prop · GA03121 · 1986-12-31 00:00:00 — 14 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter i deavseende som anges i denna lag och föreskrifter om undanlag frän lagen.Detsamma gäller föreskrifter om uppgifter som behövs för tillämpningen av lagenoch om skyldighet att anmäla ändring av sådana uppgifter. Regeringenfastställer registerhållningsavgiften och meddelar föreskrifter om besvär överbeslut enligt denna lag. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får i e nskilda fall medge undantagfrån lagen. 15 §Den som underlåter att fullgöra sin skyldighet enligl 5 § döms till böter, högst . Densom utan lov brukar en annans båt och båten därigenom blir registreringspliktigdöms i ägarens ställe enligl första stycket. Dennalag träder i kraft den . Genom lagen upphävs lagen(1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. hinder av ikraftträdandetskall en båt som inle är registreringspliktig enligt lagen (1979:377) om registreringav båtar för yrkesmässig sjöfart m.m., registreras enligl denna lag om anmälandärom görs efter utgången av augusti månad 1985. 1fråga om sådana båtar skall bestämmelserna i denna lag, ulom såvitt avser 5 §,8-13 §§ och 15 §, tillämpas från denna lidpunkt. Bålar som vid ikraftträdandetär införda i det båtregister som förs av sjöfartsregistret och som ärregistreringspliktiga enligt 4 §, skall genom regislreringsmyndighelens försorgföras in i det båtregister som sägs i denna lag. Avförs båt som har upptagils iskeppsregistret enligt punkt 5 övergångsbestämmelserna till lagen (1973; 1064)om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) skall den föras in i bålregistret om denär registreringspliktig enligt denna lag. Regeringen meddelar deytterligare övergångsbestämmelser som behövs. 1986/87; 121 Remissammanställning - trafiksäkerhetsverkets (TSV)rapport Förslag till utformning av ett register för båtar. Efterremiss har yttranden kommit in från (), ,, datainspektionen, , generallullstyrelsen,sjösäkerhetsrådet, försäkringsinspeklionen, riksskattéverket (RSV), ,, statskontoret, , länsstyrelserna iStockholms, , , , , ,, , , , , , , , , , , , ,, , , samt ,landstingsförbundet. Sjösportens samarbetsdelegation (SSD) saml Båtsak (samarbetsorganför de kommunala fritidsbåishamnföreningarna i ). Dessutom haryttranden kommit in frän Sweboat, , Svenska kanotseglarförbundet.Västra båtförbund, , fiskares riksförbund.Svenska racerbåtförbundet, Bohusläns skärgårdsråd samt . Länsstyrelseni län har bifogat yttrande från läns båtförbund. iKristianstads län har bifogat yttrande från . Sjösportens samarbetsdelegationhar bifogat yttranden från , , ,, , , , , ,, Östra , väst , läns, , bergslags båtsportförbund, , , , och ,, SXK;s Uppsalakrels, SXK:s Skellefteäkrets, SXK:sStockholmskrets, SXK:s Sörmlandskrets och professor . 2.1 : Enregistrering av fritidsbåtar medför otvivelaktigt vissa fördelar ur polisiärsynpunkt. Polisens möjligheter att verka effektivt vid bl.a. sjötrafikövervakning,sjöräddning, spaning efter stulna och försvunna båtar saml identifiering avomhändertagna bålar och liknande skulle avsevärt förbättras. 2.2 (): Någon utredning har inte presenterats som visar att en allmänbålregislrering är nödvändig för att uppnå demål direktiven eller TSV:s skrivning i lagförslagets 2 § förutsätter som 47 Dessa mål kankanske nås på ett enklare och för båtägarna och Prop. 1986/87; 121 samhälletmindre betungande sätl. Det har varil svårt att hos allmänheten fåförståelse för den ändring som innebar atl och de lokalatullmyndigheterna inle längre hade hand om registreringen. När sjöfartsregistrelnu äntligen böriar tränga in i fartygsägarnas medvetande skulle tillkomsten avännu ett register säkerligen skapa osäkerhet och förvirring hos den berördaallmänheten. 