prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligtdetta siycke är en revisor ersätlningsskyldig enligt de grunder som anges i I §.Han svarar också för skada som uppsålligen eller av oaktsamhet vållas av hansmedhjälpare. Reglerna i första slycket gäller på grund av hänvisningen i 8 kap.17 § även granskare. Bestämmelseni första meningen innebär all ell revisionsbolag och den som är huvudansvarigför revisionen svarar solidariskt för skadeståndsskyldighet som kan uppkommaenligt försia slycket. Detsamma gäller enligt andra meningen den som harförrättat revisionen och den som har utsett honom, om en sammanslutning ellerett revisionsorgan som avses i 8 kap. 4 § är revisor. Enföreningsmedlem eller en röstberättigad som inte är medlem är skyldig attersätta den skada som han genom alt medverka lill överträdelse av denna lageller sladgarna uppsålligen eller av grov oaktsamhet tillfogar föreningen, enmedlem eller någon annan. (Jfr14 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafenreglerar medlemmars och röstberättigades skadeståndsan svar geniemot föreningen och gentemoi medlemmar eller andra. Paragra fen överensstämmer i sak med gällande räll (se 106 och 107 §§ FL, jfr 15 kap. 3 § akliebolagslagen). Enmedlem eller röstberättigad är inte skyldig att positivt verka i för- Prop.1986/87:7 eningens intresse. Deltar han i föreningens förvaltning, får han iförsta hand ta till vara sina egna intressen ulan atl därigenom bli ansvarigmol 13 kap. föreningen eller Iredje man. Paragrafen innebär dock vissabegränsningar därvidlag. En medlem eller röstberättigad är ersätlningsskyldigför skada som han genom alt medverka lill överträdelse av denna lag ellerstadgarna uppsåtligen eller av grov oaklsamhel har tillfogat föreningen, medlemeller annan. Avuttrycket "röstberättigad" framgår atl en fullmäktig är underkastadsamma skadeståndsansvar som en föreningsmedlem. Omnågon är ersättningsskyldig enligt 1-3 §§, kan skadeståndet jämkas efler vadsom är skäligl med hänsyn lill handlingens beskaffenhel, skadans storlek ochomständigheterna i övrigl. Skallflera ersälta samma skada, svarar de solidariskt för skadeståndet i den måninte skadeståndsskyldigheten har jämkats för någon av dem enligt förstastycket. Vad någon har utgett i skadestånd får krävas lillbaka från de andraefter vad som är skäligt med hänsyn lill omständigheterna. (Jfr14 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om jämkning av skadestånd och om solidarisktskadeståndsansvar. Efler mönsier av 15 kap. 4 § akliebolagslagen harjämkningsmöjlighelerna vidgals jämfört med gällande räll (se 108 § FL). 1övrigl överensstämmer förevarande paragraf i sak med gällande räll (se 109 §FL). Ärnågon ersättningsskyldig enligt 1-3 §§, kan skadeståndet enligt detla styckejämkas efler vad som är skäligt med hänsyn lill handlingens beskaffenhet,skadans storlek och omständigheterna i övrigl. Jämkning kan i och för sig skeäven vid brottslig gärning. Skuldgraden bör dock beaktas vidjämkningsprövningen. I allmänhel bör jämkning inle ske när fråga är om eltuppsåtligt handlande som är brottsligt. Enligtdetta stycke ansvarar flera ersältningsskyldiga för samma skada solidariskt.Den vars ersättningsskyldighet har jämkats är givetvis solidariskt ansvarigendast med det jämkade beloppet. De ersältningsskyldiga skall sinsemellan ladel i betalningen efter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna. Omomständigheterna inte föranleder annal, bör fördelning ske efter huvudtalet. Enprövning av fördelningsfrågan efter skälighet skall äga rum även om någon ellernågra av dem som medverkai lill skadan har dömts alt beiala ett jämkat belopp. Talanom skadestånd till föreningen enligt 1-3 §§ kan väckas, om vid enföreningsstämma majoriteten eller en minoritet beslående av minsl en l kap.tiondel av samtliga röstberättigade har biträtt elt förslag om alt väckaskadeståndstalan eller, såvitt gäller en styrelseledamot eller verkställandedireklören, har röstat mol elt förslag om alt bevilja