prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Enspeciell fråga som jag anser mig böra nämna särskiltär emellertid att det enligt beredningen bör vara etl led i synlighetsaspekten att polisenbär namnbrickor. Beredningens förslag på denna punkt innebär att bärande avnamnbricka dock bör vara frivilligtmed hänsyn lill att en del enskilda polismän forlfarande motsätter sig det. Beredningen redovisarhärefter en ingående analys av hur lillämp ningen av de tre principerna påverkar det praktiska polisarbetet dels vid 36 ordningsavdelningen,dels vid kriminalavdelningen. I denna del tar Prop. 1986/87:100 beredningen uppett stort anlal särskilda verksamhetsfrågor och lämnar Bil. 4 åtskilliga detaljerade uppslag till hurverksamheten skall kunna förbältras.Beredningens analys innebär sammanfattningsvis att den utåtriktade ochkontaktskapande verksamheten får en mer framträdande roll somutryckningsverksamheten begränsas för att resurser inte skall bindas i onödan.Den allmänpreventiva övervakningen från bil bör ersättas av en verksamhet medpolismän med områdesansvar och en tjänsl som bygger på fotpalrullering.Tjänstgöringstiderna bör i än högre grad än anpassas till behovet avpolisingripanden. Kriminalavdelningarna slutligen bör endast svaraför de kvalificerade brottsutredningar och alla utredningar som har påbörjatsdirekt vid kriminalavdelningen. Andra brottsutredningar bör i ökad omfattning isin helhet eller åtminslone till stor del handläggas vid ordningsavdelningarna. Jag redogör i det följande mycket översiktligt förremissutfallet i den aktuella delen. Min avsiktär alt senare låta publicera en remissammanställning i särskild ordning. Ett stort antalremissinslanser anser att betänkandet är en utmärkt idékatalog för framtidametodutveckling inom polisväsendet. Föreningen uppf-attarbetänkandet i första hand som en idékatalog med ett anlal uppslag ochrekommendalioner som kan användas som hjälpmedel för polismyndigheterna när detgäller atl yllerligare anpassa denpolisiära verksamheten lill de lokalaförhållandena. Hovrätten Jör Väsira anser att det i första hand blir en uppgift för de lokalapolismyndigheterna att besluta om i vilkenutsträckning och på vilket sättberedningens förslag får genomföras på det prakliska planel. Beredningens tankegångarom effektivitet inom polisväsendetoch de tre grundläggande principerna har i huvudsak fått elt positivt mottagande blandreinissinstanserna. Flera remissinstanser som i och för sig är positiva till förslagen anser dock att det behövs ökade resurser för atlförslagen skall kunna genomföras. Rikspolisslyrelsen påpekar att bristen påpersonal skapar stora svårigheler attpriorilera viss verksamhet utan attannan eftersatts. Vid många polismyndigheter har det endast varit möjligt attmarginellt utnyttja den tlexibilitetpolisreformen velat skapa då resurserna varitansträngda inom alla områden. Med minskande resurstilldelning är det därför risk attde goda förslag beredningen lämnar bara delviskan genomföras. Majoriteten av deremissinslanser som särskiltkommenterat beredningens resonemang om effektivitet är positiva till att effektivitetsbegreppet vidgastill att omfalta vad de boende och andra verksamma i ett polisdistrikts olika delar anser varaväsentligast för dem. Förslaget otn ökatsamspel har fåll ell i allmänhel positivt mottagande. Några remissinstanser framför dock kritikgentemot de synpunkter som beredningen har lämnat i fråga om grannesamverkan. Svenska polisför- biindet tar sålunda direkt avstånd från tanken på en utvecklad verksam het av detta slag i samverkan med polisen, eftersom en sådan ordning enligt förbundets mening kan likställas med s.k. medborgargarden. 