enligl lagen om skiljemän. Till skiljemännenkan således hänskjutas inte bara fräga om lösenbeloppets storlek utanockså fråga om grund för lösningsanspråket föreligger. Aktieägarna kanbesirida att äger så många aktier i dotterbolag som fordras förlösningsrätt, t.ex. därför att äganderätten lill vissa aktier är omtvistad. En sådan fråga skall prövas i sammaförfarande som frågan om lösenbeloppels storiek. Erfarenheten harvisat atl del år mycket svårt att slutföra skiljemanna-förfaranden inom dei 18 6 andra stycket lagen om skiljemän föreskrivna sex månaderna. Dennasärskilda bestämmelse har därför inte gjorts tillämplig på förfaranden enligt dennaparagraf Tillräckliga garanlier för atl ett förfarande av detla slag inle drar ut börflnnas i bl. 13 och 14 86 lagen om skiljemän. Där sägs att skiljemän alltidskall handlägga saken skyndsami och alt tvisten kan avgöras utan att part somförhalar målet har slutförtsin talan. Part som är missnöjd med skiljedomen harrätl att väcka talan vid domstol från det han fick del av skiljedomen i huvudskrift eller bestyrkt avskrift. Denna bestämmelseinnebär atl en part har rätt attöverklaga en skiljedom inte bara på den grunden att något formellt fel harförekommit utan även på materiella grunder. Kostnaderna för skiljemannaförfarandel skall bäras av ,om inle skiljemännen av särskildaskäl ålägger någon annan aktieägare att helt eller delvis svara fördessa kostnader. Tredje stycketinnehåller vissa regler om bestämmande av lösenbeloppet i enspeciell situation. Siluationen är den att en sparbank har offenfliggjort etterbjudande att köpa aktier i ett annat bolag för ett visst pris och att detta 87 erbjudandehar accepterats av så många aktieägare att i fråga Prop. 1986/87: 12fått av aktierna idet av erbjudandel berörda bolaget. Det kan då te sig egendomligt att deaktieägare som inte accepterat erbjudandetskulle ha möjlighel alt i ett inlösningsförfarande få ul ett högre pris för sina aktier. För denna speciella situationgäller därför att det av övriga aklieägare godtagna priset skall ansesutgöra aktiens värde, om inte särskildaskäl föranleder något annat. Denna särregel gäller bara i de fall då erbjudandetom köp av aktier riktals till en vidare krets. Erbjudandet måsle alltså beröraelt större antal personer bland allmänheten. Vidare bör fordras alt störredelen av aktieinnehav har förvärvals på grund av erbjudandet. Ettsärskilt skäl att frångå detta pris kan vara att en långre tid förflutit från aktieförvärv på grund averbjudandet till dess inlösningsförfarandet inleddes. Ett annat skäl kan varaatt informalionsunderlaget varitofullständigt eller att nya viktiga omständigheter flllkommit. Frågan tillvilken tidpunkt värderingen skall hänföras är inte angiven. Inte heller aktiebolagslagen har regler om detta.Det synes principiellt mest rikligt att löseskillingen fastställs medhänsyn till aktiens värde vid tiden försparbankens begäran om tvistens prövning av skiljemän. inträffade omständigheter som inverkar på aktiernasvärde skulle då inte beaktas. Det är dock möjligt alt aktiernas värde vid den tid dålösningsanspråket framställdes måsle bedömas i ljuset av senare framkomnaomständigheter. Principerna förbestämmandet av lösenbeloppets storlek bör lämpligen överlämnas tillrättstillämpningen. Det bör dock framhållas att aktiernas värdering skall ske utan hänsyn lill derasegenskap av minoritetsaklier (se NJA 1957 s. 1). 