prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — ' US = iSiockholm, KTH = tekniska högskolan i , UU=uni-versitetet i ,HE/V = högskolan i /, HF/B=högskolan i /Boriänge, HG/S = högskolan iGävle/, HÖ = högskolan i , ULi=universitetet i ,HJ==högskolan i , UL=universitetet i , HH=högskolan i , HK= högskolan i , HV=högskolan i , UG = i , , HB = högskolan i , HS = högskolan i ,HS/H = högskolan i / ,HKs = högskolan i , HS=högskolan i , UUm=universi-tetet iUmeå, HLu = högskolan i . Npl = nybörjarplatser. * Ap=årssludieplalser, ' BP=budgelproposition, " TB = tilläggsbudgel, 1. enallmän utbildningslinje, kemisllinjen, 160 poäng, inrättas den Ijuli 1987samfidigl som kemistlinjen, 120 poäng, läggs ner, 2. enallmän utbildningslinje, verksladsingenjörslinjen, 80 poäng, inrättas den Ijuli1987, 3. enallmän utbildningslinje, företagsingenjörslinjen, 100 poäng, inrättas den 1juli 1987, 4. planeringsramarfastställs i enlighet med UHÄ:s förslag ovan, 5. underetl reservationsanslag D 8. Utbildning för tekniska yrken för budgetåret1987/88 anvisas . med ovan angiven fördelning på anslagsposler. Konsekvenser av tidigare beslul in. När jag har beräknat medelsbehovet till följd avförändringar av antalet nybörjarplatser på tre- och fyraåriga linjer budgelåren1984/85 1986/87 harjaganvänt den beräkningsmodell avseende kostnaderna per utbild- /87: 100ningsplats som har tillämpats under senare är. När del gäller konsekvenser Bii.10 av lidigare beslutad ökning av anlaletnybörjarplatser i yrkesteknisk högskoleulbildning (YTH) och övrig kortareteknisk utbildning har jag följl universiteis-och högskoleämbetets (UHÄ) förslag. Jag har härutöver beräknat särskilda medel för fortsatt genomförandeav brandingenjörslinjen (+1 182 000kr.). I beloppet ingär även vissa planeringsmedel av engångskaraktär. I denna senare fråga harjag samrått medstatsrådet . Jag räknar med atldet skall vara möjligt att bedriva en fortsatt rationalisering inomhögskolans administrativa verksamhet. Jag har härför beräknat en minskning av della anslag med734000 kr. Med anledning av och regeringens beslul (prop.1985/86: 100 bil. 10, UbU 21, rskr 269) har flera ålgärder vidtagits för alt höjakvaliteten i civilingenjörsutbildningen. Dessa avser dels en resursförslärkningmed sammanlagi41 milj. kr., dels en omklassificering av utbildningen frän 160 till 180 poängbl.a. för att möjliggöra en lugnare sludielakt och därmed ökad examination.Vidare har anslaget till utrustning tillfälligl förstärkts med 39 milj. kr. UHÄ har tillsatt enarbetsgrupp för att undersöka hur civilingenjörsutbildningenytteriigare kan förbättras. I sin rapport (1986:34) "Civilingenjörsutbildningen utur krisen" har arbetsgruppen lagt fram ett stort antal förslag. Flertalelförslag rör åtgärder som beslutas av högskoleenhelerna själva, inte minstpå linjenämnds- och institutionsnivå. UHÄ har ännu inle lagit ställning till rapporten. För egen del ser jagpositivt pä arbete av det slag som arbetsgruppen bedrivit dä det kan utgöra ett led iatt förbättra civilingenjörsutbildningen ytteriigare. I den mån UHÄ:s ställningstagande kommeratt kräva beslut av regering och riksdag avser jag alt återkomma i frågan. I åretsanslagsframslällning föreslär UHÄ att resurserna för civilingenjörsutbildningenräknas upp med 4 milj. kr. Mot bakgrund av de Slorasatsningar som redan har genomförts och med hänsyn tiUdel slalsfinansiella läget kan jaginle biträda UHÄ:s förslag. Vad gäller medel