prop · GA0340 · 1986-12-31 00:00:00 — Mitt förslag:Beskattning på grund av avyttring av en andel i en avkaslningsfond skall ske iinkomstslaget kapital. Skälenför mitt förslag: Genom avkastningsfondema kan personer med litet kapital fådel av den i allmänhet goda ränteavkastningen på statsskuld-växlar,skattkammarväxlar, riksobligationer, bankcertifikai och andra liknandevärdepapper som normalt endast ulges med mycket höga nominella belopp, oftaminst . En direktinvestering i sådana papper är inte tänkbar förden vanlige spararen. Avkastningsfonderna fyUer därför en viktig funktion påkapitalmarknaden. Delta visas också av fondernas snabba värdetillväxt under desenaste åren. Detidigare beskrivna sätten att utnyttja avkastningsfonderna har emellertidendast tUl syfte att undgå effekterna av avdragsbegränsningen och elimineraeller kraftigt minska skatten på en reavinst. I båda fallen är det alltså helt klart altfonderna används endast för att uppnå skatlemässiga Prop. 1986/87:40förmåner. Del är naturligtvis också möjligt att på angivet sätt framkallareaförluster med syfte alt använda dessa för kvittning mol under kommande årväntade reavinster. Förfarandet kan sannolikt anpassas så atl skatieförmåneruppnås också i mer komplicerade förfaranden. Enligt min mening är dessa förfaranden inteacceptabla. Det är ägnat alt inge olust när denna i första hand till småsparareriktade placeringsform utnyttjas i skalteundandragande syfte. Jag anser därföratl det finns slarka skäl för ett ingripande riktat mol dessa handlingssätt. Flera lösningar är i och för sig möjliga för attkomma till rätta med problemen. Ett alternativ är atl begränsa avdragsrättenför reaförluster på andelar i avkastningsfonder. Det kan ske genom enbestämmelse enligt vilken endasl en viss del, l.ex. , av förlusten äravdragsgill oavsett innehavstidens längd. En annan möjlighel är att begränsaavdragsrätten för reaförlusterna på liknande sätt som gäller förpremieobligationer. Det skuUe innebära att förlusterna endast fick kvittas molvinster på samma slags andelar, eventuellt med utvidgning liU något eller någraandra slag av reavinster. Emellertid står det klart all de nu nämndaallemativen är förenade med avsevärda nackdelar. I det första fallet kommer enförlust inte att bli avdragsgiU fullt ut trots att den i princip beror på atten i sin helhet skattepUklig utdelning mottagits. En asymmetri skulle uppkommai beskatlningen som uteslutande vore tiU andelsägarens nackdel. ärotillfredsställande, särskilt i de faU då andelsägaren av likviditetsskäl intekan anpassa tidpunkten för inlösen så att effekten undviks. Det är också klartall denna lösning medför inlåsningseffekter med hänsyn tUl den obenägenhet atlinlösa andelar med förlust som den leder lill. Även del andra altemativet torde leda lillinlåsningseffekter av minst lika stor omfattning. I vissa fall skulle enandelsägare endast kunna tillgodogöra sig en föriusl genom att nyinvesiera ifondandelar och realisera dessa med vinsl. I båda de nu diskulerade fallenleder bestämmelserna således till att andelsägarna tvingas göra skatlemässigaöverväganden vid sidan av de rent ekonomiska. Enligt min uppfattning bör sådanalösningar undvikas. ytterligare alternativ är att införaräntebeskattning av andelar i avkastningsfonder. Den lösningen leder fill allinte endast den uppburna utdelningen kommer att beskattas som inkomst avkapital utan även vinsl eller förlust vid inlösen av en andel.Värdeförändringar på en fondandel torde i mycket stor utsträckning bestå avränta. Det kan därför hävdas att detta alternativ ger en korrekt ochändamålsenlig beskattning av fondande-lama. Det ger också bäitre neutralitetmellan direkl ägande av obligalioner och liknande värdepapper och indireklägande via en fond än vad de nuvarande reglerna ger. De nu nämnda förhållandenautgör tungt vägande skäl för räntebeskattning. Lösningen lider heller inle avde brisier som belastar de tidigare diskulerade alternativen. Den ordningenförordades också av kapilalvinstkommitién. Även enligt min mening bör etl ingripande görasgenom en övergång till räntebeskattning. En räntebeskattning kräver atl man skiljer mellan av- 11 kastningsfonderoch andra slag av aktiefonder. Andelar i vanliga akfie- Prop. 1986/87:40 fonderskall naturligtvis även fortsättningsvis beskattas enligt aktievinslreglerna.Enligt min uppfattning bör man även beakta fondemas intresse av flexibilitetvid valet av investeringsobjekt. Ett visst utrymme för placeringar i räntebärandepapper bör således finnas för aktiefondemas del medan avkastningsfondema påmotsvarande sätt bör ges visst utrymme för placeringar i aktier ochaktieliknande handlingar. I sammanhanget måste också aktiefondernaslikviditetsbehov beaktas. Vad jag nu sagt talar för atl gränsen ibeskattningshänseende mellan aktiefonder och avkastningsfonder bör drasrelativt generöst. Enligt min mening uppnås en lämplig avvägning om fonder,vars värde till mer än en Qärdedel består av räntebärande eUer ränteberoendevärdepapper, hänförs till beskattningskategorin avkastningsfonder, medan defonder som har ett mindre innehav av sådana värdepapper aUtjämt skall beskattassom akflefonder. En invändning som skuUe kunna göras mot denskisserade gränsdragningen är att andelsägarna i de olika fondema inle självakan påverka sin beskattningssituation. Denna blir nämligen beroende av deåtgärder som fondförvaltaren vidtar. Om en