prop · GA03121 · 1986-12-31 00:00:00 — Avgifter flyter därvid in huvudsakligen i samband med registreringen av del nuvarande båtbeslåndel. Avgifterna tas till uppbörd i statens verksamhet genom direkt avisering av bålägaren för täckande av kostnaderna för registrering en. Avgiftsuppbörden disponeras därvid inle av registermyndigheterna annat än genom rekvisition på grundval av verifierade kostnader. Intäkternagenom avgifter bör därför redovisas över en ny inkomsttitel i Prop.1986/87:121 statsbudgeten. Medel förs till för täckande avverkets kostnader saml de avtalade kostnaderna vid TSV. Efler samråd med chefen för föreslårjag vidare alt tillåts disponera en rörlig kredit av 12 milj.kr. i riksgälds-kontoret för de resursbehov som uppkommeri ett inledningsskede av registreringen. Den rörliga krediten bör varatillgänglig redan under /88. Somjag redovisat torde avgifter förregistreringen börja flyta in under första lertialet . Kostnaderna föruppbyggnaden av registrel kommer därför inledningsvis och under budgetåret1987/88 i stor utsträckning att finansieras med hjälp av den rörliga kreditsjöfartsverket föreslås disponera. Först under lorde merexakt kunskap föreligga om registreringens omfattning samt intäkterna ochkostnaderna. Länsstyrelsernas kostnader för registreringen föreslår jagefter samråd med chefen för bli läckta genom ordinarieanslag över statsbudgeten. Länsstyrelsernas löpande kostnader sedan registretefter en uppbyggnadsperiod är i drift får prövas och redovisas tillsjöfartsverket. Såväl kostnaderna för registeruppbyggnad som de åriiga löpanderesursbehoven skall finansieras genom medel redovisade under den föreslagnainkomsttiteln på statsbudgeten. Med den föreslagna ordningen blir del möjligt attfortlöpande för varje budgetår bestämma vilka kostnader som belastarregistreringen av fritidsbåtar. På detta sätl kan en korrekt avpassad avgifttas ut av ägarna till de registrerade fritidsbåtarna. 3.3 Följdändringar i annan lagstiftning Den föreslagna nya lagen om frilidsbåtsregisler medförföljdändringar i sjölagen (1891:35 s. 1), lagen (1979:377) om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m.m. saml lagen (1986:371) om flyttning av fartygi allmän hamn. Följdändringarna behandlas i specialmoliveringen, seavsnitt 5.2, 5.3 och 5.4. På grund av del anförda har inom jordbruksdepartementetupprättats förslag till 1. lag om fritidsbålsregister, 2. lagom ändring isjölagen (1891:35 s. 1), 3. lag om ändringi lagen (1979:377) om registrering av bålar för yrkesmässig sjöfart m. m., 4. lag om ändring i lagen (1986:371) om flyttning avfartyg i allmän hamn. Förslagen under 2 och 3 har upprättals i samråd med chefen för justilie- departementel och förslaget under 4 i samråd med chefenför kommunika- 5.1 Förslaget till lag om fritidsbåtsregister Den nya lagen bygger på TSV;s förslag lill en lag omregistrering av båtar. 1 enlighet med TSV;s förslag skall således båtar somdrivs med segel eller motor och vars skrov har en största längd av minst 5meter registreras. Enligt TSV:s förslag skall dessutom båtar som drivs med enmotor vars effekt överstiger registreras. En motsvarandebestämmelse återfinns i den nya fritidsbåtsregisleriagen. Motoreffekten hardock beslämts till . I enlighet med TSV:s förslag skall regislreringsplikleninträda då bålen första gången sjösätts. En avgörande skillnad i förhällande till TSV:s förslag äratt fritidsbåtsregislret inle skall omfatta båtar för yrkesmässig sjöfart. Deflesta olikheter mellan lagförslagen sammanhänger med detta förhållande. Liksom skall båtar som används för yrkesmässigsjöfart registreras i det båtregister som förs enligl lagen (1979:377) omregistrering av bålar för yrkesmässig sjöfart m. m. Båtar som inte ärregistreringspliktiga enligl den lagen skall, om övriga förutsättningar äruppfyllda, registreras i fritidsbätsregislret. Genom denna gränsdragning kommeri princip endast fritidsbåtar all registreras i det nya registrel. Den nyalagen berör inte skeppsregistreringen. Ett skepp som