prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — För skivinduslrin pekarverket på behovet av dels en översyn av strukturen med beaktande av de olikaanläggningarnas regionalpoliliska betydelse, dels ökade satsningar påproduktutveckling bl.a. med inriktning på förädlade produkter - och påförbättrade produktionsprocesser. Remissyttranden överSIND:s förslag: träskiveindustrin inför år2000 har remitterats tillsammans med SPK:s rapport rörande de branschfrämjandeålgärderna. Flertalel remissinstanser delar de bedömningar som industriverketredovisat och anser att föreslagna insatser är motiverade. Skälen för mitt förslag:Som SPK konstaterat är de resurser som avsatts för de enskilda programmen inomden iräbearbetande industrin begränsade. Syftet med dessa insatser är dockinle att generellt lyfta av förelagen vissakostnader, utan att genom i huvudsak kollektiva projekt höja effektivitetenoch konkurrensförmågan inom berörda branscher. Med hänsyn härfill delar jaginte SPK:s bedömning att de lilldelade resurserna måste vara betydligt slörreför atl vara meningsfulla. anslagsframställning framgår all vissa exportframgångar harkunnat noteras för möbel-, snickeri- och trähusindustrierna. Dessa har därmedtill viss del kunnat kompensera den stagnerande hemmamarknaden. Jag förordardärför att verksamhelen fullföljs. Av industriverketsutredning om sågverks- och träskiveindustrin framgår att en ökad konkurrenskan förulses på den svenska sågverksindustrins huvudmarknader - i första handvad avser slandardsortimentel. För ".it kunna hävda sig krävs en ökadinriktning mol mer kundanpassade produkter som produktionen måsleeffekfiviseras. Detta kräver kunskaper som stora delar av sågverksindustrin förnärvarande inte besitter. De insatser som görs inom ramen för industriverketsprogram med branschfrämjande ålgärder är för sågverksindustrins del justinriktat på all främja en sådan kompetenshöjning alt en ökad vidareförädlingmöjliggörs. Dessa insalser bör därför fortsätta. Behovel av insatser i deregionalpolitiskt prioriterade områdena bör härvid beaktas. Detär viktigt att de branschfrämjande insatserna ses som ett av fleraindustripoliliska medel riklade till företagen i de berörda branscherna.Eftersom flertalet av de företag som berörs av branschprogrammen för möbel-,snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna är små och medelstora omfattasföretagen även av det service- och finansieringsprogram som de regionalautvecklingsfonderna kan erbjuda. Utvecklingsfondernas serviceprograminnefattar företagsekonomisk rådgivning avseende bl.a. marknadsföring,administration och personalulveckling. Även lekniska Ijänster som produkl- ochproduktionsutveckling ingär. Mot denna bakgrund bör utvecklingsinsatserna inomde här aktuella branschprogrammen inriktas på vissa speciella serviceinsatsersom komplemenl till utvecklingsfondernas verksamhel. I första hand börutvecklingsinsatserna inriktas på exportfrämjande insatser,marknadsundersökning och konsultstöd lill produktutveckling. Syftet med dennatyp av insalser är dels alt söka vidga förelagens marknader, dels att sökaförändra deras produktsortiment i riktning mot produkter med högre lönsamhet. Den av mig förordadeinriktningen av de olika utvecklingsinsatserna inom de aktuella branschernamedför att genomförandet av de branschfrämjande åtgärderna bör ske i närasamverkan mellan SIND och de regionala utvecklingsfonderna. Uppläggningen avåtgärderna inom delta område kan härvid föranleda att en del av de resurser somavsäits för branschfrämjande åtgärder av praktiska skäl kan komma all föras viaberörda utvecklingsfonder. Liksom bör SIND vad avser de exportfrämjandeinsatserna även framledes samverka med Exportråd och dessutlandsorganisation. Åtgärdernaför möbel-, snickerl-och trähusindustrierna fullföljs Mittförslag: Det pågående programmei för havsindustrieU kompetensutveckling vidstatens industriverk förlängs med elt år. Under nästa budgetår bör ett visststöd också lämnas till forskning inom havsteknikområdel