prop · GA0387 · 1986-12-31 00:00:00 — Sådanverksamhet är särskilt viktig mol bakgrund av beslutet att avvecklakärnkraften. Arbetet syftar till atl utveckla effektiva energitekniker förbåde tillförsel och användning av energi samt att prova ny teknik idemonstrationsanläggningar. Utvecklingsarbetet omfattar områden som elteknik,kärnkraftens säkerhet och tillgänglighet, hantering av kärnavfall, gasteknik, djupgasex-ploalering.förbränningsteknik, energisystem, samt hälso- och miljöeffekter inomenergiområdet. Miljöfrågorna har en framträdande plats i utvecklingsarbetet. satsade ca 200 milj, kr, på insatser inomområdet forskning, utveckling och demonstration under är 1986. Därtill kommer de forsk nings- och utvecklingsinsatser på kärnkraftområdet som sker inom andra organ och som bekostas med avgifter från bl.a. . Dessa uppgår för del till ca 70 milj. kr. Ca 300 personer inom är i varierande grad engagerade i forsknings- och utvecklingspro- 14 Elt särskilt laboratorium finns i .Älvkarleby förutvecklingsinsatser Prop. 1986/87:87 inom olika teknikområden. arbete med forskning och styrning bedrivs isamarbete med högskolor och universitet, svensk kraflindustri och övrigindustri samt Vallenfalls kunder. Tillsammans med ASEA, styrelsen för teknisk utveckling ochTekniska har etablerat etl Elkraflcenlrum vidhögskolan. Den uivecklingsverksamhet, som bedrivs där, är inriktad pä atl lösaproblem och utveckla syslem, men stimulerar också till ökade studier inomkrafttekniska discipliner. Tillsammans med och har bildal för attdriva utvecklingsarbete inom vindkraflområdet. och övrig energiinduslri planerar atl bilda etlgemensamt utvecklingsbolag. , för att i ett utökatforskningssamarbete utveckla och demonstrera nya tekniska lösningar och system,som behövs för all ersätta kärnkraften. har begärt regeringensmedgivande atl få medverka i bolaget. Ärendet bereds inom regeringskansliel.Avsikten är atl bolaget skall planera, finansiera och svara för genomförandelav utvecklingsinsatser med målsättningen atl klarlägga och demonstreramöjligheterna till elersättning, elsnål teknik, miljövänlig förbränningsteknik,kombinerade anläggningar baserade pä fasta bränslen och gas, ny elproduklionstekniksamt frågor rörande bräns-letillförsel och bränslehantering. svarar inom ramen för förordningen (1986:294)om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del för den del avfunktionen Ener-giförsörining som avser beredskapsplanering av landetselförsörjning. Syftet med planeringen som även avser förberedelser inför försöriningskriserär all trygga samhällets behov av elektrisk energi under olika slag av kriser. Vallenfall förbereder med sin planeringElförsörjningsnämndens och de regionala elmyndigheiernas verksamhet under olikaslag av kriser samt under beredskapsijänsi och krig. Planeringen omfattar ävenåtgärder för att förbereda kraftförelagen för deras kris- och krigsuppgifler.Beredskapsarbetet omfattar samtliga kraftföretag. En del av dessa medverkaraktivt i detta arbete. 3 Upphävande av en äldre förordning : Vallenfall har i skrivelse lillregeringen föreslagit all förordningen (1915:187) angående grunder för upplåtelse av vissa kro nan tillhöriga och strömfall skall upphävas. Förordningen saknar enligl aktualitet. 1 samband med den tidiga vattenkraftutbyggnaden gjordes år1903 en utredning om dels vilka strömfall som ansågs värda all i en framlidbyggas ul och dels äganderätten lill dessa strömfall. När inrättades var ett av skälen lilldelta all det ansågs önskvärt att den staten tillhöriga fallhöjden byggdes ut istålens regi. Det konstaterades dock all staten ej skulle ha möjlighet atlbygga ut all denna fallhöjd i önskvärd takt. Maj:i utfärdade därför, medriksdagen, kungörelsen (1910:72 s. I) angående grunder för förvaltningen av vissa kronan tillhörigavallenfall. I kungörelsen bemyndigades atl på vissa villkorutarrendera staten tillhöriga fallhöjder. 