till utrustning för civilingenjörsutbildningen avserjag atl återkomma under anslaget 1 3.Inredning och ulrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. UHÄ anser attutbyggnaden av civiUngenjörsutbiidningen nu mäste ske i en belydligllångsammare takt . Den period av konsolidering som har /87 bör fortsätta även nästa budgetår. UHÄ:s förslag till ökaddimensionering är begränsai lill dels en mindre ulbyggnad avdaia/elektronikområdel vid tekniska högskolan i (KTH) och universiteteti , dels till en marginell ökning pä totall 35 nybörjarplatser påmaskintekniklinjen vid tvä högskoleenheler. UHÄ föreslår dessutom atl industriellekonomi-linjen lokaliseras lillhögskolan i Vidare anser UHÄ atl den tvååriga ingenjörsutbildningenbör ökas 233 med ca 100 nybörjarplatser och YTH med 75. Förnäsiabudgelår räknarjag med en ökning av civilingenjörsutbildning- /87: 100 en med 85nybörjarplatser. Jag kommer i det följande även all förorda en Bil. 10 ökningav anlalet nybörjarplatser i ivåårig ingenjörsutbildning (+60) och i YTH ( +30). Mina förslag tillplaneringsramar redovisar jag i det följande. Därvid anges planeringsram perlinje och högskoleenheler (a) eller per grupp av Unjer och högskoleenhet tillsammansmed beräkningsunderlaget i form av beräknad antagning per linje ochhögskoleenhet inom parenies (b). Jag går över tillfrågor som rör vissa ulbildningslinjer och utbildningsområden. Först vill jagdock särskilt hänvisa till vad jag har anfört i inledningen rörande regionalutveckling. Pä grundval av vad jag framhöll i prop. 1985/86:100 bil. fO (UbU 21, rskr. 269) har regeringen uppdragil åt UHÄ att lägga framförslag till en långsiktig samladplanering av de matematisk-naturvetenskapliga utbildningarna. Denna skall byggapå en bedömning av arbetsmarknadens långsiktiga behov, nuvaranderesursutnyttjande, konsekvenser för forskningen på resp. område osv. Enligtuppdraget bör UHÄ särskilt pröva del förväntade behovet av matematiskutbildning i förhållande till behovet av dataveten-skapUg utbildning. Iplaneringsunderlaget bör också ingå en belysning av förväntade möjligheter attpä sikt rekrytera studerande till utbildningen och att föreslå ålgärder som kanleda lill en förbättrad examination. UHÄ kommer alt redovisa uppdraget isamband med anslagsframställningen för budgetårel 1988/89. 1 avvaktan på att UHÄ:ssamlade förslag föreligger, ärjag inte heller i är beredd all ta ställning tillfrågan om inrättande av en ny kemistlinje om 160 poäng eller förläggning avdatavetenskapliga linjen tillGöteborg. UHÄ har föreslagil attell mindre antal nybörjarplatser omfördelas inom den naturvetenskapligautbildningen vid universiteten i och . Enligt min uppfattningkan del finnas skäl atl t.ex. minskaplaneringsramen på geovetariinjen och atl öka pä fysikerlinjen. Jag vill erinraom alt de berörda universiteten har möjlighel att, inom ramen för gällandeplaneringssystem, själva genomföra förändringar av angivei slag. Yrkeshygienikerlinjen, som omfattar 60 poäng,inätlades den . Ulbildningen har hafl 25 nybörjarplatser och ärföriagd till . För tillträde till linjen krävs genomgången kemistlinjeeller kemiiekniklinje. Mot bakgrund av det storaanlalet outnyttjade platser beslöl (prop. 1985/86:100, bil. 10, UbU 21,rskr. 269) att det inle skulle göras någon antagning till yrkeshygienikerlinjen budgeiårei 1986/87. Linjens re kryteringsproblem beror bl.a. på att arbetsmarknaden för kemister och kemitekniker är mycket