10 8 Vill en sparbank lösa in aktier i ett dotterbolagenligt 9 8 men kan en överenskommelseom detta inte träffas, skall hos bolagels styrelse skriftligen begära alt tvisten hänskjuts tillskiljemän. skall uppge sin skiljeman. Om en begäran görsenligl första stycket, skall bolagets styrelse genasl genom kungörelse i och den eller de ortstidningar som styrelsen bestämmer anmodade aktieägare, mot vilka lösningsanspråket riktas, att skriftligen uppge sin skiljemantill bolagel senast från kungörelsen. Anmodan skall även genom brevsändas till varje sådanaktieägare, om hans postadress är känd för bolaget. Om inte samtliga aktieägare, vilkas namnär införda i akfleboken och mot vilkalösningsanspråket riktas, inom den föreskrivna tiden har uppgett en gemensam skiljeman, skall bolagets styrelsehos rätten i den ort där styrelsen har sitt säte begära att god manförordnas. Denne skall hos samma rättansöka om förordnande av en sådan skiljeman och i tvisten bevaka defrånvarande aktieägarnas rätt. Paragrafen överensstämmer i sak med 11 kap. 11 8bankaktiebolagslagen. Det är inte tillfredsställande om etl inlösningsförfarande tar i anspråk. För sparbankenbetyder det att en önskvärd rationalisering av koncernen, som vanligen är ändamålet medinlösningen, fördröjs av hän syn till de befintligaminoritetsintressena i dotterbolaget. tieägarevill utnyttja möjligheterna atl driva obstruktionspolitik mot spar- Prop.1986/87: 12 banken, t.ex. genom att klandra bolagsstämmobeslutet, kandotterbolagets skötsel under samma tidförsvåras. Minoritetens legala intressen kan i allmänhet knappast heller befrämjas genom en utdragen process mellan som dominerande aktieägare idotterbolaget och minoriteten. I aktiebolagslagen har proceduren förkortats ochförenklats så myckel som ansetts möjligt, utan att rättssäkerheten förparterna äventyras och i synnerhet för dem vilkas aktier skall inlösas. Vill sparbankengöra gällande sin lösningsrätt enligt 9 8 bör i första hand en frivilliguppgörelse träffas. Kommer parterna däremot inte överens skall hosdotterbolagets styrelse skriftligen begära att tvisten prövas av tre skiljemän enligtskiljemannalagen saml uppge sin skiljeman. får denna begäran skall slyrelsen underrätta allakända aktieägare och anmoda dessa att uppge sin skiljeman från det att anmodankungjorts i Post- och och i den eller de ortstidningar somstyrelsen bestämmer. Atl kungörelse alltidmåste ske synes ofrånkomligt av rältsäkerhetsskäl. För vinnande av tidkan styrelsen, så snart kungörelsen har utfärdats, hos rätten begäraförordnande av god man för aktieägare som inte hör av sig med anledning av kallelsen. En sådan begäran skallannars göras, om inte samtliga anmodade aktieägare inom föreskriven tiduppgivit en för dem gemensam skiljeman. mannen skall hos tingsrätienansöka om förordnande av sådan skiljeman för aktieägare och även iövrigt i tvisten bevaka aktieägarnas rätt,såvida inte samtliga aktieägare kommer överens om något annat. Beslämmelser om detnu beskrivna förfarandel har tagits upp i denna paragraf Som framgår av följande paragraferkan förvärv av äganderätt till akflerna ske redan innan skiljedomom lösenbeloppets storlekföreligger. 