1903-ärs utredning konstaterade atlför vissa fallhöjder var äganderätten omtvistad. Tvistemålen ledde till elt fiertalprocesser. Så länge processerna pågick kunde någon utbyggnad av de aktuellafallhöjderna inte äga rum. Eftersom de fallhöjder, där äganderätten varomtvistad, uppgick till elt betydande antal fann Kungl. Maj:t och detangelägel att möjliggöra en utbyggnad även processerna pågick. Kungl.Maj:i utfärdade därför, med (prop. JoU 67, rskr. 195),förordningen (1915:187) angående grunder för upplåtelse av vissa kronantillhöriga och strömfall. Av kungörelsen framgår bl.a. alt fallhöjder, för vilkaäganderätten var omtvistad, under vissa villkor kunde utarrenderas av dåvarandevattenfallsstyrelsen. Av kungörelsen framgår vidare atl den längsta tid förvilken upplåtelse kunde ske var 85 är. Förordningen trädde i kraft den 1 juli1915 och gäller beträffande sådana upplåtelser av fallhöjd, för vilka avtal harslutits till . Såväl den nämnda kungörelsen som denfrån är alltjämt i kraft. 1915-års förordning saknar numera aktualitet, Någolarrendeavtal på vilket lörordningen skulle kunna tilllämpas finns inte. Jagförordar därför atl förordningen upphävs. 4 Vissa bolagsfrågor (och AB Umeforsen) I skrivelse har redovisatett förslag till överföring av kraftstationerna tillhöriga ochAB Grytforsen till . har medgivits att frän förvärva av aktierna i och av aktierna i för sammanlagt . Resterande del av Metall AB:s aktier i () förvärvades av kommun. Vattenfalloch kommun de enda ägarna i AB Gryiforsen och Prop. 1986/87:87 RebnisKraft ,B med samma ägarandel i båda bolagen. Ägarförhållandet är efter nämnda aktieförvärvlikartat i elproduk-lionsbolagen . AB Gryiforsen och i , innebärande all Vallenfall äger och Skellefteåkommun av aktierna i van och eli av bolagen. Ägarstrukturen skaparmöjligheter all uppnå en frän administrativ och driftmässig synpunkt rationellhantering av nämnda bolag och deras verksamhet. För atl tillvarata de administrativa fördelar dellikartade ägarförhållandet medger genom alt kunna rationellt samordnaadministration och skötsel av de olika vattenkrafistaiionerna saml för allkunna utjämna kraftkosl-naderna mellan dessa bör de tre bolagens verksamhetsammanslås. Detta förslås ske genom försäljning till bokförda värden avkraftstationerna och samtliga övriga tillgångar i AB Gryiforsen och lill . Basiuselsbolagei övertar i samrådmed längivare samtliga skulder och andra åtaganden i de bägge bolagen. ABGrytforsen och blir härvid endast vilande bolag. De angivnaåtgärderna innebär att grundförulsätiningarna för gällande konsortialavtal mellanparterna i de berörda bolagen ändras. Befintliga avtal inom ochAB Grytforsen upphör därför och avtalet beträffande behöverkompletteras sä alt delta omfattar även de övertagna stationerna. Under hänvisning till det anförda hemställer statens vatlenfallsverkall fä tillstånd att ändra ägandet av kraftstationerna inom AB Grytforsen och i enlighet med del föregående och att få genomföra de smärre ändringari konsortialavtal för som är påkallade härav. 1 skrivelse har redovisaten överenskommelse med kommun om avyttring av aktier i kommun. kommun och staten genom Vallenfall äger hälftenvardera av aktierna i . Nämnda bolag äger en fastighet medtillhörande rält lill ersältningskrafl från i kommun har vidare genom långsikliga avtal med rätt lill kraflle-veransermed avtalsvillkoren knutna till Stornorrfors elproduktion och kostnader.Slutligen har kommun rätt till frikraft utgörande köpesumma för viss rälttill fallhöjd i Stornorrfors, som förvärvat frän kommunen. 