prop · GA0361 · 1986-12-31 00:00:00 — 3. skatleller avgift enligl lagen (1928: 376) om skalt på lotlerivinster, lagen(1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957: 262) om allmän energiskatt,lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt,stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam,lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissadryckesförpackningar, lagen (1973: 1216) om särskild avgift för oljeprodukteroch kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen(1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om skatt påvissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen (1982: 1200)om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss elektriskkraft, lagen (1983: 1053) om skall på omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983: 3. skatteller avgift enligt lagen (1928: 376) om skalt på lotteri vinsler, lagen(1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957: 262) om allmän energiskalt,lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt,stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1972:266) om skalt på annonser ochreklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissadryckesförpackningar, lagen (1973: 1216) om särskild skatt för oljeprodukteroch kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen(1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om skalt påvissa resor, lagen (1982: 691) om skall på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatl på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på visselektrisk krafl, lagen (1983: 1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983: Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1986/87:61 1104)om särskild avgift för elek- 1104) om särskild sitaff för elektrisk trisk kraft från kärnkraftverk, lagen krafl från kärnkraftverk, lagen (1984:351) om totalisatorskatt, la- (1984:351) om tolalisatorskatt, la gen (1984:355) om skatt pä vissa gen (1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar, lagen (1984: dryckesförpackningar, lagen (1984: 404) om stämpelskatt vid inskriv- 404) om stämpelskatt vid inskriv ningsmyndigheter, lagen (1984:405) ningsmyndigheter, lagen (1984: om stämpelskatt på aktier, lagen 405) om stämpelskatt på aktier, la- (1984:410) om avgift på bekämp- gen (1984:410) om avgtft på be- ningsmedel samt lagen (1984:852) kämpningsmedel samt lagen (1984: om lagerskatt på viss bensin, 852) om lagerskatt på viss bensin, 4. skall enligt vägtrafikskallelagen (1973:601) saml lagen (1976:339) omsaluvagnsskatt, 5. tull och särskild avgtft enligt 39 § tullagen (1973:670) samt avgtflenligl lagen (1968: 361) om avgtfl vid införsel av vissa bakverk, 6. avgifi enligt lagen (1967:340) om prisreglering på jordbmkets område,lagen (1974: 226) om prisreglering på fiskels område och lagen (1984:409) omavgifi på gödselmedel, 7. avgifi som uppbärs med fillämpning av lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare. Förmånsrättenomfallar ej restavgift och liknande avgtft som utgår vid försummelse attredovisa eUer betala fordringar och ej heUer skatte- eller avgtftsfillägg ochförseningsavgtft. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatteochavgiftsprocessen 1986/87: 61 Härigenomföreskrivs att 1 § bevissäkringslagen (1975:1027) för skatteochavgiftsprocessen skall ha följande lydelse. Denna lag är lillämplig vid revision eller annangranskning för fastställande av skall, lull eller avgifi enligt lagen(1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner ochrättigheter, uppbördslagen (1953:272), laxeringslagen (1956:623), lagen(1958:295) om sjömansskall, slämpelskaltelagen (1964:308), lagen (1968:430) om mervärdeskatt,kupongskattelagen (1970: 624), vägtrafikskattelagen (1973:601), förordningen(1973: 602) om särskild vägtrafikskatt, tullagen (1973:670), lagen (1984: 151)om punktskatter och prisregleringsavgifter och lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare. Denna lag är tiUämplig vid revision eller annangranskning för fastställande av skatt, tull eller avgtft enligl lagen (1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter,uppbördslagen (1953:272), laxeringslagen (1956:623), lagen (1958:295) omsjömansskall, slämpelskaltelagen (1964:308), lagen (1968:430) om mervärdeskatl,kupongskallelagen (1970:624), vägtrafikskattelagen (1973:601), förordningen(1973: 602) om särskild vägtrafikskalt, lullagen (1973:670), lagen (1984: 151)om punktskatter och prisregleringsavgifter, lagen (1984: 668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare och lagen (1986:000) om tUlfälligförmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar ochpensionsstiftelser. Dennalag träder i krafl . ' Senastelydelse 1984:869. Lag om ändring i lagen (1984: 151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter Härigenomföreskrivs atl 1 kap. 2§ lagen (1984: 151) om punktskatter ochprisregleringsavgifier skall ha följande lydelse. Vissabeslämmelser i denna lag gäller också för överlastavgift, vägtrafikskatt ochväxtförädlingsavgifl enligl vad som föreskrivs i lagen (1972:435) omöverlastavgift, vägtrafikskattelagen (1973:601) och utsädeslagen (1976:298). Vissabeslämmelser i denna lag gäller också för överlastavgifl, vägtrafikskalt,växtförädlingsavgifl och tUlfällig förmögenhetsskatt enligt vad som föreskrivsi lagen (1972:435) om överlastavgift, vägtrafikskattelagen (1973:601), ulsädeslagen(1976:298) och lagen (1986: 000) om tillfällig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser. Denna