vid universitet ochhögskolor. Etl anslag om 6,7milj. slälls lill industriverkets förfogande för detta ändamål. Enutvärdering av det pågående programmet genomförs. förslag: SIND har i silt förslag till ireårsplan lämnat förslaglill en fortsättning på programmet för havsindustrieU kompetensutvecklingunder perioden /88-1989/90. Förslaget innebär en ompriorilering från detpågående programmet, där huvudtemat varil kompetensuppbyggnad, till ettprogram som innehåller insatser inom fyra områden, nämligen: - arktisk teknik, - omvärldsbevakning ochomvärldsanalys. FörIreårsperioden beräknar SIND koslnaden till 85 milj. kr. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Det pågående programmei för havsindustrieUkompetensutveckling siktar på att fylla industrins och samhällets långsiktigabehov av leknisk kompelens och därvid dels ge en grund för nya produkter, delsnya tillämpningar inom svensk, såväl civil som militär myndighetsverksamhet medhavsindustriella beröringspunkter. SlND:s insatser inom området skallkompleltera bl.a. STU:s huvudsakliga inriktning mot forskning och utveckling. STUhar inom området havsleknik sedan milten av varit ansvarig myndighelför planering och stöd lill långsiktig kunskapsutveckling och industrielltutvecklingsarbete. STU har även deltagit i SIND:s program för havsindustrieUkompetensutveckling. STU har i sin anslagsframställning för budgelåren1987/88-1989/90 inte särskilt prioriterat det havstekniska området, för att istället kunna tillgodose de mesl angelägna forsknings- och utvecklingsbehoveninom svensk industris strategiskt viktiga områden som informationsteknologi,materialteknik m.fl. STU bedömer att satsningar på dessa nyckelområden kommeratt få stor belydelse även för tillämpningsutvecklingen inom det havstekniskaområdet. Slutligen hemställer STU i sin anslagsframställan att medel särskiltanvisas för kunskapsutveckling om etl beslut fattas om ett program förhavsteknik vid slatens industriverk. () har på uppdrag av överbefälhavaren () gjort en redovisningav den havslekniska verksamhel som kan vara av inlresse för samverkan medcivila intressenter. Redovisningen markerar försvarets beroende av forsknings-och utvecklingsinsatser inom områdel. Traditionellt skerdialogen mellan försvaret och industrin, universitet, högskolor saml andraforskningsinstitutioner inom havsteknikområdet inom ramen för denmaterialanskaffning, som läggs ul på svensk industri, eller inom ramen för dengemensamma försvarsforskningen. () har genomelt avtal med STU elt samarbete inom civil havsleknik. FMVframhåller viklen av att kompelens inom det havstekniska områdel bibehålls ochvidareutvecklas. Regeringen tillsatte den20 en regional samordningsgrupp med uppgift alt utreda vissafrågor rörande induslri- och regionalpoliliska åtgärder inom län.Gruppen fick bl.a. i uppgifl att utreda förutsättningarna för att i anslutninglill verksamhelen vid varv inrätta elt centrum för marin- ochundervattensleknologi. Utredningen om centrets verksamhetsinriktning,organisalion och finansiering genomförs av sfiftelsen förundervattensleknologi, (UVEON). UVEON är tänkt atl utgöra en hörnslen i detplanerade centret. Stiftarna lill UVEON är i ,och . Uiöver dessa ingår även marinen i stiftelsensstyrelse. UVEON har till ändamål atl inom området undervattensleknologi,särskilt undervattensgeoteknologi, bl.a. aktivera och slimulera kontaktermellan näringslivel och universitet och högskola och därvid aklivi föra utakluell vetenskap och leknik till näringslivel samt medverka till utbildnings-,forsknings- och ulvecklingsverksamhel inom områdel. Vid högskolan i hari samarbele med Norrlandsfonden inrättats ell cenirum för forskning, utvecklingoch sammanställning av fakla angående leknik för kallt klimat, kallat COLDTEC.Syftet är att bedriva forskningsoch utvecklingsverksamhet som grund förindustriella salsningar i subark-tiska och arktiska regioner av världen. SSPA ConsultingAB bedriver konsullverksamhet inom del marintekniska områdel saml i anslulningdärtill