1 syfte alt förenkla administrationen och avtalskomplexelhar kommun och enats om atl ersätta samtliga tidigare avtal medett avtal om andelskraft enligt nu gällande vattenlag. Målel har varil attingendera parten skulle komma i etl sämre läge efter ändringen. Båda partervinner pä att administrationen förenklas. Umeåkommun disponerar, via AB Umeforsen och långsiktiga avtal, över ca 25,av Stornorrfors produktion. Avtalet om andelskraft innebär 17 all kommunen får disponera 25,av produktionen. Skillnaden har Prop. 1986/87:87 uppkommit efler värdering av eu stort antalingående poster. Avtalel innebär vidare alt kommun belalar 25,avsamtliga kostnader för Stornorrfors inkl. dess andel i ars- och korllidsregleringar. Eftersom andelskraften skall vara knuten till nämndafastighet kommer den AB Umeforsen tillhöriga fasligheten som har räll till22 % i ersättningskraft från Stornorrfors atl säljas till kommun och blihärskande fastighet belräffande rätten lill andelskraflen. Priset molsvarar denbokförda koslnaden för ersällningskraften som AB Umeforsen betalat tillVattenfall och AB Umeforsen reglerar sina skulder. Därefter överlåterVallenfall sina aktier i lill kommunen. Med hänvisning lill del nämnda hemställer bl.a.om regeringens medgivande att få sälja statens aktier i för 19 milj.kr. 1985/86:125 i samband med att förvärvet avBolidens aktier i och AB Gryiforsen behandlades, framhöll jagatt det är värdefulllt alt likartade ägarförhållanden i elproduklionsbolagenkan uppnäs i hela . Den administrativa förenkling som därmed uppnåskan innebära möjligheter till en sammanslagning av kraftföretagen utmed älvenoch därmed en effektivare skötsel och administration. De av föreslagna överiåtelserna är ett led iden riktning som jag förespråkade. Eftersom förutsättningarna i ett äldreavtal, som godkänts av förändras, krävs att avyttringen underställsriksdagens godkännande. Jag föreslår därför alt regeringen föreslår riksdagenatt bemyndiga regeringen att godkänna att medverkar till att kraftstationernaoch övriga tillgångar inom och AB Gryiforsen överförs tillBastusels . och AB Grytforsen blir vilande bolag somägs gemensamt av och kommun. bör även kunnamedges att antingen förvärva eller avyttra aktier i bolagen så altägarförhållandena i de vilande bolagen blir enhetliga. De avtal som finns mellan och kommunrör dels AB Umeforsen, dels olika kraftleveranser och dels vissa lån. De harsuccessivt tillkommit . För innebär alladessa avtal ett stort administrativt problem. Uppgörelsen mellan Vallenfall ochUmeå kommun är en välbehövlig sanering av dessa avtal. Det nya avtalet innebärvidare att kommun deltar i utbyggnaden av det fjärde aggregatet i Stornorrfors.På grund av storleken av likviden för de aktier som avser attavyttra i AB Umeforsen krävs alt godkänner avyttringen. Jag föreslårdärför att regeringen hemställer lill att regeringen bemyndigas all godkänna dels avyttringen ochdels alt Vatten- Prop. 1986/87:87 fall tecknar nödvändiga avtal. 5 Anslagsfrågor för /87 1 statsbudgeten för /87 har under anslaget EII.Statens vattenfallsverk: Kraftstationer in. m. under tolfte huvudtitelnanvisats etl reservationsanslag av 2 910 OOOOOO kr. 1985/86:100 bU. 14,NU 17, rskr. För innevarande budgetår var den ingående reservationen . Pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 har undersamma anslag anvisats . Från har en skrivelse inkommit med hemställanom medel pä tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för /87, Regeringen har medgivit byggandet av kraftstationoch att medel för utbyggnaden får disponeras inom ram /87. I anslagsframställningen för /88 angavVattenfall att 50 milj. kr. skulle erfordras på tilläggsbudget för budgetåret1986/87. har under är 1986 påböriat anläggningsarbetet planenligtoch funnit atl anmält medelsbehov kvarstår. Med hänvisning till detta föreslår att 50 milj.kr. anvisas på tilläggsbudget /87 till anslaget Kraftstationer m, m.och att tidigare medgiven ram för /87 utökas med 50 milj.kr. beslöt all skulle fåförvärva och bygga om (prop. 1985/86:125, NU 35, rskr.334). Beslutet innebar bl.a. att godkände vad jag i propositionenanfört beträffande finansieringen av kraftstationen. Jag föreslog bl. a. alligångsättningen av projektet skulle få ske inom ramen för de medel jag ibudgetpropositionen föreslagit under det ordinarie investeringsanslaget skullefå användas även för . Jag anförde vidare all jag avsågatt återkomma angående den slutiiga finansieringen. Jag förordar mol bakgrund av detta atl medgesett reservationsanslag om 50 milj. kr. för /87. 