prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Förändringarna mol elt ökat antal personer i de allra äldstaåldersgrupperna och introduktionen av nya och förbättrade medicinskabehandlingsmetoder kommer atl medföra ökade anspråk inom delar av hälso- ochsjukvården. Den kösituation som uppstått när det gäller bl.a.starr- och höftledsoperaiioner är tydliga exempel på områden där de förändradeförutsättningarna givit upphov till behov av ökade insalser. har i skildasammanhang uppmärksammats att många vårdplatser är belagda med patienter somborde vårdas i andra och mindre resurskrävande vårdformer och atl del mellanolika sjukvårdsområden finns stora variationer i resurstillgången inom vissaspecialiteter som inle kan förklaras av skillnader i vårdbehov. En viktiguppgifl för sjukvårdshuvudmännen är atl vidta insatser för att omfördelaresurser och alt effektivisera hälso- och sjukvårdsorganisationen på ett sådanlsätt att bl.a. köer kan undvikas. kommeralt i samarbete medLandstingsförbundet genomföra en samlad karlläggning och analys avkösituationen inom olika landsling respektive verksamhetsområden. Utvärdering av detmedicinska handlandet kan ge incitament till etl förbättrat ulnytljande avresurserna inom hälso- och sjukvården. Ulvärderingen bör omfalla såvälmedicinska, ekonomiska, etiska som sociala aspekter. Det är naturligtvisviktigt att nya meloder bedöms från dessa aspekter innan de införs men likabetydelsefullt är att föråldrade metoder utrangeras. Regeringen har tidigare reserverat10 miljoner kr. för detta ändamål. avses en särskild kommittéfillkallas med uppgifl alt samordna ulvärderingen av medicinsk metodik. Del är också väsentligtatt åtgärder vidlas för att ge den högspecialiserade vården en ändamålsenligorganisalion. Vården inom delta område förutsätter vanligen mycketspecialiserad medicinsk kompelens och kräver ofta dyrbar medicinsk utrustning.För vissa sjukdomstillstånd måsle vården koncentreras till en eller etl fålalenheter i landel. Såväl av medicinsklkvalitativa skäl som ur ekonomisk synpunkt finns därför behov av förstärktnationell samordning av den högspecialiserade vården. Mot denna bakgrundföreslås att . anvisas lill för att utarbeta etlunderlag för planering av sådan vård som bör ske i samverkan mellan olikasjukvårdsregioner i landet. Åtgärder för att begränsa spridningen avsjukdomen AIDS AIDS, förvärvad immunbrist, utgör slutskedet ien sjukdomsutveckling med flerårigt förlopp orsakad av ett retrovirus benämntHIV (lidigare benämnl /HTLV III). Bland dem som smittats med detla virus harca ulvecklal AIDS . av dem som utvecklat AIDS dör . har praktiskt taget samtliga avlidit. Smittan sprids främstgenom sexuellt umgänge och genom blodkontakl. Det finns f.n. inget läkemedel, som är verksami mot HIV, och inle heller något vaccin. Delta förhållande samt den snabba ökningstakten av antalet fall gör sjukdomen till ett allvarligt hol mot folkhälsan. Sjukdomen beskrevs förförsta gången så sent som , då man även Prop. 1986/87:100 lyckades isolera del virus, som orsakar sjukdomen. 1 och Nordamerikahar spridningen hittillshuvudsakligen skell inom tre avgränsade grupper - homo/bisexuella män,intravenösa narkotikamissbrukare och patienter med blödarsjuka. En ökadspridning utanför dessa riskgrupper har dock kunnal iakttas . Påsamma sätt som tidigare iakttagits i sker spridningen numera i ökadutsträckning genom heterosexuella kontakter. För atl samordna arbetetinom samhällels alla områden med atl begränsa spridningen av HIV beslötregeringen att tillsätta en särskild delegation inomsocialdepartementet, AIDS-delegaiionen. Regeringen föreslogvidare i prop. 1985/86:171 att särskilda medel anvisas för bekämpningen avAIDS. I proposilionen redovisades elt samlat åtgärdsprogram mot AIDS omfattandeinsalser för informalion och psyko-.socialt stöd till berörda riskgrupperm.fl., insatser för att begränsa smittspridningen bland homo- och bisexuellamän samt insalser för vård och behandling av narkotikamissbrukare. Ipropositionen