1 de olika detaljfrågorsom berörs har betänkandet fått etl mera blan- Prop. 1986/87:100 dalmottagande. Detta gäller t ex avvägningen mellan utryckningsverk- Bil. 4samheten och annan övervakningsverksamhet och vissa frågor om personaldispositionenmellan ordnings- och kriminalavdelningarna. Många remissinslanser däribland ålskilliga polismyndigheter anser attfrågor av delta slag bör ankomma på de lokalaoch regionala polismyndigheterna. Beredningens förslag omidentifikalionsbrickor för polismän har fått ett myckel positivt mottagandebland remissinstanserna. Rikspolisslyrelsen framhåller att slyrelsen i samrådmed de fackliga organisalionerna pä lämpligt sätt skall verka för ett frivilligt användande av namnbrickor itjänsten. Enligt min uppfattning har polisberedningen i silt slutbetänkande redovisal ettintressant underlag för polisverksamhetens framtida inriktning och utveckling. Au betänkandet enligt vadremissutfallet och andra reaktioner utvisar harmottagits med sådant intresse inompolisväsendet torde bl.a. sammanhänga med alt beredningen inte har stannal vid att fastslå vissaallmänna principer utan också redovisal konkretiserade uppslag till hurpolisverksamheten i olika hänseenden kan förändras med utgångspunkt i sådanaprinciper. Min slulsals blir sålundaalt polisberedningens betänkande i denna delfyller en viktig uppgift som idékälla och som en aktuelloch framåtblickande översiki över de utvecklingsmöjligheter avpolisverksamheten som finns i skildahänseenden. J;ig bedömer att tankarna och förslagen kommer atlutgöra en god grund för myndigheterna attstå på när de skall forma sin egenverksamhet . 1 vad jag nu har saglligger också att det enligt min mening i första hand måste ankomma påmyndigheterna att självständigt ochmed utgångspunkt i den egna verksamhelen ta tillvarapolisberedningens olika uppslag om den närmare utformningen av verksamheten.Med hfmsyn lill att etl av de grundläggande syftena med polisreformen har varit att minska den centrala styrningen avpolisverksamheten till förmån för enökad handlingsfrihet på de lokalaoch regionala planen bör nämligen som jagser det statsmakterna inte lämpligenta uttrycklig ställning tillde olika detaljfrågor som aktualiserasi belänkandet. Otvivelaktigt finns detemellerlid också i belänkandet vissa överväganden och förslag som är av så allmängiltig och grundläggande natur attett ställningslagande till dem bör kunna redovisas i detta sammanhang utan attprinciperna om en decenlraliserad styrningåsidosätts. Jag avser därför att i det följande redovisa min principiella inställning till vissa av de frågor somberedningen har tagit upp. Jag vill inledningsvisframhålla att jag delar polisberedningens upp fattning att myndigheterna i större utsträckning än hitlills bör ta hänsyn lill de önskemål och behov som de boende och andra verksamma i olika delar av ett polisdistrikt har.Liksom beredningen anser jag också att 38 detta i högre grad än vad som är fallet skall vägas in i begreppet Prop.1986/87:100 ejjekiiv polisvei-ksamhet. Den förstärkta roll som deförtroendevalda Bil. 4 polisstyrelserna numera har ulgör naturligtvis den grundläggande förutsättningen för atteffektivitetsbegreppet skall kunnavidgas lill att avse medborgarnas krav och önskemål. Jag utgår alltså från att allmiinhelens inslällningskall utgöra en viktig faktor näreffektiviteten i polisverksamheten diskuteras på lokal nivå . Enligt min mening kanockså de tre principer sompolisberedningen har fört fram, samspel, service och synlighet, ofta vara en lämplig utgångspunkt för lokaladiskussioner om inrikiningen avverksamheten. Jag vill framhålla att dessa grundsatser bör ses som angelägnamen givetvis inte heltäckande principer för hur metodfrågorna i polisarbetetofta kan och bör lösas. De regler om polisverksamhetens ändamål och polisensuppgifter som har meddelats i polislagen (1984:387)utgör emellertid själva grunden förpolisarbetet och självfallet måsle åtskilligaandra principer också beaktas i arbetet beroende på arbetsuppgifternas Närdet gäller intressetav ett ökal samspel mellan polis ochallmänhel, vill jag först konstatera atl del för mig är en självklarhet att ettgott förhållande mellan polisen och allmänheten är en av de grundläggandeförutsättningarna för att polisen skallkunna bedriva silt arbete effektivt.Polisverksamheten bör därför, som