prop · GA0371 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:71 , om vissa aktiefrågor för Svenskt Stål Ab, m.m. 1986/87:71 Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoUetden . I proposifionenföreslås att AB:s 25-procenliga aktieinnehav i ()inlöses av staten för 600 milj. kr. Ipropositionen föreslås vidare att staten överlåter 33,av aktierna i lillsex institufioneUa investerare. Slutligenlas i proposilionen upp vissa anslagsfrågor i anledning av slalens inlösen avaktierna från saml föreslås all regeringen får besluta i vissa akfiefrågorvad gäller . 1 1986/87. Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , ,, R. Carisson, , , , , , Proposition om vissa aktiefrågor för Svenskt Stål AB,m.m. () ägs till av staten och lill av (). Riksdagenhar vid flera lillfällen behandlat frågor som berör (prop.1977/78:87, NU 45, rskr. 198, prop 1978/79:100 bil. 17, s. 211-212, prop.1978/79:126, NU 43, rskr. 369, prop. 1979/80:100 bil. 17, s. 328, NU 51, rskr.323, prop. 1980/81:67, NU 51, rskr. 266, prop. 1980/81:100 bil. 17, s. 159, NU51, rskr. 266, prop. 1981/82:56, NU 13, rskr. 82 och prop. 1982/83:68, NU 25, rskr.181). Riksdagenbeslöt atl godkänna elt avtal om kapitaltillskott till som bl.a.innebär all har rält alt få sina aktier inlösta av staten för 875 milj.kr. Staten skall då även, om så begär, överta hela eller delarav lånefordran på fill nomineUt belopp jämte upplupen ränla (prop.1981/82:56, NU 13, rskr. SSABhar i skrivelse redovisal den ekonomiska siluationen ibolaget. Luossavaara-KiirunavaaraAB () har i skrivelse informerat om atl förelageterbjudit sig alt teckna etl konvertibelt lån i . 2 Presentation av , m.m, År1985 producerade väridens stålindustri 718 milj. lon råslål. Härav svaradeländerna inom EG för 120 milj. ton. för 105 milj. lon och Förentastaterna för 79 milj. lon. Av en rapporl från Inlernalional and Steel Institulepublicerad framgår all stålindustrin i och Nordamerikahar reducerat sin kapacitet avsevärt . I Förenta slalerna harstålbranschens kapacilet minskat under den senaste femårsperiodenmed och minskningen av kapaciteten i branschen Prop. 1986/87:71 väntasfortsätta. Molsvarande siffra för staterna inom EG är . Inom EG harstålindustrin minskat antalet anställda med370000. Såväl inom EG som i pågår minskning avproduktionskapaciteten. Jämsides med denna reduktion sker en betydandekapacitetsexpansion i flera andra länder som l.ex. Republiken ochBrasilien, vilkel leder lill atl lotalkapaciieien i världen inte minskar. uppgick konsumtionen av råslål i väriden lill 723miljoner lon. Härav svarade för , EG för 94miljoner ton och för . Stålkonsumlionen i västvärldenberäknas minska med . Ulvecklingen skiljer sig dock åt mellanolika länder. I bedöms minskningen bli kraftig beroende påmindre energiinvesteringar, medan en ökning av konsumtionen vänlas inom EG lillföljd av en god invesleringskonjunktur. På torde dock konsumtionenav slål minska såväl i som i . Sammantaget innebär delta en fortsatt obalans mellanproduktionskapacitet och slåleflerfrågan i världen. I bedöms stålkonsumlionen minskajämfört med . Under årel har importen av stål till ökal, vilketlett lill alt marknadsandelarna på hemmamarknaden minskat för de svenskastålverken. Priserna på slålprodukler i har under hösten 1986för flertalet produkter sjunkil kraftigl. beror delvis på minskadstålimport lill varigenom de stålkvantiteter som varavsedda för i stället har avsatts på Europamarknaden med lägrepriser som följd. De tre lidigare delviskonkurrerande verken i Domnarvet, och sammanfördes i SSAB-koncernentillsammans med de mellansvenska järnmalmsgruvorna och järnvägen TGOJ. Syftetmed bolagsbildningen var atl skapa ett konkurrenskraftigt och lönsaml handelsstålförelag. investerades ca 3miljarder kronor i syfle att dels bredda produktsortimentet, dels uppnåkostnadsreduktioner, bl.a. genom att koncentrera lillverkningen lill färreenheter och införa effektivare och kvalilelshöjande teknik. är organiserat i divisioner med ell