prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag , som även ären institution vid i , har enligt förordning med stadgarden till uppgift att bedriva forskning rörande internationellaekonomiska relationer. Institutetsverksamhet finansieras över universitetels i budget (bl. a, entjänst som professor), genom detta anslag samt genom externa medel frånforskningsråd och stiftelser m, fl. Beräknad ändring 1987/88 Anslagsframställning har avgivits av universitets-och högskoleämbetet (UHÄ). Ämbetet föreslår oförändrad medelsanvisning förtreårsperioden /88-1989/90. UHÄhemställer att under ett reservationsanslag D 39 Insfilutet för internationellekonomi anvisas för /, för /. och för /. Institutetför internationell ekonomi är inom sitt område mycket framstående.Verksamheten vid institutet utgör en stimulans för svensk samhällsforskningöverlag. Fast anställda är endast en professor, en forskarassistent, enassistent och en byräsekreterare. Därtill kommer en omfattandeexternfinansierad verksamhet. vid institutet är, enligt minmening, alltför begränsad med hänsyn till verksamhetens karaktär ochomfattning. Jag föreslår därför att institutets fasta resurser förstärks genomatt ytterligare två professurer i internationell ekonomi inrättas den 1 juli1987. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget tiil (3250000 + 906000=) . Jag hemställer attregeringen föreslär 1. att bemyndiga regeringen att inrätta tjänster somprofessor i enlighet med vad jag har förordat, 2. att till /88 anvisa ett reservationsanslag av . Vissa bidrag till forskningsverksamhet 1985/86 Utgift 14071496 Reservation 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Under anslaget beräknas de statligabidragen till Internafionella meteorologiska institutet i ,samt mot cancer. i (prop, 1955:1 bil. 10 s. 697, SU 8, rskr. 8) har enligtsina stadgar, fastställda av Kungl. Maj:l , till uppgiftall bedriva forskning i meteorologi och därmed sammanhängande ämnen samt altfrämja internafionellt vetenskapligt samarbete pä meteorologins område.Verksamheten vid institutet bedrivs inom ämnesområdena dynamisk meteorologi,kemisk meteorologi och atmosfärens fysik. Bidrag till jnslitutets verksamhetberäknas under förevarande anslag. Från detta anslag utgår bidrag till Vetenskapsakademienscentrala verksamhet och till driften av vissa av dess instilufioner (jfr prop.1973:59, UbU 20, rskr. Beräknad ändring 1987/88 Bidragtilllnternationella meteorologiska institutet i Styrelsen för Internationella meteorologiska institutet iStockholm Institutetskontaktnät med utländska forskningsinstitutioner avser i hög grad gmndläggandeforskning med anknytning till aktuella globala miljöfrågor. En förstärkning avresurserna bör i första hand användas till ökat gästforskamtbyte inom dettaområde. Styrelsen hemställer alt medel för /88 anvisas till ettbelopp av . samt att en uppräkning av anslaget sker för budgetåren1988/89 och 1989/90 motsvarande pris- och löneökningar fill . Utvecklingen av det statliga bidraget har legat underkostnadsökningarna för varor och tjänster under en följd av år. En fortsattreell minskning av del statliga bidraget framtvingar en reduktion av deninternationella verksamheten. hemställer för budgetåret1987/88 om ett anslag om . vilket innebären ökning med . förslag innebär följande. Kompensation för pris- och löneutveckling (+725000kr. Ökat anslag för internationelltsamarbete samt vissa resursförstärkningar till Vetenskapsakademiensvetenskapliga stationer. mot cancer hemställer om statsbidrag /87 med 3 milj. kr. Bidraget avses användas till breddadinformation om cancerforskningens läge och resultat samt om cancersjukdomarnasuppkomst, förebyggande, symptom och behandling. Jag har under anslagsposten 1. Bidrag till Internationellameteorologiska insfilutet i beräknat . Som jag tidigare anfört kommerVetenskapsakademien att ansvara för sekretariatet till del internationellamiljöforskningssamarbelet Global Change. Programmet innebär