polisberedningen förordar, inriktas mot vad som av allmänhetenuppfattas som väsentligt. För alt få till ståndbl.a. bättre brottsförebyggande åtgärder och en bättre brottsbekämpning börpolisen därför utveckla ett nära samarbete med allmänheten i fråga om inriktningen av verksamheten saml utvecklametoder för att skapa etl sådant samarbete. Detta bör vara ett naturligt led i den process som syftar tillatt öka kunskaperna om de lokalabehoven. En sådan utveckling bör vidare leda tillatl den enskilde medborgaren fårbättre kunskaper om polisen och att den oro som många människor känner för attutsättas för brott motverkas. Jag ansluter mig såledeslill den princip om ett ökat samspelmellan polis och allmänhet som polisberedningen har förordat. De närmareforme]'na för detta samspel ankommerdet i försia hand på varje polismyndighet att besluta om. Med anledning av denkritik som förs fram från vissaremissinstanser om t.ex. grannesamverkan villjag betona att allmänhetens insatser i den brottsförebyggande verksamheten visserligen enligt min mening är av den allrastörsta betydelse för att man skallnå verkningsfulla resultat men.sjähfallet måste begränsas till vad som kan accepteras från principiella synpunkter. Vid debedömningar som här inåste gör.is spelarden lokala polismvndigheten en \ iklig roll. Jag ser det \ idare som mycket väsentligt att manutnyttjar den llexibi-liteten i dennya organisationen till att intensifierasamarbetet mellan polisen och andramyndigheter och organisationer. Som jag har framhållit i olika tidigaresammanhang (se t.ex. prop. 1985/86:100 bil. 21-23) är det nämligen av grundläggande betydelse för brottsbekämpningenatt det lokala samarbetet mot brott utvecklas. Polisberedningens andra princip gäller ett ökatinslag av service pol\s- 39 Också på denna punkt delar jagmånga av de övervägan- Prop. densom beredningen har redovisat. Del är sålunda uppenbart att det Bil. finns såväl behov av som uirymme för atl polisenmer än nu betonar ett servicetänkande som lar sikte på råd och slöd i olikaavseenden ål framför allt personer som har drabbats av brott.En sådan ordning skulle enligt min mening innebära en väsentligtförbättrad polisverksamhet ochfå goda effekter på såväl korl som lång sikl. Jag vill också erinra om att jag i etl tidigare avsnitt (2.6) harredovisat hur jag ser pä frågan om brottsoffrens ställningoch därvid berört särskilda projekl med den inriktning som har angetts. Den tredje av beredningensprinciper gäller syntigheien. 1 den delen anser jag i likhet med beredningenatl allmänhelens möjligheter att se och komma i kontakt med en polisman i yttretjänsl måste tillmätas stor betydelsevid inriktningen av polisverksamheten. Min uppfattning är därföratl polisarbetet bör ha en inriktningsom innebär att den uniformerade personalen så långt möjligt arbetar med sådanverksamhel som uppmärksammas av allmänheten. Vad jag då syftar på är denutåtriktade polisverksamheten, t.ex.fotpalrullering, och över huvud laget verksamhetsformer som utvecklar nalurliga kontakter mellan polisen ochallmänheten. För alt man skall ökaförutsättningarna att genomföra en sådan inriktningav verksamheten bör enligt beredningen vissa ändringar ske i denarbetsfördelning som i allmänhet tillämpas. Sålunda bör, menar beredningen,arbetsuppgifter som inte kräver polismanskompetens men som hell eller delvisutförs av polismän sä långt del över huvud laget är möjligt föras över påadministrativ personal. Till dennafråga återkommer jag i ett lämpligt sammanhang. Ett annat uppslag somberedningen för fram med syfte att den utåtriktadeoch kontaktskapande polisverksamheten skatl kunna ges en mera framträdande rollgår ut på atl påtagligt begränsa utryckningsverksamheten för atl resurser inteskall bindas i onödan. Beredningen redovisar ingående sin uppfattning om hurdenna tanke skall omsättas i praktiskverksamhet och menar bl.a. atl man för atl beräkna polisdistriktets reella behov av utryckningsberedskap noggrantbör studera utryckningsverksamhetens fördelning