prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — för pris-och löneomräkning. Spridningen av det virus, HIV, som kan framkallasjukdomstillståndet AIDS, har alltsedan upptäckten av det i vårt land nogaföljts av och . För en närmare redovisning av de åtgärdersom vidtagits och planeras av de berörda myndigheterna ochsjukvårdshuvudmännen m.fl. hänvisar jag lill regeringens proposition 1985/86:13om ändring i smittskydds-lagen (1968:231) och proposiiion 1985/86:171 omsärskilda medel för bekämpningen av AIDS. De exiraordinära utgifleravseende SBL:s och socialslyrelsens insalser mot AIDS-epidemin som hittillsbelastat anslaget i form av överskridande föreslår jag från och med budgetåret1987/88 bli reglerade under en särskild anslagspost. De bägge myndigheterna kannu bättre överblicka situalionen och ge underlag för beräkning avmedelsbehovet. Jag räknar med en gemensam kostnadsram om 18 milj. kr. för SBLoch avseende insalser för att bekämpa spridningen av AIDS /88. För budgeiårei 1986/87har under detta anslag beräknats 5 milj. kr. avseende särskilda forskningsbehovför bekämpningen av AIDS samt särskilda insatser för informalion. Jag föreslår att medelför sådan forskningsverksamhet från och med budgeiårei 1987/88 ställs tillförfogande under anslaget A 5. Särskilda medel för bekämpning av AIDS och harför ändamålet beräknat medel under sisinämnda anslag. Anslagsbehovet för denlöpande epidemiologiska verksamheten vid SBL under nästa budgetår beräknar jag till . Jag beräknarmedelsbehovei för ersättning fill smittbärare m.m. till . och försocialstyrelsens planeringsverksamhet till233 . Anslaget för näsla budgelår bör tas upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Epidemiberedskapm.m. för budgetårel 1987/88 anvisa etl förslagsanslag av . E17.Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings-och Prop. 1986/87:100 rationaliseringsinstitut . 1985/86 Ulgift 19950 000 1986/87 Anslag 20 500 000 1987/88 Förslag 20 400 000 Från anslaget ulgårslatens bidrag lill Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och ralionaliseringsinslilut (Spri). Inslilulet harlill uppgifl all främja, samordna och medverka i huvudmännens planerings- ochralionaliseringsverksamhet inom hälso- och sjukvården samt socialvården. är staten och (prop. 1967:68, SU 105, rskr.251, prop. 1976/77:100 bil. 8, SoU 25, rskr. Avtal har senasl träffatsden mellan staten och om Spri. Avtalelgäller fr.o.m. tills vidare intill ulgången av . inle sägs upp senasl skall del anses föriängt för sexår. Bidragen från siaten ochLandstingsförbundet till en fond, som används lill Spri:s verksamhet, utbetalaskvartalsvis i förskoll. Enligt den överenskommelse som träffals mellanstaten och om finansieringen av Spri under åren 1987-1989skall institutet bedriva sin verksamhet inom en ekonomisk totalram för periodenav 196,7 milj. kr. Jag föreslår atl anslagetför /88 beräknas lill . för statens bidrag tillinstitutels verksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Bidrag tittSjukvårdens- och socialvårdens planerings- och ralionaUseringsinstilut /88 anvisa ett anslag av . Bidrag till allmän sjukvård m.m. 4 285 390 945 4 564 182 000 4 564 182 000 Från anslaget utgår delsett särskilt statsbidrag till den allmännna sjukvårdsersältningen som fr.o.m.den 1 januari 1985 utgår till sjukvårdshuvudmännen från den allmännaförsäkringen, dels etl bidrag till sjukvårdshuvudmännen enligt överenskommelsemed om ändring avtal om den psykiatriska vårdenm.m. 1983/84:190, SfU 31, rskr. 393 och prop. 1985/86:167, SfU 1, rskr.9). Från anslaget utgår ävenersättning till landstingskommunerna och enligt övenskommelse mellan siaten och dessa kommun- 93 er om deras övertagande av statens ansvar förprovinsialläkarnas pensione- Prop. 1986/87:100 ring (prop. 1972:50, SoU 17,rskr. Staten ersäller huvudmännen för Bil. 7 deras ålaganden genomutbetalning av dels etl engångsbelopp motsvarande pensionsskulderna, delsårliga bidrag. Etl extra bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för bekämpningen av AIDS har beräknals