prop · GA03109 · 1986-12-31 00:00:00 — Ensådan studiekampanj bör påbörjas . Verksamheten bör organiseras somgruppstudier enligt studiecirkelmodellen och bedrivas vid sidan av detordinarie folkbildningsarbetet. Studiecirklarna bör vara kostnadsfria fördeltagarna. Statsbidrag bör utgå med samma belopp somföreslagits gälla för studiecirklar i påbyggnadsundervisning i svenska språketför invandrare, dvs. för /88. Jagberäknar 30OCX) studietimmar för ändamålet. Kostnaderna härför uppgår till ca 8 milj. kr. Jag beräknar vidare 2 milj. kr. att utgå till till information till invandrarna, till bidrag för ledarinformation och utbildning samt bidrag till centrala organisationskost nader. Det sammanlagda medelsbehovet för ifrågavarande ändamål beräk nar jag således till 10 milj. kr. Medlen bör fördelas som förskott till studieförbunden redan under innevarande budgetår. Slutreglering av stats- 16 bidraget bör därefter skeefter avslutad verksamhet. Fördelningen av bi- Prop. 1986/87:109 dragetmellan studieförbunden bör göras av med utgångspunkt i derelativa andelar som studieförbunden redovisat under huvudämnesgruppen"Samhällsvetenskap, information" under de tre senasteredovisningsåren. Deregler, som har föreslagits beträffande friare resursanvändning för en del avstudiecirkelverksamheten i prop. 1986/87:100 bil. 10 under förevarande anslag,bör i tillämpliga delar äga tillämpning även för ifrågavarande studiekampanjför invandrare inför valet . Det bör ankomma på regeringen att närmareutforma bestämmelser för verksamheten. Invandrarministernkommer senare under tionde huvudtiteln anslag D 3. Åtgärder för invandrareföreslå vissa medel för projektbidrag till invand-rarorganisationemas informationsverksamhetinför val. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har föreslagit beträffande en särskild studiekampanj förinvandrare inför valet . (2) C.5 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. Frånanslaget bestrids kostnader för statsbidrag till grundläggande svenskundervisning(grund-sfi) och påbyggnadsundervisning i invandrare. Såsomhar redovisats i prop. 1986/87:100 bil. 10 under förevarande anslag harregeringen genom beslut medgett att fåranvända för grund-sfi utöver redanmedgivna 480 345 under innevarande budgetår. Kostnaderna härför beräknades till18240000 kr. De tilldelade timmarna kan, såsom anges i nämnda prop., ses somett förskott på de undervisningstimmar, som eljest skulle utgå till kommunernaför grund-sfi under nästkommande budgetår utifrån antalet nyinvandrade . Genomåtgärden har kommunerna getts ökade möjligheter att ge grund-sfi underinnevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad regeringen beslutat ifråga om ytterligare under visningstimmar för grundläggande svenskundervisning. F,Kulturverksamhet m. m. Prop. (3) F 11. Istatsbudgeten för innevarande budgetär har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av . har gjort en framställningom ytterligare medel för /86 till följd av avtal. Sedandetta anslag anmäldes i prop. 1985/86:100 (bil. 10 s. 400) har avtal träffatsför . Jag förordar en kompensation som motsvarar löneutvecklingen inomdet statligt reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag attanslaget Bidrag till höjs med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /87 anvisa ett reservationsanslag av . (4) F 14. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av . Dramatiska teatern har anhållit om ytteriigaremedel för /86 med hänsyn till kostnadsökningar med anledning av1986 års löneavtal samt minskade intäkter på grund av ombyggnad av Dramatensstora scen. Jag förordar en kompensation som motsvarar löneutvecklingen inomdet statligt reglerade avtalsområdet. Vidare har jag beräknat kompensation förDramatens intäktsbortfall /87. Med hänvisning härtill förordarjag att anslaget Bidrag till höjs med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /87 anvisa ett reservationsanslag av . Massmedier m. m. Radio