etlvärldsomspännande tvärvetenskapligt samarbete innefattande miljökontroll avluft, vatten och land. Jag har vid min beräkning av bidraget tagit hänsyn tilldenna nya uppgift (+150000 kr). Som bidrag till verksamheten vidVetenskapsakademien under /88 har jag under anslagsposten 2beräknat . Bidraget till ökar därmed med 507000 kr.jämfört med innevarande budgetår. Jag har för stöd tillRiksföreningen mot Cancers informationsverksamhet beräknat ett oförändratbidrag om 3 milj. kr. Med hänvisning till sammanställningen under anslagethemställer jag att regeringen föreslår alt till Vissa bidrag tillforskningsverksamhet /88 anvisa ett reservationsanslag av14913000 kr. Bilaga 6 Utbildningsdep. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag ingick forskningsråd i , ,, och avtal varigenomstorprojektet (EISCAT) startade. EISCAT äretablerat som en svensk stiftelse och har högkvarter i . En storradaranläggning med sändare i och med mottagarstationer i ,och ger viktig information om den övre atmosfären inomnorrskenszonen. Den svenska andelen av driftkostnaderna bestrids avnaturvetenskapliga forskningsrådet. Från detta anslag utgår bidrag till EISCAT ScientificAssociation för av 10 1986/87. stiftelsen erlagd tull ochmervärdeskatt på till importerad vetenskaplig utmstning (prop.1976/77:25, UbU 9, rskr. () har föreslagit att regeringen medger alt anslaget fåranvändas för återbetalning även av sådan mervärdeskatt som avserorganisationens driftkostnader i . Jag är inte beredd att biträda NFR:sförslag. Jaghemställer alt regeringen föreslär att till Bidrag till EISCAT Scientific Associationför /88 anvisa ett förslagsanslag av . I 3.Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Iårets budgetpropostion (prop 1986/87:100 bil. 10 s. 533) har preliminärtberäknats oförändrade belopp jämfört med innevarande budgetår för kostnadsramarnaFör universitets- och högskoleämbetets fördelning resp. fördelning. Med anledning härav har jag fört upp ettoförändrat anslagsbelopp. Somstatsministern tidigare redovisat har överenskommelse träffats mellan statenoch vissa affärsbanker om att bankerna skall satsa 200 milj. kr. per budgetårunder de tre närmaste budgetåren - dvs. sammanlagt 600 milj. kr. under perioden- för utrustningsändamål. Detta innebär ett betydande resurstillskott förhögskolesektorn. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag tidigare anförti fråga om utmstningsinsalser efter treårsperioden /88-1989/90. Motbakgrund härav föreslår jag att kostnadsramarna För universitets-ochhögskoleämbetets fördelning och För forskningsrådsnämndens fördelning förs uppi utmstningsplanen med höjningar motsvarande prisomräkning. För UHÄ:sfördelning beräknar jag kostnadsramen till 154 milj. kr., varav 39 milj. kr. ärengångsanvisning enligt fidigare beslut (UbU 1985/86:34, rskr. 342).I enlighet med mitt förslag i årets budgetpro-. positionbör kostnadsramen För UHÄ:s fördelning föras upp i utrustnings-planen även förbudgetåren 1988/89 och 1989/90. Vid min beräkning av UHÄ-ramen har jag utgåttfrån att de fömt nämnda externa resurstillskotten kommer all skapa utrymmeinom tillgängliga medel för den basutrustning som behövs med anledning av denya professurer, som redovisas under fakultelsanslagen. Därvid bör beaktas attden andel av UHÄ-ramen som tidigare använts för gmndutbildningen inte fårminska. För FRN:s fördelning beräknar jag ett belopp om 86 milj. kr. Vidare föreslår jag att bestäliningsbemyndigande förutmslningsanskaff-ning för budgetåren 1988/89 och 1989/90 beräknas till 43milj. för resp. budgetår. Avkostnadsramen Till forskningsrädsnämndens disposition avsätts för sådantung vetenskaplig utrustning som sammanhänger med big science. FRN harföreslagit att denna särskilda öronmärkning upphör. FRN har i samarbete medberörda organ åstadkommit en långsikfig planering av FRN-ramens användning.Jag finner det naturligt att man i en sådan planering gör den rimligaavvägningen mellan olika investeringar i dyrbar utmstning. Någon