utgå för år 1987med 50 milj. kr. För detta ändamål har under anslaget för /87(prop. 1985/86:171, SoU 25, rskr. 324) anvisats 25 milj. kr. För budgeiårei1987/88 bör reslerande 25 milj. kr. anvisas för det extra bidraget. I enlighel med proposilionen 1983/84:190 omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen,m.m. (SfU 31, rskr. 393) utgår del särskilda slalsbidragel till den allmännasjukvårdsersältningen med 4 300 milj. kr. Ersättningen för tidenfr.o.m. beror på resultatet av överläggningar mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen. Tills vidare ulgår verkel från elt oförändrat belopp ochföreslår all 4 300 milj. kr. beräknas för ändamålet för /88. beräknar medelsbehovei förpensioner till provinsialläkarna för /88 till . Enligt överenskommelseskall siaten fill sjukvårdshuvudmännen utge etl särskilt bidrag lill denpsykiatriska vården . Bidraget för budgetårel 1987/88fastställs i samband med överläggningarna mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om den allmänna sjukvårdsersältningen. Därutöver krävsmedel för bidrag till vissa pensioner, lokalhyror och utrustning. beräknarför /88 oförändrat belopp för det särskilda bidragel i avvakianpå resultatet av överläggningarna, eller , saml 70 657 000 kr.lill pensionskostnaderna. Överläggningar pågår mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om statsbidrag och ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för tiden fr.o.m.år 1988. Jag avser att föreslä regeringen all senare under riksmölel lägga framen proposiiion, i vilken bl.a. resultatet av dessa överläggningar avses bliredovisat. I enlighet med vad jaganförde i prop. 1985/86:171 om särskilda medel för bekämpningen av AIDS (SoU25, rskr. 324) om ett extra bidrag till sjukvårdshuvudmännen med 50milj. beräknar jag nu för /88 resterande 25 milj. kr. utövervad som anvisades för innevarande budgetår. Jag beräknaranslagsbehovet för /88 lill 4 . Av delta anslag föreslås disponera 4 300 milj. kr. statsbidrag till den allmänna sjukvårdsersättningen.Socialslyrelsen föreslås Prop. 1986/87:100 disponera264 . Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag till allmän sjukvård m.m.för /88 anvisa etl förslagsanslag av 4 . Från anslaget - somlidigare benämnts Vidareutbildning av läkare m.m. -bekostas olikautbildnings- och informafionsinsatser, som svarar för. Dessaavser i huvudsak vidareutbildning av läkare till specialistkompetens, viss vidareulbildningav tandläkare, efterutbildning av läkare m.fl.,kompletteringsutbildningför hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning saml konferenser m.m. föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Vidareutbildning av läkare och tandläkare En översyn avläkarnas vidareulbildning till specialistkompetens beräknas vara klar under år1987. Ett förändrat vidareutbildningssystem kan genomföras tidigast någotår därefter. har inte räknal med någon förändring av systemet under budgetårel1987/88. Antalet årligenavlagda examina för läkare beräknas lill omkring 850 under de närmaste åren.Dessutom tillkommer ca 100150 läkare med utländska examina , som efterfrågarspecialistutbildning. Medel beräknas förca 260 specialistutbildningskurser för läkare om vardera med i genomsnitt 25dellagare i varje kurs. Varje kurs beräknaskosta ca . Efterfrågan påkursplatser har inte kunnat tillgodoses under en följd av år. Läkarna har i vissafall fått svårigheter att hinna genomgå föreskrivna kurser innan erforderligläkarljänslgöring under vidareutbildningen genomförts. 260 kurser behövs medhänsyn till det löpande behovel. Koslnaden för kurserna är . Härutöverbör 20 extra kurser sättas in. På detta sätt kan undvikas att läkarna hindrasfrån att få specialistkompetens genom bristenpå kurser. Socialslyrelsen begär därför medgivande att av en förväntad reservation få ta i anspråk ytterligare2 . till 20 kurser. Förvidareutbildningen av läkare till specialistkompetens beräknar social styrelsen även för omkostnader , för prov under allmäntjänstgö ringen1 . och för sekretariat hos regionkommittéerna . Medel för arvoden ochersättningar till ledamöierna . 