prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — vilket är mer än dubbelt så mycket som inkomsterna netto på statsbudgeten.Utgifterna på inkomsttitlarna beräknas till . Den största differensenmellan brutto- och nettoredovisningen finns på inkomsttypen 1000 Skatter.Inkomsterna på huvudgruppen 1100 består till största delen av preliminärskatter(statlig och inkomstskatt m. m.). Utgifterna utgörs bl. a. avutbetalningar av kommunalskattemedel och överskjutande skatt. För huvudgrupp1100 beräknas bruttoinkomsterna öka med 6,mellan budgetåren 1986/87 och1987/88. Mellan samma budgetår ökar bruttoutgifterna ). Till följd avatt utgifterna under huvudgruppen 1100 ökar snabbare än mkomsterna, utvecklasnettot på inkomsthuvudgruppen endast med 2,. Inkomsterna påhuvudgruppen 1200 består i huvudsak av arbetsgivaravgifter. 1 den tabellariskabruttosammanställningen ingår säväl ATP-avgifter som de övrigaarbetsgivaravgifter som överförs tillfonderade medel utanför statsbudgeten. Utgifterna utgörs av utbetalningar till ATP-systemet och olika fonderingarinom den statliga sektorn. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgifternas andelav sjukförsäkringens kostnader. Bruttoinkomsterna för huvudgruppen 1200beräknas öka med 5,mellanbudgelåren 1986/87 och 1987/88. Bruttoinkomsterna påhuvudgruppen 1400 beräknas till 179.4miljarder kr. för /88 och bruttoutgifterna till . för samma år.Bruttoutgifterna utgör återbetalningar av mervärdeskatt. För /88beräknas bruttoinkomsterna på huvudgrupp 5200 bli ungefär lika stora sombruttoulgifterna. Nettot som tas upp på statsbudgeten är ca0,2 miljarder kr.Omföringar mellan huvudgrupperna 1200 och 5200 av de statligaarbetsgivaravgifterna liksom omföringar mellan huvudgrupperna 1100, 1200 och1300 av egenavgifter, förmögenhetsskatter etc. är exkluderade i tabell 2. r-~oo\r4vorovr*-.11 vD r- o Ol r- r- "v*-(o - \D r*l vC*'-D ri (1 Prop.1986/87: Bil. O'/ OOQOOOOO Ooioor- rrr-- OO ri o r \C » r* ovr-r-"n»/-ir-->sD OvoOOOOr*-iON O or*-i Ov r- TT so *n ~- r-\ ov 00 o O r* r 00 r 1 r~ Ov On tT OO Tt Ov (N vc> r- n \D r- O rJ 00 r~- Tj- 00 Ov o 't Ttw-ioovoor-Ot-n OOO oooooooo 0 o\ Ov r-l \o 00Tt r I Tt r- r", r 1------ oor-"r->/''Tt mr*-,xOOOOOOv-i TfOvOvvCrlvOvOO r- Ov ri Ov r~- 00 ir-, ot~n vc r-J r-i 1- c .;q .S c/) >,_ g o .c in o c « os u (/5 ---- (/, c Jr 3 J :JS >" I, c "" - , , 3 ö-a a . cd ca :i; OOO o o .ai c" E .D o i- - B £<: 1 O O () O O c 'OOC I m Tt i 1986/87: Bil. Sammanställning av beräkningsresultat för budgetåren 1986/87 och 1987/88(milj.kr.) Förändring 1986/87-1987/88 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 23308SS71 249628501 252344401 264607601 12263200 60410646 62634000 64091000 65657000 1566000 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse: - 695 000 2149000 2 149000 / /10 Fysiska personers skatt på 43346843 45166000 45863000 45168000 och rörelse: 1111 Fysiskapersoners skatt pä 43 346843 45 166000 45 863 000 45 168000 15 902287 15 902 287 - 377416 15 277000 17 426000 1120Juridiska personers skattpå inkomsi, realisaiionsvinsi och rörelse: 1121 Juridiska personers skattpå inkomst, realisationsvinst och rörelse I lOOOOO I lOOOOO 1130 OJördelharu skaller på inkomsi. realisationsvinst och rörelse: -3 564 580 40 305 000 -747000 9385 000 1 106000 1131 Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1200 Lagstadgade socialavgifter: 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Vu.