god. Härtill kan läggas den nägot osäkra tillgängen på tjänster för särskilt utbildade yrkeshygieniker. Regeringen har därför i maj 1986uppdragit åt UHÄ att undersöka om /87: 100 behovet avyrkeshygienisk utbildning kan tillgodoses på ett annal sätt än Bil. 10 detnuvarande, t. ex. genom korlare kurser. Därvid skulle UHÄ prövaförulsällningarna för att samordna vissa delar av den yrkeshygieniska ulbildningen med evenluell utbildning förskyddsingenjörer. Arbelel skulle ske i samråd medarbelarskyddsstyrelsen. UHÄ har redovisaluppdragel . Enligt UHÄ bör yrkes-hygienikerutbildningenorganiseras i block och bedrivas som distansundervisning på halvtid. I ulbildningenbör enligt UHÄ även ingå styrd praktik under arbelarskyddssiyrelsens ansvar. Vad gäller fråganom samordning med skyddsingenjörsutbildningen avser UHÄ atl återkomma. Arbetarskyddsstyrelsen är inte beredd atl ställasig bakom förslaget. För egen del anserjag att det finns ett klart behov av yrkeshygienisk utbildning. Erfarenheternaav linjen har dock visal att det inle är realistiskt med en längpåbyggnadsulbildning för personer som är starkt efterfrågade pä arbeismarknaden.Jag anser därför all yrkeshygienikerlinjen bör upphöra som allmänpåbyggnadslinje fr. o. m. näsla budgetär (-. Yrkeshygieniskutbildning bör istället anordnas i form av avslutande inriktningar päkemilekniklinjen och kemisllinjen. Utbildningen bör organiseras så altden även stär öppen för redan yrkesverksamma personer inom arbetsmiljöområdet. finnsca fem sluderande i ulbildningen. Samtliga dessa avser inte atl gä igenom hela linjen.Nästa budgetår räknar jag med atl ca tio sluderande kommer atl påbörja yrkeshygieniskutbildning vid universiteteti . Jag beräknar medel för kostnaderna härför med . Jag harsamrått med statsrådet i denna fråga. Vid högskolan i pägår en verksamhel med antagning till maskintekniklinjen avstuderande från gymnasieskolans treåriga samhällsvetenskapliga och ekonomiskalinjer lill en ettårig förberedande utbildning. Syftet är all med del säkallade tekniska basåret, åstadkomma en breddad rekryteringsbas förcivilingenjörsutbildning. Formellt ingår basåret i planeringsramen för maskintekniklinjen. Även högskolan iGävle/har numera en förberedande utbildning av molsvarandeslag. Ulbildningen där är knuten till dataingenjörslinjen och finansieras med de särskildamedel som har anvisals förinsatser i Bergslagen. UHÄ föreslår nu atlulbildningen vid högskolan i får ytteriigare 25 nybörjarplatser.Enligt UHÄ bör basåret prövas pä fler lekniska högskolor. Det bör ävenbreddas till all omfatta sluderande från l.ex. ireårig humanistisk linje igymnasieskolan. Erfarenhelerna avdel tekniska basårel är goda. a. fyller det en viklig funktionnär det gäller att rekrytera flickor civilingenjörsutbildning. Jag biträder därför UHÄ:s förslag om en ökning av planeringsramen på ma skintekniklinjenvid högskolan i ( + ). Jag avser att åter komma tillregeringen i fråga om ytterligare spridning av lekniskl basår. Planeringsramar för sektom för utbildning förtekniska yrken budgeiårei 1987/88 Prop1986/87: 100 Bil. Viss leknisk utbildning (a-linjer) Arkitektlinjen, 180 p 60' Lantmäterilinjen, 180 p 90' Miljö- och hälsoskydds- Unjen, 120 p Väg- och vaiienbygg nadslinjen, 180 p 100' Viss civilingenjörs utbildning (b-linjer) Datatekniklinjen, 180 p 90' Eleklroiekniklinjen, 180 p 235' Farkosttekniklinjen, 180p 90' Geoteknologilinjen, 180 p Industriell arbetsmiljölinjen, 180 