118Aktieägarna är skyldiga att tillsparbanken överlämna sina aktiebrev med påskrifter om överlåtelse, om en tvistom inlösen enligt 9 8 prövas av skiljemän eller domstol och det är ostridigtmellan parterna att det föreligger lösningsrätt eller om det i en domsom har vunnit laga krafl har förklaratsalt sådan rätl föreligger utan att lösenbeloppet har fastställts. Skyldighet att överlämna aktiebrevenföreligger dock endast om sparbankensläller sådan säkerhet för kommande lösenbelopp jämte ränta som godkänns avskiljemännen eller, om tvisten är anhängig vid domstol, av domstolen. Aklieägarna har rätt till skälig ränta pålösenbeloppel för tiden från del att säkerhet har ställts till dess attlösenbeloppet förfaller till betalning. Paragrafen överensstämmer i sak med 11 kap. 12 8bankaktiebolagslagen. 11-13 68 innehållerbestämmelser som bl. a. innebär alt kan förvärva äganderätten tillaktierna redan innan skiljedom rörande lösenbeloppets storlek hargivils. Den första förutsättningen för atlminoritetsaklieägare skall vara skyldiga att överiämna sina aktiebrev ärenligt första slycket att det inte föreliggertvist humvida över huvud taget har rätt att lösa aktierna.Denna förutsättning finns om aktieägare inte bestrider lösnings- Prop. 1986/87:12 rätt. eventuellt bestridande kangrundas på atl inte äger tillräckligt många aktier för lösningsrätt,t. ex. därför att det råder tvist om äganderätten lill vissa aktier.Situationen kan ocksä vara den att bestridandet framställts men ogillats genom mellandom som vunnit laga kraft.Sådan mellandom kan skiljemännenalltid meddela, om parterna samtycker. Däremot kan skiljemän inte ge mellandom ulan båda parternas samlycke (jfr 198 skiljemannalagen). Del är självfallellänkbart atl aktieägare, genom att framslälla en helt obefogad invändning motsparbankens rätt att lösa aktiema, kan avsevärt fördröja förvärv av dessaakiier. En viss återhållande faktor ligger dock däri atl en akfleägare som framställer enobefogad invändning enligl 10 8 sista stycket kan åläggas att svara föruppkommande rättegångskostnader. En annan förutsättningför alt skall bli ägare till aktierna är att ställer sådan säkerhet för kommandelösenbelopp jämte ränta somskiljemännen godkänt. Enligl andrastycket har aktieägare rätt att få skälig ränta på lösenbeloppet för liden frän delatt säkerhet ställts för kommande lösenbelopp enligt första stycket lilldess att lösenbeloppel förfaller till betalning enligt skiljedomen. Räntans slorlek bestäms avskiljemännen. 