preciseringbehöver då inte göras för varje budgetår av vilka andelar av ramen som skallavse olika slag av objekt. Jag utgår från att FRN vid medelsfördelningen tarvederböriig hänsyn fill de mycket stora investeringar, som i slörreutsträckning än övriga objekt, är beroende av medel ur ramen för sittgenomförande. Även fortsättningsvis bör anslag för big science och slorskaligasatsningar över huvud tagel utgöra en vikfig och omfattande del av FRN-ramen. Jag vill erinra om vad jag anförde vid min anmälanav anslaget m.m., rörande finansieringen avEuropean Southern Observalory's planerade nya stora teleskop. Vid utgången av /86 utgjordebehållningen på de anslagsposter som och utmstningsnämndenför universitet och högskolor disponerar . För innevarande budgetårhar 355 milj. kr. ställts till myndigheternas förfogande. För näsla budgetårberäknar jag anslagsbehovet till 410 milj. kr. Av dessa medel behöver 3 milj.kr. tillföras anslagsposten Till regeringens disposition: inrednings- och utrustningsplaner, som redovisats i årets budgetproposition(prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 534), har kostnadsramar förts upp om sammanlagt(452345000 + 1662280 000=) . Tillsammans med höjningarna för deovan nämnda fördelningsramarna innebär det kostnadsramar om sammanlagt . Inom ramarna har vid utgången av /86 betalats utsammanlagt (305473000 + 508294000=) . De föreslagna planernainnebär således att myndigheterna skall kunna beställa inredning och utmstningför sammanlagt (2124625000 - 813767000 - 21079469 - 355000000 .-410000000=). att betalas ut tidigast under /89. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning avinredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. inom dekostnadsramar .som jag förordat i de föregående, 2. till Inredning och utrustning av lokaler vidhögksoieenheterna m.m. för /88 anvisa ett reservationsanslag om410000000 kr. Redani regeringens proposition 1984 (prop. 1983/84:107 s.156-161)hade jag anledning.att la upp frågor om sambanden mellan kulturverksamhet ochforskningspolitik. För de allmänna utgångspunkterna hänvisar jag till vad jagdå anförde. Som en följd av ställningstagande till förslagen i 1984års proposition har också några myndigheter inom kulturområdet vissa medelanvisade för forsknings- och utvecklingsinsatser. Enligt de förslag som chefen förutbildningsdepartementet tidigare redovisat bör den kulturvetenskapligaforskningen stärkas genom anslagsökningar /88-1989/90 tiilfrämst fakulteter och forskningsråd. Inom ramen för en forskningspolilisk prioriteringav kulturvetenskaperna ryms ocksä förstärkningar till myndigheter ochinsfitutioner inom kulturområdet som har en viktig roll för denna forskningen.Jag tänker därvid på myndigheter och institutioner med uppgift alt genom arkiv,bibliotek och museisamlingar fungera som basinstitutioner och tillhandahållamaterial för forskning. Jag tänker också på angelägenheten för kulturområdetav att den forskning och den kunskapsuppbyggnad kommer till stånd som behövsför institutionernas arbete inom kulturområdets olika delar. Kulturområdets behov av sådan forskning skall somregel kunna tillgodoses genom en väl utvecklad samverkan med forskningsrådens,universitetens och högskolornas verksamhet. 1 vissa fall är del dock fråga omforskningsuppgifter av utpräglad seklorskaraktär som kulturinstitutionernasjälva måste kunna ta ett huvudansvar för. Det är då angeläget attinsfitutionema kan uppträda som kvalificerade beställare av forskning. Meddessa utgångspunkter har jag funnit all resurserna för forskning och långsiktigkunskapsuppbyggnad inom kulturområdet bör förstärkas fram tilloch med /90. Jag har beräknat att de mest angelägna behoven börkunna tillgodoses inom en ram av ca 6 milj. kr. Därtill kommer vissa medel förändamål som utbildningsministera tidigare anmält. Jag återkommer lill dettaunder anslagsberäkningarna. Påregeringens uppdrag har ett flertal myndigheter inom kulturområdet införberedningen av föreliggande