prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Från nafionell synpunkt måste därför bådebioområdet och teknikområdet inom biotekniken utvecklas. En viktig aspekt ärdå behovet av integrering av kunnande inom olika bio- och teknikområden föratt uppnå önskvärda resultat. Bioteknikens genombrott i är beroende aven effekuv forskningssamverkan som går utöver såväl fakulteter som högskoleenheter. måste satsa på högteknologiområdet för attutveckla en konkurrenskraftig industri. Biotekniken är ett sådant område. Denär såväl forsknings- som teknikintensiv. Den fordrar tillgång tillvälutbildade forskare och tekniker. Svenskindustri gör nu avsevärda utvecklingssatsningar inom det biotekniska området.Stora förhoppningar knyts ocksä till de möjligheter som genom biotekniken kanöppnas när det gäller all utveckla metoder för all påvisa och bota sjukdomar,att förbättra miljön och minska energiförbrukningen. Det är visserligen svårt att förutse i vilkenomfattning och i vilken takt den biotekniska utvecklingen kan svara mot dessaförväntningar. Det förefaller emellertid troligt att utvecklingen, åtminstonepå läng sikt, kan bli av avgörande betydelse iriom bl.a. ovan nämnda områden. Denhitfillsvarande utvecklingen av resurserna för bioteknisk gmndforskning harvarit av relaUvt blygsam omfattning. Efter förslag i 1984 årsforskningsproposition anvisades 4 milj. kr. som förstärkning av basresursernainom bioteknikomrädet inom de medicinska, matematisk-naturvetenskapliga ochtekniska fakulteterna. Dessutom har i särskild ordning och medregionalpolitiska motiveringar anvisats tillfälliga medel om sammanlagt 20milj. till i för fyraårsperioden /86-1988/89. Den grundläggandehögskoleutbildningen inom bioteknikområdet har byggts ui. Motbakgrund av vad jag har anfört föreslår jag en förstärkning av resurserna förden biotekniska forskningen inom såväl de medicinska,matematisk-naturvetenskapliga som de tekniska områdena. Jag föreslår således enökning om 35 milj. kr. redan fr.o.m. /88 för särskilda insatserinom den biotekniska forskningen. Jag vill också framhålla att de av migförordade förstärkningarna av högskolans basresurser, bl.a. ytteriigaretjänster som forskarassistent, biblioteksresurser, utmstning ochstudiefinansiering, bidrar till en uppbyggnad av forskningen även inom dettaområde. Statsministernhar tidigare övergripande redovisat regeringens samlade förslag till insatserinom informationsteknologiområdel. Stora resurser anslås av industrin och vissastatliga myndigheter för främst tillämpad forskning och utvecklingsarbete inominformationstekno-logiomrädet. Detta kräver att kunskapsbasen, dvs.grundforskningen, för dessa insatser breddas. Utvecklingen av informationsteknologin har i deflesta västländer gätt mycket snabbt . Den svenska industrinanvänder i ökad utsträckning informationsteknologi vid utvecklingen avprodukter och processer. Dessutom växer den industri som konstruerar,tillverkar och marknadsför produkter och system inom informationsteknologiomrädet. Industrin efterfrågar därför i stor utsträckningvälutbildade tekniker och naturvetare inom detta område. Industrin behöverockså den kunskap som forskningen kan bidra med för att kunna utvecklaprodukter och processer i ett internationellt konkurrenskraftigttidsperspektiv. Den ökade användningen av datateknik,mikroelektronik, m.m., inte bara inom industrin utan även inom samhället iövrigt, får konsekvenser för individer och samhälle som kan vara svåra attförutse. Därför behövs det också forskning inom andra områden än de tekniskaoch naturvetenskapliga. Det gäller sådan forskning som syftar till att ökakunskaperna om samspelet mellan människan och tekniken. Vissaforskningsinsatser inom informationsteknologiområdet har avsett möjligheternaatt eliminera negativa effekter av teknikutvecklingen. En mer framåtsyflandeforskning behövs för aU kunna påverka teknikutvecklingen i slorl. InformaUonsteknologins utbredning inom industrinoch det övriga samhället har inte föregåtts av