ansvarsfrihet. om skadeståndsskyldighelen kan träffas endasl av föreningsslämmanoch bara under föratsätlning att inte en tiondel av samtliga röstberätflgaderöstar mot förslaget till uppgörelse. Om en föreningsmedlem förskadeståndstalan för föreningens räkning, kan någon uppgörelse inte träffasulan hans samtycke. Talanom skadestånd till föreningen får föras av röstberättigade som utgör minsl entiondel av samtliga röstberättigade. Om en röstberättigad sedan lalan harväckts avstår från talan, kan likväl de övriga fullfölja denna. Den som harväckt lalan svarar för rättegångskostnaderna men har rätl lill ersäitning avföreningen för den koslnad som täcks av vad som har kommit föreningen lill godogenom rättegången. Talanför föreningens räkning mot en styrelseledamot eller verkställande direktörenom skadestånd på grund av ett beslul eller en åtgärd under ett räkenskapsårskall väckas senasl etl år från del atl årsredovisningen ochrevisionsberättelsen för räkenskapsårel lades fram på föreningsstämma. Harelt beslul fatlats om att bevilja ansvarsfrihet eller alt inle föraskadeståndstalan utan att del minsta antalet röstberättigade som avses i försiastycket röstat mot beslulel eller har liden för lalan försuttits enligt Iredjestycket, kan trots delta talan enligt försia eller andra stycket väckas, om deti årsredovisningen eller i revisionsberättelsen eller på något annal sätt lillföreningsstämman inte har lämnals i väsenlliga hänseenden riktiga ochfullständiga uppgtfter om del beslul eller den ålgärd som ligger till grund förlalan. Skadeståndstalansom grundas på brott kan alllid föras av slyrelsen. (Jfr14 kap. 5, 6 och 8 §§ i utredningens förslag.) Paragrafen sominnehåller bestämmelser om lalan om skadestånd till föreningen har vissmotsvarighet i 63-65 §§ FL men har utformats efler mönsterav 15 kap. 5 §aktiebolagslagen. Efler aktiebolagsrättslig förebild har kravel på viss enighetför vissa minoritetsrälfigheler sänkts från en Qärdedel lill en tiondel avsamtliga röstberättigade. Enligtdetta stycke ankommer det pä föreningsslämman alt besluta huruvida talan omskadestånd flll föreningen enligt 1-3 §§ skall väckas. Frågan avgörs i försiahand genom vanligl majoritetsbeslut. Skadeståndsreglerna har emellertid storbetydelse för minoriteten såsom etl led i skydd mol maktmissbruk frånmajoritetens sida. Även minoriteten måste därför ha möjlighel att väcka lalan.I enlighet härmed föreskrivs i försia meningen alt talan om skadestånd tillföreningen kan väckas, om vid föreningsstämma majorilelen eller en minoriieibeslående av minst en tiondel av samtliga röstberättigade har bilrätt etlförslag om att väcka skadeståndstalan eller, såvitt gäller styrelseledamöteroch verkställande direktör, röstat mol etl förslag om ansvarsfrihet. Enförsia förutsättning för alt skadeståndstalan skall få väckas - av Prop.1986/87: 7 slyrelsen för föreningens räkning eller av en minoritel av medlemmar- är sålunda alt ärendel har behandlats på stämma. Såsom närma- 13kap. re skall behandlas i anslulning lill andra slyckel lillkommer i andraslyckel som ytterligare förutsätlning att en viss andel av medlemmarna faktisktär med om atl också väcka talan. Att beviljande eller vägrande av ansvarsfrihet(decharge) är elt obligatoriskt ärende på den årliga ordinarie föreningsstämmavid vilken årsredovisning skall prövas framgår av 7 kap. 4 §. Sammankopplingensammanhänger med att del är av slor belydelse för föreningen att frågan omansvar för föreningsledningen snabbt avgörs. Del betyder med andra ord att, omansvarsfrihet har beviljats föreningsledningen, så kan lalan om skadeståndsedan i princip inle anställas genom beslut av föreningsstämman. Däremoi har enminoritet av angiven storiek möjlighet att väcka talan, underförutsättning alt en sådan minoritet har röstat emot ansvarsfrihet. Ombehandlingen av dechargefrågan pä föreningsslämman lell till atl ansvarsfrihetinle har beviljals, är detta lillräckligl för atl skadeståndstalan skall fåväckas. Därvid har inle bara en minoriletsgmpp