används för fritidsändamålskall således även vara registrerat i skeppsregistret. För att undvika förväxling mellan de båda båtregistren hardet nya registret fält benämningen "frilidsbåtsregisler". Namnet är naturiigtmed tanke pä atl i stort sett endast fritidsbåtar skall ingå i regislret. Enligt TSV:s förslag skall registreringsplikten inte gällabåtar som till hälften eller mer ägs av utländska fysiska personer som ärbosatta utomlands eller av utländska juridiska personer. I milt förslag harlagens tillämpningsområde vad gäller ägarens nationalitet bestämts på ettannat sätt. Avsikten är att med registreringsplikt nä de bålar somhuvudsakligen används inom svenskt territorialvatten. Enligt lagen skall dennamålsättning uppnås genom att man låter regislreringspliklen bero på var båtenvanligen förvaras. Enligl lagen skall samtliga svenska fritidsbålar somvanligen är förlagda i registreras i fritidsbåtsregistret. Svenskaägares hemvist saknar således belydelse för registreringsplikten. När detgäller utländska båtar gäller registreringsplikt om båten vanligen förvaras iSverige och dess ägare är bosall i . Med ägare avses härvid ägare av eneller flera andelar i båten. Lagen omfattar både båtar som ligger i hamnar ochbåtar som förvaras på land. I motsats till TSV;s förslag innehåller den nya lagen enbestämmelse om rätt till registrering av båtar som i och för sig inte ärregistreringspliktiga. Bestämmelsen har utformats efler mönster av lagen omregistrering av bålar för yrkesmässig sjöfart m. m. Pä förslag av lagrådet har jag låtit 3, 7 och 22 §§ i detremitterade lagförslaget utgå. Paragrafnumreringen i specialmotiveringen blir därför en annan än i del remitterade förslagel. I samband med atl jag behandlar 1-3, 6-9, 12, 16-17 och 19§S enligt Prop. 1986/87; 121 propositionens paragrafnumrering ochövergångsbestämmelserna kommer jag atl gå in på lagrådets synpunkter.Datainspektionens yttrande berörs i anslutning till 1 och 3 §§, De ändringar idet remitterade förslaget som datainspektionens och lagrådels yttrandenföranlett framgår av moiive-ringen lill nämnda paragrafer. Utöver ändringar föranledda av datainspektionens ochlagrådets synpunkter har en smärre ändring gjorts i 5 S enligt propositionensparagrafnumrering. Ändringen innebär atl begreppet"propelleraxeleffekt" kompletterats med uttrycket "ellermotsvarande". I övrigt skiljer sig propositionens lagförslag från delremitterade endast genom atl vissa språkliga och redaktionella ändringar hargjorts. 1 S Registrering av bålar enligl denna lag sker i del fritidsbålsregister som avses i 2 § andra slyckel sjölagen (1891:35 s. 1), Registret förs av sjöfartsverkel och länsstyrelserna med hjälp av automatisk databehand ling. Paragrafens andra mening har formulerats på förslag avdatainspektionen och lagrådet. Med uttrycket bålar avses delsamma som i 2 § första slyckelandra meningen sjölagen (1891:35 s. Omfattningen av registreringsplikten anges i 5 §.Huvudprincipen är atl sådana bålar som inte används för yrkesmässig sjöfartskall registreras i fritidsbåtsregistrel. Båtar som används yrkesmässigt skallliksom registreras i det båtregister som förs av sjöfartsregistrel vidStockholms tingsrätt. 2 § har till ändamål att ge underiagför 1. kontroll avordning och säkerhet till sjöss, 2. planering avtrafiken med fritidsbålar. Registret får även användas som underiag för 1. planering somavser turism, friluftsliv och naturvård, 2. utredningarrörande skatter, tullar och indrivning. 3 § , tullmyndighet, riksskattéverket, länsskattemyn- dighel, lokal skaltemyndighet och kronofogdemyndighet får ha terminalåt komst till fritidsbåtsregistret. Paragraferna, som behandlar frilidsbälsregistrets ändamåloch terminalåtkomst lill registrel, har kommenterats i den allmännamotiveringen (avsnitt 3.2.1). På förslag av lagrådet och datainspektionen har 2 § andrastycket i del remitterade förslagel formulerats om och flyttals till 1 § andrameningen. Den ändrade paragrafnumreringen innebär atl 3 § motsvarar 4 § i detremitterade förslaget. 