forskningsinsatser i denutsträckning som hade varit önskvärd. Relativt stora statliga belopp har i ochför sig satsals på målinriktad och tillämpad forskning genom anslag från bl.a.styrelsen för teknisk utveckling. Satsningar på grundforskning, vilken är enförutsättning för tillämpad forskning av hög kvalitet, har däremot inte ökat imotsvarande mån. Bristen pä grundläggande forskning av tillräckligomfattning inom informationsteknologiområdel skall ocksä ses mot bakgrund avalt antalet utbildningsplatser inom civilingenjörsutbildningen med inriktningmot informationsteknologiområdet har ökat under 1980-lalel. Detta harlett till en obalans mellan forskning och utbildning. Vidare är andelenexternfinansierad forskning vid vissa högskoleinstitutioner inom informationsteknologiomrädetofta myckel hög. Även denna obalans bör rättas till genom förstärkningar avhögskoleenheternas egna medel för forskning inom de aktuella områdena. Mitt förslag till åtgärder omfattar fyra delar:stöd till forskningen inom högskolan bl.a. genom förstärkta basresurser ochprofessurer, medel för forskningsprojekt, stöd till inrättande av ett centrumför industriell informationsteknologi vid i samtsärskilda projektmedel för forskning om informationsteknologinssamhällskonsekvenser. Jag beräknar sammanlagt 36,1 milj. kr. för dessa andamålför budgetåren 1987/88, 1988/89 och 1989/90. En förstärkning av högskolans basresurser inominformationsteknologiområdet bör göras med 11,5 milj. kr. under treårsperioden.Jag kommer i del följande att föreslå att 8 tjänster som professor inrättasinom informa- Bilaga 6 Utbildningsdep. tionsteknologiområdet,nämligen i eleklroniksystemkonstmktion, programvaruteknik, styrsystem förindustriella utmstningar, verkstadsteknisk automatisering, datalogi (tvätjänster), bildbehandling samt datorlingvistik. Jag vill ocksä erinra om demöjligheter som finns att lokalt inrätta extra tjänster som professor. bör för insatserinom informationsteknologiområdet få sill anslag ökat med 7 milj. kr. Denna ökning bör göra det möjligt för rådet bl.a. attfortsäUa de insatser som har gjorts, via de medel rådet hitfills har disponeratunder anslaget Nationell halvledarforskning. De hittillsvarande insatserna harframför allt avsett inköp av utmstning. Rådet bör nu i större omfattning änfidigare kunna ge anslag till forskningsprojekt. Jagföreslår vidare all medel anvisas för inrättande av ett centmm för industriellinformationsteknologi vid i . Det finns ett breUindustriellt behov att fortlöpande kunna fillgodogöra sig nya landvinningarinom informationsteknologin. Det är därför viktigt att bygga uppinformafionsleknologisk forskning som vägleds av tillämpningarnas långsiktigabehov. En satsning på industriell informafionsteknologi innebär även en vissprofilering mellan högskoleorterna. Mitt förslag är att iLinköping tillförs 3,5 milj. kr. och 3,5 milj. kr. den I juli1989. finns av forskningsresurserna inominformationsteknologiomrädet i södra delen av . Med hänsyn tillinformationsteknologins strategiska betydelse innebär denna fördelningbetydande problem, bl.a. för utvecklingen av forskningen och utbildningen inombreda områden vid högskoleenheterna i . Utveckling av kompetensen inomdet informationsteknologiska området bör därför ske vid både i högskolan i , vilka har goda fömtsättningar att komplettera varandra.Jag föreslär därför att i anvisas 1 milj. kr. för dettaändamål fr.o.m. /88. Jag föreslår vidare att högskolan i anvisas1,6 milj. kr. för forskning inom informationsteknologiområdet fr.o.m,/88. Jag hänvisar också till vad chefen förindustridepartementet senare kommer att föreslå vid sin anmälan av anslagettill styrelsen för teknisk utveckling i fråga om medel fill FoU-projekt inominformationsteknologi vid högskolan i . Som jag Udigare har framhållit är forskning somberör informationsteknologins samhällskonsekvenser av stor vikt. Jag kommer idet följande att föreslå alt 1 milj. kr. tillförs humanislisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet för forskning rörande fömtsättningar och konsekvenser av informationsteknologinsanvändning. Ytterligare insatser krävs, enligt min mening, föratt förstärka den mer gmndläggande forskningen om fömtsättningar för och konsekvenserav informationsteknologins användning, Fr.o.m. /90 bör ytterligare4 milj. kr. anvisas för sådan forskning. Jag kommer i annat sammanhang altföreslå regeringen att uppdra ät humanistisk- samhällsvetenskapligaforskningsrådet och UHÄ att utarbeta förslag rörande användningen av dessamedel. 