6 Anslagsfrågor för /88 m. m. Jag har i årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil.16) förordat att , i avvaktan pä särskild proposition, anvisas oförändrade anslag. Jag anhåller alt nu fä ta upp mina överväganden och förslag till investering ar, anslag och borgensbemyndiganden m. m. inom för budget /88. c 11.Statens vattenfallsverk: Kraftstationer m. m. Prop. 1985/86 Utgift 2844747277 Reservation 1041355629 1986/87 Anslag' 2910000000 1987/88 Förslag 3 574600000 ' För /87 har vidare över tilläggsbudget 1anvisats 537.5 milj. kr. Av dessa medel avses 186 milj, kr, användas /88. Vidare föreslås att 50 milj, kr, anvisas över tilläggsbudget11, strävar mot en rationell energiförsörjning meden korrekt avvägning mellan energitillförsel och energianvändning. Dettainnebär att genom olika marknadsaktiviteter kommer att medverkatill hushållning med el. Befintlig produktionskapacitet i vatten- och kärnkraft samlfastbränsleeldade mollrycksanläggningar räcker för att täcka elefterfrägan - enligldagens elprognoser - till inemot initlen av . Senast vid kärnkraftensslutliga avveckling behövs ny produktionskapacitet. Under driftår med mycket ogynnsamma driftförhållanden, t.ex.torrår och minskad tillgänglighet för värmekraften, behöver störredelen av tillgänglig loppkraft och energireserv utnyttjas. Med hänsyn till såvälleveranssäkerhet som produktionsekonomi är kraftsystem anpassat lillden elförbrukning som bl. a. beräknats av Kraftsam och statens energiverk förelförbrukningen t. o. m. /93. Några nämnvärdamarginaler för att kunna tillgodose en eventuellt högre elenergiförbrukningfinns dock inle. Den dominerande basproduktionen i del svenskaelkraftsystemet är vattenkraft. Ett sådant system är energidimensionerat, dvs.del är leveranssäkerheten med avseende på energi som avgör systemetsdimensionering. Ett system med endast värinekraftproduktion ä andra sidan äralltid effektdimensionerat, dvs. det är leveranssäkerheten med avseende påeffekt som avgör dimensioneringen. Det svenska kraftsystemet har kommit attnärma sig ett effektdimensionerat system. Del är, enligt , nunödvändigt alt beakta leveranssäkerheten ur effektsynpunkl vid dimensioneringenav kraftsystemet. För del föreligger dock inget behov aveffekttillskott. Problemet för hela landet måste dock beaktas och analyserasinnan definitiva slutsatser kan dras att effeklbalan-sen är tillfredsställande. De av fattade besluten omvattenkraft innebär riktlinjer för de närmaste 10 årens vattenkraftutbyggnad.Vattenfall undersöker aktuella projekts ekonomiska förutsättningar i de fallVattenfall har tillräcklig andel av fallrätten. Eftersom andel av den av fastställdautbyggnads- planen är liten undersöker om det är möjligt att utöka antalet projekt genom överenskommelser med andra fallhöjdsägare. Ett antal sädana överenskommelser har träffats och har ökat andel med ca . har förvärvat samtliga aktier i (numera Prop. 1986/87:87 ). Detta bolag äger en majoritet avfallhöjden i Flarkån. ett bifiöde till . har vidareförvärvat i med tillhörande fallrälter fränBålforsens Kraflaktiebolag (BÅKAB) saml sistnämnda företags resterandefallhöjder i . har en överenskommelse om samverkanmed () och Aktiebolaget träffats för om- och tillbyggnad av kraftstationerna Mock-fjärd.Bullerforsen och Forshuvudforsen i . Inom ramen för delta samarbete kanutbyggnad av ytteriigare två kraftstationer bli aktuell. Avsikten med dessaöverenskommelser är att medverka lill atl utbyggnads-värda vattenkraflprojektinom ramen för utbyggnadsplan blir genomförda och dessutom bidratill atl kompetens inom vattenbyggnadsområdet bibehålls. arbetar också med att förenkla ägarstruktureninom vattenkraftsområdet. Med BÅKAB har tvä överenskommelser träffats som innebärbyten av krafttillgängar i Mellersta och . Genom tidigarenämnd överenskommelse om upphör BÅKAB:s engagemang i Norrbotten.Vidare ingår i den likaså tidigare nämnda överenskommelsen med STORA utöverangiven utbyggnad i även vissa kraftbyten varvid bl.a.