\enutbildningsavgifl Övriga socialavgifter, netto Bidrag till förvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen Inkomster av arbelsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspek- Övriga inkomsiskalter: KupongskattUtskiftningsskatt och ersättningsskatt Bevillningsskatt Lotterivinstskatt 1300 Skatt på egendom: 1310 Skall på fast egendom: 1440 Överskott vid försäljning av varor med stalsnwnopol: 1441 AB Vin-& Spritcentralens inlevererade överskott 1442 Systembolaget AB:s inlevererade överskott 1450 Skall på Ijänsler: 1452 Skatt pä annonser och reklam 1454 Skatt på spel 1460 Skall på väginifik: 1470 Skatl på import: 1480 Övriga skatter på varor och tjänster: 1481 Övriga skatter på varor och tjänster 2000 Inkomster av statens verksamhet: 1986/87: 1985/86 1986/87 1986/87 1987/88 Förändring Utfall Statsbudget Prognos Pi 1986/87-1987/88 1330 ArvsskatI ocli gåvoskall: 1340 Övrig skall på egendom: 1342 Skatt på värdepapper 1400 Skatt på varor och tjänster: 1410 Allmänna försiiljningsskaller: 1430 Skall på specifika varor: 1425 Skatt pä spritdrycker 1426 Skall pä vin 1427 Skatt på malt- och 1429 Särskild avgift pä svavelhaltigt 1431 Särskild avgift tor oljeprodukter m. m. 1433 Skatt på videobandspelare 1434 Skatt pä viss elektrisk kraft 1435 Särskild avgift mot försurnini 29683450 34138108 32508893 26872087 -5636806 - 17,3 1986/87: 1985/86 1986/87 1986/87 1987/88 Förändring Utfall Statsbudget Prognos Pr 1986/1987-1987/88 2 486 000 - (46 92/ 2123 Inlevererat överskott av 2200 Överskott av statens fastig- 2210 Överskott av fastighets- 2211 Överskott av kriminalvårds- 2214 Överskott av byggnads- 2215 Överskott av generaltullstyrel 9769 264 -; 2320 Ränlor på naringslån: 2311 Räntor på lokaliseringslån 2313 Ränteinkomster på statens 2314 Ränteinkomster pä lån till Prop.1986/87: 100 Bil. 1985/86 1986/87 1986/87 1987/88 Förändring 1986/87-1987/88 Utfall Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 2316 Ränteinkomster på vattenkraftslån 2317 Ränteinkomster pä luftfartslån 2318 Ränteinkomster pä statens lån till denmindre skeppsfarten 2319 Ränteinkomster pä kraftledningslån 2322 Räntor på övriga näringslån,Kammarkollegiet 2323 Räntor på övriganäringslån,Lantbruksslyrelsen 2324 Räntor på televerketsstatslån 2325 Räntor pä postverketsstatslån 2330 Ränlor på bostadslån: 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande 2333 Ränteinkomster pä lån förbostadsförsörining för mindre bemedlade barnrika familjer 2334 Ränlor på övriga bostadslån.Bostadsstyrelsen 2340 Ränlor på studielån: 2341 Ränteinkomster på statenslän för universitetsstudier 2342 Ränteinkomster på allmänna studielån 2350 Räntor på energisparlån: 2351 Ränlor pä energisparlån 2360 Räntor på medel avsattalill pensioner: 2361 Ränteinkomster pä medelavsatta till folkpensionering 2370 Räntor på heredskapslagring: 2371 Räntor påberedskapslagring och förrådsanläggningar 2390 Övriga ränteinkomster: 2381 Ränteinkomster på läntill personal inom utrikesförvaltningen m. m, 2382 Ränteinkomster på lån till personal inombislåndsförvaltningen m. m. 2383 Ränteinkomster på statens bosättningslån 2384 Ränteinkomster på lån för kommunalamarkförvärv 2385 Ränteinkomster på län förstudentkårlokaler 2386 Ränteinkomster på lån för allmännasamlingslokaler 8345636 9 912 000 9600000 6 200000 -3 400000 300 -9005 - 35 773 480959 4809.59 28 000 540000 540 000 12 000 490000 490000 9 000 -370000 -370000 - 3 000 120000 - 120 000 7 000 -870000 - 1986/87:100 Bil. Förändring 1986/87-1987/88 2389 