12 8Om etl fastställt lösenbelopp har erbjudils en aktieägare utan att denne har överlämnat sina aktiebrev, skallsparbanken utan dröjsmål sätta ned lösenbeloppet enligt lagen(1927:56) om nedsältning av pengar hos myndighet. får inte göraförbehåll om räll alt återta det nedsat ta beloppet. Paragrafen överensslämmer i sak med 11 kap. 13 8bankaktiebolagslagen och innehåller beslämmelser om hur skallförfara när aktieägaren inte överiämnar sina aktiebrev trols alt detfastställda lösenbeloppet erbjudshonom. Har fastställttösenbelopp erbjudits aklieägare utan att denna överlämnat sina aktiebrev,skall sälta ned lösenbeloppet i allmänt förvar.Bestämmelser om de åtgärder som slår till buds för att komma i besittning av aktierna finns i 136. 13 6 år ägare till aktierna, om säkerhethar ställts enligt 11 8 eller om nedsättning har skett enligt 12 8. Innan aktiebreven har överläm nats till medför breven isådana fall endast rätt för innehavaren att mot överlämnande av breven flllsparbanken eller få ut lösenbeloppet med ränta. Om ett aktiebrev inte har överlämnatsinom en månad från det att blevägare till aktien, får det utfärdas ett nytt aktiebrev som är StäUt flll . Det nya aktiebrevet skallinnehålla uppgift om att det ersätterdet äldre brevet. Om det äldre brevet därefter överlämnas till , skall det i sin tur lämnas vidare tillbolaget för att makuleras. Paragrafenöverensstämmer i sak med 11 kap. 14 8 bankaktiebolagslagen. Harsäkerhet för kommande lösenbelopp jämte ränta ställts enligt 116 , 90 eller nedsättning skett enligl 12 8, är sparbankenenligt/örsra stycket ägare Prop. 1986/87: 12 till aktierna.Aktieägarnas rält lillgodoses genom att de så snart skiljedom meddelatskan av de hos nedsatta medlen lyfta det i domen fastställdabeloppet. När sparbankenblivit ägare av aktierna, har den enligt 11 8 rätt att få aktiebreven och fåsilt namn infört i aktieboken. När en aktieägare lyfter hos länsstyrelsennedsatt belopp, skall han överlämna aktiebrevet med vederbörlig transport til!sparbanken eller in . När akliebrev överlämnats till i sambandmed lyftande av utdömt belopp, skall överlämna dem tillsparbanken, i vars hand de äter fungerar som vanliga aktiebrev. Om aktieägareunderlåter atl överiämna akliebrev, t.ex. därför all del har förkommit, har enligt rättspraxis - NJA1968 s. 123 - inte ansettsbehörig att göra ansökan om dödande av aktiebrevet. 1 andra stycket har därför tagits in den bestämmelsen attom elt akliebrev inle avlämnats inomen månad efter det att blev ägare av aktien, ett nytt aktiebrev kan utfärdas i stället för detbrev som inte lämnals in. Det nyaakliebrevel, som ulfärdas av bolagels styrelse, skall innehålla uppgift om attdet ersätter ett äldre aktiebrev. Denna uppgift hindrar att det nya aktiebrevet ger legitimation atl lyftalösenbelopp. I samband med all det nyaaktiebrevet utfärdas skall införas i aktieboken som ägare av aktien. Skulle därefter det äldre aktiebrevetöverlämnas lill , skall det makuleras. Denna uppgifl ankommer påbolagel, lill vilket alltså skall överlämna aktiebrevet. Omdotterbolaget upplöses genom fusion enligt 88 övergår denna skyldighet till . Sammanställning med hänvisning mellan lagrummen i lagen(1955; 416) om Prop. 1986/87: 12 sparbankeroch propositionens förslag lill sparbankslag och bankrörelselag. 