av nu angiven storiek rätt atlväcka talan, ulan sådan rätl lillkommer även slyrelsen (i regel en nylillträdandeslyrelse) ulan ytterligare beslut av stämman om alt skadeståndstalan skallväckas. Slyrelsen prövar dock på eget ansvar huruvida lalan skall föras. Ifråga om medlemmar, fullmäktige och revisorer förekommer inte ansvarsfrihet.Skall lalan kunna väckas av föreningen mot någon som lillhör dessa kaiegorier,måsle alltså slämman besluta att sådan talan skall väckas. Även här kan dockden minoriiei som anges i försia meningen föra skadeståndstalan. Attfrågan om ansvarsfrihet resp. frågan huruvida skadeståndstalan skall föras harbehandlats på föreningsstämma får anses uigöra processförut-sältning iskadeståndsmålet. Stämningsansökan skall alltså avvisas, om förutsättningen ejvisas vara för handen. Del ankommer däremot inte på domstolen att pröva,huruvida styrelsen har föreningens uppdrag att föra skadeståndstalan. Fråganhärom är en sak mellan den agerande styrelsen och den föreningsstämma som isinom tid skall ta ställning flll spörsmålet om ansvarsfrihet för slyrelsen. Enligtandra meningen kan endast föreningsstämman träffa uppgörelse beiräffandeskadeslåndsskyldighel enligt 1-3 §§. Uppgörelse får dock inte träffas, om enflondel av samtliga röstberättigade röstar emot förslag härom. För del fall allen föreningsmedlem för skadeståndstalan för föreningens räkning kan enligttredje meningen en uppgörelse inte träffas ulan hans samtycke. Dessa regler,som saknar motsvarighet i gällande lag, har sin förebild i aktiebolagslagen ochär avsedda som skydd för minoritetens rätt att föra skadeståndstalan. Enligtdetta siycke får skadeståndstalan på föreningens vägnar föras av majoriteten eller en minoritet som utgör minst en tiondel av samtliga röstberättigade. Såsom framgår av första slyckel är del en grundläggande förutsättning för talan att frågan har behandlats på föreningsstämman och 254 allförslag att väcka talan eller vägra ansvarsfrihet har fått viss minimian- Prop.1986/87: 7 slulning. Av andra slycket framgår atl som ytteriigare föratsätlninggäller all ålminstone en flondel också ställer sig bakom en ansökan omstämning. Den omsländighelen alt en tiondel vid slämman har röstat fören ansvarstalan medför sålunda inle att talan sedan kan väckas av en enstakamedlem (såvida han inle utgör en tiondel av medlemsantalet). Denminoritetsgrupp, som väcker lalan, behöver emellerlid inte vara identisk medden som har röstat emot ansvarsfrihet eller emot beslul atl inte väcka lalan.Minoritets-talan kan föras av olika minoritetsgrupper var för sig.Minorilelslalan kan föras, även om slyrelsen på majoritetens uppdrag för lalan.Varken majorileten eller olika minoritetsgrupper bör nämligen kunna hindravarandra från alt föra den lalan som varje grapp anser befogad. Omen röstberättigad sedan lalan har väckts avslår därifrån, kan de övriga alltidfullfölja denna. Om talan har väckts av en minoritet, svarar de som har väckttalan för rällegångskoslnaderna. De har dock rätl till ersättning för kostnadsom läcks av vad som har kommii föreningen lill godo genom rättegången. Idelta stycke föreskrivs all skadeståndstalan mol styrelseledamot ochverkställande direktör skall väckas från del alt årsredovisning ochrevisionsberättelse lades fram på föreningsstämma. All liden utsträckts frånnuvarande lill etl år sammanhänger med atl det är önskvärt attsamma regler gäller här som enligt akliebolagslagen. Detlastycke ger möjlighel alt föra talan i sådana fall där beslut om ansvarsfriheteller alt inte föra skadeståndstalan har grundats på orikliga ellerofullständiga uppgifter. Enligtgällande rält har decharge som beviljats - eller på grund av underläten talanskall anses beviljad - den verkan att vederbörande blir fri frånskadeslåndsskyldighel mot föreningen. Undantag härifrån gäller beträffandeåtgärd, om vars vidtagande eller belydelse för föreningen slyrelsen ellerstyrelseledamot uppsåtligen eller av vårdslöshet exempelvis iredovisningshandlingarna har lämnat i väsenlliga hänseenden orikliga ellerofullsländiga upplysningar. I överensslämmelse med vadsom föreskrivs i aktiebolagslagen föresläs nu en regel som innebär all kravel på att den bristfälliga redovisningen skall vara uppsåtlig eller vårdslös slopas. 