och television (5) m. m. drifts- och investeringskostnader finansieras i Avgifterna finansierar även radionämn- 18 dens verksamhet, samt dendel av kostnader som ingår i Prop. 1986/87:109rundradiorörelsen. Medelsramama fastställs av . Televerketansvarar för debitering och uppbörd av mottagaravgifterna. Uppbörden är förnärvarande samordnad med inkasseringen av telefonav-giftema. I åretsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 498-502) har regeringen dock föreslagitatt uppbörden av mottagaravgifter senast fr. o. m. skall skei ett system skilt från uppbörden av teleavgifter. Vidare föresläs atthuvudmannaskapet skall anförtros och att den nyauppbördsorganisationen skall lokaliseras till kommun. Inuvarande uppbördssystem betalas mottagaravgifterna in pä postgirooch används av verket bl. a. för att betala ut de medel till anvisat samt för att ombesörja utbetalningarna för radionämndenoch . Bokslut för rundradiorörelsen upprättas ocksågenom försorg. Enavstämning görs i slutet av vaije budgetår. Överskottet förs över tillriksgäldskontoret, som /78 förvaltar medlen. Dessa redovisaspå ett särskilt räntebärande konto under statsskulden, som populärt och avhistoriska skäl kallas radiofonden/rundradiofonden/rundradiorörelsens fond. mån utnyttjat likvida medel betalar verket ränta, somockså fonderas. Vidbrist på likvida medel lånar numera upp medel för rundradioverksamhetenpå den allmänna kreditmarknaden. Ränta debiteras därvid fonden. Iradiofonden föreligger ett underskott. Vid utgången av juni 1986var underskottet ca 125 milj. kr. har dock 7,5 milj. kr. återförts tillfonden, varför underskottet i realiteten uppgick till drygt 117 milj. kr. Vidutgången av bedöms underskottet ha minskat med i runda tal 50 milj.kr. Televerkethar i sin anslagsframställning för /88 förutsatt att en annanlösning än att svarar för fondens lånebehov möjligt tasfram. Riksgäldskontoretbedriver viss utläningsverksamhet till främst några avaffärsverken. Vidare har ett antal myndigheter, stiftelser och företag i dagmöjligheter att placera sina överskottsmedel pä konto i till marknadsmässigränta. Kontoret har sålunda instrument som på ett effektivt och smidigt sättkan förse rundradioverksamheten med rörelsemedel och som kan förvaltaeventuella likviditetsöverskott. Motdenna bakgrund förordar jag att får i uppdrag att tillhandahållarörelsekapital till rundradioverksamheten, dvs. tills vidare till televerket.Detta bör ske på marknadsmässiga villkor. bör även kunna taemot likviditetsöverskott mot marknadsmässig ränta. Detbör ankomma på regeringen att för varje budgetår fastställa ramen 19 förupplåningen i med beaktande av det aktuella lånebe- Prop.1986/87:109 hovet. Någonändring i övrigt finner jag inte erforderlig . Deföreslagna förändringarna bör - under förutsättning av godkännande genomföras senast efter det att regeringen fattaterforderliga beslut i ärendet. Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för . Jaghemställer att regeringen förslår attgodkänna mina förslag rörande finansiering av rundradiorörelsens lånebehov m. m. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetHellström Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 Inredning och utrustning av lokaler vid lantbruksuniversitetm. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 28,4milj. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen6,1 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor 22,3 milj. kr. enligt en särskild utrustningsplan. Föratt upphandlingar för berörda myndigheter skall kunna bedrivas ratio-nelh ärdet nödvändigt att anslagsbeloppet till utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet avvägs så att anskaffningarna inom fastställdakostnadsramar kan fullföljas i den takt som verksamheten kräver. Mot bakgrundhärav behövs 10 milj. kr. Föratt betala utrustning av lokaler vid för innevarandebudgetår bör lOmilj. anvisas på tilläggsbudget. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Inredning och utrustning av lokaler vid m.m.på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 anvisaett reservationsanslag av . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde vad avser p. 1 och statsrådet . vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 /(/1/)C4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning Medanledning av nedläggningen av viss produktion vid i harriksdagen beslutat (prop. 1985/86:125, AU 18, rskr. 316) om vissaarbetsmarknadspolitiska insatser i . Beslutet innebar bl. a. attarbetsförmedlingen skulle få disponera ytterligare 200 platser med introduktionsbidragsamt 100 platser med särskilt lönebidrag utöver de platser med sådana bidrag,som förmedlingen redan förfogade över. Platserna skulle användas främst föratt underlätta för arbetshandikappade varvsanställda att få nytt arbete. De nyaplatserna väntades bli tagna i anspråk successivt under budgetåren 1986/87 och1987/88. Kostnaden för de tillkommande platserna beräknades uppgå till 20 milj.kr. och skulle komma att belasta anslaget för /87. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, delpostenAnställning med lönebidrag bör därför tillföras 20 milj. kr. för detinnevarande budgetåret. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill anslaget Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 anvisa ettförslagsanslag av . Invandring m. m. [2] D 1. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för /87 anvisats tog över huvudmannaskapet för flyktingmotta- Prop. 1986/87:109 gandetden . Arbetsvolymen vid invandrarverket har i mycket hög gradblivit beroende av antalet utlänningar som söker asyl i . /85 och /86 har verket därför begärttilläggsanslag. har efter regeringens förslag anvisat medel påtilläggsbudget för dessa budgetår (prop. 1984/85:25 bil. 6, SfU 8. rskr 50, prop.1985/86:25 bil. 5, SfU 7, rskr 73, prop. 1985/86:125 bil. 8, SfU 18, rskr 217). Förinnevarande budgetår har invandrarverket i en framställning den 15 augusti1986, kompletterad , redovisat ett medelsbehov av 28,2milj. utöver vad som anvisats på statsbudgeten för innevarande budgetår.Verket hemställde därjämte i sin anslagsframställning för /88att beräkningarna i framställningen skulle läggas tillgrund för medelstilldelningen för /88. Båda dessaframställningar har därför behandlats i det budgetarbete som harföregått regeringens förslag i budgetpropositionen är 1987. Förslag omtilläggsanslag för innevarande budgetår skulle kunna föreläggas riksdagenförst i regeringens förslag till tilläggsbudget II somregeringen hade beslutat att förelägga . Jag bedömde detdock vara angeläget att invandrarverket snabbt tillfördes ytterligare resurserför att göra det möjligt för verket att klara arbetsvolymen i fråga omförläggningsverksamheten och för att undvika längre handläggningstider iutlänningsärenden. Regeringen beslutade därför att medgeatt förslagsanslaget Dl. fick överskridas med 17700000kr. Därav avsåg 8050000kr. Detta beslut anmäldes av regeringen tillriksdagen i budgetpropositionen. Det framhölls därvid att avsikten var att itilläggsbudget II för innevarande budgetär föreslå attgodkänna den vidtagna åtgärden. 1en skrivelse hemställde invandrarverket om ytterligaremedel för innevarande budgetår i enlighet med tidigare framställningar för bl.a. kostnader för löner, övertidsuttag och resor med sammanlagt 7,2 milj. kr.Vidare hemställde verket om medel för att med extra personal snabbt kunna sänkaantalet inneliggande tillståndsärenden. Jagbedömde det vara nödvändigt att snabbt bevilja verket ett ytterligare resurstillskottför kostnader för löner, övertidsuttag och resor varför regeringen beslutadeatt medge ett överskridande av förslagsanslaget D 1. Jagbedömer det också vara angeläget att med hjälp av en särskild insatsstyrkaminska de balanser i asylärenden som har uppstått vid invandrarverketstillståndsbyrå för att snabbt kunna förkorta handläggningstiden för dessaärenden. Arbetet med att förbereda denna insats pågår varfördess omfattning nu inte kan preciseras. Jag utgår dock från att arbetet kanpåbörjas , varför även dessa kostnader måste regleras genomytterligare ett medgivande om överskridande av anslaget Statens invandrarverksenare under innevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de av regeringenbeslutade medelsanvisningarna, 2. till anslaget på tilläggsbudget II till statsbudgeten /87 anvisa ett förslagsanslag av . [3] D 3.