2.3Datainspektionen: Ett personregister skall inrättas och föras för att t.ex. enmyndighet skall bedriva en viss verksamhet med slöd av ADB. Datalagen(1973:289) bygger också på den förutsättningen atl ADB skall vara etthjälpmedel i den registeransvariges verksamhet. Irapporten finns inget underlag för att TSV skulle bedriva en verksamhet ivilken ifrågavarande personregister skulle användas som hjälpmedel. Irapporten föreslås alt TSV skall vara registeransvarigt. De nuvarande bil- ochkörkortsregistren inrättades innan datalagen utfärdades. Det kan konstateras atldel varit svårt atl tillämpa datalagen på den redan etablerade verksamheten.Skälet härtill är bl. a. att TSV tilldelats ett registeransvar vilket inteöverensstämmer med del verkliga förhållandel. I stället borde TSV endast varaen servicebyrå åt framför allt länsstyrelserna och länsstyrelserna borde vararegisteransvariga. Systemuppbyggnaden med avseende på aktuella personregisterhos TSV motsvarar inte regleringen i de författningar som rör bil- ochkörkortsregistreringen. Datainspektionenhar funnit det omöjligt för TSV att fullgöra sill åtagandesom registeransvarig enligt datalagen när felaktig information uppstått pågrund av andra myndigheters verksamhet (, polisen m.fl.). Iolika sammanhang har ansvaret mellan och diskuterats.Datainspektionen har valt att i den uppkomna situationen avvakta när det gällerfrågan om en eventuell förändring av nuvarande reglering på bil-och körkortsområdet.Systemuppbyggnaden hos TSV är redan nu mycket komplex. Vid en eventuellomorganisation bör datalagens krav pä klara ansvarsgränser tillgodoses. Nuaktuellt förslag om båtregister innebär en utbyggnad och fortsatt låsning av ensystemuppkonstruktion som redan är betänklig. Huvudanvändarnaav det tilltänkta båtregistret synes bli skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. Enligl datainspektionens mening kan TSV inte vara registeransvarigtpå det sätl datalagen förutsätter. Frågan om ändamål och registeransvar börövervägas med hänsyn härtill. Dettabör beaktas vid ställningslagande till upprättandet av ett ev. båtregister. 2.4Sjöfartsverket: Sjöfartsverkel har i tidigare remissyttranden avseende fritidsbålsutredningens betänkanden SOU 1974:95 och SOU 1977:25 utta lat sig negativt om tanken på införandel av ett båtregister, som innefattar fritidsbåtar. Skälet till denna inställning har varit atl det inle förebragts skäl som varit starka nog att motivera införandet av elt register. ringsbeslutel, varigenom trafiksäkerhetsverket gavs iuppdrag atl utarbeta Prop. 1986/87; 121 del nu redovisade förslaget, angavs bl.a.vilka ändamål registret skall ha. Av dessa ligger planering avseende säkerhets-och trafikåtgärder samt möjliggörande av identifiering l.ex. i samband medsjöräddning inom verkets ansvarsområde. Sjöfartsverkel anser dock attbåtregistret, såsom förslaget utformats, inte tillgodoser de angivna ändamåleni sådan utsträckning att de motiverar vare sig kostnaderna ellerarbetsinsatserna för uppbyggande och bibehållande av elt bålregister. 2.5--------------------------- : Generaltullstyrelsenhar tidigare i yttrande över fritidsbålutredningens belänkande (SOU 1974:95)Bålliv, samhället och fritidsbålarna ansett det från övervakningssynpunktangelägel alt någon form av registrering av fritidsbåtar införs och att en påavstånd väl synlig registreringsbeteckning anbringas på båten. För att det nuangivna syftet med en bålregislrering, nämligen atl en ändamålsenligtullkontroll skall möjliggöras, måste emellertid vissa grundläggande krav påregistret ställas. Del viktigaste kravet är alt en bål som införts lill landetskall vara förtullad för alt få vara införd i bålregistret. Delta är enliglstyrelsens mening en självklarhet särskilt mot bakgrund av all för båt införd iregistret skall pä begäran kunna utfärdas svenskt nalionalitetsbevis. 2.7 :--- etl införandeav ett bålregister enligt TSVs modell är lill nytta för såväl indrivningsverksamheten somskattekontrollen. Ur dessa synpunkter är det dock en brist att den föreslagnaregisterutformningen inte gör det möjligt alt ta in uppgifter om bålarnasförsäkringsvärden. 