4 1986/87. Nedanstående tabell visar medlens fördelning på högskoleenheter och Prop. 1986/87:80 forskningsråd, m.m. . Bilaga 6 Utbildningsdep. Jagvill dessutom framhålla att de förslag som jag komrner att lägga fram rörandeallmänna förstärkningar av basresurser, forskarassistenttjänster,studiefinansiering, bibliotek och utrustning även kommer informationsteknologiområdeltillgodo. Kombinationen av den särskilda satsningen på forskning inominformationsteknologi och dessa allmänna förstärkningar bör utgöra ettverkningsfullt bidrag till utbyggnaden av informationsteknologin inomhögskolan. Naturvetenskapligforskning kan motiveras pä i princip två olika sätt -som led i en fortsattteknisk, medicinsk och lantbruksvetenskaplig forskning å ena sidan eller somnågot i sig självt betydelsefullt å den andra. På samma sätt förhåller det sigmed fördjupade studier i humanistiska, juridiska, samhällsvetenskapliga ochreligionsvetenskapliga ämnen. Kulturvetenskapligforskning har också stor praktisk betydelse. I en värld där avstånden krymperoch de internationella kontakterna ökar, ställs det allt störte krav på att vikan förstå och kommunicera med andra folk och kulturer. Kommunikation kräverspråk, och utan kunskaper om andra föreställningsvärldar och referensramaruppkommer lätt missförstånd, som kan leda ull konflikter och brutna kontakter.För att hantera de svårigheter vi ställs inför i vår moderna tillvaro, behövervi inte bara fä del av gammal kunskap ulan också av nya förslag till värderingoch tolkning. Människan har den unika egenskapen att kunna lagra förvärvadekunskaper och insikter, tankar och känslor och förmedla dem genom fid och rum.Det skrivna ordet upphäver tiden, men är avstånden stora måste texten tydas ochtolkas. För detta behöver vi forskning, liksom vi behöver den för att urskiljasammanhang såväl historiskt som i nutiden. Dettasätt att resonera är förvisso inte felaktigt. Men del förbigår ändå. somuniversitets- och högskoleämbetet framhåller i sin skrift Forskning i högskolan(1986:14, s. 20), det som utgör fundamentet för forskningens platsi samhället: den ständigt fortgående "kritiska omprövningen av våraföreställningar och sökandet efter ny kunskap om världen omkring oss. Dettautgör en så gmndläggande del av värdesystemet i vårt samhälle att vi har svårtatt föreställa oss etl kulturmönster det fömtan. Det finns saker som infe kaneller behöver motiveras i termer av pengar eller immateriell välfärd. Det ärinte nyttan eller njutningen utan nyfikenheten som får oss att utforskauniversums yttersta gränser, materiens minsta stmklurer, livets hemliga kodereller det mänskliga skapandet i alla dess uttrycksformer". Mot bakgrund av en sådan allmän bedömning gavregeringen humanistjsk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet iuppdrag att i samråd med universitets- och högskoleämbetet granska situafioneninom det kulturvetenskapliga forskningsområdet och komma med förslag tillförbättringar. Rådet har avlämnat en rapport som innehåller en rad förslag tillframför allt resursförstärkningar. UHÄ har i sin anslagsframställning lagt storvikt vid resursförstärkningar för bl.a. professorstjänsler inom humanistiskfakultet och inom det konstnärliga området. Jag kommer i del följande att föreslå en radförstärkningar inom det kulturvetenskapliga området. För den kommandetreårsperioden föreslår jag här inrättandet av 42 nya professurer inomkulturvetenskaperna, varav 13 inom det konstnärliga området. Därtill