forskning och utveckling. Verksamhelen syftar till att genom teoreliskaberäkningar och prakliska försök i speciallaboralorier och full skala analyseraoch lösa lekniska problem kring projektering, konstruktion och drift av fartyg,farleder, utrustning för offshore och andra installationer. Även inom Svenska Varv ABbedrivs utvecklingsarbete inom det havstekniska områdel. Av de remissinstanser somyttrat sig över har STU, Industrifonden och statskontoretyltrat sig över förslaget fill program för havsleknik. STU hänvisar till sinanslagsframställning för budgelåren 1987/88-1989/90 där slyrelsen inle särskiltprioriterat det havslekniska området. Industrifonden konstaterar all vissaprojekl som passar in i SlND:s havsteknikprogram också passar in iIndustrifondens ansvarsområde. Statskontoret anser att statens stöd tillhavsteknisk utveckling bör koncentreras till en myndighet. Med hänsyn till deninriktning en sådan verksamhel bör ha anser statskontoret atl resurserna börfinnas inom STU. Delegationenför samordning av havsresursverksamheten (DSH) har i sill yttrande över STU:sanslagsframställning framfört synpunkter på del statliga stödet tillhavsindustrieU kompetensutveckling. DSH anser att de Flerainstanser arbetar med havsteknik industripoliliskagrundprinciperna för stödet till havslekniken bör innebära att elt uthålligtoch målmedvetet slöd lämnas lill grundläggande och förhållandevis bredkompetensutveckling och atl stödel därvid bör riklas mol områden som förväntasförbli betydelsefulla oavsett temporära ändringar i de inlernationellamarknadsbetingelserna. Därigenom ges också impulser till nyföretagande ochteknisk förnyelse . DSH anser vidare, mol bakgrund av alt STU inlesärskilt prioriterat det havstekniska området, alt av de medel som SINDföreslär till ett havstekniskt program bör avsättas till den kunskapsutvecklandeinstitutionella forskningen. Somframgår av min redovisning pågår verksamhet inom havsteknikområdel vid fleraorganisaiioner med en delvis överlappande inrikining. Jag anser att statensinsatser på områdel bör ses över bl. a. i syfte att undvika att flera organtäcker samma områden medan andra lika viktiga områden lämnas utan stöd. Jagavser därför alt senare i vår föreslå regeringen all elt uppdrag lämnas attdels utvärdera de insatser som gjorts inom ramen för programmet förhavsindustrieU kompetensutveckling, dels alt mot denna bakgrund och med hänsyntagen lill övrig verksamhel på detta område lämna förslag på inrikining ochomfattning av verksamheten efter /88. I avvakian därpå ärjaginte beredd atl föreslå elt program av den omfallning och inrikining som SINDlagt fram. Däremot anserjag att det nu pågående programmet bör fortsätta ävenunder /88. Jag anser i likhet med STU och DSH atl viss del avmedlen bör avsättas för kunskapsulveckling vid universitet och högskolor.Beslul om dessa medel bör las i samråd med STU. Delegationenför samordning av havsresursverksamhelen har överiämnatrapporten fjärtanalys (1985: 5). Rapporten har utarbetats i samarbetemed slatens naturvårdsverk, , zoologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet och statens delegation för rymdverksamhel. 1 rapporten lämnas ellflertal förslag lill åtgärder för alt stimulera och öka satsningar på forskningoch utveckling av fjärranalysens tillämpning inom det områdel. Samtidigtlämnas förslag till hur produkler och Ijänster inom det marinafjärtanalysområdet skulle kunna cbjudas fill försäljning på exportmarknaden.Bl.a. föreslås att rymddelegationen får en årlig resursförstärkning om 1 milj.kr. för alt stimulera utvecklingen av tillämpningar inomden fjärranalysen. Vidare föreslås all regeringen bör skapa ekonomiskaförutsättningar för inrättandet av en professur i marin Qärranalys. Flerlalel remissinstanser är positiva lill eller haringet att erinra mol rapportens förslag fill resursförstärkning tillrymddelegationen. Beträffandeförslaget alt inrätta en professur i ämnet är remissopinionen delad. Ilikhei med vad som framhålls i rapporten, och som även