2.8 : Enliglförslaget kommer uppskattningsvis 425000 båtar atl ingå i regislret med dekriterier som föreslås. I finns uppskattningsvis 1,1 miljoner båtarvarför inte ens hälften kommer atl ingå i registrel. Från de synpunkternaturvårdsverket har att beakta kan etl register vara till nytta i tre fall,dels vid planering av hamnar, renhållningsanordningar m.m., dels vidövervakning av olika miljöskyddsregler och dels vid sjöräddningsinsatser. Föratt ett register därvid skall fylla sin uppgift bör det omfatta så många båtarsom möjligt och enligt verkets uppfattning åtminstone alla bålar som framdrivspå annat sätt än genom handkraft. 2.9 Statskontoret: Statskontoret haringet alt invända mol utredningens förslag vad gäller organisation,registeruppläggning, regislerkoslnader och registerhållningsavgifter. Enliglstatskontorets uppfattning är det i stort möjligt atl införa och driva ettregister enligt förslagel. 2.10 i län: Vad gäller frågan omsyftet med förslaget har länsstyrelserna knappast några planeringsuppgifter där elt båtregister skulle vara användbart somstatistikunderlag. 4 1986/87. sernahandlägger visserligen vissa ärenden enligt sjölrafikförordningen där Prop.1986/87; 121 en bättrekunskap om båtbeståndet i ett område skulle kunna vara till Detär då en nackdel att större delen av båtbeslåndel inle föreslås komma medi registret. Då en registrering bland annal bidrar lill minskad anonymitetpå sjön bör emellertid efterlevnaden av föreskrifterna i viss mån öka.Länsstyrelsen anser att det, mot bakgrund av den begränsade nytta somman kan förvänta sig av ett båtregister, inte föreligger något behovdärav för del. 2.11 i län:Länsstyrelsen godtar förslagets tekniska utformning. 2.12 i län:Länsstyrelsen finner atl de ändaimål för etl bålregister som angivits iregeringens direktiv till trafiksäkerhetsverket, år av sådan angelägenhetsgrad atlde utgör tillräcklig motivering för inrättande av etl sådant register.Länsstyrelsen har därför i princip ingen erinran mot den föreslagna lagen omregistrering av båtar. 2.13 i län: Länsstyrelsenanser all ett båtregister skulle vara av slort värde för samhället. 2.14 i :-------- Trafiksäkerhetsverkelsrapport synes vara väl genomtänkt och vill i huvudsak anslutasig till förslagen däri. 2.15 i län:Länsstyrelsens yttrande avser endast utformningen av bestämmelserna och länsstyrelsenhar intet att invända mot trafiksäkerhetsverkets förslag härom. 2.16 : Etl rättupplagt båtregister, framför alll vad avser fritidsbåtar, kan ge värdefulltstatistiskt underlag all användas vid planering av turism, miljö- ochnaturskydd saml sjösäkerhelsåtgärder. Dessutom kan en registrering ocksåunderlätta identifiering av bålar 1. ex. i samband med sjöräddning. 2.17 Sjösportens samarbetsdelegation: SSDhar tidigare till regeringen uttryckt atl en sådan båtregistrering sombeställts i direktiven inte motiveras av något verkligt påvisat behov. Del nuframförda förslaget bekräftar denna uppfattning. Det första av direktivens tre motiv för registrering åralt man vill ha statistiskt underlag för planering av båtlivet. SSD anser inte atletl register begränsat till delar av båtlivet fyller det ändamålet. Detföreslagna registrel omfattar mindre än hälften av landels båtar och utesluter bl.ade mest olycksdrabbade, nämligen mindre öppna småbåtar och kanoter. Del andra motivet för registrering skulle närmast varabehovet för kust bevakning, sjöpolis och försäkringsväsendet av identifiering. Även här vill 50 SSDframhålla att förslaget omfattar bara en mindre del av båtbeslåndel, Prop.1986/87:121 och därtill båtar som är lätta alt identifiera. Det tredje motivet är etl påslåti behov av fiskalkontroll. Det rör sig om införsel-, inkomst- och förmögenhetskonlroll och omindrivning av fordringar. SSD finner all elt register, i synnerhet sådant somdel föreslagna, lämnar så uppenbara möjligheter till kringgående att det intekan tillgodose det avsedda syfiet. SSD har inhämtat synpunkter från distrikts- ochklubborganisationer. Svaren lar enhälligt avstånd från förslaget. 