anmäldes också en skyndsam utredning om ökade insatser för attintensifiera forskningen om AIDS. godtog propositionen (SoU 25, rskr.324). I enlighet medregeringens förslag har anvisal särskilda medel om sammanlagi 100milj. för insalser mot AIDS under /87. Förslagen ipropositionen fullföljs nu genom all samma belopp beräknas för budgeiårei 1987/88.Förutom till kommuner och landsling huvudsakligen i de tre storstadsregionernahar ekonomiskt stöd utgått till elt antal organisationer. En samordnadinformationssatsning om HIV och AIDS förbereds inomAIDS-delegationen. De särskilda åtgärder somvidlagils av statens bakteriologiska laboratorium (SBL) och socialslyrelsenför alt begränsa spridningen av AIDS har hitlills i form av överskridandenbelastat anslaget E 16. Epidemiberedskap m.m. För budgeiårei 1987/88 föreslås istället en särskild koslnadsram om 18 milj. kr. för detta ändamål. Spridningen av HIV ärännu inte under kontroll. Risken ökar för smittspridningen utanför detraditionella riskgrupperna. Fortsatt kraftfulla insalser från samhällels sidaär därför nödvändiga. Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik skall svara för omsorg ochservice till familjer och enskildasom behöver detla. Till uppgifter hör också långsiktiglförebyggande insatser och uppsökande verksamhet för atl främja förutsättningarnaför goda levnadsförhållanden. Regeringen föreslår att totall 29 milj.kr.beräknas för ulvecklings- och försöksverksamhet inom missbrukarvården ,socialt arbete bland barn och ungdom och kring krisproblematik i familjernasamt beträffande socialbyråernas arbete. Regeringen har tidigarebeslutat all satsa 90 milj.kr. ur allmänna arvsfonden på atl förbättra barns och ungdomars fritidsverk samhet. Dessa medel har fördelals lill områdena utvecklingsarbete vid fritidsgårdar, insatser med anledning av FN:s världsungdomsår samt 13 idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Vidare har regeringen . 1986/87:100 beslulat att ytterligare 12 milj.kr. av arvsfondsmedel skall användas för att Bil. 7 utveckla tidigainsalser mot drogmissbruk bland ungdomar. Inom varje område har tillsatts ensärskild arbetsgrupp som fortsätter sitl arbele med atl dokumentera och följaupp de olika projekien. Inom delegationen försocial forskning (DSF) har tillsalts särskilda arbelsgrupper som följer ochinitierar forskning inom . Vidare ges anslag lill en rad olikaforskningsprojeki. Den av regeringentillsatta arbetsgruppen med uppgift atl analysera socialbidragsutvecklingenunder 1980-lalel har presenterat en delrapport (Ds S 1986:7) Socialbidrag - enfaktaredovisning och probleminventering. Arbetsgruppen beräknas lämna enslutrapport . harfamiljevåldet kommit atl uppmärksammas alltmer. Särskilda insalser görs för attöka kunskapen om kvinnomisshandel och för atl förbättra siödet lillmisshandlade kvinnor och deras barn saml de misshandlande männen. Barns uppväxlvillkor ären fråga som behöver uppmärksammas mer. I samband med hustrumisshandel,missbruk och andra krissituationer i familjen drabbas barnen ofta myckel hårt. kommerinom korl all fillsammans med rikspolisslyrelsen redovisa sitt uppdrag ominsalser för att förebygga sociala problem, ordningsproblem och brottslighet isamband med större och andra allmänna festdagar. Som en följd härav har fleraalkoholrelaterade skador minskat. har försäljningen av vissaalkoholdrycker dock åter ökal. Detla är oroande. Grunderna för alkoholpolitikenenligt riksdagsbeslut skall ligga fast. Men restrikuonerna påalkoholområdet måste begränsas till sådana som människor uppfattar sommeningsfulla. En översyn av regelsystemet har genomförts av en särskildutredning. Utredningen har presenterat förslag fill ändringar ialkoholhandelslagstifiningen m.m. En proposition i frågan planeras till våren1987. för en restriktivnarkolikapolilik med inrikining på att avskaffa all illegal användning avnarkotika i vårt land. narkolikapolifik bygger på atl vi inteacceplerar någon form av missbruk av narkotika och att allt sådant