1986/87:100 läkares vidareutbildning samlledamöterna i ämnesexpertgrupperna bekos- Bil. 7 tas från förslagsanslagetE 1. Antalet deltagare i encentralt uiformad kunskapskontroll, som skall avsluta allmänijänsigöringen (AT)för tandläkare, beräknas bli 350 . Maierial lill provet jämte enutvärdering av erfarenhelerna m.m. beräknas kosla ca . Efterutbildningskurserför allmänläkare m.ft. Medel beräknas för följande kurser. Efterutbildning för allmänläkare 495000 Efterutbildning inom långvårdsmedicin 108000 Efterutbildning i miljömedicin m.m. 650000 Kurs i klinisk läkemedelsprövning 54000 Kurs i tropikmedicin 220000 Efterutbildning i medicinsk rehabilitering 30000 Efterutbildning i rättsmedicin 95000 Utbildning i mammografi 1650 000 Utbildning i akupunktur 50000 Utbildning i dentala maierial 200000 Utbildningen i mammografi avser läkare ochröntgenassistenter. Till utbildningen i mammografim.m. tillförfogande som en engångsanvisning för /87. Kostnaderna undernämnda budgetår beräknas nu uppgå till . för en utbildning vid fyras.k. Kostnaderna för /88 beräknas bli 1 650 000kr., när ytterligare två screeningcenira tas i anspråk förmammo-grafiutbildning. Kurser m.m. för hälso-och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning. Medel beräknas för följande kurser. Kurser i svenska språket 1350 000 Kurser för tandläkare med ulländsk utbildning 170000 Tilläggsulbildning för tandtekniker med utländsk Kurser och prov isocialmedicin och författnings kunskap för viss hälso- och sjukvårdsper sonal med utländsk utbildning 530000 Kunskapsprov resp.tilläggsutbildning för viss hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning 410000 Bedömning m.m. av psykologer med utländsk Kurserna syflar till attskapa förutsättningar för hälso- och sjukvårdsperso nal med ulländsk utbildning att utöva olika vårdyrken i . Medel beräknas för följande konferenser ochseminarier. Hälsovården för mödrar och barn inomprimärvården - tre regionala konferenser 150000 Primärvårdens förebyggande arbete - tvåkonferenser 100000 Ulvecklingen av sjukvård i hemmel - tvåkonferenser 100000 De äldres levnadsförhållanden - fyra konferenser 200 000 Seminarierom vård och omhändertagande av personer med traumatiska hjärnskador 80000 Genom konferenser ochseminarier kan bidraga till atl sprida kunskaper ocherfarenheler, som slyrelsen får lillfälle all följa ulvecklingen inomvårdområdet. Verksamhelen är elt betydelsefullt led i styrelsens lillsyn ochplanering. Prop.1986/87:100 Bil. Anslag 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Vidareutbildning av läkare och tandläkare (därav kostnader för systematisk under visning med kunskapsprov) Efterutbildningskurser för allmänläkare m.fl. (26 860 000) 1 761 000 (+ 128 000) + 735 000 Kurser m.m. för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning Konferenser m.m. 2 449 000 450 000 + 136 000 + 160 000 Engångsanvisning till viss vidare- och efterutbildning -4 000 000 -2 812 000 Anslaget har benämnts Vidareutbildningav läkare m.m. Jag föreslår att anslaget fr.o.m. budgeiårei 1987/88 benämnsSpecialistutbildning av läkare m.m. Nuvarande system för vidareutbildningenav läkare tili specialistkompetens har gälll alltsedan år 1969 (prop 1969:35,SU 83, rskr. Utbildningen bör nu anpassas till de krav, som hälso- ochsjukvården ställer . En särskild uiredare har tillkallats i början av år1985 med uppgift att se över läkarnas specialistutbildning m.m.Utredningsmannen kan beräknas komma atl lägga fram sina förslag under år 1987.I avvaktan på atl förslagen prövas beräknar jag anslaget med utgångspunkt frånhittillsvarande system för specialistutbildningen av läkare. att vissa medel beräknas för utbildning i mammografi under budgetåret1987/88. Utbildningen avses bedrivas vid sex s.k. screeningcenira. Jag haringen erinran mol förslaget. Med hänsyn till att de för ändamålet reserverademedlen inle hinner förbrukas under /87 och till att även andramedel under anslaget kan användas anser jag mig böra beräkna . tillutbildning i mammografi för budgetåret 7 1986187 1 saml. 1987/88. Därmedkommer socialslyrelsen att få erforderliga medel att Prop. 1986/87:100 genomföra utbildningen. Med hänvisning lillsammanställningen föreslår jag att anslaget las upp med . Jag hemsläller att regeringen föreslår atl tillSpecialisiulbUdning av läkare m.m. för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Beredskapslagringoch utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig Chefen för försvarsdepartementet har tidigare denna daguppgeit att han avser all föreslå regeringen atl lägga framproposition rörande inriktningen av säkerhetspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling. I samband därmed kommer anslagsfrågor av totalförsvarskaraktär atl tas upplill behandling. Jag föreslår all anslaget i avvakian härpå förs upp med ett oförändrad belopp av . Jag hemställer all regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig för /88 beräkna ell reservalionsanslag av . Med hänvisning till vad jag anförtvid anmälan av anslaget E20., hemställer jag att regeringen föreslår att tillDriftkostnader för beredskapslagring m.m. för /88 beräkna ettförslagsanslag av . Bidrag till undervisningssjukhus m.m. Från anslaget utgår drift- och investeringsersättningartill huvudmännen för undervisningssjukhusen enligt avtal om läkarutbildning ochforskning inom de kliniska ämnesområdena. Ersäitning utgår även till viss annanverksamhet påundervisningssjukhusens områden m.m. Avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning harträffats med vissa sjukvårdshuvudmänatt gälla ft.o.m. 1984/85:28, SoU 7, 98 Förhandlingar pågår nu om en överenskommelse om statlig Prop. 1986/87:100 driftersättning enligt 8 § samarbeisavialet lillberörda sjukvårdshuvudmän Bil. 7 förår 1987. Jag avser att föreslå regeringen atl senare under lägga framen proposition vari överenskommelsen kan redovisas. I avvaktan påresultatet av förhandlingarna m.m. förordar jag all anslaget tas upp med oförändrai 1 . Jaghemställer att regeringen föreslår atl, i avvaktan påsärskild proposifion i ämnet, till Bidrag till undervisningssjukhus m.m. förbudgeiårei 1987/88 beräkna elt förslagsanslagav 1 . F. Omsorg om barn och ungdom Prop.1986/87:100 Bil 7 Barnomsorgenintar en cenlral plats i samhällets service tillbarnfamiljerna. Den är vikfig för barnen och för föräldrarnasmöjligheter att förena förvärvsarbete eller studier med vård och ansvarför barn. Under de senasle åren hardel sketl en kraftig utbyggnad av den kommunala barnomsorgen. Mellan åren 1980och ökade antalet barn i daghem, frilidshem och familjedaghem med ca 140000 eller drygl . Utbyggnaden fortsätter i enlighet med besluthösten . beräknas ca 65 %av samtliga förskolebarn i åldrarna få del av den kommunala barnomsorgeni form av daghem, familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola. Föråldergruppen 1 1/2 till är motsvarande andel . Följande sammanslällningvisar utvecklingen av antalet barn i den kommunala barnomsorgen från år 1960till . har ökningen beräknals ulifrån komunernasulbyggnadsplaner saml med hänsyn till de anordningsbidrag som lämnas underbudgetåren 1984/85 och 1985/86. 90 200 35 300 103 200 46 700 108 800 49 000 113 500 48 900 117 400 49 000 121 400 49 000 Ett nytlstatsbidragssystem för barnomsorgen infördes . Enligt detta system utgårelt bidrag per barn som är inskrivet i daghem, fritidshem och familjedaghemsamt elt bidrag per årsarbelare i daghem och frilidshem. Elt särskilt bidragutgår för barn med behov av särskilt stöd beräknat i förhållande till anlaletinskrivna barn i kommunala daghem och fritidshem. Vidare utgår bidrag lill denöppna förskolan. Riksrevisionsverkei (RRV) fick den 21 november 1985regeringens uppdrag att analysera kostnadsutvecklingen inom barnomsorgen.Uppdraget redovisades . Mol bakgrund av bl.a. RRV:s rapporl har enöversyn av statsbidragsreglerna påbörjats inom regeringskansliel. Avsiklen äratt på grundval av denna återkomma till med en proposition undervåren 1987. har på grundvalav förslag i propositionen (1984/85:209) om