3.1 : DV delar trafiksäkerhets verketsbedömning att båtre gistret bör omfatta även de båtar som registreras pä grund av yrkes mässig användning enligt lagen (1979:377). Skeppslista är en publikation som ges ut av DVmed slöd av 8 § fartygsregisterförordningen (1975:927) i en upplaga av cirka900 ex./år. Listan upptar såväl skepp som bålar införda i fartygsregister.Båtarna utgör cirka 5/8 av innehållet i skeppslislan. Om skeppslislan ävenfortsättningsvis skall ha samma omfattning, måste uppgifterna om båtar i yrkesmässigsjöfart vara urskiljbara i del nu föreslagna båtregistret, till exempel genomsökbar bokstavskod. Man bör också ta ställning till om skeppslislan ävenframgent skall uppta båtar och vem som i så fall skall svara för den fortsattautgivningen av skeppslistan. 3.2----------------------------------------------- Stockholmstingsrätt (): De direktiv TSV erhållit a uppdraget att överväga avgränsningen motden registrering som sker i skepps- och båtregistren vid . TSVhar nu föreslagit etl överlagande för verkels del av all bålregislrering. Somtingsrätten ser det är TSVs ståndpunkt konsekvent. Eftersom bålregislrering -ivart fall - endast är en offentligrättslig åtgärd är denegentligen inte en domslolsuppgifl och atl lägga all nu föreslagen bålregistreringpå sjöfartsregistrel får anses uteslutet även av administrativa skäl. Om lagstiftningen nu helt har avstått från tanken på attge bålregistrering en sakrältslig innebörd finns intet atl invända mot TSVs förslag ur strikt juridisk synvinkel. En annan avgränsning emellan registren skulle sanno likt vara svårare att genomföra och skulle kunna föra med sig dubbelregis treringar i vissa fall. När det gäller avgränsningen gentemot skeppsregis tret synes självklart att detta även fortsättningsvis bör handhas av sjöfarts registret. En, kanske mindre, komplikation föreligger dock: Det finns etl antal (f.n. 105) båtar, som är intecknade enligt äldre bestämmelser och som därför är införda i skeppsregistret. (Av dessa båtar är 59 fritidsbåtar, 27 fiskebåtar och 19 yrkesmässigt använda båtar i övrigl.) innebår atl dessa bålar skall ligga kvar iskeppsregistret, men atl, om en Prop. 1986/87; 121 sådan bål blir inieckningsfri,den skall införas i det föreslagna båtregistret. Mot detta förslag finns ingetall invända juridiskt sett. Men för övervakande myndigheter och andraintresserade kan det bli svårt alt förstå varför dessa båtar - de med distriktsbeleckningförsedda fiskebåtarna undantagna - inte har sådan märkning som TSV föreslagit. (Ett likartat problem uppslår i gränsområdet mellan mindre skepp och störrebåt.) Tilläggas bör kanske atl inte endast skeppen ulan även de inlecknadebåtarna har försetts med nationalitetscertifikal. Del stora antalet bålar mellan är av ringakapitalvärde, varför skäl alt registrera dem inle föreligger. 3.3 :--- När det gällerregistreringsplikten är denna sannolikt inte hell genomtänkt. Förslagelinnebär jämfört med I § sjöhigen att utomlands bosatta svenskar kan tvingasregistrera den båt de har utomlands i det . Det kanknappast vara någon mening att registrera dessa båtar, särskilt med tanke på atlde dessutom kanske måste registreras i ett utländskt register ocksä. Däremotkan del mot bakgrund av de i uppdraget angivna ändamålen finnas själ att låta ilandet inte bosatta utlänningar som stadigvarande har båtar här i landetregistrera dem här. Del förefaller felaktigt att placeraföreskrifterna om registreringsplikt i en förordning. Sådana bestämmelser börges i lag. 3.4 : Del är inteovanligt atl personer bosatta i äger båtar som huvudsakligen förvaras och användsutomlands. Det är heller inle ovanligt atl en person bosatt utomlands äger enbåt som förvaras och brukas uteslutande i svenska vatten. Del är enligtstyrelsens mening angeläget alt registreringspliktens omfattning klargörs i sådanaoch liknande fall. Om registreringsplikten knyts ihop med kravet på förtullningoch undantaget från registreringsplikl knyts till innehav med temporärtullfrihet torde klarare avgränsning av registreringsplikten kunna åstadkommas. 