1 kap. 1 8 2 st 2 kap. 1 6 1 st 1 kap. 5 8 3 6 1 st 1 kap. 3 8 8 kap. 1 8 2 kap. 1 8 2 kap. 3 8 1 st 2 kap. 6 8 5 8 1 st 6 kap. 1 6 6 kap. 2 8 2 kap. 3 8 1 st 2 kap. 11 8 2 st 2 kap. 3 8 2-3 st 2 kap. 2 8 2 kap. 11 8 2 st 2 kap. 13 8 2 kap. 13 8 4 kap. 1 8 4 kap. 2 8 4 kap. 3 6 4 kap. 4 8 4 kap. 5 8 5 kap. 1 8 5 kap. 2 8 5 kap. 3 8 5 kap. 4 8 5 kap. 5 8 5 kap. 6 8 1 kap. 1 8 23 8 I st 2 kap. 2 8 2 kap. 1 6 24 6 1-2 st 2 kap. 4 8 2 kap. 7 6 25 8 1-2 st 2 kap. 8 8 1 st sista m 5 kap. 7 8 2 kap. 9-10 i 2 kap. 12 8 2 kap. 14 8 2 kap. 16 8 3 kap. 5 8 3 kap. 14 8 2 kap. 19 8 33 6 1 st 2 kap. 15 6 3 kap. 11 8 2 st 1986/87: 12 3 kap. 16 6 2 kap. 20 6 2 kap. 21 6 2 kap. 22 8 2 kap. 23 6 3 kap. 1 6 3 kap. 3 8 2 st 1 p 3 kap. 10 8 2 st 38 6 1 st 3 kap. 1 6 3 kap. 2 § 39 8 1-3 st 3 kap. 6 6 3 kap. 7 6 3 kap. 13 8 3 kap. 14 6 3 kap. 14 6 43 6 1 st 3 kap. 15 8 44 8 1 st 3 kap. 16 8 6 kap. 4 8 4 kap. 18 6 47 8 1 st 4 kap. 1-2 88 4 kap. 3 8 48 8 1 m 7 kap. 1 6 2 st 4 kap. 5 8 4 kap. 4 6 4 kap. 7 6 4 kap. 9 8 3 kap. 1 6 3 kap. 8 8 3 kap. 1 6 3 kap. 6 8 53 6 1 st 3 kap. 3 6 3 kap. 5 8 3 kap. I 6 3 kap. 11 8 3 kap. 11 8 4 kap. 13 8 2 st 4 kap. 6 6 58 8 1 -3 st 5 kap. 6 8 5 kap. 8 6 5 kap. 8 8 4 kap. 15 8 2 kap. 4 8 4 kap. 17 8 6 kap. 1 8 6 kap. 2 8 ~ Prop.1986/87: 12 64 8 1-3 st 6 kap. 5 8 5 st 6 kap. 6 6 65 8 6 kap. 6 6 66 8 6 kap. 6 6 67 8 6 kap. 8 6 68 61 st 9 kap. 9 6 2 st 6 kap. 11 8 69 6 1 st 6 kap. 10 6 3 st 6 kap. 12 8 4 st 6 kap. 6 8 70 8 Jfr 9 kap. 6 8 I st 71 8 6 kap. 11 6 72 8 Jfr 9 kap. 6 8 3 st 73 8 1-2 st 6 kap. 13 6 3 st 6 kap. 14 8 74 8 6 kap. 16 8 75 8 6 kap. 15 8 76 § 1 st 6 kap. 19 8 2-4st 6 kap. 18 8 77 8 Jfr 9 kap. 6 8 1st, 11 kap. 1,4och 5 86 78 8 1 mom 7 kap. 1 6 2 mom 1 st 7 kap. 3 8 2 mom 2 st 2 mom3 st 7 kap. 4 8 3 mom 1-2 st 7 kap. 5 63 mom 3 st 7 kap. 7 8 3 mom 4 st 7 kap. 6 8 79 6 2 kap. 5 8 1 st 4 kap. 16 8 80 8 13 kap. 2 8 1-2st 13 kap. 18 3 st 13 kap. 2 6 4 st 7 kap. 5 8 5 st 4 kap. 1 6 81 6 1 st 7 kap. 8 8 1 o4 st 9 kap. 3 8 2 st 7 kap. 10 8 3 st 7 kap. 1-4 8 81 6 3 st 2 mom 3 kap. 6 6 6 st 6 kap. 2 8 7 kap. 8 8 82 61 mom 1-2, 4 st 3 st 7 kap. 12 8 2 mom 7 kap. 13 8 83 6 7 kap. 7 8 84 6 7 kap. 15 6 86 6 8 kap. 5 8 3 mom 7 kap. 7 6 87 8 1 st 6 kap. 5 8 Jfr 12 kap. 4 6 88 8 1 st 8 kap. 6 6 4 kap. 17 6 89 8 1 st 8 kap. 2 6 8 kap. 3 8 90 8 1 st 's kap. 1 8 7 kap. 15 8 91 8 1 st 7 kap. 14 8 8 kap. 8 6 92 6 1-2 st 5 kap. 1 8 5 kap. 2 8 5 kap. 4 8 5 kap. 4 8 9 kap. 2 8 3 kap. 14 8 9 kap. 1 8 97 6 1 st 7 kap. 17 8 1 kap. 6 6 98 6 3 st 9 kap. 1 8 Sammanställning med hänvisning mellan paragrafema i kungörelsen Prop. 1986/87: 12 (1955:422) om sparbanker och propositionens förslag lill sparbankslag och 2 kap. 5 8 5 kap. 3 8 4 kap. 5 8 2 kap. 11 8 1 st 4 kap. 4 8 4 kap. 19 8 Upphört att gälla enligt KK 1968 nr 608 3 kap. 2 8 Upphört att gälla enligt KK 1968 nr 608 3 kap. 10 6 1 st 3 kap. 11 6 3 kap. 12 8 6 kap. 4 8 4 kap. 18 6 3 kap. 17 8 20 § 1 st Jfr 4 kap. 1 8 1 st 4 kap. 1 6 21 6 1 st 4 kap. 2 8 4 kap. 9 8 23 8 1-3 st 3 kap. 8 8 6 kap. 4 8 24 8 t st 3 kap. 9 8 3 kap. 12 8 3 kap. 11 6 Jfr 3 kap. 11 8 3 kap. 13 8 28 6 1 st 4 kap. 13 8 1 st 4 kap. 14 8 4 kap. 9 § 4 kap. 9 6 4 kap. 15 6 4 kap. 17 6 6 kap. 5 8 6 kap. 7-8 88 6 kap. 7 8 6 kap. 11 8 Jfr 6 kap. 11 6 Jfr 6 kap. 11 8 43 8 1 st 6 kap. 14 6 6 kap. 16 8 6 kap. 19 6 45 6 1-3 st 7 kap. 1 8 7 kap. 4 8 7 kap. 7 8 46 8 1 st 7 kap. 15 8 7 kap. 1-4 86 7 kap. 16 8 Upphört att gälla enligt KK 1972 nr 661 Upphört att gälla enligt Förordningen 1977 nr 878 Upphört att gälla enligt KK 1972 nr 661 Innehållsförteckning- band 3 Prop-1986/87:12 5.3 Förslaget till sparbankslag Inledande beslämmelser................................................................ ...... I Bildande av sparbank ................................................................... 4 3 kap. ledning..................................................................... 18 4 kap. Sparbanksslämma .......................................................................... .... 36 Fonder och vinsldisposilion......................................................... .... 56 Likvidation och upplösning ......................................................... .... 62 Fusion och inlösenav aktier i dotterbolag................................. .... 76 Sammanställningmed hänvisningar mellan lagrummen i lagen (1955:416)om sparbanker och propositionens förslag till sparbankslag Sammanställning med hänvisningar mellan paragraferna ikungörelsen (1955:422) om sparbanker och proposilionens förslag titl sparbankslag och bankrörelselag .................................................................................... 96 NorstedtsTryckeri, Stocktiolm 1986 5.4 Förslaget till föreningsbankslag '''P- '986/87:12 I den allmänna motiveringen, avsnitt 3.2, harjagredogjort för banklagstiftningens disposition. Där framgår all bestämmelser omföreningsbankerna ges dels i bankrörelselagen, dels i föreningsbankslagen. Ibankrörelselagen finns bestämmelser som är gemensamma för alla bankkategorierom bankrörelse,revision, redovisning, tillsyn m. m. Föreningsbankslagen innehåller bestämmelser avassociationsrättslig karaktär bl.a. om hur en föreningsbank bildas,om medlemmar och insatser samt om ledning, stämma och överskottsutdelning. Genomde två lagar som jag nu har nämnt får föreningsbankerna sin Detta innebär lagtekniskl väsenflig ändring. Ur associationsrättslig synvinkel kan JkL sägas vara ettkomplement till lag om ekonomiska föreningar. Detta kommer bl. a. tilluttryck i1 8 tredje stycket JkL, där det sägs att föreningsbankerna och deras riksorganisation,föreningsbankerns förbund (SFF), skall registreras somekonomiska föreningar och att vad som stadgas i FL om ekonomiskaföreningar skall äga motsvarande tillämpning på föreningsbankerna och SFF, såvitt något annat inteföljer av JkL. Föreningsbankslagenär utformad i nära överensstämmelse med motsvarande kapitel i förslaget tillny lag om ekonomiska föreningar (NFL). I stor utsträckning är bestämmelsernaoch motiven identiska. Det slås också fast att föreningsbankerna liksom hittillsär ekonomiska föreningar. Den viktigasteförändringen för föreningsbanksrörelsen är att rörelsen genomföreningsbankslagen ges ökad frihet att välja den organisationsform som är lämpligast (se avsnitt 3.3 i denallmänna motiveringen). Detta uppnås genomatt SFF inte längre regleras i lagen samt att de cenirala föreningsbankernautan lillslånd av regeringen kan bedriva den verksamhet som annars skulle fullgöras av de lokalaföreningsbankerna.