förskola för alla barn (SoU 1985/86:5, rskr. 27) beslutat om principerna för att förverkliga en rätt för alla barn alt delta i barnomsorgsverk samhet från ett och tilldess de börjar skolan. För barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetareller studerar skall rätlen Prop. 1986/87:100 avse plats i kommunalt daghem, föräldrakooperativ eller kommunall Bil. För barnsom är i familjedaghem eller vars föräldrar är hemarbetande skall rätten gälladeltågande i öppen förskola eller plats i deltidsgrupp. Den angivna målsätlningenskall främjas genom en planmässig utbyggnad som innebär att barnomsorgen föralla barn i åldern 11/skalltäcka efterfrågan . För atl underlättautbyggnaden beslutade samiidigi om vissa generella höjningar avnuvarande statsbidrag lill barnomsorgen. Vidare infördes statsbidrag fördellidsgruppernas verksamhet. Förändringarna i bidragssystemel gäller från den1 . Slalsbidrag kan även ulgålill alternativa barnomsorgsformer under förutsättning att dessa finns upptagnai kommunens barnomsorgsplan och att den som driver sådant daghem ellerfrilidshem är en sammanslulning av föräldrar som gemensamt tar ansvaret försina egna barn eller har anknytning lill en ideell organisation. Bidraget ulgåräven i dessa fall per inskrivet barn i daghem och fritidshem. Enligt riksdagensbeslul om förskola för alla barn ulgår från även ell bidragper årsarbelare i dessa daghem eller fritidshem. Inom ramen förstatsbidraget till kommunernasbarnomsorg avsätts medel för utvecklings- och förnyelsearbete inombarnomsorgen. Dessa medel fördelas av regeringen. Projekt av della slag bedrivsf.n. i ca 200 kommuner. Av de 80 milj. kr. somanslagils för budgetåren 1984/85 -1986/87 har fram lill början av december 1986ca 75 milj. kr. fördelals på 524 projekt. Projekten omfallar bl.a. möjligheterlil! bäitre resursutnyttjande, pedagogiskt innehåll i barnomsorgen,ularbetande av kommunala riktlinjer för verksamheten, förbättring ochutveckling av ledningsfunktioner i daghem och fritidshem, enklare former avskolbarnsomsorg för mellanstadiebarn, utveckling av verksamhelen ifamiljedaghem, föräldramedverkan, samverkan förskolalågstadium och särskildainsatser för invandrarbarn. Vidare har, i syfte all stimulera pojkars ochflickors intresse för leknik, avsatts medel för projekl som gällerleknik i förskolan. Statsbidraget tillbarnomsorgen finansieras över statsbudgeten som tillförs en särskildsocialavgift från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften uppgår till 2,2 %av avgiftsunderlaget. I samband medbehandlingen av propositionen (1984/85:209) om förskola för alla barn slogriksdagen fast vissa grundläggande principer för verksamhelen i förskolor(daghem, dellidsgrupp och öppen förskola) och familjedaghem. Därvid anfördes att förmål och innehåll i barnomsorgens förskoleverksamhet skall finnas en gemensamram för hela landet i form av elt pedagogiskt program för förskolan.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag alt utarbeta etl sådanl program.Arbetet beräknas kunna redovisas . avserdessulom redovisa elt förslag lill arbetsplan för familjedaghemmen och ett pedagogiskt program för fritidshemmen Kommunerna skall enligt 14 § socialtjänstlagen(1980:620) anvisa plats i Prop. 1986/87:100 förskola för barn fr.o.m.höstterminen det år då barnet fyller . Bil, 7 Verksamheten idessa Utbyggnaden av den öppnaförskolan har fortsatt och den är fr.o.m. enslatsbidragsberättigad verksamhet. Från ulgår statsbidrageti form av årsarbetarbidrag i stället för som tidigare i form av bidrag perenhet. beslut om förskola för alla barn innebär även att den öppnaförskolan får en alltmer betydelsefull roll som ett led i att ge förskolebarn ifamiljedaghem eller barn som är hemma hos en förälder tillgång till enpedagogiskt inrikiad verksamhet. Den öppna förskolan har visal sig spela enväsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontakter mellan människor i bostadsområdena.Den ulgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan och föräldrautbildningoch är elt stöd för