bruk skallmötas av entydiga reaktioner. Regeringen fullföljer nusitt arbete med all effeklivisera narkolikapoliti-ken. En faktor som tillkommitcch som har lett till än mer intensiva ansträngningar är den snabba spridningenav immunbristsjukdomen AIDS bland injektionsmissbrukare. Regeringens särskildasamordningsorgan för narkotikafrågor har bl.a. fortsatt att medverka lill altsamarbetet mellan polis, socialtjänst och kriminalvård kan utvecklas. Särskildainsatser har gjorts för all hindra AIDS-epidemin bland injektionsmissbrukare. Folkrörelserna har enlång tradition av aktiva insatser för att motverka drogmissbruk. Statens stödtill organisalionslivel för insatser på detta område beräknas för nästabudgelår 47,3 milj.kr. Genom rådet för alkohol- och narkotikapolitiskafrågor finns numera en 14 kontinuerligdialog mellan organisalionslivel och regeringen på del drogpo- Prop.1986/87:100 liliska området. Inom rådet har tillsatts en särskildberedningsgrupp med Bil. 7 uppgift att intensifiera opinionsbildningen motalkohol och droger. Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för budgetårel 1987/88 i förhållande till statsbudgeien för /87 framgår av följandesammanställning (milj.kr. Statsbudget Förslag Förändring 1986/87 1987/88 A. m.m 161,2 166,9 -t- 5,7 m.m. 761,3 837,9 - 76,6 m.m. 12469,9 13761,6 -I- 1291,7 53 802,5 6 262,4 8 527,1 2 444,0 57 859,7 6 275,1 8 528,1 2 915,4 -t---1- Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom Hälso- och sjukvärd m.m. F. Omsorg om barn och ungdom Omsorg om äldre och handikappade H. Socialt behandlingsarbete,alkohol- Totalt för 85 347,8 91 262,4 + 5914,6 Prop.1986/87: lOO 7 Utdrag ur prolokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet såvitt avser frågorunder litiera Al-2, A4-5, B, C2-3, C5, D, E, H och I; statsrådet avser frågor underlillera A3, Cl, C4, C6, F, och G. Anmälan till budgetpropositionen 1987 FEMTE HUVUDTITELN A. m.m. A 1. 1985/86 1986/87 1987/88 Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 22 801 000 (20 350 000) -1- 644 000 (-h 659 000) -f 644 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagetför nästa budgetår till . Jag föreslår att för nästa budgetår medelför departementets verksamhet beräknas enligi ett ettårigt huvudförslag med en real minskning av utgifterna om . Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillSocialdepartementet för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Med hänsyn till denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten böranslaget uppgå till under näsla budgetår. Jag har beräknai medelför AIDS-delegafionen under detta anslag. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Utredningar m.m.för /88 anvisa etl reservalionsanslag av . Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet I bereds vissafrågor om inriktningen av den framlida forskningspolitiken. Arbelet bedrivs medsikte på alt en proposition i ämnet skall kunna föreläggas undervåren 1987. I avvaktan på altberedningen slutförs föreslår jag atl anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, lill Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för /88 beräkna ett reservationsanslag av . 1985/86 Ulgift 1782 964 Reservalion 510 492 1986/87 Anslag 1 725 000 1987/88 Förslag 1 769 000 Från anslaget utgår bl.a. bidrag till vissa pensionärsorganisationer. Förnästa budgelår bör anslaget räknas upp med . för della ändamål. Jagberäknar anslagsbehovel för nästa budgelår lill . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Extra ulgifterför budgeiårei 1987/88 anvisa elt reservalionsanslag av . Särskilda medel förbekämpningen av AIDS 1986/87 Anslag 75 000 000 1987/88 Förslag 80 000 000 Från della anslagbestrids kostnader för särskilda insatser för bekämpning en av AIDS. Insatserna skall avse informalion och psykosociall slöd lill berörda riskgrupper m.fl., insalser för atl begränsa smittspridningen bland homo- och bisexuella män saml insalser för vård och behandling av narkotikamissbrukare. 2 1986/87. 