framhålls av fleraremissinstanser, bedömer jag att det bör finnas goda möjligheter atl användafjärranalys inom ett flertal områden rörande den miljön. Belydelsefullainsatser görs beträffande bearbetning och användning av fjärranalysinformationbl. a. av lantmäteriverket, , Betydelsefullainsatser sker för ökad användning Med hänsyn till del viktiga utvecklingsarbete Prop.1986/87: 74 som pågår och all en prövning av Qärtanalysens användbarhet tordeingå i myndigheternas effekliviseringsslrävanden ärjag inte nu beredd attföreslå några särskilda åtgärder inom områdel marin fjärranalys. Mittförslag: Verksamhelen med det allmänna struklurulvecklingsprogrammel inomramen för de branschfrämjande åtgärderna vid statens induslriverk fortsätterunder treårsperioden /88-1989/90. Verksamheten utökas när utrymme finns förompriorilering frän andra branschfrämjande åtgärder. Industriverketsförslag: Det allmänna struklurulvecklingsprogrammel Struktur-(), i 1985års budgetproposition benämnt struktur- och utvecklingspro- utveckling iolika gram för övriga industriseklorer, är den centrala verksamheten inomver- branscher kets program för strukturell omvandling. Insatserna inom ASPär begränsade till omvärldsanalyser och andra utredningsinsatser. Beslul omutredningsinsatser fattas i nära samråd med berörda företag samt branschorganisationeroch fackliga organisaiioner. Bevakningsområdetför är i princip hela den svenska industrin inkl. den industrislödjandetjänsteproduktionen som sker i nära anslutning lill industriföretag. Målen medinsatserna är främst alt slimulera företagen till alt vidta åtgärder som: - ökar konkurrenskraften förberörd induslri internationellt och på hemmamarknaden, - främjar en omorientering ochförnyelse i enskilda förelag, - främjar elt konstruktivtsamarbete mellan förelag så att exempelvis en bas för systemförsäljning skapas, - främjarförbättring av tekniker för produktion och administration. Verket hänvisar i sin anslagsframslällning lill den ulvärdering som sla tens pris- och kartellnämnd gjort av verksamheten med branschfrämjande åtgärder, inom vilken ingår som ett delprogram. Mol bakgrund av den posiliva bedömning som nämnden gjort av ASP-verksamheten föreslår SIND att verksamheten lilldelas utökade resurser. Därutöver föreslås alt får utgöra en separat anslagspost. För del första året av treårsperio den /88-1989/90 äskar SIND 7,7 milj. kr. och för de tvä därpå följande åren drygl 8,0 resp. 8,3 milj. kr. Industriverketredovisar i sin anslagsframslällning atl under budgetårel 1986/87 enliglverksamhetsplanen kommer atl ha projekt avseende etl 20-lal branscher. I en delfall rör det sig om små insatser mätt i pengar och projektledartesurser.Verkels ambition är atl framöver koncentrera sina insatser till ett mindreantal seklorer. Erfarenhelen visar nämligen enligt verket atl insalser måslegöras under en relativt för alt etl förtroendefullt samarbete skallkunna etableras och "rält" problem och möjligheter skall kunnaformuleras. Bioleknikindustrinsamt handikapphjälpmedelsinduslrin hör till de bran- 203 scher som under de senasle åren omfattats av ASP-insatser.För dessa två branscher föreslår verket alt mer kompletta branschprograminrättas. För bioleknikindustrin föreslås ell anslag om 2 milj. kr.per år under budgetåren 1987/88 och 1988/89. Utformningen av de föreslagnainsatserna har närmare presenterats i en promemoria fogad fill en skrivelse,vilken överlämnades till regeringen i febmari 1986 . I skrivelsen pekar verketpå att statliga medel redan satsas på utbildning och FoU inom bioteknikområdet.SIND anser fiden nu vara mogen för att gå ett steg vidare och stimulera denkommersiella lillämpningen av biotekniken. I inledningsskedet avser verket altta fram elt underiag för att ulforma insalser som bl. a. avser: - teknikspridningsärskilt med anknytning lill problem vid övergång från laboratoriemiljö tillindustriell produktion, - kunskapshöjningavseende förelagsledning och marknadsföring. I fråga om industrin för handikapphjälpmedel