4 § Vidtillämpningen av denna lag skall som ägare av en båt anses även Prop.1986/87; 121 den som innehar båten på grund av förvärv med förbehåll om återtaganderätt. Bestämmelserna i denna lag om ägare av en bål gäller ocksåden som äger andel i en bål. Första stycket motsvarar 2 § lagen om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Enligt 79 och 11 §§ är en båtägare skyldig atl göraanmälningar till fritidsbåtsregislret rörande registrering, överlåtelser, andraförändringar i registrerade uppgifter saml avregislrering. Av andra stycket iförevarande paragraf framgår alt även en ägare av en andel i en bål är skyldigall göra sådana anmälningar till fritidsbåtsregistrel. Av delta följer atlsamtliga delägare till en båt har ägarens skyldigheter gentemot fritidsbåtsregislret.Genom att utnyttja möjligheten enligl 19 § att låla en delägare svara förskyldigheterna kan dock uppgiftslämnandet fullgöras på etl smidigare sätt. Registrering och anteckning avförvärv m. m. 5 § Varje svensk båt som inte skall registreras enligllagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. och somvanligen är förlagd i skall registreras i frilidsbåtsregistret om 1. båten drivs medsegel eller motor och skrovet har en största längd av eller 2. båten drivs meden motor vars propelleraxeleffekt eller motsvarande överstiger lio kilowatteller med flera motorer vilkas sammanlagda effekt överstiger nämnda tal. Regislreringspliklen inträder då bålen första gångensjösätts eller då den därefter utrustas med segel eller motor. Första och andra styckena gäller även utländsk bål varsägare är bosatt i . 1 paragrafen anges omfattningen av regislreringspliklensamt den tidpunkt då denna inträder. Av den allmänna motiveringen framgår all registreringen avfritidsbåtar skall omfatta de båtar som främst används inom svensktterritorialvatten. För att från registreringsplikl utesluta båtar som baratillfälligt är förlagda i anges i paragrafen atl båten vanligen skallvara förlagd i . Härmed avses förvaring av båten antingen i en hamneller på land. Registreringsplikl förutsätter således en mera stadigvarande baseringi . För svenska bålar saknar del belydelse om ägaren är bosatt i landet.När det gäller utländska bålar däremot krävs för registreringsplikt atl ägarenär bosatt i . Av 4 § andra styckel följer att en utländsk bål blir registreringspliktigså snarl en delägare - oavsett andelens storlek - är bosatt i . Somnärmare utvecklats i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.2.3, har regeln belräffandeutländska bålar tillkommil för att samordna bestämmelserna om frilidsbålsregistreringmed reglerna om registrering av yrkesmässigt använda båtar. Enligt paragrafen skall endast bålar som drivs med segeleller motor och vars skrov har en största längd av registreras. motorbåtar som drivs medmotor vars effekt överstiger 10 kilowati skall Prop. 1986/87; 121registreras. Uttrycket"vars skrov har en största längd av" överensstämmer med sjölagensterminologi (2 §). Skrovets största längd brukar ibland i direkt översättningfrån en engelsk term betecknas som "längd över allt". Vid beräkningav skrovmått skall hänsyn inte tas till bogspröl och avvisare. Även roder och roderskäddaskali lämnas ur räkningen. De lorde för övrigt inle höra till skrovet. Medpropelleraxeleffekt förslås effekten på propelleraxeln i en fullt utrustadmotor. Effekten motsvarar ca 14 hästkrafter. Uttrycket "ellermotsvarande" syftar på de fail då begreppet propelleraxeleffekt inte ärtillämpligt. Grundläggandeför registreringsplikl i frilidsbålsregislrel är att bålen inte skallregistreras enligl lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m. m. Som närmare utvecklats i den allmänna motiveringen bör fritidsbåtsregislreti möjligaste mån endast omfatta fritidsbåtar. Det är mot denna bakgrund somnyss nämnda lag föreslås ändrad vad gäller registreringsplikt. Enligtförslaget, som motiveras i avsnitt 3.2.3, skall båtregisterlagarna samordnasbl. a. på så sätt atl gränsen för