1 den av anlagna proposilionen omsärskilda medel för Prop. 1986/87:100 bekämpningen av AIDS (prop.1985/86:171, SoU 25, rskr. 324) beräknades Bil. 7 en medelsram om 75 milj.kr. för vart och etl av budgetåren 1986/87 och 1987/88 för att genomföra etlsamlal åigärdsprogram. I enlighel med nämnda program förbereds inomAIDS-delegationen en samordnad informationssatsning om AIDS.Medel har även beviljats till frivillig- och intresseorganisationer förinformationsinsatser samt insalser avseende psykosociall stöd lill smittade ochsjuka personer. Vissa kommuner och landsling har dessutom erhållit bidrag tillaktiviteter, som bedömts vara särskilt angelägna i delta sammanhang. Del gällerinte minst satsningar inom narkomanvården som syflar till all begränsa smittspridningen inom denna utsatta riskgrupp.Betydande satsningar har även skett inom kriminalvården med sikte på denarkotikamissbrukare som avtjänar straff. Det planenliga genomförandel avålgärdsprogrammet kommer att fortsätta. I enlighet med vad jag anförde i prop.1985/86:171 beräknar jag 75 milj. kr. under detta anslag för kostnader fördella program under budgetårel 1987/88. Under anslaget E 16.Epidemiberedskap m.m. har 5 milj. kr. avsatts innevarande budgetår förangelägna forskningsändamål samt för särskilda insatser för information omsjukdomen AIDS. På regeringens uppdraghar en utredningsrapport angående etl svenskl forskningsprogram mot AIDS laglsfram . Jag föreslår atl medeltill forskningen m.m. i fortsättningen slälls lill förfogande under förevarandeanslag och beräknar 5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda medelför bekämpningen av AIDS för budgetårel 1987/88 anvisa ett reservationsanslagav . B.Administration av socialförsäkring m.m. och de allmännaförsäkringskassorna svarar för administrationen av huvuddelen av samhällelsekonomiska trygghetssystem. Försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolenutgör besvärsorgan i socialförsäkringsärenden m.m. Den ekonomiskaomfattningen av det socialförsäkrings- och bidragssyslem som handhas av dennaadministration framgår av följande sammanställning. 1986/87:100 Bil. Beräknadeutbetalningar /87 (milj. kr. Vårdbidrag för handikappade barn Bidragsförskott (brutto) Barnpensioner, inkl. ATP tilläggspension (ATP) Kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag Dagpenning till värnpliktiga mm. De olika stödformernaredovisas under C- och D-avsnitten. De ersättningsformer som ingår i de tvåsista punkterna redovisas under arbelsmarknads- och försvarsdepartementensresp. De här nämnda ekonomiska trygghetssystemenskostnadsutveckling och relaliva andel av samhällsekonomin framgår av följandesammanställning. De sociala stödformernas ekonomiska omfattning Stödformernas andel av BNP i % Transfereringarfrän socialförsäkring m.m. till hushållen (efter skatteavdrag)' Transfereringar i % av privat konsumtion' 14,0 92.015,0 År1970 uppskattade värden. De ersättningar som efter skatteavdrag ulgårfrån socialförsäkringen m.m. motsvarar av den toiala privalakonsumtionen i landet och har således stor belydelse ur fördelningspolitisksynvinkel. De innebär en belydande omfördelning av ulrymmel för privalkonsumlion lill förmån för de ekonomiskt sämre ställda grupperna i samhällel.Del ekonomiska trygghetssystemet omfattar hela befolkningen och är lill slörredelen samordnai i lagen (1962:381) om allmän försäkring, som omfattar sjukförsäkring(inkl. tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring), folkpensionering och ATP. Handläggningen av ersällningsärenden m.m.på lokal nivå sköts av de Prop. 1986/87:100 allmännaförsäkringskassorna. Det finns en försäkringskassa i varje lands- Bil. 7 tingskommun och kommun som inte ingår ilandstingskommun. Lokalkontor finnsi varje kommun. är central förvaltningsmyndighet förverksamhetsområdet och utövar den centrala ledningen och lillsynen överförsäkringskassornas verksamhet. Socialförsäkringsförmånerna belalas ihuvudsak ul genom verkets försorg. Riksförsäkringsverkelhar också hand om