pIndustriell ekonomilinjen, 180 p Kemitekniklinjen, 180 p 120' Maskinteknik linjen, 180 p 280' Materialtekniklinjen, 180 p 90' Samhällsbyggnads tekniklinjen, 180 p Teknisk fysik-linjen, 180 p 120' 120 Teknisk fysik- och elektroteknik-linjen, 180 p Ingenjörsutbildning (b-linjer) Brandingenjörslinjen, 100 p Data- och elektroniklinjen, 80 p Dataingenjörslinjen, 80 p Driflingenjörslinjen, 80 p 30' Sjöingenjörslinjen, 40 p TextilingenjörsUnjen,80 p Verksladsingenjörslinjen, 80 p Teknikerutbildning (b-linjer) DrifUeknikeriinjen, 80 p 60' Maskinleknikerlinjen, 80 p Produktionsteknikerlinjen, 80 p Textil- ocii konfeklions-lekniklinjen, 80 p /87: 100 Bil. Sunds- Summa vall/ Vissteknisk utbildning (a-linjer) ArkitekUinjen, 180 p Lantmäterilinjen, 180 pMiljö- och hälsoskyddslinjen, 120 p Väg- och vattenbyggnadslinjen, 180 p Viss civUingenjörsulbUdning (b-linjer)Datatekniklinjen, 180 p Elektrotekniklinjen, 180 p Geoteknologilinjen, 180 p Industriellarbetsmiljö-linjen, 180 p Industriell ekonomilinjen, I80p Kemilekniklinjen,180 p Maskinlekniklinjen, 180 p Materialtekniklinjen, 180 p Samhällsbyggnadstekniklinjen, 180 p Tekniskfysik-linjen, 180 p Teknisk fysik- och elektroteknik-linjen, 180 p Ingenjörsutbildning (b-linjer) Brandingenjörslinjen, 100 p Dala- ochelektroniklinjen, 80 p Dataingenjörslinjen, 80 p Driftingenjörslinjen,80 p Sjöingenjörslinjen, 40 p TextilingenjörsUnjen, 80 pVerksladsingenjörslinjen. Teknikerulbildning (b-linjer) Driftleknikeriinjen, 80 p Maskinleknikerlinjen,80 p Produktionstekniker-linjen, 80 p Textil- och konfekiions-tekniklinjen, 80 p 30 55 30 54 120' 250' 60' 100' 60' 30' 15' 90' 45' Prop1986/87: 100 Bil. Utbild ningsiinjc/poang Yrkesleknisk utbddning YTH (b-linjer)'' Byggnadsindustri- linjen, 60 p 30' Eleklronikinduslri- linjen,60p 30 Grafisk industri-linjen, 60 p 30' Livsmedelsindustrilinjen, 60 p Pappers- och pappers-masseindustrilinjen, 60 pPlast- och gummiindu- slrilinjen, 60 p O Processindustrilinjen, 60 p linjen, 60 p 30 Slälindustrilinjen, 60 p 30 Sågverksindustrilinjen, 60 p Textil- ocii konfektions-industrihnjen, 60 p Träinduslrilinjen, 60 p 30 Underhållstekniker- linjen, 60 p Verkstadsinduslri linjen, 60 p 30''' 30 30 30 Summa 90 30 60 30 30 60 Nautisk utbildning (b-linjer) Radiokommunikationslinjen, 60 p Sjökaptenslinjen, 40 p Styrmanslinjen, 80 p Matematisk-naturveten-skaplig utbildning(b-linjer) Biologlinjen, 120 p 60" 68 18 Biotekniiilinjen, 40 p 12 linjen, 160 p 60 30 Fiskevårdslinjen, 80 p Fysikeriinjen, 120 p 30 43 12 Geovetariinjen, 120 p 27' 40 Kemistlinjen, 120 p 72 48 18 Matematikerlinjen, 120 p 60" 55 20 Summa 249 326 98 Summa a- och b-linjer 1704 446 120 90 90 30 766 60 /87: Bil. / Halm- stad mar Yrkeslekniskutbildning YTH (h-Unjer)' Byggnadsindustrilinjen, 60 pElektronikindustri-linjen, 60 p Fordonstekniklinjen, 60 p Grafisk industri-linjen, 60 p Livsmedelsindustrilinjen, 60 p Pappers- och pappers-masseindustrilinjen. 60 pPlast- och gummiindu-strilinjen, 60 p Processinduslrilinjen, 60 p Styr- och reglerteknik-linjen, 60 p Stålinduslrilinjen, 60 p Sågverksindustrilinjen,60 p Textil- och konfektions-industrilinjen, 60 pTräinduslrilinjen, 60 p U nderhållslekniker-linjen, 60 pVerkstadsindustri-linjen, 60 p Nautisk utbildning (b-linjer) Radiokommunikations-linjen, 60 p Sjökaptenslinjen, 40 p Styrmanslinjen, 80 p Matematisk-nalurvelenskaplig utbildning(b-linjer) Biologlinjen, 120 p Biotekniklinjen, 40 pDalavelenskapliga linjen, 160 p