1 slyckel föreskrivs således alt, om beslul fattals om alt bevilja ansvarsfrihet eller all inte föra skade ståndstalan ulan all röstberättigade som avses i försia stycket röstat emot det, talan likväl kan väckas, om i årsredovisningen eller revisionsberättel sen eller på något annal sätl lill föreningsstämman inte har lämnats i väsentliga hänseenden rikliga och fullständiga uppgifter om del beslul eller den ålgärd som ligger lill grund för talan. Samma regler gäller, om liden för talan har försuttits enligt Iredje slycket. Innebördenav bestämmelserna är att föreningsstämmans informations- Prop. 1986/87: 7underlag måste vara väsentligen riktigt och fullständigt för att beviljadansvarsfrihet eller inträdd preskription verkligen skall befria vederbörande 13kap. från ansvar för viss åtgärd. Vidare skall informationsunderlaget ha förelegatvid den stämma där beslut om ansvarsfrihet m.m. meddelades. Det kan alltså intemedföra ansvarsfrihet för föreningsledningen alt den enligt 7 kap. 11 § efterstämman lämnar de begärda upplysningarna till revisorerna. Vad nu sagts gällerdock självfallel inle, om slämman - genom majoritetsbeslut eller på begäran avminoritet enligt 7 kap. 4 § iredje stycket -beslulat uppskjuta dechargefrågan iavvaktan på svar på frågor som har slällls lill styrelsen. I så fall färbeaktas vilken information som förelåg när dechargefrågan slufligt behandlades. Fjärdestycket innebär alt en beviljad ansvarsfrihet hindrar en talan grundad påbrottslig handling endast om dechargen uppenbariigen har avseit även dennahandling. Men behov kan föreligga alt föra målsägandetalan för föreningensräkning innan dechargefrågan har behandlats på föreningsstämman. I femlestycket föreskrivs därför att skadeståndstalan som grundas på brott alltid,dvs. oavsett vad som har sagts tidigare i pargrafen, kan föras av styrelsen. Av11 kap. 15 § framgår atl en föreningsstämma kan sammankallas för alt behandlafrågan humvida lalan enligt förevarande paragraf skall väckas mot en likvidalorsedan föreningen har upplösts. Sådantalan för föreningens räkning enligt 1-3 §§ som inte grundas på brott kan ejväckas mot 1. styrelseledamot ellerverkslällande direklören har förflulil från ulgången av delräkenskapsår då del beslut eller den ålgärd som ligger till grund för lalanfattades eller vidtogs, 2. revisor harförflulit från det atl revisionsberättelsen lades fram på föreningsstämmaneller yttrande som avses i denna lag avgavs, 3. föreningsmedlem ellerröstberättigad, som inte är föreningsmedlem, har förflutit frändet beslut eller den åtgärd som ligger till grund för lalan. i konkurs på en ansökan som gjorts innan den lid som anges i försiaslycket har gått ut, kan konkursboet föra talan enligt I -3 §§ trols all frihetfrån skadeståndsansvar har inträtt enligt 5 §. Efter utgången av den nämndaliden kan en sådan talan dock inte väckas senare än från förstaborgenärssammanlrädel eller, i mindre konkurs, sådanl sammaniräde för edgångsom avses i 185 d § konkurslagen (1921:225). (Jfr14 kap. 7 § i ulredningens förslag.) Paragrafensom innehåller regler om preskription har viss motsvarighet i 65 och 66 §§ FL men har utformats efter mönster av 15 kap. 6 § akflebo- lagslagen. siycke innehåller bestämmelser om en ytterstapreskriptionstid be träffande skadeståndstalan för föreningen i fall där lalan inte grundas på P- Bestämmelserna i 5 § Qärde stycket innebär att etl beslulom ansvarsfrihet enligt den nya lagen inte har befriande verkan i lika höggrad som etl molsvarande beslul enligt FL. För talan mol styrelseledamöter ochverkslällande direklören föreskrivs därför i punkl 1 en ytterstapreskripflonstid räknat från utgången av det räkenskapsår då delbeslut eller den ålgärd som ligger lill grund för lalan