debitering och uppbörd av socialavgifter från arbelsgivare . Fr.o.m. samordnades uppbörden avarbetsgivaravgifterna med skatteuppbörden och administrauonen ankommer på skattemyndigheterna.Omläggningen innebär alt medverkan vid uppbörden avarbetsgivaravgifterna underde närmaste åren successivt upphör. Avgifter som belalas av staten skall dock även hanteras avriksförsäkringsverket. För budgetåren1984/85 och 1986/87 har anvisats medel för utsändandeav särskilda pensionsförsäkringsbesked till alla försäkrade i åldern resp.50-55 år. Beskeden avser informalion om intjänade pensionspoäng och hur storvarje försäkrads pension kan beräknas bli. Med hänsyn till det positiva moltagande informalionen fått harjag beräknat medel för fortsattainformationsinsatser om den allmänna pensionen. En förutsättningför att det omfattande ekonomiska ersättningssystemet skall kunna administreras säkert och medrimliga resursinsatser är att modern . förfogar över en stor datoranläggning som är placerad i Sundsvall.Försäkringskassorna är genom ettomfallande terminalnäl anslutna till denna ADB-anläggning. För atl få underlagför ett ställningstagande i fråga om den långsikliga inriktningen avADB-verksamheten på socialförsäkringsområdet har i uppdrag att i samrådmed statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra ett utrednings- och utvecklingsarbete samtpraktisk försöksverksamhet avseende ADB-verksamheten. Utrednings- ochutvecklingsarbetet skall bl.a. belysa olika alternativ med spridning av register och datorresurser påregional och lokal nivå. Härvid skall redovisas för- och nackdelar mellan deolika alternativen och ett bibehållandeav nuvarande ADB-struktur. Ulredningen beräknas bli klar /88. I den tidigare dennadag beslutade prop. 1986/87:69 om förbättrad kompensafion vid korttidssjukdom ochvid tillfällig vård av barn föreslås ålgärder som bl.a. medför ökade arbetsuppgifter förriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Med hänsyn till denna reformföreslås i årets budgetförslag vissa resursförstärkningar för såväl verket som kassorna. Socialförsäkringenhar genomgått stora förändringar.Innehållsmässigt har försäkringen byggts ul avsevärt, både vad gällerförmånernas storlek och genom att nya förmåner har kommii till. Samfidigl har stora administrativa förändringar skett genom införande av ADB,slopande av kontantutbetalningar etc. Försäkringskassornas grund läggande organisatoriska struktur har dock behållits i storl selt oförändrad 20 . Förändringar iarbetsuppgifier, liksom förändringar i ärendeutveckhng Prop. 1986/87:100 har till stora delar klarals genomutveckling av arbetsmetoder och Bil. 7 omfördelning av de administrativaresurserna. finns emellertid viss obalans, som bl.a. tar sig utiryck i enpressad arbetssituation vid försäkringskassorna. Situationen framgår också av riksförsäkringsverketsanslagsframslällning för /88, där belydande resurspåslag begärs förförsäkringsadministrationen. Verket har också begäri att ställning tas fill elttreårigt budgetförslag för att skapa erforderlig stabilitet i planeringen. Jag instämmer iriksförsäkringsverkets uppfattning atl arbetssituationen i dagslägel äransträngd vid försäkringskassorna. Jag anser emellertid all en djupare analyserfordras innan etl långsiktigt slällningstagande angående resurstilldelningenlill försäkringskassorna kan ske. Mitt ställningslagande idenna del skall ses mol bakgrund av att det finns elt fortsatt behov av högeffektivitet och god hushållning med resurserna. Detta gäller både för administrationenoch för transfereringarna, hksom för del sambänd som finns mellan dessa vadgäller möjligheterna hushållning med resurserna. Det är av stor betydelseatt dessa samband kan analyseras närmare. Vid en sådan översyn fårvidare ut förutsättningarna för att ge de försäkrade en fortsatt godservice. Därvid måste hänsyn tas till förutsättningarna för alt upprätthållaen god kvalitet i ärendehandläggningen. Härvidlag är frågor om decentraliseringav ärendehandläggningen, liksom