Åtgärder för invandrare Invandraresom varit kyrkobokförda i kommer att ha rätt att rösta i1988 års kommunalval. De är också valbara till kommunala församlingar. Kravetpå bosättning i landet medför att många inte hinner lära sig så mycketsvenska att de kan tillgodogöra sig information på svenska språket. Sedan valetår , då utländska medborgare kunde rösta i kommunala val,har deras benägenhet att delta i valen visat en vikande tendens. Det ärnödvändigt att medel nu ställs till förfogande för informationsinsatser inför1988 års val. Chefen för har föreslagitatt 10 milj. kr. anvisas under anslaget till allmänna val för de politiskapartiernas information till invandrare. Chefen för harvidare föreslagit att 10 milj. kr. under anslaget till studieförbunden anvisasför insatser i form av studieverksamhet års val. bör ges i uppdrag att fördela projektbidrag till invandrarorganisationernasinformationsverksamhet. Jag föreslår därför att en ny anslagspost förs uppunder anslaget D3. Åtgärder för invandrare och benämns Bidrag till invandrarorganisationernaför informationsinsatser års val. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill anslaget Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av I 500000kr. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetPeterson Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 F. Teknisk utveckling m. m. Stöd till svenskt-norskt industriellt samarbete Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget pä statsbudgeten för budgetåret1986/87. Våren1981 träffade de svenska och norska regeringarna ett avtal om ekonomisktsamarbete, särskilt på industri- och energiområdena. I anslutning till avtaletkom de båda ländemas regeringar överens om ett särskilt protokoll omupprättande av en fond för svenskt-norskt industriellt samarbete(svensk-norska industrifonden). Fonden är en stiftelse. Avtalet och protokolletsåvitt det avser villkor för stöd från fonden underställdes , somgodkände överenskommelsen (prop. 1980/81:189, NU 65, rskr. Våren1985 kom de båda ländernas regeringar överens om att ändra villkoren för stödgenom Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete. Överenskommelsenunderställdes , som godkände den (prop. 1984/85:204, NU 39, rskr.395). Enligtartikel III i protokollet skall parterna tillsammans tillskjuta . Av beloppet har tillskjutit 37,5 milj. kr. åriigen perden , 1983, 1984 och 1985. Resterande belopp tillskjuts till 50 %av och till av som parterna senare kommeröverens om. Utökning av fondkapitalet skall ske genom avtal och fördelas medhänsyn till storleken på de tvä ländernas ekonomier. Enligtsamma artikel medger parterna vidare att fonden ikläder sig förbindelser i formav lånelöften , dock högst 30 miljonerutöver vad parterna har tillskjutit. Sverigehar således tillskjutit och fonden kan därför ikläda sig förbindelser pä högst 180 miljoner (150 -I- 30). Denna gräns är nu uppnådd. Fondens likvida medel uppgår dock till ca , eftersom utbetalningarna sker i en mycket lång sammare takt än åtagandena. Vidare har fonden ränteintäkter i betydande omfattning på de medel som fonden har innestående på bankkonto. Fonden hari skrivelser till de svenska och norska regeringarna föreslå- Prop.1986/87:109 git: att ochNorge tillskjuter resterande fondkapital om vardera, att gränsen förfondens åtaganden görs avhängig utvecklingen av fondens kapitalsituation istället för inbetalt grundkapital, att § 7 ifondens stadgar ändras så att fonden får möjlighet att anställa