delegeratresultatansvar där produktområdena omfattar råvaror och stålproduktion, valsadeprodukter, vidareförädling saml grossislverksamhet. I finns masugnar, koksverk, stålverk ochvalsverk. Masugnarna förses med malm från egna gruvor. Oxelösundstillverkning beslår av grovplåt och stålämnen. Vid verkel i finns masugnar, koksverk, stålverk ochvalsverk. Masugnarna förses med malm från . I tillverkas balk,stång-stål, profiler och stålämnen. Vid anläggningarna i Domnarvet, , som har elektroslålugnar ochvalsverk, tillverkas huvudsakligen tunnplåt, men även armeringsstål, Prop.1986/87:71 valstråd och räls. av slålämnena som ingår i tunnplåtslillverk-ningenkommer från de metallurgiska enheterna i och . Resterande deltas fram genom verkets egen skrotsmältning. I lUlverkades bl.a. 470000 lon grovplål,1,1 miljoner lon tunnplåt och 500000 lon långa produkter. Av koncernens toiala omsättning, som uppgick till 12,9miljarder kronor , svarade exporten för . och gruvor producerar järnmalm;totalt något över . Omkring en tredjedel levererastill de egna masugnarna i , medan resten exporteras. Två av , och , vidareförädlartunnplåt till produkler för verkstads- och byggnadsindustrin. En slor del av produkler marknadsförs ochdistribueras genom stålgrossisterna och , sombåda är dollerbolag lill . var anlalet anställda i 14865 personer, varav594 sysselsätts i utlandet. Förelagen driver verksamhel i 29 kommuner. Deflesta anställda finns i kommun (4293 personer), i kommun (3931 personer)och i kommun (2855 personer). har arbelet inom inriklals på atleffektivisera verksamhelen och exploatera de stora investeringar som gjordesunder rekonstruktionsfasen. Bl.a. hårde för stålrörelsen belydelsefullafaktorerna utbyle, produktivitet och energiåtgång ytterligare förbättrats. har varit att åstadkomma en koslnadseffektivtillverkninggenom ett högt kapacitetsutnyttjande i processleden, dvs. istålverken och koksverken. Delta har uppnåtts dds genom en krafiig expansion avtunnplåtslillverkningen i Domnarvet där slora invesleringar gjordes underrekonstruktionsperioden, dels genom en omfattande försäljning av stålämnenvilka inte vidareförädlas inom . såldes en fjärdedel av ämnesproduklionenexternt, huvudsakligen på export. Den ekonomiska utvecklingen för framgår av följandesammanställning (milj. 1983 1984 1985 1986 Omsättning 10435 11960 12931 13900 Resultat efter finansiella in täkter och kost nader 303 565 205 400 Balansom slutning 10285 11201 11634 12200 Avkastning på arbetande till gångar (%) 9 12 8 9 Avkastning på justerat eget kapital efler schablonskatt (%) 4 7 3 4 Investeringar 316 533 557 500 resultatefter finansnelto uppgick lill 197 milj. kr. 1986/87:71 de försiaåtta månadema 1986. bedöms resultatet i slort sell fördubblasjämfört med föregående år. Koncernens likviditet är god och uppgick per den 31 auguslitill 2262 milj. kr. Denrekonstruktionsperiod som genomgick och det effektiviseringsarbetesom pågått därefter har inom flera produktionsavsnitt gjort mera kostnadseffektivtän de europeiska konkurrenterna. Trots detta är företagels vinstnivå olillräckligför atl säkra en långsiktigl posiliv utveckling av företagel. försprångkan dessutom snabbt vara inhämtat av konkurrenterna. Strukturproblemen för handelsslålindusirini och är fortfarande stora, men program pågår i mångaländer för att stärka den inhemska induslrin. Som jag tidigare nämnt kan vi förvänlaen fortsalt hård slålmarknad i världen. För all möta denna utveckling är detdärför enligt min mening nödvändigt atl struktureringen och effekliviseringeninom fortsätter, genom alt förlustkällor elimineras samlidigt somlönsamma investeringar genomförs. Ytterligareinformation ang. ekonomiska situation kommer att (ämnas direkl fillriksdagens näringsulskotl. Detnämnda avtalel mellan siaten och medför en rätl för att ijanuari1991 få sina aktier i inlösta av staten lill etl bestämt belopp, oavsettföretagets resultatutveckling och därmed vad aktierna harför faktiskt värde. Företrädare för har under hand informerat staten omatl denna rätl kommer att utnyttjas. medför atl staten vid årsskiftet1990/91 skulle vara ensam ägare till . Grängesäger räll alt - under förutsättning atl inte försatts ikonkurs eller beslutat att upplösa bolagets tillgångar - få sina aktier i av staten för ell belopp av 875 milj. kr. Beloppetbaserades bl.a. på atl belalade 375 milj. kr. för enfjärdedel av en nyemission i . 