ochhandikapputrustning framhåller industriverket i sin anslagsframställning alt desenasle årens låga expansionstakl inom kommunerna lelt fill en viss slagnationinom handikapphjälpmedelsindustrin. Det föreslagna branschprogrammet avsesstärka företagens exportkompelens samt siödja kollektiva exportsatsningar.Kostnaden för programmei beräknas fill 0,5 milj. kr. förutser atl etl antal av de branscher somvarit föremål för ASP-insatser av treårsperioden ellertidigare kan erfordra mer omfattande insatser än vad som kan genomföras inomramen för ASP-verksamheten. Mot denna bakgrund föreslår industriverket alt ettsärskilt anslag för nya program inrättas för budgetåren 1988/89 och 1989/90.Anslagsbeloppet bör enligt SIND uppgå till 20 milj. kr. Statens pris- och kartellnämnds utvärdering: Som nämntstidigare har ASP-verksamheten utvärderats av slatens pris- och kartellnämnd(SPK) på uppdrag av regeringen (avsnitt 13.3). Nämnden anser atl kan gevärdefulla bidrag till utvecklingen i många industribranscher. Som statligstödform är programmet enligt SPK etl flexibelt och effekiivt sätt att medbegränsade resurser stödja projekt ulan all ge avkall på konkurrensneutraliteten. SPK:s rapport har remissbehandlats. Inga remissinslanserhar i sina yttranden redovisat några synpunkier som direkt avser ASP-verksamheten. Skälen för mitt förslag: Erfarenheterna av det allmännastruklurulvecklingsprogrammel visar att man med relativt små resurser kanpåverka företagen till all vidta sådana åtgärder all den inneboende utvecklingspotentialsom finns inom berörda förelag och branscher tillvaratas på etl bättre sätt.Den arbetsmetod som industriverket tillämpat, nämligen att göra relativtbegränsade insalser av utredningskaraktär som i mån av behov och möjlighelkompletteras med insatser inom ramen för det befintliga slödsyslemet -exempelvis regionalpolitiskt stöd och småföretagsstöd - kan medföra alt effektiviteten i dessa andra stödformerhöjs. verkethar i sin hittillsvarande verksamhet i vissa projekt även använl resurserna förinformationsspridning, förhandlingsinsalser o.d. Sådana insatser anserjagpassar väl in i . Medhänsyn till de positiva erfarenheter som vunnits av ASP-verksamhetenföreslår jag att programmet fortsäller under ytterligare en treårsperiod framt. o. m. /90. Jag anser dock inte att bör tilldelas elt egelanslag i enlighet med induslriverkets förslag. Den flexibilitet som dennuvarande anslagskonstruktionen medger är enligt min bedömning värdefull. ASPkan framöver komma att tilldelas utökade resurser när utrymme finns föromprioriieringar från andra branschfrämjande ålgärder. Vadavser induslriverkets förslag om att inrätta ell särskilt program förbioteknikindustrin anserjag att utvecklingen inom detta område inte motiverarmer omfattande insatser från industriverkels sida. Enligt förslag som denna dagframlagts av chefen för skall den biolekniskaforskningen vid högskolorna tillföras 35 milj. kr.årligen (prop. 1986/87:80). Jag har föreslagil en kraftfullförstärkning av anslaget till styrelsen för teknisk utveckling (STU) (avsnitt10.4). Härigenom får STU möjlighet att öka sina insatser inom bl. a. detbiotekniska området. Del är säledes betydande slatliga resurser som tillförsden biolekniska sektorn. baserade på bioteknik har rönt ett allmänt inlresse under senare år.Del torde i regel därför inte föreligga nägra betydande svårigheter för deförelag som drivii verksamhet alt finansiera sin expansion påkapitalmarknaden. Däremot torde de små företagen ha problem att finansieraproduktulveckling. För dessa är del dock möjligt att använda sig av deregionala utvecklingsfondernas service-och finansieringsprogram. SIND börinrikta sin verksamhet inom bioteknikområdel på viss informationsverksamhetoch erfarenhetsutbyte mellan små bioteknikföretag. Detta arbete bör bedrivas isamverkan med de regionala utvecklingsfonderna. SIND:s arbete inombioteknikområdet bör ske inom ramen för ASP-programmet. Vadavser SIND:s förslag om ett särskilt program för handikapphjälpmedel ochhandikapputrustningsindustrin anserjag likaledes att eventuella insatser ävenfortsättningsvis bör ske inom ramen för ASP-programmet. Skälet till dellaställningslagande är alt de åtgärder som föreslagits av SIND väl passar in iASP-programmet. Vadavser industriverkets förslag om ett anslag i treårsperiodenför branschprogramåtgärder för nya inte specificerade branscher anserjag att enprövning måste ske av konkreta programförslag. 