Ränteinkomster pälån för inventarier i vissa specialbosläder 2391 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering 2392 Räntor pä intressemedel 2394 Övriga ränteinkomster Ränteinkomster på det av 2410 Inkomsler nr slatensakiier: 2411 Inkomster av statensaktier Expeditionsavgifter Elevavgifter vid styrelsenför värdartjänst Tranksäkerhelsavgift Fyravgifter, farledsvaruavgifter 2535 2536 2537 2538 SkeppsmätningsavgifterFartygsinspektionsavgifter Avgifter för granskning av filmer och videogramAvgifter för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet Avgiftervid statens jordbruksnämnd Avgifter för statskontroll av krigsmaterialtillverkning avgifter vid bergsstaten vid patent- ochregistreringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m. fl. registerUtsökningsavgifter Avgifter vid statens planverk Vissa avgifter förregistrering av körkort och motorfordon Avgifter för statliga garantierLotteriavgifter Miljöskyddsavgift Miljöavgift på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel Täktavgift Avgifter vid Patientavgifter vidtandläkarutbildningen Skalleutjämningsavgift Avgifter i ärenden om lokalakabelsändningar Närradioavgifter 530 702 530 702 350000 2 500 6000 398931 2 500 7 000 443 000 2700 6400 44 069 200 600 137 250 133 475 -3 200 43 400 4 300 - 19920 109 500 10000 33 000 110 500 10000 33 000 18475 2 083 000 16490 -1350000 - 1985 - 733 000 3 770 2 686 1986/87: 1985/86 1986/87 1986/87 1987/88 Förändring Utfall Statsbudget Prognos P 1986/87-1987/88 2611 Inkomster vid kriminalvården 2612 Inkomster vid statens rätts- 2616 Försäljning av sjökort 2619 Inkomster vid riksantikvarie- 2624 Inkomster av uppbörd av 2625 Utförsäljning av beredskaps- 2700 Böter m.m.: 2800 Övriga inkomster av statens 2811 Övriga inkomster av statens 46682 75 750 229300 37282 6/000 2//000 13 549 30000 30000 3000 Inkomster av försåldegendom: 3100 Inkomster avförsålda byggnader och maskiner m. m.: 3110 Affärsverkensinkomster av försålda fastigheter och iniiskiner: 3113 Statens järnvägars inkomster av försåldafastigheter och maskiner 3114 inkomsterav försåldafastigheter och maskiner 3115 inkomster av försåldafastigheter och maskiner 3116 Statens vattenfallsverks inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 3117 inkomster av försåldafastigheter och maskiner 3120 Slalligs myndighetersinkomster av försålda byggnader och maskiner: 3121 Kriminalvårdsstyrelsensinkomster av försålda byggnader och maskiner 3122 inkomster av försålda byggnaderoch maskiner 3123 inkomsterav försåldabyggnader och maskiner 106100 - 582300 - 84,6 9400 14750 18300 12050 - 6 250 - 34.2 Prop.1986/87: 100 Bil. 1986/87 1987/88 Förändring 1986/87-1987/88 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 3124 Statskontorets inkomster av försåldadatorer m. m. 3125 inkomster av försåldabyggnader och maskiner 7990 7 300 10000 3126 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 134 50 50 -100,0 -100,0 -100,0 3200 Övriga inkomster av markförsäljning: 3211 Övriga inkomster avmarkförsäljning 3300 Övriga inkomster avförsåld egendom: 3311 Inkomster av statensgruvegendom 3312 Övriga inkomsterav försåld egendom 4000 Återbetalningav lån: 4100 Återbetalning av näringslån: 4110 Ålerhelalning avindustrilån: 4120 Ålerhelalning av jordbriikslån: 4122 Återbetalning av statens avdikningslån 4123 Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4130 Ålerhelalning av övriganäringslån: 4132 Återbetalning av luftfartslån 4133 