övertar STORA:s krafttillgångar i Älvkarieby, och Jössefors medanSTORA övertar fallhöjdsinnehav i Trängslet. Vidare har Vattenfalltillsammans med Kraftverk förvärvat vissa krafttillgängar frånBoliden i kraftstationerna Rebnis och Gryiforsen i Skellefteälven.Dessa överenskommelser är viktiga som ett led i atl minska det administrativaarbetet med vattenkraften. Enligt gällande ordning (prop. 1983/84:160, BoU 30, rskr.388) särredovisas endast utbyggnadsprojeki inom vattenkraftområdet om minst 8MW för , innan medges rätt atl ta investeringsmedel ianspråk. planer innehåller tre nya vattenkraflprojekt,nämligen i Iotala Ström. Klippen i saml etl sjätteaggregat i i . Dessa kommer tillsammans all producera 160 GWhper år. Kraftstationerna ingår i den av fastställda utbyggnadsplanenför vattenkraft. Utöver dessa projekt upptar pro-jekieringsplan förvattenkraft ny elproduktion med endast 600 GWh. Planen omfattar perioden framtill . Sedan är 1904 har fallhöjden mellan sjöarna i Boren ochNorrbysjön i Ström utnyttjats i . De befintligaanläggningarna är i sådant skick atl genomgripande ätgärder nu behövs för attsäkerställa fortsalt drift. Den nya kraftstationen planeras få en installeradeffekt om 5 MW. Jag kommer därför alt senare föreslå atl regeringen medgerVattenfall att ta invesleringsmedel i anspråk för detta projekt. 1 anslutning till regleringsdammen i Överuman i övre Umeälvenföreslås en ny kraftstation. 1 denna tillvaratas ca 65 m fallhöjd mellan Överuman och vid . Vattnet leds från intaget i Över uman genom en tunnel till en bergförlagd kraftstation vid 21 Klippensby och vidare genom en avloppstunnel och kanal Prop.1986/87:87 åter till älven. Till skillnad från äldre förslag innebärutbyggnaden inte någon ny stor damm i området. Förslaget medför en normalärsproduktionpå 94 GWh. Effekten blir 26 MW. Anläggningskostnaden beräknas 445 milj. kr. Tillbyggnad i med ett sjätteaggregat innebär uppförande av en ny mindre intill den befintligakraftstationen. Tillbyggnaden innebär alt normalårsproduktionen ökar med 51 GWhoch ett effekt-tillskott på 43 MW. Dessutom minskar produktionsbortfallet underden förestående ombyggnaden. Anläggningskostnaden för tillbyggnaden beräknastill 250 milj. kr. 1 har genomförts rensningar i älven nedströmskraftstationen för 20 milj. kr. Rensningarna medförde ett nor-malärstillskoltom 15 GWh. Vidare pågår ombyggnad av kraftstationens elektriska utrustning ochupprustning av dammar och kraftstationsbyggnad. Åtgärderna medför atlproduktionen, ca 430 GWh/är, säkerställs för ytterligare . Koslnadenför pågående åtgärder beräknas tiU 600 milj. kr. har vidare i skrivelse den 30 januari 1987anmält att behov finns att bygga en tunnel mellan och Hissmoforsenskraftstation i . i regleras av dammen vid Hissmoforskraftverk nedanför sjön. Avbördningsmöjligheterna är under vissaförhållanden inle tillfredsställande. plan för fortsattvattenkraftutbyggnad innehåller ett projekt kallat varsgenomförande är avsett atl råda bot härför. Vatienregleringsföretaghar utrett och planerat genomförandel. Genom projektet vinns bättre möjligheter att utnyttjaregleringsmagasinen i Häckren, och . Vidare ges ökade möjlighetertill korltidsreglering i älven nedanför . Slutligen vinns ökad fallhöjdi Hissmofors. Tillskottet till normalårsproduktionen beräknas lill 30 GWh.Dessutom förädlas ca 80 GWh till produktion under höglasttid. andelav nyttan blir . Nyttovärdet överstiger med god marginal kostnadernaför tunneln. Vallendomstolen har 1986 förklarat att företagetär tillåtligt enligt vattenlagen. Anläggningskostnaderna beräknas till 110 milj. kr. i 1986år prisnivå. Kostnaderna avses bli fördelade mellan intressenterna iförhållande till erhållen nytta. andel av kostnaderna blir därmed50 milj. kr. beräknar att kostnaderna för innevarandebudgetår, 7 milj. kr., ryms inom nuvarande anslagsram. /88 beräknarVattenfall kostnaderna till 17 milj. kr. Möjligheterna att bygga nya kraftvärmeverk har undersöktstillsammans med KRAFTSAM och . I första hand kan utbyggnaderkomma i fråga i orter där behov av ny produktionskapacitet för