fattades respeklivevidtogs. Preskripflonstiden för talan mot revisor är enligt punkt räknal från den dag revisionsberättelse lades fram på stämman elleryttrande som avses i lagen avgavs (7 kap. 11 §, 8 kap. 13 §, 11 kap. 7 § samt12 kap. 2 och 3 §§). Enligt 8 kap. 17 § likställs granskare med revisor.Eftersom granskares yttrande är atl jämföra med revisionsberättelse, bör lidenräknas från den dag då yttrandet lades fram på stämman. Preskriptionstiden för väckande av talan mol revisor harsålunda förlängts med etl år i förhållande till gällande lag. Överensstämmelsepå denna punkl bör råda mellan aktiebolagslagen och föreningslagen. Eltsärskilt skäl för detla är all samma preskripiionstid bör gälla lill alla delarför talan mot revisor som är ansvarig för revisionen i en koncern beslående aven förening som moderföretag och elt eller flera akliebolag som dotterföretag. Preskriptionstiden för talan mot medlem ellerröstberättigad, som inte är medlem, är enligt punkl 3 liksom enligt gällanderätl och aktiebolagslagen räknal för del beslul eller denålgärd som ligger till grund för lalan. Om en ekonomisk förening i konkurs, harkonkursboet samma möjligheter som föreningen har i andra fall all väckaskadeståndstalan enligt 1-3 §§. Konkursboet har dessutom enligt förevarandestycke rält att väcka talan trots alt frihet från skadeståndsansvar har inträttenligt 5 §. En förutsättning för sisinämnda räll är emellertid all ansökan omkonkurs har gjorts före ulgången av preskriptionsfrislerna i första stycket avförevarande paragraf Har preskriptionsfrislerna löpt ut dåtalan väcks, krävs dessutom all lalan har väckts senasl från förstaborgenärssammanlrädel eller, i mindre konkurs, sådanl sammanträde för edgångsom avses i 185 d § konkurslagen (1921:225). 14 kap. Föreningens firma Delta kapitel reglerar bl. a. de villkor som vid sidan av firmalagen 14 kap. (1974: 156) skall gälla för rätten alt erhållaregistrering av en ekonomisk I samband med firmalagens fillkomslgjordes vissa änd- 257 ringar i FL. De regler iFL som gäller efler dessa ändringar har med i Prop. 1986/87:7 huvudsakoförändrai innehåll förts över lill den nya lagen. Vissabeslämmelser om bifirma som ålerfinns i FL (se 9 a § och 101 § 14 kap. 1mom. andra stycket) bör i stället tas in i särskilda tillämpningsföreskriftersom meddelas av regeringen. Enekonomisk förenings firma skall innehålla orden "ekonomisk" och"förening" eller förkortningen "ek. I firman får inteordet "bolag" eller något annal som betecknar ell bolagsförhållandetas in på etl sådant sätl som kan leda lill missförståndet alt ett bolaginnehar firman. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu beslåendefirmor som är införda i något av de föreningsregister som avses i 15 kap. 1 §.Registreringen av en förenings firma gäller för hela landel. I övrigl finnsbeslämmelser om registreringen i firmalagen (1974: 156). firma skall registreras på två eller flera språk, skall varjelydelse anges i stadgarna. Föreningensstyrelse kan anla bifirma. Bestämmelserna i första slyckel gäller även bifirma.Uttrycket ekonomisk förening eller förkortning därav får dock inte tas in i enbifirma. (Jfr3 kap. I och 2 §§ i utredningens förslag.) Enfirma är den benämning under vilken en näringsidkare driver sin verksamhet. Omen del av verksamheten drivs under särskild benämning, ulgör denna benämning enbifirma. Förevarande paragraf innehåller beslämmelser om en ekonomiskförenings firma och bifirma. Paragrafen har en motsvarighet i 7 § första-tredjeoch femte styckena FL. Idetla stycke finns beslämmelser om hur firman skall vara beskaffad och om firmaregistreringen.En nyhet är atl det geografiska skyddsområdet för en registrerad föreningsfirmavidgas till all avse hela landel. Med anledning därav åläggs attvid sin förhandsgranskning av en ny föreningsfirma beakta alla tidigare i helalandel regisirerade föreningsfirmor. De nu angivna nyheterna har behandlalsnärmare i den allmänna moliveringen (se avsnill 2.8). Bestämmelseninnehåller del