Återbetalning av statens lån lill denmindre skeppsfarten 4134 Återbetalning av kraftledningslån 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriga riäringslän,kammarkollegiet 4137 Återbetalning av övriga näringslän.lantbruksstyrelsen 4138 Återbetalning av tidigare infriadestatliga garantier 4200 Återbetalning avbostadslån m.m.: 4211 Återbetalning av län tille_gnahem 4212 Återbetalning av län för bostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån förbostadsförsörining för mindre bemedlade barnrika familjer 658 450 600 600 bostadslån, 22 - - - 1986/87: Bil. Förändring 1986/87-1987/88 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 4300 Återbetalning av studielån: 4311 Återbetalning av statenslån tor universitetsstudier 4312 Återbetalning av allmänna studielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energisparlån 4500 Återbetalning av övriga lån: 4511 Återbetalning av lån tillpersonal inom utrikesförvaltningen m. m. 4512 Återbetalning av lån till personal inombistånds-förvaltningen m. m. 4513 Återbetalning av lån för kommunalamarkförvärv 4514 Återbetalning av län för studentkåriokaler 4515 Återbetalning av län för allmännasamlingslokaler 4516 Återbetalning av utgivna startlän ochbidrag 4517 .Återbetalning avu-landslån 4519 Återbetalning av statens bosättningslän 4521 Återbetalning av lån förinventarier i vissa specialbostäder 4525 Återbetalning av län för svenskaFN-slyrkor 4526 Återbetalning av övriga lån 5000 Kalkylmässiga inkomster: 5110 Affärsverkens avskrivningar: 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5116 Statens vattenfallsverks avskrivningar 5120 Avskrivningar påfasligheler: 5140 Övriga avskrivningar: 5143 Avskrivningar på ADB-utrustning 1 178 568 1 384040 I 395 29 40 35 35 100 -100.0 15900 - 61,2 -33,3 24 659 I 353 33 550 50 690 33 550 47 432 - 3 605 905 - 39 283 104 877 454 000 107 000 85 000 107 000 2 533 798 264354 264 354 2 395 000 284 994 284994 2 350000 -298200 298 200 - 45 000 20 706 20706 -100,0 1986/87: 100 Bil. 1985/86 1986/87 1986/87 1987/88 Förändring 1986/87-1987/88 Utfall Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 5144 Avskrivningar päförråds- anläggningar för ekonomiskt försvar 60295 57 603 56 251 55 355 - 896 - 1,6 5200 Statliga pensionsavgifter, netto: 796192 306000 169000 173000 4000 2,4 5211 Statliga pensionsavgifter, netto 796192 306000 169000 173000 4000 2,4 INKOMSTER 275098948 293189848 296214348 300291880 4077532 1,4 NorsiedtsTrycken, 1986 |g Överföring av anslagsmedel mellan budgetår samman fattning av RRV:s förslag och remissyttrandena BUaga 1.3 Prop.1986/87:100 Bil. Sammanställning av remissyttranden över rapporten (RRV Dnr 1985: 361) Överföring av anslagsmedelmellan budgetår - ett ramanslag med anslagssparande och anslagskredit I rapporten (RRV Dnr 1985: 361) Överföring avanslagsmedel mellan budgetår - ett ramanslag med anslagssparande ochanslagskredit förslår riks-revisionsverket bl. a. att ett system för överföringav medel mellan budgetår för främst förvaltningsanslag införs.