375 milj. kr. uppräknat med en räniefaklorom moisvarar 875 milj. kr. Fömtsättningarnaför statens resp. ägande är markant olika. För statens del är delekonomiska utfallet av ddägandet i helt beroende av hur bolagel utvecklasekonomiskt. Statens ägarsituation i motsvarar därmed den som ägare fillindustriföretag normall har. Slalens intresse är sålunda att förelagetlångsiktigt skall ge tillräcklig avkastning för att dels kunna genereraerforderliga medel för investeringar, dels kunna ge rimlig avkastning på detegna kapitalet. har däremot en ägarsituation som är unik i svensktnäringsliv och kan i ekonomiska termer snarare beiraktas som långivare än somägare. Detta är en obalans mellan bolagets ägare vilken är olämplig och böravskaffas. Jag anser därför att aktier i redan nu bör lösas in av siateni stället för . är det angelägetmed ett bredare ägande i . Siaten bör Prop. 1986/87:71 därför enligl minmening inle heller fortsättningsvis ensam äga aktier i förelagel. Nya delägare,men då med samma risktagande som siaten, bör i stället komma in i bolaget. Etttungt vägande skäl härför är som redan framgått atl få en riskspridning frånstatens ulgångspunkl. Elt breddat ägande undersiryker också alt arbelar påaffärsmässiga villkor, elt förhållande som är viktigt för att inte försvåra . 4 Avtal om överlåtelse av aktier i , m.m. Avskäl somjag har redovisal finner jag del ändamålsenligt att staten redannu löser in aktier i . Företrädare för industridepartementet harmed företrädare för , , förl förhandlingar omsådan förtida inlösen. Överiäggningarna resulterade i etl avtal, vilket börfogas till prolokollet i delta regeringsärende som bilaga 1. Avtalet är villkoratav godkännande. Innehållet i avtalet är i huvudsak följande. Statenförvärvar aktier i för 600 milj. kr. per den 31 december 1986.Beloppet moisvarar 875 milj. kr. diskonterat med en räniefaklor omca . För liden från till faktisk belalningsfidpunklför aktierna skall staten erlägga en ränta om , vilket kan beräknas medföraen koslnad av 15 milj. kr. Vidare skall erhälla elt belopp av 9375000kr. som ersäitning för atl avslår från sin rält fill utdelning från SSABför . Detta skaU ske genom all staten till avstår från utdelningpå sina aktier i för med molsvarande belopp. BeiräffandeGränges lån fill har överenskommits att löser lånet den 1 september1987 eller atl siaten överiar fordran för nominellt beloppjämte upplupen ränla. Avtaletär för sin giltighet beroende av att staten träffar överenskommelse omöverlåtelse av en tredjedel av samtliga aktier i . Vid inlösen av Grängesaktier i kommer avtalel mellan staten och av den 1 oktober 1981att upphöra. Ilagen (1983:1053) om värdepappersskatt har staten som köpare eller säljare av akfierinte undantagits från skyldighet atl erlägga sådan skatl. Detta medför atl vidinlösen av aktier i av köpeskillingen, dvs. 6 milj. kr. skallerläggas i värdepappersskall. Jagförordar att följande anslag, vilka inte finns upptagna i statsbudgeten /87 tas upp på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för innevarandeår: - ett reservationsanslag av 600 milj. kr. för Inlösenav akfier i från , - ett förslagsanslag av 15 milj. kr. för Ränta påköpeskilling till , - ett reservalionsanslag av 6 milj. kr. för Värdepappersskattvid köp av aktier i . Jagförordar alt regeringen inhämlar godkännande av avtalel om förvärvav Oräflges akiier i i vad avser övriga ekonomiska Prop. 1986/87:71förpliktelser för staten. För all, av skäl somjag har nämnl, bredda ägarbaseni har förelrädare för industridepartementet förhandlat med sex instilulionellaplacerare. Dessa är: Allmänna Pensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen;Försäkringsbolaget ; Arbelsmarknadsförsäkringar, Pensionsförsäkringsakliebolag;i ; i och Försäkringsaktiebolaget . Avtal har träffats som innebär att de sex tillsammansförvärvar 33,av samtliga aktier i . Eftersom försäkringsbolag inte fåräga av röstvärdet i ell aktiebolag kommer vissa av de förvärvadeaktierna att åsättas etl lägre röstvärde. Avtalen, som är villkorade av atlriksdagen fattar erforderiiga beslul, bör fogas till protokollet i detta regeringsärendesom bilaga 2. Avtalen innebär i huvudsak följande. Prisei för aktiernaär 460 milj. kr. Del överenskomna priset på aktierna understiger det nominellavärdet. Med hänsyn till resultatutveckling och den risk som ligger i eltengagemang i , ett förelag som arbetar på en marknad med storöverkapacitet, pressade priser och vissa handelshinder, anserjag dock atl priseiär marknadsmässigl. Prisei för aktierna motsvarr etl s.k. P/E-lal på 7, vilketfår anses vara normalt för elt förelag med denna riskprofil. De framlida ägarna till är överens om atl vissa vikfigabeslut som fattas på bolagsstämma skall kräva enighet mellan parterna. Dettagäller bl.a. ändring av bolagsordning och val av styrelse. Parterna är ocksåöverens om all förelaget skall drivas ulifrån affärsmässiga principer och atlparterna gemensaml skall äga företagel fram till den tidpunkt då det med hänsyntill ekonomiska ställning och övriga förhållanden är möjligt att noteraföretagels akiier på . En framlida notering av aktierna på fondbörsbör ge vidgade möjligheter atl få lillgång till nytl kapital. Del gerockså bäitre förutsättningar att medverka i strukturförändringar inombranschen liksom att i övrigt utveckla företagel bl.a. genom alt man kananvända egna aktier som betalningsmedel vid förvärv. Det skall understrykas atlen börsintroduktion i sig inte alls påverkar statens ägarandel i bolagel. Parterna skall som ägare av vara likvärdiga när detgäller all bära risker och att tillgodogöra sig bolagels resultat. För allsäkra att minoritets-delägarnas intressen inte åsidosätts framtill dess börsinlroduktion kan ske har dock staten förbundit sig all om statengenom att utnyttja sin ägarmajoritet skulle bryta mol upprättade avtal och omrättelse inle sker samt om de negativa konsekvenserna för minoritetsdelägarnainte är ringa så kan de senare kräva all siaten återköper de nya ägarnas akiiertill aktiernas verkliga värde, dock lägst förvärvspriset ökal med viss ränta. Eftersom de nya ägarna avser att placera pensionsmedel iför närvarande inte noterade akiier krävs all del inom en rimlig lid skapas enmarknad förusäitssom redan nämls, ske genom en börsinlroduk- Prop. 1986/87:71 tion. Om detemellertid inte skulle vara möjligl alt av ekonomiska skäl notera aktierpå senasl vid utgången av skall staten då skapa ensådan marknad genom att om någon minoritetsdelägare så önskar anvisa köpareeller själv köpa delägarens aktier i företaget. Prisei på aktierna skall varadel verkliga värdel vid den lidpunkt då köpet i fråga sker. Respektive delägarebär sålunda fullt ut den ekonomiska risken i sitl engagemang. Vidarehar staten garanterat de nya delägarna i all få viss tilldelning avaktier om del nu av staten helägda kommer all rikta en nyemission tillandra än staten och därmed sprida ägandet i detta bolag. Sådant köp skall skepå de marknadsvillkor som då gäller. Jagförordar atl regeringen inhämtar godkännande av avtalen omöverlåtelse av aktier i i vad avser överlåtelse av aktier och ekonomiskaförpliktelser för staten. SSABköper ca en tredjedel av Malmbergsgmvans produktion, vilket gör lill kund. Del är därför vikligl för att har godautvecklingsmöjligheter. har som en del av sin affärsstrategi atl kunna gåin som minoritetsdelägare hos stora kunder. Slyrelsen i har därför beslulatalt erbjuda ett tioårigt lån på 700 milj. kr. som ,dock fidigasl , kan konverteras till aktier i . Villkoren för lånelskall vara marknadsmässiga och fastställas efter förhandling mellan företagen.Det