förslag om forskningspolitiken lämnat särskilda redovisningar avbehoven av forskning och kunskapsuppbyggnad inom sina ansvarsområden. () och, i tilllämpliga delar, statensräd för byggnadsforskning (BFR) har yttrat sig över redovisningarna. Tillsammansmed myndigheternas anslagsframställningar utgör detta material det viktigasteunderlaget för mina överväganden. Jag avser att i det följande i direktanslutning till mina förslag ge en relativt fyllig sammanfattning av desynpunkter och förslag som förts fram. Någon särskild sammanställning avmaterialet har jag därför inte ansett påkallad. I engemensam skrivelse från , statens lantmäteriverk, kungl.biblioteket, universitetsbiblioteken i , och , riksantikvarieämbetetsamt statens kulturtåd har myndigheterna påtalat att äldre papper i arkiv ochbibliotek hotas av omfattande förstörelse. Det gäller främst detcellulosabaserade papper som använts efter 1800-talets mitt och som nusuccessivt faller sönder som en följd av brister i råvaran och itillverkningsmetoder. Processen påskyndas av dåliga förvaringsförhållan-den ochflitig användning. Den har kallats "den smygande katastrofen". Enligt myndigheterna finns många resultat avintresse från internafionellt forsknings- och utvecklingsarbete ompapperskonservering, bl.a. rörande metoder för neutralisering av surt papper.Resultaten är dock sädana att de inte ulan risker för svåra misstag kantillämpas. Myndigheternapresenterar därför ett förslag fill forsknings- och utvecklingsprojekt rörandemetoder för i första hand masskonservering av papper. Projektet ärkostnadsberäknat till totalt ca 9 milj. kr. och avsett att genomföras under entreårsperiod. Det bör ses som ett led i ett långsiktigt bevarandeprogram. Enutvecklad teknologi för papperskonservering bör enligt myndigheterna ocksåkunna möta en internationell efterfrågan. bör ha förvaltningsansvaret för arbetetsom i övrigt skall ledas av en grupp med deltagare från de samverkandeinstitutionerna. Isärskilda skrivelser har arkivutredningen (U 1985:07) och redovisatsina bedömningar av behovet av forsknings- och utvecklingsarbete inomarkivområdet. Arkivutredningenhar tagit sin utgångspunkt i den behandling givit arkivfrågorna i sinrapport (). Utredningen anser attsamverkan mellan de offentliga arkiven och forskningen bör förstärkas. Utredningenger exempel på aktuella frågor inom arkivväsendet som den anser bör behandlasinom ramen för en särskild projektverksamhet, ledd av i samverkanmed berörda forskningsorgan. Det gäller bl.a. inriktningen av framtida gallringav olika arkivserier liksom formerna för arkivens tillhandahållande av materialför forskningen. Utredningen har beräknat kostnaderna för projektsamverkan till1,5 milj. kr. Riksarkivetansluter sig till utredningens förslag men pekar dessutom på ytteriigareuppgifter som behöver genomföras för alt förbättra arkivens service till forskningen.Sålunda behöver t.ex. översikter över arkivbestånden utarbetas ochriksarkivets s.k. nationalregister över enskilda arkiv datoriseras. Vissaäldre arkivalierbör publiceras och utvecklingsarbete om s.k. nya medier ocharkivteori bedrivas m.m. Totedt anser att arkivens forskningsresurserbehöver ökas med 1,5 milj. kr. åriigen utöver arkivutredningens förslag. HSFRhar i ett särskilt yttrande tillstyrkt riksarkivels och arkivulred-ningensförslag till anslagsökningar. Jagdelar m.fl. myndigheters uppfattning om de problem som hängersamman med nedbrytningen av de äldre papperen i våra arkiv och bibliotek. Dennaförstörelse kan utgöra ett direkt hot mot vårt kulturarv och mot väsentligadelar av källmaterialet för bl.a. historisk forskning. Jag anser att detförslag till program som myndigheterna presenterat bör kunna läggas till grundför insatser inom området. Del bör också framhållas att en utvecklad teknologiinom papperskonserveringen bör kunna bli av yäsenfiig betydelse förverksamheten vid Stiftelsen i Kimna, som inrättats ienlighet med beslut (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr. Jag