Överföringsbeloppen, som benämns anslagssparande och anslagskredit, börredovisas och rapporteras inom ramen för den nuvarande anslagsredovisningen ochde rutiner som är knutna till den. Eftersomförvaltningsanslag inte utgör någon entydig eller lättavgränsbar kategori, föreslår RRV vidare att de anslag som skall medföra rätttill överföring identifieras genom en ny anslagsbeteckning. Beräkningen avöverföringsbelopp förutsätter att anslaget utgör en ram, som beräkningarna kanutgå ifrån. RRV föreslår därför att den nya anslagstypen benämns lainanslag. Under ramanslag får genomunderutnyttjande medel sparas för förbrukning under senare budgetår, resp.genom överskridande utnyttjas en kredit på nästkommnde budgetårs anslag. Omanslaget har överskridits, uppkommer en anslagski-edii och om det harunderutnyttjats uppkommer ett anslagssparande. Rätten att i form avöverföringsbelopp överskrida eller underutnyttja anslagen kan begränsas,exempelvis med en procentsats. Regeringen bör ha möjlighetatt mot ramanslaget låta redovisa merulgifter mol statsbudgeten. Dennamöjlighet förutsätts föras över till en myndighet endast efter beslut avregeringen i varje särskilt fall. Merulgifterna belastar inte myndighetenpåföljande år i form av anslagskredit, och redovisas skilt frånöverföringsbeloppet. Merutgifterna påverkar inte anslagsbeloppet, ramen. Detkan vidare inträffa att ramanslaget underutnyttjas med mer än det högstabelopp som får föras över vid en begränsning av anslagssparandet. Dennaöverskjutande del av underutnyttjandet utgör en besparing mot slalsbudgeten. Det under ramanslagetanvisade beloppet beräknas med hänsyn till pris-och löneförändringar pä sammasätt som sker i fråga om anslag till förvaltningskostnader. Det innebär attvid löneomräkningen under budgetarbetet i tas endast hänsyntill de löneavtal som är kända vid anslagsberäkningen. Löneomräkningenkompletteras genom en slutlig omi-äkning. Den slutliga omräkningen anpassastill den teknik för pris- och löneomräkning som tillämpas.Omräkningen är en del av anslagsanvisning. 1 motsats till övrigadelar av det anvisade ramanslaget är den slutliga omräkningen vid anvisningeninte känd till beloppet. Omräkningen skall därför anslagsvis redovisas i denredovisning av anslagsutfall, överföringsbelopp, merulgifter och besparingarsom skall lämnas till . RRV föreslår vidare att nuvarande anslagstyper, främstförslagsanslag Prop. 1986/87: 100 ochreservutionsunslag. bibehålls med oförändrade egenskaper. Deras B''- '-3huvudsakliga användningsområden bör vara regelstyrda utgifter (bidrag) resp. investeringar. De olikaanslagsbeteckningarnas innebörd bör regleras i en särskild förordning,som kan ingå i en samlad anslagsförordning. Om poster av olikatyp används under ett ramanslag, kan det medföra ett behov av merdetaljerad återredovisning till regering och riksdag än den som lämnas ipublikationen Statsbudgetens utfall. RRV anser emellertid att man bör undvikaposter med avvikande beteckningar under ramanslag. Härigenom skulle dennuvarande detaljeringsnivån i Statsbudgetens utfall vara tillräcklig. Behovetav att i vissa situationer överskrida anslagen eller utjämna fluktuationermellan budgetår, vilken tillgodoses genom förslagsvisa poster underförvallningsanslagen, skulle i slället täckasav den flexibilitet som överföringssystemet medlor. Bl.a.bör den nuvarande posten för lokalkostnader integreras i ramanslagen till myndigheternas förvaltningsulgifler. RRV föreslår atlsystemet med anslagssparande och anslagskredit prövas i enförsöksverksamhet, som inledningsvis begränsas till de myndigheter som ingår iförsöken med treåriga budgetramar. Under försöksverksamheten börmyndigheternas rätt till anslagssparande vara obegränsad, medan anslagskreditenförslagsvis begränsas till av den slutligt beräknade anslagsramen. Över detta förslag har följande myndigheter yttrat sig: Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, generaltullstyrelsen, ,slatens