registrering av yrkesmässigt använda båtarsänks . Iandra stycket anges när registreringsplikt inträder. Enligl lagen omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. är det den faktiska användningensom avgör när bålen blir registreringspliktig. En sådan ordning är mindrelämplig för fritidsbåtar. Såväl från de övervakande myndigheternas som denenskilde båtägarens synpunkt torde ett mer påtagligt kriterium än användningenav båten vara den första sjösättningen. Ägaren blir således skyldig atlregistrera båten så snart den sjösätts om övriga förutsättningar förregistrering är uppfyllda. För registreringsplikten saknar det betydelse ombåten är klar för bruk eller inte. Regleringeninnebär att nya båtar, som uppfyller samtliga krav för registrering, blirregistreringspliktiga vartefter de sjösätts. För båtar som då lagen böriargälla redan är eller varit sjösatta - dvs. nuvarande båtbestånd - inträder registreringspliklomedelbart vid ikraftträdandet den . Av punkt 2 iövergångsbestämmelserna framgår dock alt sådana båtar inte behöver registrerasförrän . Registreringspliktkan endast upphöra med slöd av någon av avregistre-ringsgrunderna i 10 §. Deltamedför bl.a. alt en bål som en gång varit sjösatt inte kan avregistrerasomedelbart på grund av byte till svagare motor eller till följd av att den intealls är utrustad med motor längre. I sådana fall kan avregistrering sketidigast . Denvalda konstruktionen innebär vidare all registreringsplikten inte upphör enbartberoende på att bålen tas upp på land och inte längre används. Detandra ledet i andra stycket avser sådana bålar som först efter sjösättningen utrustas på så sätt atl de då blir registreringsplikliga ienlighet med första stycket. Detta gäller bl.a. båtar som inte från börian är utrustade med motor över 10 kilowati. Registrering skall i dessa fall ske då båten förses med sådan kompletterande utrust- 33 ningsom medför registreringsplikt. 3 1986/87. Bestämmelserom fartygs nationalitet finns i sjölagen. Enligt I § anses Prop. 1986/87; 121 ettfartyg som svenskt om del lill mer än hälften ägs av svensk medborgare ellersvensk juridisk person. Regeringen eller efter regeringens bemyndigandesjöfartsverket kan vidare medge alt annat fartyg, vars drift står underavgörande svenskt inflytande och vars ägare har fast hemvist i , skallanses som svenskt. 6§ Även en annan svensk bål än en sådan som avses i 5 § får på begäran av ägarenföras in i fritidsbåtsregistret, om det med hänsyn till båtens typ ochanvändning eller annars finns särskilda skäl för alt den registreras. Paragrafen,som motsvarar 8 § i del remitterade förslaget, behandlar möjligheten lillfrivillig registrering i fritidsbåtsregislret. Bestämmelsenhar motiverats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.2.3). Frivilligregistrering har kunnat ske enligt 5 § lagen om registrering av båtarför yrkesmässig sjöfart m. m. Avsikten är all frivillig registrering iframtiden endast skall kunna ske enligt förevarande bestämmelse. Lagrådethar framhållit alt det inle av lagtexten eller motiven framgår hur man skall sepå situationen då flera äger en båt gemensamt. Par.igrafen skall enligtlagrådet läsas i samband med förslagets bestämmelse om avregistrering av enfrivilligt registrerad båt. Lagrådet utgår från att det inte skall krävas någonäganderättsutredning med behörighetshandlingar m. m. och ställer frågan vad somskall gälla om ägarna inle är eniga. påpekar skall det inte krävas någon äganderättsutredning i samband medregistrering i fritidsbåtsregistrel. har alltså alt i principgodta en anmälan om registrering från den som uppger sig vara ägare. Avparagrafen jämförd med 4 § andra stycket följer alt den som äger en andel i enbåt skall kunna påkalla registrering. Avsikten är således att varie delägaresom så önskar skall kunna begära registrering. har inteanledning att efterforska huruvida delägarna är överens om åtgärden. Sammaförhållande bör gälla i fråga om avregistrering av en båt som registreratsenligt förevarande