Fiskevärdslinjen, 80 p Fysikerlinjen, 120 pGeovetariinjen, I2Öp Kemistlinjen, 120 p Malematikeriinjen, 120 p Summa a- och b-linjer 35 20 35 40 30' O 60 30 30 O""26"" 20*40"" 188 1572 90 90 O 30 30 30 ' Tekniska högskolan i . AntagningtJl flertalet linjer sker var tredje termin. nyböijarplalserbudgeiåjet 1987/88. Utbildning inom bioteknikområdet /87: 100 Universiieiei i Uppsalahar föreslagil att en civilingenjörslinje med bio- '''' lekniskinrikining inrättas. UHÄ pekar på all behovetav utbildning och forskning inom del biolekniska områdel har utretts av UHÄ(1983:6). På förslag av denna utredning har påbyggnadslinjenbiolekniklinjen inräiials och förlagts lill universiteten i . Nyss nämnda utredningkonstaterade atl del finns behov av kemitekniker med bioleknisk inrikiningsaml all utbildningen vid kemitekniklinjens bioleknikinriklning ärliilfredsslällande. Av UHÄ:s ulredning av kemi och kemiteknik (UHÄ-rapport1984: 20) framgår atl den lolala dimensioneringen av kemilekniklinjen i landelär lämpligl avvägd. Mol denna bakgrund villUHÄ inle utan mer ingående analys föreslå atl en ny civilingenjörslinje medinrikining mol bioteknik inrättas. Jag delar denna uppfallning. Liksom UHÄanser jag emellertid all del kan finnas behov av ytterligare någon nyinriktning inom del biolekniska områdel. Sedan UHÄ har analyseraterfarenhelerna av de nuvarande utbildningarna och närmare utrett behovet avevenluell ytterligare utbildning på områdel avser jag att återkomma tillregeringen i frågan. Utbildning inom data- och dektronikområdet 1985/86: 100 (bil. 10, s. 222) framhölljag angelägenhelen av all kompetensuppbyggnaden fortsälter inom data- och eleklronikområdeloch alt jag därför såg mycket positivt på de inilialiv som har lagils frånnäringsliv och myndigheler för alt i samverkan skapa centra för detla ändamål.Jag tänkte i del sammanhanget särskilt på elektronikcenlrum i resp. . När del gäller Kistauttalade jag atl del borde finnas goda möjligheter all anordna bl. a. delar avcivilingenjörsutbildning där . Den fortsalla planeringen skulledärför inriklas på all dalatekniklinjen vid KTH får yllerligare 30nybörjarplatser budgetårel 1987/88. Uppbyggnaden avelektronikcenlrum i fortgår planenligl. kommer en lokallinje från KTH all lokaliseras dit och under hösllerminen 1988 beräknas delarav civilingenjörsutbildningen kunna förläggas dil. Planeringen bedrivs isamarbete med förelrädare förde industrier inom informalionsleknologiområdetsom finns i Kisla. Jag har goda förhoppningar att bl. a. utrustningsfrågornaskall kunna lösas i samverkan med berörda industrier. 1 enlighel med minaullalanden i nämnda prop. harjag beräknai medel för en ökning avdalatekniklinjen vid KTH med 30 nybörjarplatser nästa budgelår. Vad gäller Lundredovisade jag det förslag lill salsning på mikroelek-tronisk forskning,utbildning och induslriell förnyelse i som i harlagl frarn. Syftet med förslagel är bl.a.alt åstadkomma både en kraftig ökning av antalet nybörjarplatser icivilingenjörsutbildningen och nya påbyggnadsutbildningar inom ett antalhögteknologiska områden för nyutexaminerade eller redanyrkesverksamma civilingenjö- handelskammare haraklivt deltagit i .utarbetandet av förslaget. /87: 100 Handelskammarenhar därvid framhållil att om' riksdag och regering med- Bii. 10 verkar lill ettsnabbt genomförande av programförslaget linns del anledning anta all en del avkosinaderna skall kunna finansieras genom insalser från näringslivels