i liden och därefter räknabort de utryckningar och ingripanden som inte fordrar omedelbara polisinsatser.Vad beredningen anför i denna del är enligtmin mening intressant och tankeväckande och bör därför siuderas avpolismyndigheterna. Denna fråga tillhör emellertidotvivelaktigt dem som knappast lämpar sig för centrala beslut. Jag har därmed redovisatmin inställning lill de av polisberedningen föreslagnagrundläggande principerna för den framtida polisverksamheten. Jag avser attnoga följa hur polisväsendet anpassar sigtill morgondagens krav och hur bl.a. de nu redovisade principerna vinner tillämpning i praktiken. Del kan alltsåfinnas skäl för mig att återkomma till regeringen i dessa frågor vid en senarelidpunkt med förnyade överväganden mot bakgrund av vad som sker de närmasteåren. Jag vill slutligen la uppen mera marginell fråga som polisberedningen har behandlat, nämligen den om huruvida polismännen skall ha identi- 40 fikationsbrickapå sina uniformer. Jag anser mig böra beröra denna Prop. 1986/87:100 fråga särskilt, eftersom den harbehandlals av (JuU Bil. 4 1981/82:1,rskr 1981/82:29-30). Jag redovisar idet följande polisberedningens förslag och överväganden i ämnet utan någoteget ställningslagande. 1 det svenska samhällethar det blivit allt vanligare alt människor bärnamnbrickor i arbetet. Inom vissa serviceyrken, särskilt inom handeln och inom sjukvården, ler det sig numerahell naluriigt att ha en namnbricka. Skälen för della kan variera. Delvanligaste torde vara att man hos den allmänhet som man betjänar vill skapa en känsla av personlig service. Enligt vadpolisberedningen har erfarit förhåller det signormalt så att de som bär namnbrickor i sitt arbete gör det frivilligt och ulan alt det finns någonskyldighet föreskriven. För personal vidkriminalvårdsanslaller och häkten gäller dock sedan den 1 janauri 1985föreskrifter om skyldighet att i arbetet bära en bricka med namn ochbefattning. Polisarbetet skall sålångt del är möjligt ulföras så atl allmänhetens förtroende för och personligakontakter med polisen ökar. Beredningen är mol denna bakgrund övertygad om att bärandel av namnbrickor har en posiliv inverkan i detta avseende. De farhågor som haråberopats mot bärande av namnbrickor, nämligen att del kan leda tilltrakasserier gentemoi enskilda polismän måste naturligtvis beaktas, något sombl.a. Beredningen anser emellertid att dessafarhågor av ett ftertal skäl har övervärderats. Beredningen pekar pä att del finns många andra sätta atl ta framen uppgifl om namnet på en visspolisman. Enligt beredningen år det alltså svårl att se att några sakliga skälkan anföras mot användningen av namnbrickor i polistjänsten. Kvar ståremellerlid att enskilda polismän motsätter sig en sådan ordning. Mol dennabakgrund anser polisberedningen att bärande av namnbricka i polistjänsten börvara frivilligt. 1985/86 Utgift589 472 000 1986/87 Anslag 553 421 000 1987/88 Förslag 532 529 000 Rikspolisslyrelsen ärenligt 7 vj polislagen (1984:387)cenlral förvalt ningsmyndighet för polisväsendel och har tillsynöver detta. Inom riks polisstyrelsen finns fyra avdelningar,en för polisfrågor, en för teknik- och datafrågor, en för administrativa frågor saml en försäkerhetsfrågor. Inom avdelningen för polislVågor finns trebyråer, två polisbyråer och registerbyrån, inom avdelningen för teknik-och datafrågor två byråer, teknikbyrån och databyrån, och inom avdelningen för administrativa frågor två byråer, ekonomibyrån och personalbyrån, saml vidare en polishögskola. Inom avdelningen för säkerhetsfrågor finns ett sekreta- 41 riatoch två byråer (anslaget B 2. Polisverksamheten rörande brott mol Prop.1986/87:100 rikets säkerhet m.m.). Beräknad ändring 1986/87 1987/88 Förvaltningskostnader 129 865 000 + 5 240 000 (därav lönekostnader) (103 005 000) (+ 2 586 000) Lokalkostnader 77 741 000 - 3 239 000 Löner och utrustning till polisaspiranter m.fl. 296 561 000 - 24 554 000 Datorbearbetning 36 943 000 + 1 869 000 Bidrag tillkostnader för m.m. 1 kv. 13 711000 + 