medarbetaretill verkställande direktören. Efter förhandlingar mellan företrädare för de bådaländernas regeringar har regeringarna träffat en överenskommelse om vissaändringar i protokollet om upprättande av en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete, m. m. överenskommelsen bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 9.1. Det ankommer på regeringarna att fastställa ändringar avstadgarna. Fondens verksamhet har nått en sådan omfattning att arbetsbelastningenpå fondens kansli ökat kraftigt när det gäller bl. a. projektuppföljning,administration och avtalsarbete. En möjlighet att i begränsad omfattning utökakansliet bör därför skapas genom en ändring av fondens stadgar. En utökning avkansliets personalresurser för nämnda arbetsuppgifter bör i första hand ske päkonsultbasis. För utvärdering av projekt inför beslut om stöd skall fondenliksom anlita Fonden för industriellt utvecklingsarbete i ochIndustrifondet i . Den svensk-norska industrifonden hade under sina första årsvårt att hitta bra projekt som den kunde stödja. Efter en intensivinformationskampanj, som påbörjades , vände trenden för fonden. Enmarkant ökning av intresset för svenskt-norskt industrisamarbete har kunnat konstateras.Detta avspeglas bl. a. i de många ansökningarna till fonden i konkretasamarbetsprojekt. Fonden stöder ca 40 projekt och en lång radprojekt utreds. har dels storleken på projekten ökat,dels kvaliteten på projekten höjts. Projektkostnaden är i genomsnitt 1012milj. kr., varav fondens finansieringsandel är . Mer än hälften av desvenska företag som fått stöd av fonden tillhör gruppen små eller medelstoraföretag (färre än 200 anställda). Svenskt-norskt industrisamarbete har visat sig ha enbetydande utvecklingspotential och intresset har ökat från de båda ländernasindustrier, som ser fördelarna med bl. a. kompletterande kompetens, positivasamordningseffekter, större hemmamarknad och inte minst större genomslagskraftpä marknader i tredje land. Fonden har med små resurser lyckats främja svenskt-norsktindustrisamarbete. Genom att fonden tillförs det resterande - mellan ländernaöverenskomna fondkapitalet, ges goda möjligheter att etablera ytterligaremånga nya svensk-norska samarbetsprojekt. Detta ligger i linje medintentionerna 1981 om ett utvidgat industriellt samarbetemellan och . Fonden har ett väl fungerande samarbete med nordiskindustrifond. Båda fonderna arbetar med projekt där flera länder är berörda. Den svensk-norska industrifonden är inriktad mot projekt som på relativt kort sikt bedöms kunna ge företagsekonomisk lönsamhet och den nordiska 26 industrifonden är merinriktad mot tidigare faser av utvecklingsprojekt. 1986/87:109 Dennordiska fonden kan dessutom stödja projekt som är mindre än 3 milj. kr. Dettasamarbete är gynnsamt både för det svensk-norska och det nordiskaindustrisamarbetet och bör därför fortsätta. Sverigesoch regeringar är således överens om att resterande fondkapital börinbetalas till svensk-norsk industrifond och att gränsen för fondens åtagandeninte bör vara beroende av tillfört kapital som , utan att hänsyn bör tas tillfondens totala kapitalsituation. En ändring av det senare slaget kan dock görasförst när ett bättre underlag föreligger när det gäller fondenskapitalutveckling. Jag förutsätter att fonden tillde två ländernas regeringar lämnar förslag om hur fondens ackumuleradefinansieringsåtaganden bör beräknas med utgångspunkt i fondens totalakapitalsituation. Tills vidare bör dock gränsen för åtaganden höjas till 250miljoner svenska kronor. Jagförordar att regeringen föreslär att godkänna den angivna överenskommelsenom vissa ändringar i protokollet om upprättande av en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete. Jag förordar vidare att regeringen föreslår riksdagenatt för /87 som tillskott till fonden anvisa 50 milj. kr. på ettnytt reservationsanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännaden träffade överenskommelsen om