sida, t.ex. genom att förnyelsefonderna utnyttjas. handelskammare har förklaratsig beredd all bland sina medlemsförelag med kraft verka för att företagenbeaklar den stora betydelse för induslriell förnyelse i som endelfinansiering av förslagel skulle få. För all del försia slegeti programmet skulle underlättas och påskyndas förordade jag i prop. 1985/86:125 med förslag om lilläggsbudgel 111 lill Slalsbudgeten budgeiårei 1985/86(UbU 21. rskr. 269) allelektrotekniklinjen vid universiieiei i skulle få yllerligare 30nybörjarplatser /87. Vidare skulle några av de föreslagnapåbyggnadsulbildningarna liksom påbyggnadsulbildning inom områdel maskinteknikkomma lill stånd /87. En förutsättning för att öka kapaciteteni civilingenjörsutbildningen och påbyggnadsulbildningen skulle vara all delskånska näringslivet bidrar till utrustningskostnaderna. Den del avmikroeleklronikprogrammel som har fattat beslut om höslen 1986 kräverenligt i ca 16 milj. kr. Trols altuniversitetet och handelskammare lagl ner ett stort arbete för all fådel skånska näringslivet all bidra lill utrustningskostnaderna har dessaansträngningar lyckais endast delvis. 30 sluderande yllerligare icivilingenjörsutbildningen har ändå anlagits höslen 1986. Jag beklagar atl del intehar varil möjligt all få del slöd från industrin som förutsattes tidigare. Motbakgrund av det stora utbildningsbehovet inom dala- och eleklronikområdelanserjag del ändå rimligl all hålla en hög anlagningskapacilel påeleklroiekniklinjen vid i . Jag förordar därför all anlaletnyböijarplalser på linjen skall ligga kvar på nuvarande nivå lills vidare.Behovel av utrustning får i möjligaste mån tillgodoses inom de anslag somdisponeras för ändamålet. 1 samband med atldataingenjörslinjen och data- och elektroniklinjen inrättades den I juli 1986föriades den sisinämnda linjen lillhögskolan i med 30 nybörjarplatser. Högskolan har funnil alldataingenjörslinjen bäitre stämmer överens med den utbildning som faklisklges. Man önskar därför ersälla sin nuvarande linje med dataingenjörslinjen. högskolan i har föreslagil alt industriell ekonomi-linjen förläggstill resp. högskoleenhel. Enligt UHÄ börinduslriell ekonomi-linjen anordnas på ytterligare en ort. Ulbildningen börkompleltera de nuvarande utbildningarna i och geografisktoch profilmässigl och inriktas mol del Verkstadstekniska ochanläggningstekniska områdel. 16 1986/87. Rättelse: S. 252 och 253 Står: Planeringsram---------- .Nya siffror S, 256 rad 10 nedifrån Står: 1988/89.Rätlat till 1987/88, bör därför förläggas till högskolan i därulbildningen är i överensläm- /87: 100 melse med högskolans profiloch erforderlig forskningsöverbyggnad finns. Jag anser UHÄ:s bedömningvara riklig. Jag bilräder därför UHÄ:s förslag all förlägga linjen lillhögskolan i nästa budgetår. Antalet nybörjarplatser bör vara 30. UHÄ har föreslagil alt maskinlekniklinjen vidChalmers tekniska högskola (CTH) får ytterligare tio nybörjarplatser nästabudgelår för all en inriktning i industriell aulomatisering skall kunna komma till slånd. Jag kan inte bilräda förslagetav stalsfinansiella skäl. Vad gäller en ökning avanlalel nybörjarplatser på maskintekniklinjen vid högskolan i hänvisarjag lill vad jag har anfört i samband med frågan om lekniskl basår. Utbildning inom del maieriallekniska områdel Som jag har beröri iinledningen under avsnillet Regional uteckling startade höslen 1986 två lokalaulbildningslinjer inom malerialleknikområ-det