kommer tregästprofessurer. Jag föreslår vidare ökade medel för alt inrätta tjänster somforskarassistent och för att förstärka basresurserna, högskolebiblioteken samtstudiefinansieringen i forskamtbildningen inom de berörda fakulteterna.Anslaget fill föreslås /88 öka med sammanlagt 12,4 milj. kr. För de två därpå följandebudgetåren förordar jag att rådets anslag ökar med 3,6 resp. 4,4 milj. kr.utöver kompensafion för pris- och löneökningar. Statsrådet kommersenare att föreslå förstärkningar för bl.a. arkivväsendet och för forskning inomkultursektorn i övrigt. Formelltråder jämställdhet mellan kvinnor och män i värt samhälle. Reellt skiljer sigkvinnors och mäns levnadsvillkor i väsentliga avseenden. Skillnaderna är tillicke ringa del historiskt betingade. Forskningmed utgångspunkt i ett jämställdhetsperspektiv pågår vid etl stort antalinstitutioner, företrädesvis inom de humanistiska och samhällsvetenskapligafakulteterna. Resurserna för handledning är allmänt sett knappa och depsykologiska hindren avsevärda. Kvinnornas svaga representation på högreundervisnings- och forskartjänster bidrar att denna forskning har en medhänsyn till ämnets betydelse alltför ringa omfattning. Enligtmin mening rör det sig om ej mindre än tre olika behov. Principiellt bör debetraktas åtskilda, men de kan inte i praktiken tillgodoses oberoende avvarandra. För det första är det av grundläggande vetenskapligt intresse attteckna en tydligare bild av skillnaderna mellan manligt och kvinnligti fråga om språk, kultur, politik liksom i fråga om sjukdomars utbredning ochorsaker. Detta senare har bl.a. uppmärksammats av medicinska forskningsrådet.För det andra finns det behov av att från en rent sektoriell,arbetsmarknadspofitisk synpunkt genom forskning söka utvärdera olika tänkbarastrategier för att åstadkomma en jämnare fördelning mellan kvinnor ochmän på skilda yrkesområden. För del tredje och slufiigen finns del - som jaginledningsvis anförde anledning att se med stort allvar pä det förhållandetalt kvinnor är sä starkt underrepresen-terade just inom forskning och högreutbildning. Motbakgrund härav är det enligt min mening av största vikt, att det viduniversiteten skapas och vidmakthålls miljöer, som är positiva till jämställdhetsforskning,forskning rörande kvinnligt och manligt inom olika ämnen samt till en starkareställning för kvinnor inom forskningen som yrke. Fora för kvinnoforskning ochkvinnliga forskare spelar här en viktig roll och bör enligt min mening få ökaderesurser. För .närvarande utgår . till denna verksamhet, som finnsvid universiteten och vid högskolan i . Jag kommer i det följande attföreslå att ytterligare , beräknas för detta ändamål. I samband därmedhar jag även beaktat behovet av ökat stöd till Kvinnovetenskaplig tidskrift. Behovet av kvinnliga förebilder är stort när detgäller forskning, eftersom kvinnor är i klar minoritet inom delta område. Detär också av stort värde att öka det internationella samarbetet bland kvinnligaforskare. Därför bör enligt min mening medel anvisas för inrättande av en gästprofessurför en utländsk kvinnlig forskare. Jag återkommer i denna fråga under anslagetHumanistisk-samhällsveienskapliga forskningsrådet. Forskningsrådsnämndenhar karllagt statens stöd fill forskning på handikappområdet och visat attstatliga insatser genom olika myndigheter och organ /86 uppgickfill sammanlagt 9,4 milj. kr. De myndigheter och organ som är aktuella i dettasammanhang är bl.a. forskningsrådsnämnden, humanistisk- samhällsvetenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet, dclegafionen för socialforskning, styrelsen för teknisk utveckling, statens råd för byggnadsforskningoch transportforskningsberedningen. Dessutom satsar staten drygt 5 milj. kr.till utvecklingsarbete samt landsting och kommuner sammanlagt 4 milj. kr. förslag innebär att nämnden får ansvaretför planering, samordning och kanalisering av resurserna för handikappforskning. Efter samråd med statsrådet jag att forskningsrådsnämnden i enlighet