ändring i proto kollet om upprättande av en fond för svenskt-norskt industriellt samarbete (artikel III), 2. tillStöd till svenskt-norskt industriellt samarbete på tilläggs budget II till statsbudgeten för /87 anvisaett reserva tionsanslag av . FFV: Byggnader och utrustning Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /87 anvisats ett reservationsanslagav 128,6 milj. kr. FFVär en industrikoncern med såväl militära som civila kunder och arbetar understark inhemsk och internationell konkurrens. FFV-koncer-nen beräknas för år1986 omsätta ca och sysselsatte ca 8700 personer. FFV:s anslagsframställning för /87 framhöll verketatt sektorn för försvarsmateriel (FFV Ordnance) förhandlade om mycket storaexportorder. Eventuella order skulle innebära ett ökat investeringsbehov sominte ingick i 1986/anslagsframställning. FFV:s anslagsframställning för /88 bekräf tas att nämnda exportförhandlingar resulterat i order som dessutom har större omfattning än vad som ansågs sannolikt i anslagsframställningen 27 Huvuddelen av de investeringar som FFV tar upp i Prop.1986/87:109 sin anslagsframställning /88 är direkt hänföriig tillinvesteringar för att klara pågående och kommande produktion av pansarvärnsvapnetAT 4 för leverans till bl. a. och av stridsvagnsmina 028 för leverans tillbl. Den totala ordersumman för dessa tvåprodukter uppgår till ca . Regeringen harföreslagit (prop. 1986/87:100 bil. 14 s. 74) att anvisar 220,3 milj.kr. till FFV för investeringar i byggnader och utrustning. EnligtFFV:s bedömning erfordras - utöver de investeringsmedel som FFV föreslåserhålla för /88 - ytterligare medel för /87 föratt påbörja investeringar i syfte att genomföra den avtalade produktionen avstridsvagnsmina 028 och pansarvärnsvapnet AT 4. har därförhemställt om 16,0 milj. kr. i tilläggsanslag för innevarande budgetår för attkunna genomföra investeringar i specialgju-teri (7,1 milj. ),röntgenkontroll (3,9 milj. och färdigförråd (5,0 milj. Jagdelar FFV:s bedömning att ytterligare 16,0 milj. kr. utöver redan anvisademedel erfordras för investeringar inom FFV för /87. Enligt minmening bör FFV ges förutsättningar att genomföra avtalad produktion. Jag vill isammanhanget erinra om att verket till staten ger avkastning på satsat kapital. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill FFV: Byggnader och utrustning på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av 16000000kr. Återbetalning av visst lån till Föratt säkerställa framtida försörjning med jäst beslöt (prop. 1975:53, NU 16, rskr. 107) om vissa åtgärder, bl. a. a« lämna ett lån om8250000 kr. till (f d. AB Kabi). Syftet med lånet var attmöjliggöra för bolaget att medverka i finansieringen av Jästbolaget. KabiVitrumtecknade 1 milj. kr. av aktiekapital, motsvarande avaktiekapitalet, och lämnade . som lån till bolaget. Övriga delägare iJästbolaget är och , och . Statenslån till KabiVitrum, ett dotterbolag till , lämnades i enlighet meddet offerlsystem som beslöt om i samband med bildandet av ProcordiaAB, f d. (prop. 1969:121, SU 168, rskr. Villkorenför lånet var i huvudsak följande. Lånet löper så länge KabiVi trum innehar aktier i och så länge KabiVitrum lämnar delägar- lån till nämnda bolag. I den mån delägarlån amorteras eller aktier avyttras skall KabiVitrum göra motsvarande amortering på lånet. Försålda aktier skall därvid värderas till ursprunglig köpeskilling. Ränta på lånet motsva- 28 rar summanav vad KabiVitrumerhåller i utdelning på aktierna i /87:109 get eller erhåller i realisationsvinst vid försäljning av aktier ibolaget. Sedan lånet lämnades har det genom amorteringarnedbringats till 1 milj. kr. 1 skrivelse har hemställtatt dels bli befriat från sina speciella uppgifter inom ramen för offertsystemetvad avser medverkan i Jästbolaget, dels att bolaget eller KabiVitrum ges rättatt när som helst återbetala utestående belopp av nämnda lån. Skälet tillhemställan är att Jästbolagets verksamhet är välkonsoliderad och gervinst.