är därför inte nu möjligl all ange t.ex. hur slor ägarandel skulle fåi vid en framtida konvertering. Jagser positivt på erbjudande, eflersom det enligl min uppfattning är elt väsentliglinlresse för atl kan utvecklas på ett sådanl säll att av jämmalm kan slabiUseras eller öka. Förägaren/staten innebär ett sådant beslut inte någol ökat ekonomiskt engagemang,men däremoi att statens andel av aktiekapitalet i kan komma atl förändrasi framtiden. Frågan om att ge ut konverfibla skuldebrev har lidigare inte varilaktuell i företag som är direktägda av siaten. Det är enligt min meningväsentligt all ges möjlighel alt nu och i framliden utfärda konvertiblaskuldebrev och därmed även på detla sätt kunna attrahera för sin utvecklingnödvändigt kapital. Likasåär del väsenlligl all siaten såsom professionell ägare kan medverka fill altöka del egna kapitalet i även genom riktade nyemissioner, l.ex. i sambandmed förvärv. Sådana beslut kan behöva fattas snabbt. Beslut fattas avbolagsstämman. Efter nu ifrågavarande förvärv och överlåtelse kommer statensandel av aktiekapitalet i att uppgå lill 66,. Av skäl, somjag anförl,bör regeringen i fortsättningen vara obunden att såsom ägare i medverkatill beslut om att ge ut konvertibla skuldebrev eller riktade nyemissioner sommedför att statens ägarandel av minskas. Regeringenbör dock inte ulan godkännande kunna medverka fill att slalens andelblir mindre än hälflen av del totala röstvärdet av akiier. 5 Hemställan Prop. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl 1. lill Inlösen av aktier i från GrängesAB på lilläggsbudgel II tillstatsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 2. lill Ränta påköpeskilling till på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 anvisa ettförslagsanslag av , 3. lillVärdepappersskall vid köp av akiier i på filläggsbudgel II lill statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisa ett reservalionsanslag av , 4. godkännaavtalet mellan siaten och om inlösen av aktier i m.m. i vad avser ekonomiska förpliktelser i övrigt för staten, 5. godkännaavtalen mellan staten och Allmänna Pensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen m.fl.om överiåtelse av aktier i m.m. i vad avser överlåtelse avakiier och ekonomiska förpliktelser för staten, 6. godkänna vadjag har anfört om storleken av statens framlida andel av röstvärdet i . Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Bilagal Prop.1986/87:71 GrängesAB (), (Statsföretag) samt Slora () bUdade genom avtal Svenskl SlålAB () med följande ägarandelar: Gränges25%, Siatsförelag , och Slora . Förhällandetmellan ägarna i frågor, som rör och deras förhållande lill ,reglerades genom etl träffat konsortialavtal (Konsortialavlalet).Sedan staten förvärvat Slora aktier i och övertagit StoraKopparbergs rättigheter och skyldigheter enligl Konsortialavlalet, träffade ,staten och Statsföretag den ell avtal om kapitaltillskott m.m. lillSSAB (). EnligtTillskollsavtalel skulle , staten och Statsföretag teckna nya aktier i förband sig envar av och staten att lämna lån lill . Enliglen beslämmelse i Tillskoltsavialet (p. 4) äger rätt att den 2 januari1991 under vissa förutsättningar få sina aktier i inlösta av staten förett belopp av 875 milj. kr., oavsett om aktiernas nominella värde förändrats.Vidare stadgas i (p. 2) atl, om utnyttjar sinangivna rätl till inlösen av akiier, staten under vissa förutsättningar nämndadag mot kontant betalning skall överta hela eller delar av angivnalånefordring för nominellt belopp jämle upplupen ränta. förbinder sig vidare envar av , staten och Statsföretagatt kvarslå med sina aktier i åtminstone t.o.m. den 2 januari 1991.1 TUlskottsavialelföreskrivs också vissa ändringar i Konsor-lialavtalels beslämmelser om styrelseoch verkslällande direktör i och i beslutsreglerna. Därjämte föreskrivs i Tillskotlsavtaletatt bestämmelserna om rätt tiU inlösen av akiier under punkten 7 i Konsortialavlaleti sin helhet skall upphöra att gälla så länge rälien lill inlösen