arbetsgivarverk, universitets-och högskoleämbetet, centralastudiestödsnämnden, lanlbruksstyrelsen, , statenslantmäteriverk, stfitens energiverk, statskontoret, ,statens löne- och pensionsverk, länsstyrelsernas organisationsnämnd,överstyrelsen för civil beredskap, , ,försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätten för ,försäkringsrätten för , försäkringsrätten för norra ,sprängämnesinspektionen och statens arbetsmarknadsnämnd. Universiteis- ochhögskoleämbetet har bifogat yttranden av i ,tekniska högskolan i , , ,i , i ,i , lekniska högskola, högskolan i , högskolan i och iUmeå. Remissinstansernasyttranden sammanfattas nedan under de huvudsakliga ämnesområden som har berörts. 1 Införande av ettöverföringssystem. Principiell lösning Prop.1986/87: 100 inom anslagssystemet viaen ny anslagstyp, ramanslag, med Bil. 1 huvudfrågan är remissopinionenentydig. Samtliga som yttrat sig tillstyr ker att ett överföringssystem införs. Den föreslagnaprinciplösningen tillstyrks av alla remissinstanser som uttalar sig ifrågan. Flera yttrar sig mycket positivt och menar att kombinationen av spar-och kreditmöjligheter skulle underlätta för myndigheterna att hanteraoförutsedda tluktuationer i verksamhelen. Det framhålls också alt sysiemelskulle kunna förenkla den ofta detaljerade anslagsbevakning som för närvarandesker kring budgetårsskiflena. Flera myndigheler anför att den ökadeflexibiliteten i anslagshanteringen skulle möjliggöra smärre investeringar avralionaliseringskaraktär utan atl detta skulle kräva omfattandeomprioriteringar i den löpande verksamheten. Några invändningar motsystemets grundläggande delar framförs över huvud taget inte. Byggnadsslyrelsenargumenterar för alt deras nuvarande modell lor finansiering av driftkostnader"ulanför anslagssystemel" skall bibehållas. Eftersom byggnadsstyrelsensdriftkostnader finansieras via uppdragsmodell, dvs. helt utananslagsmedel, anser styrelsen att anslagstypen ramanslag inle är tillämplig på byggnadsstyrelsensverksamhet. 2 Styrning och begränsning avöverföringsmöjligheterna Vad anslagssparande beträffar har ingenmyndighet några direkta invändningar mot att det görs obegränsat. Nägrapåpekar dock alt del faktiska utrymmet för sparande är så ringa att det förderas del vore tillräckligt med en snäv spargräns. Två myndigheter, Stockholmsuniversitet och försäkringsrätten för , pekar dock på enhypotetisk risk för negativa incitamenlseffekter av ett obegränsal sparande;nämligen om en myndighet skulle ackumulera så stort sparbelopp att regeringenskulle se sig föranläten alt dra in det som besparing på statsbudgeten. Förslaget att begränsaanslagskrediten tillstyrks i slort avremissinstanserna. Lantbruksstyrelsen förordar en generellt obegränsad kreditmed möjligheter för regeringen att justera kreditutnyttjandet vid den årligabudgetbehandlingen medan statskontoret menar att kreditgränsen bör sältas vid10%. Övriga myndigheter accepterar RRV:s förslag, dvs. en preliminärkreditgräns vid av anslagsramen. Vad avser möjligheten allstyra kreditutnyltjandel via en räntefaktor, vilket RRV avvisar, i vart fall påkort sikl, anser statistiskacenlralbyrån alt frågan inte helt skall avskrivas. Särskilt i myndigheter medsåväl anslags- som uppdragsverksamhel vore del naturligt med enhetliga villkorför betalningsströmmarna. anser att anslagssparande börräntekompenseras som ersättning för utebliven pris- och löneomräkning. Iövrigt berörs inte frågan av remissinstanserna. 