värmeföreligger. Utbyggnadsbeslut försvåras av osäkerheten ombränslepriserna. målsättning är att bygga kraftvärme till år1995 med elproduktion om utbyggnad av hetvattencentraler kan undvikas på detta 22 sätt ochöverenskommelser om samverkan med kommuner kan träffas. Om nuvarande lågaoljepriser blir beslående torde utbyggnaden senareläggas. Vattenfallönskar samverka med berörda kommuner för atl genomföra kraft värmeverken. Dettakan ske antingen genom gemensamma bolag eller genom att svarar förhela utbyggnaden och levererar värme. Inriktningen från sida är attminska koslnaden för fjärrvärme-produktionen. Vattenfallsförslag till utbyggnadsplan för produktionsanläggningar framgår av tabell 6.1, Tabell 6.1 Utbyggnadsplan för produktionsanläggningar(milj. 1982/83:100 bil. 1982/83:100 bil. 1985/86:125 bil. 3 m. m. 1985/86:100 bil. 1985/86:100 bil. 1982/83:25 bil.7 Storadelar av stamnätet böriar uppnå en ålder som gör del nödvändigt med förnyelseroch ombyggnader. Omfattande arbeten pågår i stamnätet. Det största projektet ärombyggnaden av fem 220 kV-ledningar mellan och till två400 kV-ledningar. Vidare förbättras samkörningsmöjligheterna mellan de nordiskaländerna vilket har produktionsekonomisk betydelse. Samkörningsförbindelsernaär strategiskt betydelsefulla komplement till produktionssystemet. Del ställs allt större krav pä att nya och ombyggdakraftledningar ska få en miljömässigt acceptabel anpassning till omgivningen.Eftersom erfor- Prop. 1986/87:87 derliga samråd liksom koncessionsbehandlingarav denna orsak kan vara tidskrävande, krävs en långsiktig ulbyggnadsplaneringom anläggningarna ska kunna bli färdiga . Med denna bakgrund och med tankepå planerade förändringar av lagstiftningen gällande samhälletsmarkanvändnings-planering genomför tillsammans med andra störrekraftförelag ett omfattande informationsarbete med i första hand länsstyrelseroch kommuner som mottagare. Vid möten på varie länsstyrelse redovisas planeradeutbyggnader under den närmast kommande tioårsperioden av kraftledningar och transformatorstalioneri spänningsomrädel 50-400 kV. På detta sätt får länsstyrelserna och kommunernatidigt kännedom om kommande projekt och erforderligt samråd kan påbörjas . Under liden fram lill planerar atlersätta fem av dagens sex 220 kV-ledningar mellan och Mälardalenmed tvä 400 kV-ledningar. Efter vissa förberedande arbeten påböriades ombyggnadenav den förslå ledningen . Denna ledning med sträckningen Midskog-Morgårdshammar-Örebro- kommer atl tas i drift med spänning , Den andra ,ledningen Kilforsen-Stadsforsen-Västerås-Örebro, planeras komma i drift är1996. Även om utformningen av detta projekt i huvudsak ärklarlagd återstår många frågor att besvara. Etl betydande arbete har exempelvisnedlagts pä valet av ledningssträckor inom . För att bättretillgodose och kommunernas krav på anpassning till område avriksintresse för naturvården i bl.a. Ljusnans dalgång har andra ledningssträckningarän de ursprungligen tänkla bearbetats. När detta projekt är genomfört kommer det att finnasendast en 220 kV-ledning mellan och , Till denna ska allabefintliga transformatorstalioner och kraftstationer med uppspänningen 220 kVanslutas. kommer atl la initiativ till en översyn av strukturer förde regionala 130 kV-näi bl. a. i Bergslagen som ska få sin matning från detframlida stamnätet i området. Tanken är atl slamnälslransformeringarna skall fåen utformning och lokalisering så atl det totala markintränget minimeras ochden tekniska standarden vad gäller bl.a. driftsäkerhet förblir hög. Huvuddelen av stamnäisulbyggnaderna i föranslutning av och för förstärkning av matningen till Stor-Stockholmfärdigställdes när den s k Mälarkorsningen togs i drift. Vissadelsträckor, nämligen ledningarna Hamra-Grantorp och ,återstår emellertid. Dessa ledningar planeras att las i drift i slutet av år1987. Som en förberedelse för det planerade energikombinatet iNynäshamn projekterar en 220-kV ledning frän tillNynäshamn. Om energikombinatet genomförs kan ledningen tas i drift 1989.