enligtTillskotts-avtalet gäller. Sedanstaten begäri medverkan lill vissa ålgärder som innebar att slatens ochStatsföretags akiier i skulle ägas av ()träffade och staten den en överenskommelse med innebördatt bestämmelserna under punklerna 2 och 4 i Tillskoltsavialet om skyldighetför staten alt överta lånefordring resp. inlösa aktier kvarstod även om siatenavyttrade sina aktier i och statens rättigheter och skyldigheter enligl Konsortialavlaletövergick på förvärvaren. Motdenna bakgrund och med hänvisning till alt staten avser genomföra en förändringav ägarstrukturen i och i samband därmed önskar förfoga över akiieri har mellan och staten denna dag träffats följande avtal. 1 överlåter härmed till siaten och statenförvärvar härigenom på de villkor som nedan sägs samtliga sexmiljonertvåhundrafem-tiolusen(6250000) akiier, envar å nominellt IOO kronor, i . 2 Överlåtelsen sker per (Överiåtdsedagen),därvid staten såvitt icke särskilt stadgas i detta avtal, övertager derättigheter som är förenade med äganderätt till aktierna. 3 Köpeskillingen för samtliga överlåtna aktier uppgår fillsexhundramil- Prop. 1986/87:71 joner (600000000) kronor. 4 Överiåielsen av aktierna sker exklusive den rätt till utdelning som hänför sig lill aktierna, vilken rätl behålles av Gränges.Staten förbinder sig lillse atl denna utdelning - under förutsättning atlerforderliga vinstmedel härför finnes enligt akliebolagslagens regler härom -uppgår fill niomiljonerlrehundrasjulliofemlusen (9375000) kronor. Detförutsattes att avsättning lill frivilliga reserver i icke sker på sådanl sällalt det inkräktar på utrymmet för nämnda utdelning. Del är vidare underförståtlalt utdelningen förfaller till betalning ordinarie bolagsslämmai dock senasl ålia dagar efter stämman. 5 overlåtes senast efler den dag fattatde beslut som erfordras för förvärvel mot att erhåller köpeskillingenkontant. skall överlåtas vederbörligen transporterade in blanco.Skulle beslut icke föreligga före Överlåtelsedagen skall ränta utgåpå köpeskillingen för tiden från Överiåtdsedagen till betalningsdagen efter enårlig räntesats av 6 Staten förbinder sig lillse aniingen alt den 1 september 1987löser lån till på etlhundrafemliomiljoner (150000000) kronor jämleränla enligl skuldebrev den 31 augusli 1982 eller atl staten nämnda dag övertardenna fordran från för nominellt belopp jämle upplupen ränta. 7 På Överlåtelsedagen upphör TUlskottsavialel att gälla. Samiidigi överlagersiaten från samtliga rättigheter och skyldigheler av vad slag det varamå som har i sin egenskap av aklieägare i och som grundar sig på Konsortialavlalet,TUlskottsavialel, bolagsordning eller lag. Statens övertagande av härnämnda rättigheter och skyldigheler innefatlar således även sådana anspråk somframdeles eventuellt riktas mot i dess egenskap av tidigare aklieägarei och som härflyler ur Konsortialavlalet, , eller lag. garanterar atl fram fill dagen för dettaavtals undertecknande inga anspråk riktas mot i dess egenskap av aklieägarei vilka icke blivil föremål för reglering. förklarar sig jämvälicke äga kännedom om några omständigheter som skulle kunna ligga till grundför krav mol i dess egenskap av tidigare akfieägare i . 8 Oavsett vad i punklerna 2 och 7 ovan sagts förbinder sig Grängestillse att från och med dagen för detta avtals undertecknande de av utseddaledamöierna jämle suppleant i slyrelse ävensom den av utseddarevisorn jämte revisorssuppleant i släUer sina platser lill förfogande. Siatenförbinder sig tillse att på nästa ordinarie bolagsslämma i de av Grängesutsedda slyrelseledamölerna och suppleant beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning av angelägenheter under förutsätlning att revisorertillstyrker sådan ansvarsfrihet. 9 Dettaavtal förutsätier för sin giltighet, dels atl staten träffar överens kommelse om överiåtelse av en Iredjedel av samtliga aktier i , 11 delsalt regeringen godkänner detta avtal, vilket skall ske utan dröjsmål Prop.1986/87:71 sedan fattat de beslut som behövs härför.