3 Kompensation för avtalsenliga lönemerutgifter Prop.1986/87: 100 I RRV:s rapport påpekas att överföringssystemet i sigöppnar möjligheter lill andra metoder för lönebudgetering än de somtillämpas . Bl.a. framhållsatl en övergång till definitiva ramanslag skulle eliminera behovetav slutlig omräkning av ramarna. Några myndigheter, bl.a.generaltullstyrelsen och , uttrycker oro för atl en metod för lönebudgetering ochlönekompensation skulle komma attutformas så att myndigheternas reala resurser minskades. Lantbruksstyrelsen och statens energiverk framhåller att enlöpande och tidig rapportering av löneavtalens beräknadekonsekvenser och kompensationens storlek skulle underlätta myndigheternasplanering och budgetbevakning. förordar alt man utreder möjligheterna att gå över lill altanvisa definitiva ramanslag. 4 behandling i ettöverföringssystem Flertalet remissinstanser tillstyrker RRV.s förslag, dvs.att integrera lokalkoslnaderna i ramanslagen för förvaltningsulgifler. Fleramyndigheler gör dock förbehållet atl ramanslaget inte skall få belastas med icke budgeterade hyreshöjningar och att myndigheternabör få reella möjligheter alt påverka sin egen lokalanvändning och hyresnivå. "Befogenhet och ansvar måste följas åt" (). Generaltullstyrelsenär direkt negativ lill RRV:s förslag, bl. a. med hänvisning till att man själv direktförhyr lokaler för vilkahyresnivån förväntas stiga kraftigt. Byggnadsstyrelsenanser för sindel atl fortsatta överväganden kring lokalkostnaderna i myndighelernas budgel bör skesamordnat med behandlingen av lokalförsörjningsulredningen i regeringskansliel liksommed pågåendearbete i arbetsgruppen för översyn av lokalkoslnaderna i myndigheternas budget m. m. Med etl undantag tillstyrker samtliga remissinstanser somhar yttrat sig i denna frågaatl en försöksverksamhel inleds, i stort med den inrikining som RRV har angett. anser nämligen, med hänvisning till de godaerfarenhelerna av överföringssystemet inom försvaret, att det system som RRV föreslagit kan införas utan föregåendeförsöksverksamhet. Tio myndigheteruttrycker sin önskan att få delta i försöksverksamheten, nämligen:Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut, universitets- ochhögskoleämbetet, statens lantmäteriverk, slatens energiverk, statistiskacentralbyrån, statens löne- och pensionsverk, överstyrelsen för civil beredskap,, försäkringsrätten för och sprängämnesinspektionen. NorstedtsTryckeri, 1986 4 Bilaga1.4 Den statsfinansiella utvecklingen Prop.1986/87: 100 Bil. o »/> c t/: CtO o I/) f* OO "/"i l/l r- - lO V". r- "/"i r*-, - r*-, -N p r*-i r *s rj slag' rIiga = m E 5 " 1- "a > = "= S --a :ji j: 1- -*' "u "? ra 1 I Qi. I 1986/87. Bilaga1.4 Den statstlnansiella utvecklingen 1986/87:100 Bii. r- o n Os Cl a\ o o r- >o r- Tf Tf so r-- "i Tf so Tf r-l ri Tf sD os sO " (N O r*". Tt O f* m r*-i \D l Tf h-s r*-| u-, i/n r- m r- r-t sO 1-1 \o r-- oo vo 00 r O r) CJ r r-J v O 00 sO nO oo Tf Tt o m m - rr -rf r-i r r* Tt m vi m r*-i m Cl r- C> o CJ r sO »''1 (-n so Tf fN OC sC OO -H rI sD 00 - tvn os r u-j Cl CJ I/-I sO o '' Tf - Cl r* u-1 cj o r os c- o OO Tf iO\ Tf i/i" Tt r*-i fD Os 00 sD "- Tf c r- OO \c so r-i a m oo O r-- in -o os r -o Tf Osc- ri Tf o CJ r*-i r-~----------- Tt sTi i~i -rf t\ Os r------------ >/ Tf (-*-( rsl OOO Cl o C~ Tf 't rf sO OO o r-) os CI Tf so so o r . r-- Tf - U-J Tf ----- OOOOOOO o o r*-i t\ Tf \£) c- 00OO C- t\ Tf r Os OOOOOOO oo --. Tt O Os Un C- r sO OO \C