392 000 Summa 554 821 000 - 20 292000 Inkomsterfränut bildningsverksamhet - 1 400 000 600 000 Nettoutgift 553 421 000 - 20 892 000 anser att ettgenomförande av det tidigare beslu tade huvudförslaget om 2 "i, förbudgeiårei 1987/88 bör anstå till dess att organisationen har anpassats till de nya krav som ställs på styrelsen. Om ett huvudalternativ ändå skall tilliimpas bör , databyrån och registerbyrån undantas med hänsynlill att slyrelsen i realiteten saknar möjlighel att på dessa områden besluta om en ändrad verksam het. Rikspolisstyrelsenföreslåratt sammantaget sex nya tjänster inrättas vidstyrelsen, nämligen en tjänst som bibliotekarie vid (-1- 203 000). två tjänsterför intern televisionsverksamhet (-1- 379 000) samltre tjänster vid databyrån (-t- 846 000). Rikspolisstyrelsenföreslår vidare att en polischefskurs med 30 aspiranter lar anordnas samt atl antaletelever (polisaspiranter) i grundutbildningen ökas från 150 till 460. De föreslagna åtgärderna innebär att lönekostnaderna till lärare ökar med . och att omkostnaderna för den centralt anordnade utbildningen ökar med ca . Vidareföreslår slyrelsen att fyra polismän får utbildastill helikopterfö- Prop.1986/87:100 rare. Styrelsens kostnader förSystem S hos kommer att öka på grund av ändrade taxor. Slyrelsenföreslår en uppräkning med . Vidare beräknar slyrelsen att konsultkostnaderna kommer att öka med 1milj. för kostnader för mervärdesskatt tillföljd av en lagändring. Under anslagsposlenDatorbearbetning föreslår styrelsen en uppräkningmed . Styrelsen föreslår vidare att anslagsposten lillförs ytterligare en delpost, benämnd utbildning i ADB. av den nya delposten. Slyrelsen yrkar 200 000kr. avseende omkostnader vidforskningsverksamheten saml en uppräkning av kostnaderna för den funktionsinriktadeutbildningen med . Förslag om ny organisation av fick denorganisation som har redovisats (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr 182 och prop. 1983/84:1 1 I, JuU 27, rskr 331).Organisationsförändringarna hade förberetts bl.a. av polisberedningoch var ett led i den omfattandereform av polisväsendet som har avslutats. hade godkänt riktlinjerna för styrelsens organisation. har ien skrivelse till regeringen den 16september 1986 hemställt bl.a. om en delvisändrad organisalion. De föreslagna förändringarna innebär att de treavdelningarna, vid sidan av säkerhetsavdelningen, slåssamman till tvä avdelningar: en polisavdelning och en administrativ avdelning. Vid polisavdelningen skall finnas tre byråer, polisbyråerna ochregisterbyrån. Vid den administrativa avdelningen skall finnas tre byråer,personalbyrån, ekonomibyrån och databyrån. Förslaget innebär vidare attpolishögskolan organisatoriskt kommer att lyda under verkschefen samt attverkskansliet tillförs vissafunktioner och tjänster, bl.a. en förhandlingschef. Teknikbyråns uppgifterkommer att fördelas på främst polisbyrå 1, dalabyrån och ekonomibyrån. Styrelsen motiverar sittförslag med att den organisationsöversyn som företogs av polisberedningen enligt styrelsens mening genomfördes understor tidspress och ulan några ingående analyser. På grund av de besparingskravsom har lagts på styrelsen gälier vidare att denna inte har kunnat fungera pådet sätl som den nya organisationen förutsatte. Erfarenheterna \isar också enligt att vissabeho\' har förbisettsvid den tidigare organisalionsöversynen ellerframkommit därefter. Jag far för egen delförst erinra om att det vidbeslutet om organisa tionsförändringen 1984 slogs fast attstyrelsens organisation i framliden fortlöpande måste anpassas till de förändringar som skulle komma att ske i olika hänseenden (prop. 1983/84:89, s 46 f). Jag är emellertid av liera skäl inte beredd att ta ställningtill orga- 43 Del synes dock kunna bli aktuelltatt under liden fram Prop.1986/87:100 till budgetpropositionta ställning lill detta. Med hänsyn till att Bil. 4 förslaget inte i något väsentligthänseende kan anses rubba själva principerna bakom de riktlinjer för styrelsens organisation som har godkäntbör som jag ser det regeringen kunna förordna om de ändringar i organisationensom kan föranledas av förslag. 