3.5 : hargranskal det i rapporten fram förda förslaget ur strikt sjösäkerhetssynpunkt och härvid kommit till att förslagel kan medföra risk för konstruktion av "paragrafbåtar", detvill säga höga och korta båtar med motorstyrkor under 13 kW, för att undgå registrering. Båtar i kategorin är de mest olycksdrab bade och kommer enligt förslaget ej att omfattas av registreringsplikt. En sådan utveckling slår i strid med sjösäkerhetsrådets strävan atl höja sjö säkerheten för fritidsbåtarna. 3.6 : RSVhar från sina utgångspunkter inget att erinra mol atl även bålar i yrkesmässig sjöfart ingår iregistret och iitl även motorstyrkan utgör en variabel som påverkarregistreringsplikten TSVs förslag bygger på att alla båtägare förser sinaregistrerade bålar med Att registerbeteckningen ärkorrekt och fortfa- 52 rande aktuell kan konstateras endast efter regisierkontrolloch fysisk kon- Prop. 1986/87; 121 troll. Mot bakgrund av de erfarenheter somfinns från det tidigare bilregis-lersystemet, då var och en kunde köpa bokstäver,siffror m. m. och göra registreringsskylten själv, vill RSV ifrågasätta om inteutformningen och tillhandahållandet av registreringsbeteckningar bör ställasunder statlig kontroll. Av registreringsbeteckningarna bör framgåregistreringsnummer samt grunddata för bålen. 3.7 Fiskeristyrelsen:- Styrelsens synpunkter på förslagetär begränsat till båtar som användes för yrkesmässigt fiske. Fiskebåtar år ofta byggda i ett fåtal exemplar av varietyp, de har en kvalificerad utrustning som varierar beroende på var man fiskarosv. En modern fiskebåt kan kosta , vanligen liggerpriset för en 10-12 meters båt mellan . Fiskebåtarna skall,till skillnad frän fritidsbåtarna, också förses med distriktsbeleckning, vilketsker genom tingsrättens försorg. Beroende bl.a. på att fiskarens redskap ärmärkt med båtens distriktsbeleckning är han också mån om alt få behålla sammabeteckning även vid bålbyte. För detta ändamål kan fiskaren reservera distriktsbeleckningi samband med avregistrering av den gamla bålen. Tingsrätten reserverar även distriktsbeteckning somfartygsägaren vill ha ensamrätt till. 1 förslaget till registrering hävdar trafiksäkerheisverketalt det skall gå smidigt atl överföra båtarna från tingsrättens register (ävende som drivs yrkesmässigt) till landets länsstyrelser. Jämförelser göres medbilregistret och den hantering som dessa ärenden är föremål för. är inle beredd alt tillstyrka enöverföring av fiskebålarna till det föreslagna båtregistret av bl. a. följandeskäl. I det nya regislret räknar trafiksäkerheisverket med ca 425000 båtar. Närjämförelse göres med bilar bör erinras om att dessa är tillverkade i mycketstora serier med alla dala om bilarna väl dokumenterade av biltillverkarna.Båtar, i synnerhet fiskebåtar, är ofta unika eller tillverkade i begränsadeserier, vilket kräver betydligt mera komplicerade uppgifter för beskrivning avtyp och data. Personalen på tingsrätten har byggt upp ett stortkunnande. Vid sjukdom, semester osv. finns ändå kunnig personal kvar alt handläggainkomna ärenden. Bedömningsfrågor blir mera enhetligt behandlade. Pålänsstyrelserna kommer sammanlagt atl behövas 15 årsarbetskrafter för driftenav registret enligt förslagel. Styrelsen menar att länsstyrelserna kommer attbehöva en lång inkörningsperiod för inlärning av rutiner. Därefter kommer eltfåtal personer på varie register att kunna något om båtregistrering. Vidsemester, sjukdom m. m. blir del orutinerad personal som handlägger inkommandeärenden, sannolikt med fördröjning av handläggningen. Möjligheterna lillfelaktiga beslut ökar. Den nuvarande dislriklsbeleckningen är baserad påkommuner, som exempel kan nämnas , huvudsakligen i men som också omfattar i . För regisler i , respektive kan 53 delta ställa lill problem,likaså för sökanden. Ytterligare aspeklei- som är Prop. 1986/87; 121 unikaför fiskebåtar, är atl dessa erhåller yrkesfiskelicens, vilken tingsrätten kananvända i sill beslutsunderlag för om en båt skall få distriktsbeleckningeller inle. Nästanalla fiskebålar har radiotelefon i någon form och är