akti<:fond förvärvar räntebärandevärdepapper i sådan omfattning alt 25-procentsgränsen överskrids förändrasockså beskattningen av andelarna i fonden från aktievinst- fillräntebeskattning. Denna invändning torde dock vara mera av teoretiskän prakfisk betydelse. De oUka fonderna kommer naturligtvis att självaklassificera sig som antingen aktiefonder eUer avkastningsfonder och därigenomge aUmänheten den upplysning som behövs för att adekvata placeringar skallkunna göras. Så är också fallet . Risken att en fond utan egen förskyUanövergår från att vara en aktiefond till att bli en avkastningsfond bedömer jagsom i det närmaste obefintlig med hänsyn till den professionella skötsel somdessa fonder har. Den UUa risk som ändå kan finnas anserjag kunna undanröjasgenom en utformning av reglerna som gör det möjligt för en aktiefond atttillfälligtvis överskrida gränsen, t. ex. i samband med häftiga och oväntadekursförändringar eller stora likviditetstUlskott, utan atl fonden därigenomautomafiskt övergår tUl alt i beskattningshänseende bli en avkastningsfond.Detta kan åstadkommas genom att bestämmelsen utformas så atl endast de fondersom regelmässigt innehåUer obligationer o. d. värdepapper till ett värdeöverstigande av fondförmögenheten anses utgöra avkastningsfonder. Kravetpå regelmässighet bör aUtså förstås så, att fonder som endast tillfälligtvisöverskrider gränsen, inte därigenom får sin skatlemässiga status förändrad. Jaganser med andra ord att en generös tolkning bör göras i fall av ofrivilligagränsöverskridanden. Jag vUl dock understryka att denna generösatolkning inte innebär att jag godtar alt akfiefonder systematiskt utnyttjargränsöverskridningar, t. ex. för atl i största möjliga mån ge andelsägarnatillfälle att omvandla kapitalinkomster till lindrigare beskattadekapitalvinster. Del allernaliv somjag nu redogjort för anserjag påett tillfredsställande säll löser de problem som är förknippade med avkastnings- fonderna. Jag är medvelen om alt skattestimulanser av hittillsvarande omfattning inte längre kommer atl finnas kvar. Den möjlighet som fonder na har att ge andelsägarna en hög effektiv avkaslning på insatt kapital är 12 dockenligt min uppfattning tillräcklig för atl dessa fonder även skallutgöra elt attraktivt invesleringsallernativ. Jag föreslår därför att vinsteroch förluster vid avyttring av andelar i avkastningsfonder hänförs fill inkomstav kapital. Denförordade lösningen innebär i huvudsak följande. Vid inlösen av en fondandelskall vinst eUer förlust beräknas på vanligt sätt. Som intäkt tas uppnettoförsäljningspriset, dvs. det vid avyttringen uppnådda försäljningsprisetmed avdrag för omkostnadema vid avyttringen. Från netloförsäljningsprisel fåravdrag göras för den kostnad som förvärvet av andelen befingat inkl.omkostnaderna i samband med förvärvet. Uppstår en vinsl vid dennaresultatberäkning ulgör vinsten skattepliktig intäkt av kapital, medan enförlust blir avdragsgill i samma förvärvskäUa. Vinst skall las upp tillbeskattning med oavkortat belopp. En förlust är fullt ut avdragsgUl iförvärvskällan. Vad som sagts om beskatlningen vid inlösen gäller påmotsvarande sätt om andelen avyltras på annat sätl, t.ex. genom en försäljningeller vid utskiftning. För andelar i aktiefonder bibehålls nuvaranderegler. Själva avkastnings-fonden som sådan skall även beskattasenligt samma regler som gäller. Någon skiUnad i beskattningen av självafonden kommer aUlså inte att finnas mellan aktiefonder och avkastningsfonder. 5 Ikraftträdande, m.m. Mittförslag: De nya bestämmelserna skall gälla för aUa andelar som förvärvats eflerden . Förandelar som förvärvats tidigare skall äldre bestämmelser gäUa intill ulgångenav . Skälen för mitt förslag: Min avsikl är altproposifionen med förslaget skall överlämnas till senare denna dag.De föreslagna bestämmelserna syftar tUl att förhindra omotiveradeskattelättnader. De bör därför börja lillämpas snarasl möjligt. Av vad jaglidigare anfört om bakgmnden tiU och syftet med förslaget följer att särskUdaskäl föreligger att låta de nya reglema gäUa förriksdagsbehandlingen. bör därför med stöd av 2 kap. 10 § andrastycket regeringsformen i ikraftträdandebestämmelser besluta alt de nyabestämmelserna skaU tillämpas i fråga om avyttring av andelar som sker fr. o.m.dagen efter den dag då propositionen överlämnades tiU . Försådana fondandelar som förvärvats anser jag det dockrimligt att äldre bestämmelser får gälla under en övergångstid. Härigenom gesde andelsägare som så önskar möjligheter att avveckla sina innehav under sammafömtsättningar som gällde när de gjorde placeringen. En lämplig avgränsninguppnås om de äldre bestämmelserna får tUlämpas t. o.m. utgången av vidavyttring av andelar som förvärvats eUer tidigare. Tidigarehar sammansättningen av fondförmögenheten inte haft någon betydelse förbeskattningen vid avyttring av en fondandel. Mitt förslag Prop. 1986/87:40 innebär en ändring i detta avseende. De tidigare förmögenhetsförhållandenabör emellertid inte påverka den framtida andelsbeskattningen. Detta bör anges ien särskild övergångsbestämmelse. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag lilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370). Den föreslagna lagändringen är av så enkelbeskaffenhet atl lagrådels hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer all regeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1986 14