vid högskolorna i /Sandvikenoch /. Utbildningarna ingår i projektet . Från nämnda högskoleenheter, i och frånregionstyrelsen för högskoleregion föreligger nu förslag om all gåvidare med anordnande av civilingenjörsutbildning. Förslaget innefatlar bl.a. anordnande av malerialtekniklinjenvid i med den avslutande delen av utbildningen förlagdlill högskolorna i /och eventuellt /. Denavslulande delen av civilingenjörsutbildningen föreslås bli samordnad med denuvarande lokala utbildningslinjerna. Driftkostnaderna för 30nybörjarplatser har beräknals lill ca5 milj. kr. i elt fortvarighelstillstånd. Härtill kommer kostnader förplanering och ulrustning med ca 6,3 milj. kr. Kostnadsberäkningen omfallarendast alternativet Uppsala- /. Om även /skallingå krävs enligt UHÄ en annan dimensionering och ytterligare utrustnings-ochplaneringsmedel. Malerialtekniklinjenfinns endasl vid KTH. Under lång lid har linjen haft enolillfredsslällande rekrytering och framtiden är osäker. UHÄ framhåller altdenna linje tillsammans med geoleknologilinjen hör till dem som har svårast allrekrylera sluderande. För egen del anserjag detvärdefullt om den maieriallekniska utbildning en som bedrivs i Bergslagen kunde kompletteras med en civilingenjörs utbildning där. Del förslag om samverkan mellan högskoleenheter som föreligger bör bearbetas ytteriigare. Jag föreslår mol denna bakgrund all civilingenjörsutbildning med malerialleknisk inrikining byggs ut vid uni versitetet i först . Efler samråd med statsrådet räknar jag med all kosinaderna för ulbildningen inledningsvis skall beslridas med regionalpolitiska medel i anslulning till insatserna i Bergslagen. Jag anser del också angeläget all, som elt komplemenl lill en 242 civilingenjörsutbildning vid iUppsala, också överväga möj- /87: 100 ligheien av all förlägganågra av de mera lillämpade delarna av malerialtek- Bil. 10 niklinjen vidKTH lill högskolorna i /och /Boriänge. har föreslagit all lekniskfysiklinje förläggs lill i istället för den fysikerlinjesom anordnas där . Den nya utbildningen skall enligtuniversitetet bygga på den kompetens som i huvudsak finns i , Den avserall ge en bas för verksamhet i gränsområdet mellan fysik, kemi och den modernamolekylärbiologin med tillämpningar inom biotekniken. Enligt UHÄ:s uppfallningfyller fysikerlinjen ett behov och den bör vidareutvecklas. Härvidlag utgör denav i föreslagna inriktningen mot gränsområdet kemi/biologien myckel intressant variant avenfysikeriinje på 180 poäng. Utbildningenutnyttjar också starka kompetensprofil inom detkemiskt-biologiska områdel. UHÄ anser därför alt en sådan inrikining börprövas. För all anordnacivilingenjörsutbildning vid i fordras enligt UHÄ attuniversitetet lillförs ingenjörsmässig kompelens. UHÄ anser all del inle ärmöjligt all etablera civilingenjörsutbildning vid redanbudgetårel 1987/88. förslag bör först vidareutvecklas genom enfortsatt ulredning bl.a. rörande deningenjörsmässiga kompeiensen. För egen del villjag anföra följande. 1 samband med alt denhögre tekniska ulbildningen byggdes upp i betonades viklen av altbeakta befintliga eller planerade forsknings- och utvecklingsenheter, delsindusirins inrikining och omfattning i regionen. Av den anledningenlokaliserades civilingenjörsutbildning och teknisk forskning till ochmaiematisk-naturvetenskaplig utbildning och forskning till . 1 principanserjag att denna planmässiga arbetsfördelning mellan de båda orterna börbestå även .