tilldelade igenkänningssignal,lika med registerbeteckningen, som användes vid kommunikation med kustradioslalionerbl.a. Del får inle finnas skuggan av tvivel om vad som är rält signal närfiskebålar, ofta långt ute till havs, kan behöva kontakt med kustradioslationerna.Utredarna hävdar alt en anropssignal för radio kan tilldelas oberoende avigenkänningssignal. Enannan aspekt, som inle utredningen berör, är licenser för fiskebålar i utländskzon. Som exempel kan nämnas gotländska fiskebålar, vilka fiskar i sovjetisk ochpolsk zon (laxfiskare). anmäler dessa lillrespektive land med uppgift om registerbeteckning, signal, längd, hkr m. m, Fiskeristyrelsenanser att risken för missförstånd av olika slag ökar avsevärt vid kommuniceringmed andra stater om fiskebåtarna blandas in bland 425 000 fritidsbåtar,hanterade av 24 länsstyrelser, 3.9------------------------- Länsstyrelseni : har ålagts alt övervägaavgränsningen mot det båtregister som förs vid Stockholmstingsrätt och som avser bålar för yrkesmässig sjöfart. Verket har löst frågangenom att föreslå att alla registreringspliktiga båtar skall registreras iendast ett register. Eftersom i stort sett samma uppgifter avses ingå i del nuföreslagna registrel som redan finns i registret för yrkesmässig sjöfart,finner verkets lösning väl avvägd och tillstyrker densamma. 3.10--------------------------------------------------- Länsstyrelseni län: Om ändamålet med registret------------------------------------------------ hellskall kunna tillgodoses anser att även båtar som tillhör statenskall ingå i registret. Ett eventuellt båtregister med föreslaget innehållmåste anses värdefullt för civila och militära myndigheter som ingår i försvarsorganisationen.Även polis- och tullmyndigheter får, ur sjörädd-ningssynpunkl och i spaningssyfle,anses ha ett större behov av ett så fullständigt register som möjligt.Självfallet skulle härvid bålar som uteslutande tillhör försvarsmakten varaundantagna. 3.11 i : TSVhar i sitt förslag avvikit från i uppdraget givna direktiv och föreslagit attäven yrkesmässigt använda båtar skall införas i båtregistret. Det kan enligllänsstyrelsens mening inte anses motiverat atl dessa båtar skall införas iytterligare ett register endast av del skälet att alla båtar bör vara samlade iett båtregister. Den distrikts-registrering som fiskebålar har är delvis knutentill båtägaren. Nämnas bör att även redskapen är uppmärkta med båtens nummer.Förekomsten av dubbla nummer är ägnat alt medföra komplikationer. Hur dettaskall lösas har inte uppmärksammats av TSV. 3.12 i län: Fiskefartygen är 1 samband med registreringen tilldelar sjö- 54 fartsregisirelfartygen igenkänningssignal och distriktsbeleckning. Irapporten har föreslagits atl fiskebåtar skall brytas ul ur sjöfartsregis- Prop.1986/87:121 trel. Båtarna skall i stället finnas registrerade i det av TSV förda båtregis tret. ----- är någol tveksam lill den konstruktionen men tillstyrker ändå med den förhoppningen att delfortsättningsvis på elt bättre sätl än nu går alt definiera vad som krävs förall en bål skall få antecknassom fiskebål.- Förslaget innebär alt fiskeskepp respektive fiskebålar kommer au föras i separata regisler av tvåolika myndigheter. Företrädare för samma yrkeskår kommer således all hafartygen registrerade i olika regisler liksom atl en person kan komma att fåbåtar i olika regisler. Denna konstruktion kan synas någol märklig bland annaldärför att del endasi blir fartygets storlek och inte dess yrkesmässiga användningsom blir avgörande för vilket register fartyget skall tillhöra. Till nackdelarna kan också läggas dels atl bålarna vid elteventuellt överförande till nyll regisler måste byta registerbeteckning ochdels all två register över distriklsbeleckningar måste föras, nämligen etl hosStockholms tingsrätt och etl hos TSV. En fördel från registersynpunkl med att ha bålar i eltregister och skepp i etl annal är alt det underlättar anmälningsförfarandet dåbålar övergår från att vara fiskebåt till fritidsbål eller tvärtom.