förtydligandet alt, om en förenings firma skall regislreras påflera språk, varje lydelse skall anges i sladgarna. Fören ekonomisk förening har det ansetts vara av praktisk betydelse att kunna ha bifirma. En sådan kan enligt tredje stycket antas av styrelsen. Föreskrifterna i försia stycket om firma är lillämpliga på biflrma med undantag för atl orden ekonomisk förening eller förkortning därav inle får 258 tas in i bifirman. Enbifirma som innehåller dessa ord blir vilseledande, Prop. 1986/87: 7eftersom den ger sken av att elt självständigt företag drivs under benämningen.I övrigt följer en bifirma firmalagens regler om regisirering av 14 kap.firma. Skriftligahandlingar som ulfärdas för en förening bör undertecknas med föreningens firma.Har slyrelsen eller någon annan slällförelrädare för föreningen utfärdat enhandling utan firmaieckning och framgår det inte av handlingens innehåll atlden har utfärdals på föreningens vägnar, svarar de som har undertecknathandlingen solidariskt för förpliktelsen enligt handlingen. Detta gäller dockinle, om 1. del framgick avomständigheterna vid handlingens tillkomst alt handlingen utfärdades förföreningen, saml 2. medkonlrahenten utan oskäligtdröjsmål har fåll etl av föreningen behörigen undertecknat godkännande avhandlingen efler del atl antingen en begäran om sådanl godkännande harframställts eller personlig ansvarighet har gjorts gällande motundertecknarna. (Jfr3 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafenbehandlar firmateckning och överensstämmer i sak med 35 § FL. Skriftligahandlingar som utfärdas för en förening bör enligt försia meningenundertecknas med föreningens firma. Enligt 26 § firmalagen sker firmaieckninggenom tydlig angivelse av den fullständiga firman och underskrift med namn avfirmalecknare. Vid leckning av bifirma anges även firman för hela verksamhelen.Under likvidation eller konkurs skall firma tecknas med lillägg som anger deländrade förhållandet. Denu angivna bestämmelserna har karaklären av ordningsföreskrifter. Det är alltsåinte något villkor för att firmaleckningen skall vara bindande alt de hariakllagils. För atl bli bindande skall firman ha tecknats av någon som ärbehörig att förelräda föreningen. Förevarandeparagraf innehåller i övrigl bestämmelser för det fallet att firmateckningeninte uppfyller föreningslagens eller firmalagens fordringar. Om styrelseneller någon annan ställföreträdare för föreningen har utfärdat en handling utanfirmaieckning och del inle heller framgår av handlingens innehåll atl den harutfärdats på föreningens vägnar, svarar de som har undertecknat handlingensolidariskt för förpliktelsen enligt handlingen. Detla gäller emellertid inle,om det framgick av omständigheterna vid handlingens tillkomst atl denutfärdades för föreningen samt medkonlrahenten har fält ett behörigenundertecknat godkännande av handlingen. sådanl godkännande skall utfärdasulan oskäligt dröjsmål efler det atl begäran om del har framställts ellerpersonligt ansvar har gjorts gällande mot undertecknama. får i sin firma använda uttrycket ekonomisk föreningeller förkortning därav. Ifirmalagen (1974:156) finns beslämmelser om förbud mot användning Prop.1986/87:7 av firma och om hävande av firmaregistrering. (Jfr3 kap. 4 § i utredningens förslag.) paragrafen som behandlarförbud att använda firma överensstämmer i sak med gällande rätt (se 7 § Qärdeslycket och 102 § försia stycket FL). Enligtdenna bestämmelse råder förbud för annan än ekonomisk förening atl användauttrycket ekonomisk förening eller förkortning därav i sin firma. Bestämmelsenär straffsanktionerad (se 16 kap. I §). Ifråga om förbud mot användning av firma och om hävande av firmaregistreringhänvisas i detta siycke till firmalagen. Lagrådet påpekade i sitl yttrande överförslaget flll firmalag (prop. 1974:4 s. 285) alt i fråga om aktiebolag,ekonomisk förening eller annan sådan juridisk person hävandet av registreringeninle innebär alt den juridiska personen därigenom förlorar sinrätlssubjektivitel.