med förslagetfortsättningsvis får ett samordningsansvar för handikappforskning. Jag kommeri annat sammanhang att föreslå regeringen all besluta om en ändring i forskningsrådsnämndensinstmk-tion med denna innebörd. Förslöd till forskning inom handikappområdet bör forskningsrådsnämnden /88 anvisas 2,5 milj. kr. 1 statsministerns inledande anförandeförordas att sektorsorganen i fortsättningen skall ta etl slörre ansvar förlångsiktig kunskapsuppbyggnad. Sektorsorgan med ansvar för FoU inomhandikappområdet bör - i enlighet med vad som angivits i statsministernsanförande - tillsammans anslå minst lika mycket som jag här har förordat, dvs.2,5 milj. kr. ärligen för detta ändamål. Dessa medel bör fördelas viaforskningsrådsnämnden. Sammantaget kommer då nämnden att ansvara förfördelningen av 5 milj. kr. ärligen för den långsikfiga kunskapsuppbyggnadeninom handikappforskningen. Även forskningsråd och andra organ med engagemanginom området bör i enlighet med huvudlinjerna i nämndens förslag samordna sinanslagsgivning med forskningsrädsnämnden. har uppmärksammat frågan om de nafionellt tillgängligaforskningsanläggningarna inom del naturvetenskapliga området och problemet meden finansiering av deras driftkostnader även på . På grundval av enutredning som bilagts rådets anslagsframställning har rådet föreslagitföljande: fill nafionellt tillgängliga forskningsanläggningarbör räknas sådana som innebär en koncentration av nationella forskningsresursertill en bestämd högskoleenhet, anläggningen bör ha den nationella tillgänglighetenuttryckt i instruktion eller dylikt och ha driftkostnader av viss storlek,förslagsvis lägst 1 milj. ansvaret för drift och underhåll bör åvilahuvudmannen, drift och underhåll säkras genom att särskildamedel ställs till huvudmannens förfogande över statsbudgeten, den vetenskapliga standarden bör bli föremål förinternafionella utvärderingar. Desärskilda medlen bör anvisas under fakultetsanslag. föreslår att i en första omgång The Svedberglaboratoriet iUppsala, synkrotronljusanläggningen i och Onsala-observatoriel iGöteborg ges ställning som nationella forsk-* ningsanläggningar. I ett senareskede finns fler forskningsresurser som bör fä denna status. Jag finner det naturligt att nafionella centrabyggs upp kring dyrbar utmstning eller när det av andra skäl är ändamålsenligtall samla resurserna til! Samverkan innebär effektivresursanvändning och möjlighet att skaffa utmstning som inte kan finansieraslokall. Jag tillstyrker därför alt nationellt tillgängligaforskningsanläggningar inrättas i enlighet med rådets förslag. Förslaget innebäratt man på ett bäUre sätt markerar den nationella användningen. På kort siktblir inte förändringen så stor eftersom forskare från hela landet redan i dagutnyttjar dessa anläggningar. På bör emellertid förslaget bidratill elt ökat nationellt nyttjande och innebära en långsiktig garanti fördriften. Successivt bör fler forskningsresurser kunna få denna ställning.Naturvetenskapliga forskningsrådet har i sitt förslag nämnt några anläggningarsom är aktuella i ett andra steg. givetvisockså tänkbara även inom andra områden än naturvetenskaplig och tekniskforskning. Jag utgår från att berörda högskoleorgan aktualiserar frågan om nyanafionella anläggningar när det är motiverat. Följande utgångspunkter bör enligt, min mening ihuvudsak gälla för tillkomsten av nationellt tillgängligaforskningsanläggningar: - organisation och ledningsorgan som tillgodosernationellt inflytande erfordras, - former för anvisande av medel till utrustning ochdrift som garanterar verksamheten måste etableras, - en anläggning bör normalt knytas fill denhögskoleenhet där den är belägen eller eljest har naturlig anknytning till. Regeringen bör utse ordförande i styrelse förnafionell forskningsanläggning. Vidare bör alltid företrädare för nationellaforskningsorgan och för nyttjare ingå i styrelsen. Jag kommer i annat sammanhang att föreslåregeringen att fatta beslut om en ändring i högskoleförordningen i