återkommer under anslagsberäkningarna till deekonomiska förutsättningarna för papperskonserveringsprojektet. Jag kan vidare ansluta mig lill arkivuiredningensbedömningar av behovet av en utvecklad samverkan mellan arkivväsendet ochforskningen. Jag anser också att har pekat på flera angelägnaåtgärder rörande arkivens forskarservice. Jag är emellertid inte beredd alt nu göra enprioritering mellan arkivens olika forsknings- och utvecklingsbehov. För dessaställningstaganden anser jag att arkivutredningens betänkande bör avvaktas. Regeringen har också givit en särskild utredare,professor (U 1986:02), i uppdrag att göra en särskild studie överfömtsättningarna att tillämpa principen om s.k. intensivdataområden inomarkivbildningen. Denna innebär ett ökat bevarande av handlingar och informafioninom vissa områden i syfte att tillgodose forskning som baseras på geografisktavgränsade material. En förutsättning för en bredare tillämpning av intensivdatamodellenär bl. a. all den kan förenas med olika aspekter på integritetsskyddet. Även resuhatet av denna utredning bör vägas in ibedömningarna av arkivens resursbehov. Resultatet av översynen beräknasföreligga . Då väntas också arkivulredningen ha avslutat sittarbete. Då utredningsmaterialet avses att behandlas inomden treårsperiod som omfattas av regeringens planering för forskningspolitikeni övrigt, anser jag emellertid att det finns behov av en planeringsram även förarkivväsendets forskningsresurser. Jag återkommer lill frågan om en sådan ramunder anslagsberäkningarna. I budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100 bil.10 s. 384-385) har redovisats ansökningar från bl.a. StiftelsenArbetarrörelsens arkiv samt Tjänstemannarörelsensarkiv och museum om stöd till forskning om folkrörelserna och de fackligaorganisationerna. Vikten av en vital forskning i anslutning tillfolkrörelsernas egna arkivbildningar har vitsordals också i de yttranden somjag i övrigt hänvisat till för mina bedömningar beträffande arkivväsendet.Arkiven kan också stimulera nutidsinriktade projekt. Medtanke pä de enskilda arkivens behov av att kunna planera, sin verksamhet anserjag alt utrymmet för forskningspolitiskt motiverade förstärkningar fill denyss nämnda arkiven redan nu bör anges. Jag återkommer fill delta underanslagsberäkningarna. Sammanfattningsvisom arkivväsendet föreslär jag sålunda att - medel bör anslås fill elt särskild forsknings- ochutvecklingsprojekt om metoder för masskonservering av papper, - en planeringsram dessutom bör fastställas för ökadeforsknings- och utvecklingsinsatser inom arkivväsendet, - folkrörelsernas forskning med anknytning fillarkivväsendet bör stödjas. särskild skrivelse har och statens historiska museer(RAÄ och SHMM) påtalat de omfattande skadeverkningar pä kulturminnen ochkulturföremål som orsakas av luftföroreningar och försurning. Det är enligtRAA och SHMM uppenbart att bl.a. försurningen orsakar omfattandevitlringsprocesser i sten och andra material i byggnader, fornlämningar och pålösa kulturföremål. Del är en nedbrytning söm innebär atl t.ex. slenkonsteh påvåra medeltidskyrkor under har utsatts för en meromfattande förstörelse än den naturliga förslitningen . Dessa effekter av luftföroreningarna är sedantidigare väl kända frän bl.a, Syd- och storstäder men först nuhar omfattningen av skadorna uppmärksammals också i vårt land. EnligtRAÄ och SHMM behöver sambanden mellan luftföroreningarna och skadorna påkulturminnen studeras ytterligare. Den svenska forskningen på området behöverförslärkas och samordnas bättre. Erfarenhels-utbytet med andra länder behövervidgas. RAÄhar ocksä redovisat sin syn på behovet av verksamhetsinriktad forskning förkulturminnesvården. Enligt RAÄ finns fyra huvudmoment i kulturminnesvårdensarbete som särskilt knyter an till forskning, nämligen 1. insamling ochförvaltning av basdata för kulturminnesvården, 2, långsikfigkunskapsuppbyggnad för kulturminnesvården, 3. forskning om metoder