1 den mån så sker bör dettasjälvfallet anmälas för senast i samband med budgetpropositionen1988. För lades inför budgelåret1986/87 fast ett treårigt huvudförslag med en real minskning av utgifterna om med fördelningen I, 2 och för försia, andra respeklive tredjebudgetåret. Slyrelsen gavs vidare i uppdrag alt senasl ianslagsframslällningen för /88 redovisa hur en sådan minskningborde tas ut på styrelsen. Av styrelsens redovisningframgår att en tillämpning av huvudförslagetmåste begränsas till de delar av verksamheten som främst grundas på styrelsens ställning som centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet, dvs. verksamheten vid polisbyråerna,personalbyrån och ekonomi-byrån samt verksledningen med dess sekretariat. Avdet tillgängliga materialet framgåremellerlid att det redan under /88 bör finnas utrymme för att taut den resterande medelsminskningen eller 4 "/o. Detla innebärföljaklligen atl för /89 inte skall vidkännasnågon medelsminskning. För att ökaeffektiviteten i polisverksamheten och för alt förstärka personalutvecklingenföreslår jag ytterligare 600 000 kr.för central funk-lionsinriktadutbildning. För utbildning rörandebekämpning av ekonomisk brottslighet beräknarjag som för innevarande budgetår1,3 milj. kr. Jag beräknar vidare medelför utbildning av två nya helikopterförare med . (3). 1 enlighet med den plansom gäller för centrala kostnader isamband överföring av civilförsvarets ordningsuppgifter lill polisväsendet (beredskapspolisen) harjag underanslagsposten I Förvaltningskostnader beräknat sammanlagt , varav582 . för utbildningskostnader och . Jag har också beräknatmedel f()r administrationskostnader m.m. för den nya personalansvarsnämnden vid (avsnill 2.8). Vid min anmälan till detre senaste årens budgetpropositioner harjagkunnal konstatera att personalläget inompolisväsendet inneburit alt antaletutbildade polismän väsentligt har överstigit antalet polismans-tjänster. Jaghar också tidigare, bl.a. i 1986 årsbudgetproposition, förklarat måste sträva efter en bättre balans mellanutbildade polismän ochpolismanstjänsler. Mina förslag om antagning av nya polisaspiranter harpräglats av denna målsättning. Jag kan nu konstatera attdet antal polismän som saknaren s.k. tablåtjänst uppgår till ca I 300 mot ca I 400 föregående år. De beräknin gar som jag redovisade i föregående års budgetproposition om en antag ning för budgetåren 1987/88. 1988/89 resp. 1989/90 om 150. 43(1 aspiranter ar följaktligen fortfarande giltiga utifrånden angivna Prop. 1986/87:100 målsättningen.För det kommande budgetåret finner jag alltsåatt 150 Bil. 4 nya aspiranter boräntas till . Jag vill i detta sammanhang erinra om att polisberedning i sitt betänkande (SOU 1985:62) Inriktningenav polisverksamheten har redovisat vissaöverväganden om metoder för beräkning av aspirantantagningen. Jag avser att iett senare sammanhang återkomma tillregeringen med mina ställningstagandeni dessa frågor. Jag föreslår att enpolischefskurs med 30 aspiranter anordnas under budgelåret (3). Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till för budgetåret1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . Polisverksamheten rörande brott mot riketssäkerhet m.m. 1986/87Anslag 163 199 000 1987/88 Förslag 163 199 000 Rikspolisslyrelsen föreslår att anslaget försupp med . Totalförsvarsfrågor kommer, efter förslag av1984 års försvarskommilté, att behandlas av i vår. Jag avser attåterkomma till regeringen i dettasammanhang med mina ställningstaganden rörande medelsbehovet förpolisverksamheten rörande brott mot riketssäkerhet m.m. Jag hemställeratt regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Polisverksamheten rörandebrott mol rikets säkerhet m.m. för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86Utgift 21 045 000 1986/87 Anslag 21 143 000 1987/88Forslag 22 308 000 ärchefsmyndighet för laboratoriet som är beläget i .