paragraf. behöver inte heller då efterforskahuruvida enighet råder om att båten skall avregistreras. En förutsättning måsteemellertid vara atl den ägare som begär avregistrering finns antecknad somägare i registret. Denordning jag nu beskrivit är en följd av atl samtliga ägare till en båt enligtmitt förslag jämställs (4 § andra stycket). Enligt min mening torde man intebehöva befara atl konstruktionen leder lill olägenheter. Jag grundar dennaståndpunkt på atl frivillig registrering med stor sannolikhet kommer atl bli enrelativt ovanlig företeelse. Utrymmet för frivillig registrering blir nämligenbetydligt mindre i framliden beroende på registrerings-pliktens omfattning. Manlorde vidare kunna utgå från atl de allra flesta båtägare är överens inbördes ifrågor om frivillig registrering av den samägda bålen. 7§ Den som äger eller förvärvar en bål, som inte är men skall vara registrerad, skall skriftligen till en länsstyrelse anmäla bålen för registre ring inom från det att den förvärvades eller registreringsplikl 34 inträdde. Paragrafenmolsvarar 9 § i det remitterade förslaget. 1986/87; 121 Lagrådetanför att 9 och 10 §§ i det remitterade förslaget avhandlar dels registreringsplikt,dels skyldighet att anmäla ägarförändringar. Enligt lagrådet bör dessa ämnenskiljas ål genom atl 10 § andra stycket i det remitterade förslaget arbetas ini 9 § remissförslaget. Jagansluter mig till lagrådets uppfattning och föreslår att 7 § formuleras ienlighet med lagrådels förslag. Enliglparagrafen kan anmälan för registrering ske lill vilken länsstyrelse som helsti landet. Meduttrycket ägare skall enligt 4 § förstås även den som förvärvar en andel i enbål. Motsvarande gäller enligt lagen om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m. För alt förenkla regislreringsförfarandet kan enligt 19 §delägarna ange viss person som ansvarig i förhällande till registermyndigheten. Medantidsfristen rörande yrkesmässigt använda båtar är en månad har i förevarandebestämmelse tiden satts till . En veckas tidsfrist torde varatillräcklig generellt sett. För det nuvarande registreringspliktiga båt-beståndetinnebär paragrafen jämförd med punkl 2 i övergångsbestämmelserna att ägarnatill dessa båtar skall göra registeranmälan senasl den . 8§ Den som förvärvar en registrerad båt och själv är skyldig att ha den registreradskall inom skriftligen anmäla förvärvet till en länsstyrelse föranteckning i fritidsbåtsregistret. Vid förvärv genom arv, bodelning ellertestamente skall tiden räknas från arvskiftet eller bodelningen. Om arvskifteeller bodelning inte behövs skall tiden räknas, vid testamen-le, från del dettakom atl stå fast och i annat fall frän det bouppteckning efter den avlidneavslutades eller dödsboanmälan gjordes. Övergåräganderätten till en registrerad båt på annat sätt än genom arv, bodelningeller testamente, är även den förre ägaren skyldig att inom från dennye ägarens förvärv göra anmälan därom till en länsstyrelse. Paragrafenmotsvarar 10 § första stycket i det remitterade förslaget. Paragrafenbehandlar förvärv av registrerad båt. En motsvarande bestämmelse återfinns ilagen om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. Till skillnad motvad som gäller beträffande yrkesmässigt använda båtar är enligt paragrafen ävenden förre ägaren skyldig att anmäla den nye ägarens förvärv. Avförevarande paragraf jämförd med 4 § följer att samtliga delägare vid samäganderättär skyldiga att göra anmälan till fritidsbåtsregistrel. För att förenklaregistreringsförfarandet kan i sädana fall enligt 19 § delägarna ange vissperson som ansvarig i förhållande lill registermyndigheten. Lagrådethar anfört alt bestämmelserna i 10 § första stycket remissförslaget berör bl.a.successionsrällsliga förvärv. Vid förvärv genom arv räknas successionen från arvlåtarensdöd. Egendomen blir emellertid underkastad särskild förvaltning -dödsboförvaltning - till dess den genom arvskifte fördelas bland arvingarna.Såväl dödsfallet som fördelningen av arvet ger således tidpunkter av betydelseför