dagbarnvårdarna i deras arbete. fannsdet 767 öppna förskolor i landet. har undervåren 1986 fullföljt regeringens uppdrag att ge förslag lill hur det årligaanslaget för kommande utvecklings- och förnyelsearbete kan inriktas framöver. särskilt statsbidragutgår till kommunerna för hemspråksiräning för invandrarbarn. Bidragel utgårför fem- och sexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen.För varje bidragsberätligat barn som deltar i grupp där hemspråksträningbedrivs minsl utgår bidrag med . () fick i samband med internationella barnårel i uppdrag attundersöka orsakerna till de då sjunkande födelsetalen i landet, SCB har som enföljd av detta utarbetat en kunskapsöversikt Barn - behov eller börda (1979)och en studie av befintlig slalisiik Få barn (1980). Resultaten av enintervjuundersökning bland 5 000 kvinnor i landet redovisas i rapporternaKvinnor och barn (1982), Arbete och barn (1984), Ha barn men hur många? (1985)samt Att bilda familj (1985). En rapporl på engelska Fertility of Swedish womenborn 1927-1960 (1983) har även givits ut. SCB har dessutom påuppdrag av genomfört en studie kring männenslevnadsförhållanden och familjemönster. Undersökningen är till stora delarjämförbar med den intervjuundersökning bland kvinnor som genomfördes år 1981.1den nu aktuella studien gör SCB bl.a. en kartläggning av mäns uppväxtvillkor,utbildning och arbete, nuvarande och tidigare familjeförhållanden saml männensinställning till att skaffa barn. genomförde SCB en enkät fill4 000 män i åldern . En kunskapsöversikt om svensk och internationellforskning om män och barn har presenterats . En rapport ommansundersökningen lämnas . Barnmiljörådel har filluppgift att samordna frågor som rör barns miljö och säkerhet. Rådet har bl.a. bildat en referensgrupp för barnsäkerhelsfrågor och en för barnmiljöfrågor för atl samordna insatserna inom barnsäkerhets- resp. barnmiljöområdet. Slatens nämndför internationella adoptionsfrågor() har lill uppgifl att Prop. 1986/87:100 underlätta adoption i Sverigeav utländska barn, atl ulöva lillsyn över och Bil. 7 informera omverksamheten samt atl auktorisera ideella organisationer som arbetar medinternationella adoptionsfrågor. Vidare prövar och godkänner nämnden utländskabeslul om adoption. beslular också om fördelningen av slalsbidragel lillde aukloriserade organisalionerna. Sedan början av1970-lalel har del anlänt omkring 28 000 barn från ell 30-lal olika länderutanför till föradoption. De flesla barnen har kommit från och . Under desenasle åren har omkring 1 500 barn anlänt till . avdel anlal barn som kom lill för adoption förmedlades utanhjälp av de auktoriserade ideella organisalionerna. var andelen17 % och var den drygl . Statsbidrag för kommunalbarnomsorg lämnas enligt förordningen (1983:943) om statsbidrag lill kommunalbarnomsorg (ändrad senast 1985:971) för inskrivna barn i följande omsorgsformeroch med följande belopp. Inskrivna minst 7 tim./dag 22000 Inskrivna mellan 4 och 7 tim./dag 12500 Inskrivna minst 7 fim./dag 16500 Inskrivna mindre än 7500 7 lim./dag Vidare lämnas statsbidragmed . för varje kommunalt anställd helårsarbetare som är direktsysselsatt i barngrupp i daghem, frilidshem, öppen förskola och deltidsgrupp. För barn med behov avsärskiU stödlåmnas statsbidragmedl . perår för varje tiotal barn som ärinskrivna i kommunens daghem eller fritidshem. Statsbidrag fillalternativa barnomsorgsformer lämnas till kommunen med hänsyn lill antaletinskrivna barn och anställda i sådan verksamhet. Statsbidragen beviljasoch betalas ul av . Förskotl lämnas av statsbidragetför årel före bidragsårel. Förskottet belalas ut med en fjärdedel i varderaapril, under bidragsårel samt i januari året efterbidragsårel. Slutavräkning sker i april året efler bidragsåret. Inom ramen förstatsbidraget lill barnomsorgen avsäits medel för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Dessa medel fördelas efter beslut av regeringen. 7 beräknar medelsbehovet ulifrån styrelsens statistik över utbetalda statsbidrag och kommunernasbarnomsorgsplaner för .