14 Utrednings- och samråds verksamhet Idetta avsnitt ges en samlad redovisning av den utrednings- och samrådsverksamhetsom bedrivs inom industridepartementets ansvarsområde. Utredningsverksamhetensviktigaste syfte är att ge underlag för näringspolitikens utformning och atlbidra lill en effektiv informationsspridning. Del senare ulgör bl. a. enförutsättning för en väl fungerande marknadsekonomi. I normalfallet spridsinformationen på marknaderna som ell naturligt inslag i affärsverksamheten. Ivissa situationer är dock informationen brislfällig sett i etlsamhällsekonomiskt perspektiv. Å ena sidan gäller det t. ex. information lillnyförelagare, viss rådgivning tUl småföretagare om kommersiella och tekniskaförändringar m. m. Å andra sidan behövs en lillförlitlig och snabb informalionom allmänna ekonomiska förhållanden och om näringslivels strukturellaförändringar. sådan informalion föreligger svårigheter atl skapaförståelse för kraven på omvandling och förnyelse. Samrådsverksamhetensyftar, som jag tidigare berört, lill atl skapa elt öppel och gotlsamarbetsklimat mellan slal, näringsliv och fackliga organisaiioner. 14.2 Utredningsverksamheten vid statens industriverk Min bedömning:Utredningsverksamheten bör även fortsättningsvis bedrivas så att ,regeringens och allmänhelens behov av informalion om väsenlliga frågor som rörnäringslivets utveckling. Inriktning och innehåll inom huvudområdenainternationalisering, strukturomvandling samt småförelagens och tjänstesektornsutveckling bör preciseras ytterligare i en av regeringen fastställdutredningsplan. Planen, som utformas efler förslag från industriverket, bör geuirymme för atl lillgodose uppkomna utredningsbehov. Statens industriverksförslag: Utredningsverksamheten syftar lill att ge beslutsfattare inompoliliska organ, organisationer och induslriföretag elt bättre underiag försina beslut genom att inhämla och förmedla kunskaper om hinder, samspel ochdrivkrafter i industrin och dess omvärld. Ett huvudinslag i verketsutredningsverksamhet föreslås vara olika utredningar på tematinternationalisering. Den svenska industrins internationella konkurrenskraftblir härvid det centrala området. Verkel föreslår vidare sludier avstrukturomvandlingen och teknikutvecklingen; och då särskilt inommikroelektronikområdet och inom området nya material. Sludierna syftar till attge en ökad förståelse för den framtida utvecklingen av svensk industri. Genomen inom verkel utvecklad databas - del s.k. SIND-DATA-systemel - vill verketbelysa olika aspekter som rör svensk industris anpassningsförmåga till ändradeomvärldsförhållanden. Vidare vill verket ägna tjänstesektorns expansion en ökaduppmärksamhet liksom småföretagens betydelse för tillväxten och förnyelsen avnäringslivel. Verket avser att löpande redovisa effekter ocherfarenheter av indusiripoliUk, huvudsakligen på direkta uppdrag från antingenregeringen eller verkels operativa enheler. Slutligen föreslår verkel allspridningen av resultaten från utredningsverksamheten förbättras. Verkelföreslår att omfaltningen av utredningsverksamheten i stort sell bibehålls. Föralt i ökad utsträckning kunna anlita experler, lillfällig personal och köpaandra tjänster m. m. föreslår verket atl reservationsanslaget B2. : Utredningsverksamhet höjs , dvs. från 4,5 fill 5,4 milj.kr. Bakgrundtill min bedömning: I regeringens proposition om statens industriverksframtida verksamhet m.m. (prop. 1982/83:113, NU 39, rskr. 376) redovisade jag förriksdagens information min syn på hur utredningsverksamheten vid slatensindustriverk i stort bör bedrivas.