förvärvet. Finns det bara en arvinge bortfaller dock det senare ledet,eftersom något skifte då inte Motsvarande förhållanden kan uppkomma vid förvärvpå grund av Prop. 1986/87; 121 testamente. Efleriämnar den avlidne även enmake, kan dessutom förvärv genom bodelning komma i fråga. Lagrådet påpekar atldessa för de successions- och familjerältsliga förvärven speciellaförhållandena har beaktats vid motsvarande reglering i 51 §bilregisterkungörelsen (1972:599). Efter huvudregeln också den föreskriveranmälan inom från förvärvet - sägs där att, då äganderätten övergåttgenom arv, bodelning eller testamente, liden dock skall räknas från detarvskifte hölls eller bodelning skedde; fordras ej arvskifte eller bodelningskall tiden räknas, vid testamente, frän det detta blev ståndande och i annatfall frän det bouppteckning efter arvlåtaren avslutades. Enligt lagrådet ärdet inte helt klart hur anmälningstiderna skall räknas i motsvarande fallenligt det remitterade förslagel. Endast huvudregeln är tillämplig och det endaundantag som görs tar sikte på den ägarväxling som del innebär när vid dödsfallelegendomen övertas till förvaltning av den avlidnes dödsbo. Regleringen ärutformad på samma sätl som enligl 6 § andra styckel lagen (1979:377) omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. Det får emellertid enligtlagrådet antas alt förvärv av bålar genom arv, bodelning och testamente kommeratt bli betydligt vanligare när fråga är om fritidsbåtar än när del rör sig ombåtar för vilka lag varil i första hand avsedd. Behovet av enklargörande reglering måste därför anses siörre i fråga om fritidsbåtar.Enligt lagrådet kan bestämmelsen lämpligen utformas med förebild i 51 §bilregisterkungörelsen. Jag ansluter mig till lagrådets uppfattning och föreslåratt paragrafen formuleras i enlighet med lagrådets förslag. 9 § Regeringen föreskriver vilka uppgifter i övrigt somägaren till en registrerad båt skall anmäla för anteckning ifritidsbåtsregistret. Enligt ll § i det remitterade förslaget åläggs ägare av enbål att göra anmälan lill fritidsbåtsregistrel om andra ändrade förhållanden änäganderättsövergång eller avregistrering. Lagrådet har konstaterat all förslaget inte anger vilkauppgifter som skall införas i frilidsbålsregislrel utan förutsätter atl deltaskall bestämmas av regeringen i en förordning. Som en följd härav blir enligtlagrådet innebörden av den föreslagna 11 § att regeringen kommer att kunnabesluta åligganden för enskilda. Med hänsyn till 8 kap. 3 § regeringsformenbör paragrafen enligt lagrådet därför innehålla etl uttryckligt bemyndigande. Jag ansluter mig till vad lagrådet anfört och föreslår atlparagrafen utformas i enlighet med lagrådets förslag. 10 § En båt skall avregislreras om den 1. förolyckats,huggits upp eller förstörts, 2. inte längrevanligen är förlagd i eller på grund av överlåtelse inte längre skallvara registrerad i fritidsbåtsregistret, 3. försvunniteller övergetts till sjöss och sedan inte anträffats inom tre 4. frånhänts ägarengenom brott och inte anträffats därefter, Prop. 5. harregistrerats enligt lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m., 6. i annat fall änsom sägs i 1-5 inte skall vara registrerad enligt 5 §, 7. är registreradenligt 6 § och anmäls för avregistrering. Avregislreringsgrunderna i punkterna 1 -3 överensstämmerhuvudsakligen med de som gäller enligt 7 § punkterna 1-3 lagen om registreringav båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Avregistreringsgrunden i punkt 4 har tillkommit medbilregisterkungörelsen (1972:599) som förebild. Avsikten med punkt att förhindra dubbelregistrering. Avregislreringsgrunderna enligl punkterna 1-5 lar sikte påspeciella situationer. Bestämmelsen i punkt 6 omfattar ändringar i övrigt sommedför atl registreringsplikten skall upphöra. hör de fall som har berörtsi anslutning till 5 §. Som exempel kan nämnas atl en båt upphör att vara registreringspliktigpå grund av byte till en svagare motor eller till följd av att motor inte allsanvänds.