de kunskaper om del framtida datorstödet somFAS 90 kommer att ge av betydelse. En betydelsefull fråga i sammanhanget ärockså att beskriva kompetens- och utbildningsbehoven hos försäkringskassornaspersonal på längre sikl. Vidare bör försäkringskassornas roll som statligtfinansierad men inte i alla delar statligt inordnad organisalion ses över. Deålgärder som föreslås måste i sin helhet finansieras. Översynsarbetel börbedrivas i nära samarbete med berörda parter. Riksförsäkringsverkel arbetarredan nu med frågor av näraliggande slag. Inte minst har kunskaper här kommitfrarn genom den försöksverksamhel som finansieras genom särskilda projektmedel.Erfarenheterna av detta arbete bör givetvis utnyttjas i översynsarbetel. Jagvill också framhålla vikten av atl del arbete med förenklingar ocheffektiviseringar av arbetsruiiner och organisalion som pågår inomriksförsäkringsverket och försäkringskassorna fortsätter som hitlills. Som ell led i denna meraomfattande förbättring av försäkringskassornas möjligheter alt förbättra sin arbetssituation och fillhandahålla god servicetill medborgarna har beräkningen av de allmänna försäkringskassornas förvalt ningskostnader redan för nästa budgetår gjorts utifrån riksförsäkringsverkels s.k. lillläggsförslag. Del innebär bl.a. att 30 milj. kr. kommer alt engångs- anvisas för alt möta den kraftiga ärendetillströmningen inom arbetsskade försäkringen. För att förstärka handläggningsresurserna för arbetsskadeför säkringen kommer också 15 milj. kr. att tillföras under innevarande budget år. Vidare har drygt 7 milj. kr. beräknats för att klara den förväntade volymökningen inom olika delar av socialförsäkringen. De genom besparing och rafionalisering frigjorda resurserna som för nästa budgetår uppskattas till 21 ca 24 milj. kr. föreslås de allmännaförsäkringskassorna få tillgodogöra Prop. 1986/87:100 sig. Härutöver lillförskassorna drygt 117 milj. kr. för att täcka de ökade administrationskostnadernasom följer av förslaget om förbättrad kompensalion vid bl.a. korltidssjukdom. En väl fungerandeförtroendemannamedverkan är viklig i försäkringskassorna. Fr.o.m. den 1januari 1987 ersätls de nuvarande pensionsdelegationerna ochförsäkringsnämnderna med enhetliga förlroendemannaorgan kalladesocialförsäkringsnämnder (prop. 1985/86:73, SfU 12, rskr. 142, SFS 1986:140). Ienlighet med regeringens beslut har totall 164socialförsäkringsnämnder inrältals. Besvärsorganisalionen föröverprövning av försäkringskassornas beslul i socialförsäkringsärenden m.m. beslårav tre regionala försäkringsrätter och - som högsta insians försäkringsöverdomstolen. För bevakning av rällspraxis inom ifrågavarandeområde finns en särskild ombudsenhel vid riksförsäkringsverkel som kan gå insom part hos försäkringsdomstolarna. Försäkringsöverdomstolenoch försäkringsrätterna har hafl slora ärendebalanser.Balanssituationen har dock numera förbättrats i försäkringsrätterna och jagräknar med alt denna utveckling skall fortsätta. I försäkringsöverdomstolen ärdäremoi arbetsläget alltjämt bekymmersamt. Det är väsentligl att nuvarandemålbalanser nedbringas till en godtagbar nivå. Jag har därför vidmedelsberäkningen tagil hänsyn lill balanssiluationen hos överdomslolen. För alt få prakliskaerfarenheter av etl system med treåriga budgetramar, grundade på fördjupadeanslagsframställningar, har en försöksverksamhet inletts vid etl anlalmyndigheler, bl.a. försäkringsdomstolarna. Enligt regeringens särskildamyndighelsanpassade budgetdirektiv skall försäkringsdomstolarna ta fram ellfördjupat underlag inför arbetet med budgelproposition. 1985/86 Utgift 11115 043 1986/87 Anslag 10 981000 1987/88 Förslag 11490 000 Försäkringsöverdomstolenär högsia prövningsinstans för socialförsäkringen. Domstolen har att prövasådana mål som fullföljs från försäkringsrätt och från arbelsmarknadsstyrelseneller som slyrelsen underställer domslolens prövning. Domstolen har tiolagfarna och nio andra ledamöier. Domstolen har redovisalen resultatanalys för budgeiårei 1985/86.