enlighet medvad jag här anfört. Föranläggningen bör anvisas ett specificerat belopp under närmast berörtfakuhetsanslag. Detta belopp bör ses som elt garanterat driftbidrag för atttillgodose den nationella tillgängligheten. Styrelsen för den nationellaforskningsanläggningen bör lämna förslag til! den ekonomiska ram sombör avdelas för anläggningen. Jag kommer i det följande i samband med min anmälanav anslagen till de matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna altföreslå tre nationella forskningsanläggningar nämligen TheSvedberg-laboratoriet, MAX-laboratoriet och Onsala-observatoriel. I sambandhärmed kommer vissa medel att överföras frän anslaget till naturvetenskapligaforskningsrådet m.m. till fakultetsanslag. Bilaga 6 Utbildningsdep. 1986 åt professor att utredasamverkan inom områdena bioteknik samt hälso- och miljöskydd mellan olikaforskningsorgan i . 1 första hand berörs i ochhuvudavdelning 4 av försvarels forskningsanstalt (FOA 4). Utredningsmannen redovisat sitt uppdrag. Förslagetinnebär i korthet följande. Två centrumbildningar byggs upp, centrum förmoiekylärbiologisk forskning (MBC) och centrum för miljöve-lenskaplig forskning(CMF), och föreslås bliparter i dessa. och arbetarskyddslyrelsen börerbjudas möjlighet att ansluta sig till centrumbildningarna.Centrumbildningarna bör ledas av styrelser med aktiva forskare men inte hanågon kansliorganisation eftersom verksamheten skall bedrivas inom ramen för desamverkande myndigheterna. För att stimulera samverkan bör styrelserna enligtutredningen disponera särskilda medel, MBC 9 milj. kr./år och CMF 22 milj. krför en inledande fyraårsperiod. utövar tillsyn övercentrumbildningarna. Remissinstanserna har i allmänhet bedömt tillkomsten avcentrumbildningar enligt utredningens förslag som en ändamålsenligåtgärd för att främja forskningssamarbete inom tvärvetenskapliga forskningsområdenav det slag utredningen behandlar. Flera har dock framhållit att både vadgäller verksamhetsinnehäll och samarbetsformer finns motsvarande forskning påandra universitetsorter, som också behöver utökat stöd. I frågan om vilkencentrumbildning som bör ges högst prioritet är meningarna delade. FOA ochSveriges prioriterar miljövetenskaplig forskning, medanuniversitetet i bedömer molekylärbiologiskt centrum som mestangeläget. UHÄ och i anser att ett beslut om medel börföregås av en noggrannare vägning av behoven vid samtliga berördahögskoleorter. Arbetar-skyddsslyrelsen avstyrker en integration av styrelsensforskningsfilial i i det föreslagna central för miljövetenskaplig forskning. Föregen del vill jag anföra följande. Som framgårav utredningen finns i betydande resurser inom de områden som harbehandlats av utredningen. Jag finner de strävanden till närmare samarbete somutredningen är ett uttryck för värda allt stöd. Mot denna bakgmnd kommer jagatt föreslå vissa resursförstärkningar. Utöveruniversitetet är FOA 4 och lantbmksuniversitetei intressenter i ett eventuelltcentrum för miljövetenskaplig forskning. Samtliga är positiva till bildandet avett sådant centrum. finns en rad samarbetsprojekt som utgör en godgmnd för ett framlida centrum. Mot denna bakgmnd tillstyrker jag all elt centmmför miljövetenskaplig forskning i bildas enligt utredningens förslag. Jagdelar den uppfattning som framförts av flera remissinstanser att uppbyggnadenbör ske successivt, bl.a. med hänsyn till tillgången på kvalificerade forskare.Jag har för /88 beräknat 4 milj. kr. under anslaget till dematematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. bör i samråd medövriga berörda myndigheter återkomma med förslag hur detta centmm bör varaorganiserat och ledas och under vilka fömtsättiiingar medlen skall kunnadisponeras. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för försvars- ochjordbruksdepartementen. Statsmaklen har redan, bl.a. genom de särskildamedlen till i för bioteknisk forskning (prop. 1984/85:115,s. 53) lagt en grund för en utbyggd verksamhet inom det molekylär-biologiskaområdet.