och teknikför kulturminnesvärdens olika verksamheter samt 4. forskning omkulturminnesvården som verksamhet, dess historia, värderingar, resultat ochroll i samhället. Insamlingav basdata m.m. sker huvudsakligen inom ramen för den löpande verksamheten. Förde tre sistnämnda områdena har RAÄ påbörjat etl särskiltsektorsforskningsprogram. RAÄ anser atl det är naturligt att forskningsråden, iförsta hand och , har huvudansvaret för att finansiera bådeinomvetenskaplig forskning och verksamhetsinriktad forskning i anslutning lillprogrammet. Det går i allmänhet inte enligt RAÄ attdra någon skarp gräns mellan forskning med den ena eller andra inriktningeninom kulturminnesvärdens intresseområde. RAÄ:s egen ansvarsroll bör vara att svara för vissalångsiktiga forskningsföretag med särskild anknytning lill kulturminnesvården.RAÄ bör också analysera forskningsläge och forskningsbehov samt utveckla enskildaforskningsuppgifter och samverka med universitet och högskolor. RAÄ bör ocksåge forskningsinformation, service och stöd till bl.a. den regionalakulturminnesvården. För dessa ändamål anser RAÄ atl myndigheten behöveren anslagsökning om 1,8 milj. kr. utöver de medel om . som RAÄ nudisponerar för ändamålet. Enligt RAÄ fömtsätter den föreslagna ansvarsfördelningenockså att forskningsråden ges ett klart uttalat ansvar för verksamhetsinriktadforskning inom kulturminnesvården. HSFRanser att RAÄ:s synpunkter pä ansvarsfördelningen mellan myndigheten ochforskningsråden är väl avvägda. Även anser att det inte finns någon skarpgräns mellan gmndforskning och sektoriell forskning inom kulturminnesvärdensområde. har ocksä redan i andra sammanhang fi-amhållit betydelsen avforskning om bebyggelse och kulturlandskapsutveckling. Därför finns det godaförutsättningar för atl kulturminnesvårdens forskningsbehov skall tillgodosesäven ulan att rådet ges etl sådant formellt ansvar för verksamhetsinriktad forskningsom RAÄ föreslagit. anser därför inte att någon sådan formell utvidgningav rådets ansvar bör göras. Ettalternativ vore enligt att lägga vissa resurser för kulturminnesvårdensforskningsbehov som etl prioriterat område inom , under förutsättning attsärskilda medel ställs till förfogande för detta ändamål. HSFRtillstyrker RAÄ:s förslag till anslagshöjning men redovisar som ett alternafivatt 1,5 milj. kr. härav ställs fill förfogande i enlighet med det fördaresonemanget. ÄvenBFR instämmer i RAÄ:s syn på ansvarsfördelningen mellan myndigheten ochforskningsråden. En utökning av BFR:s ansvar för kulturminnesvärdens forskningbör dock ses i relation till atl rådet redan nu bedriver en omfattandeverksamhet som helt ligger inom eller berör kulturminnesvårdens ansvarsområde.Etl utökat ansvar bör därför ocksä svara mot att ytterligare medel ställs tillrådets förfogande. Vitterhetsakademienhar i etl särskilt yttrande betonat ansvar för alla typer av humanistiskoch samhällsvetenskaplig forskning. Regeringengav RAÄ och SHMM i uppdrag att utarbeta etl förslag tillhandlingsprogram med åtgärder för att minska skadeverkningarna avluftföroreningar och försurning på kuhurminnen och kulturföremål. Uppdragetgavs mot bakgrund av att dessa skadeverkningar alltmer kommit att uppmärksammassom ett avsevärt hot mot kulturarvet. Det skall redovisas senare under våren1987. Jag föreslår dock redan nu att ett utrymme skapas för insatser inom detta område.Med utgångspunkt i vad jag anförde i direkfiven för uppdraget och enligt vadjag under hand, inhämtat om det pågående arbetet från myndigheten räknar jagmed insatser i form av gmndläggande kunskapssammanställningar, program förgmndforskning och stöd till metodutveckling inom konserveringsområdel m. m.Insatser av denna art kommer att ingå som en grundläggande del i etthandlingsprogram. De bör i hög grad inriktas på att skapa överblick över detomfattande internafionella forsknings- och utvecklingsarbete som förnärvarande äger rum. RAÄ och SHMM bör sålunda tilldelas särskilda medelför de angivna ändamålen.