lagträder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde . Närvarande:slatsminislern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , Lagrådsremiss med förslag om en tillfälligförmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, m.m. Motbakgmnd av de snabbt siigande realräntorna fick realränteskatle-kommittén (Fi1985:02) i uppdrag alt utarbeta en leknisk modeU för beskattning av realavkastning hos i försia hand livförsäkringsbolag (Dir. 1986:24). I uppdragelingick också att pröva om en sådan skalt borde tas ut även på andra finansiellainstitutioner och på företag ulanför den finansiella sektom. Kommittén' har ibetänkandet (Ds Fi 1986: 18) Realränteskatt redovisal sina överväganden ochförslag. Tillprotokollet i della ärende bör fogas som bUaga 1 kommitténs förslag till lag omrealränteskait, som bilaga 2 den redogörelse som lämnas i betänkandet ombeskattning av sparande och kapitalinkomster och som bilaga 3 den översikt överpensions- och försäkringssparandel som ges i betänkandet. Som bilaga 4 till protokollet fogas en förteckning överremissinstanserna. En sammanslällning av remissytlrandena har upprättats inomfinansdepartementet och finns tillgänglig i ärendet (Dnr 2739/86). Imitten av september tiUkännagavs atl regeringen inte avsåg atl lägga framförslag om en realränteskatt. Samfidigl aviserades ett förslag om enengångsskatt på livförsäkringsseklorn samt förslag om vissa andra ändringar iförsäkringsbeskallningen. Härefter har skrivelser inkommii från AMF -sjukförsäkringsakliebolag. Försäkringsbolaget - ömsesidigt. , Livförsäkringsaktiebolaget , Liv -försäkringsaktiebolag samt . JagskaU nu med kommitténs betänkande och remissynpunkterna som grund ta upp fråganom ändringar i beskatlningen av försäkringskapitalet. 'Ledamöter i kommittén har varit riksdagsmannen , ordförande, direktörenNils-Axel och kammarrättslagmannen . Sedanhösten 1982 har den ekonomiska poUtiken varit inriktad på att eliminera deolika balansbrislerna i den svenska ekonomin. Delta har bl. a. inneburit enstram budgetpolifik i syfte att nedbringa det stora budgetunderskottet. Underdenna tid har utrymmet för standardförbättringar, såväl i form avrealinkomstökning för hushållen som genom ökade offenfiiga ulgifter, varitmyckel begränsat. Stora gmpper i samhällel har dessa år genom olika slag avuppoffringar bidragit tUl alt problemen i den svenska ekonomin har kunnatdämpas markant. Sålunda har underskotten i statens budgel och i bytesbalansenbegränsats resp. eliminerats. har kunnal ske med en minskningav arbetslösheten. Denförda polifiken har också - i kombinafion med den internationella utvecklingen- medfört att inflafionstakten kunnat nedbringas väsentligt. En fömtsättningför en fortsatt låg inflation, som är nödvändig för en gynnsam realekonomiskutveckling, är att underskottet i statens budget begränsas ytterligare under dekommande åren. Ävenräntenivån har kunnal nedbringas som en följd av att balansproblemen i densvenska ekonomin har dämpats. Nedgången i ränteläget har dock ej varil likasnabb som sänkningen av inflafionstakten. Medan inflafionen har gått ner från10% 1982 tUl har de nominella räntorna sänkts från omkring 13 %tUl under samma lid. Att realräntan sålunda har stigit kraftigt är inteförvånande. Erfarenheten visar alt förändringar i inflationstakten - uppåleller nedåt - först med avsevärd fördröjning slår igenom på den nominellaränian. Däremoi är realränlenivån närmast unik. Realräntan har i modern tidinle varil ens i närheten av dagens nivå. Detär inte möjligt alt förutsäga hur länge realräntan kan komma att förbli hög.Det kan dock konstateras atl institutioner med en stor andel av sinaförmögenheter placerade i lillgångar med bunden ränta kommer atl kunnatillgodogöra sig en fortsatt hög avkastning efter en nedgång i delaUmänna ränlelägel. Vid en fortsalt låg inflation kan därför sådana placerareredan nu med slor säkerhet påräkna en mycket god real avkastning åtminstoneunder återstoden av 1980-lalet, även om nyplaceringsrän-tan skulle falla. Genomuppgången i realräntorna har avkastningen på försäkringssparandet sfigitmarkant. Man kan bl. a. notera en trendmässig stegring av de s. k.återbäringsräntorna. Dessa visar vilken avkaslning individuella pensions- ochkapitalförsäkringar ger . De reala återbäringsräntorna harsålunda stigii från omkring en procent 1981 fill i år.Återbäringsräntorna kan vänlas ligga kvar på denna nivå under ytterligare någraår. Till stegringen av återbäringsräntorna har också de snabbt sfigandekurserna på börsaktier bidragit; en värdestegring som är en följd av den högavinstnivån i näringslivet. Denökade atlraklivilelen hos försäkringssparandel har medfört en starkt ökadefterfrågan på försäkringar. 2 1986/87. antaletnytecknade P-försäkringar med inte medan anlalelK-försäkringar ökade . somförsäkringssparandel har expanderat starkt hittUls harhushåUens lotala sparande varil fortsatt lågt eUer t.o.m. sjunkande. Det finnsdärför anledning att tro atl ökningen i försäkringssparandet i storutsträckning ersatt annal sparande hos hushåUen. Del förefaller också sannoliktatl en del av detta sparande, särskilt vad avser K-försäkringar, skett medlånade medel. Densnabba reala tillväxten i försäkringsbolagens återbäringsräntor dvs.avkastningen på försäkringssparande kontrasterar mol den återhållsammautvecklingen av reallönerna . Av diagrammet nedan framgår hur dereala återbäringsräntorna och den reala limlönen utvecklats . REALLÖN OCH REAL AVKASTNING PÅ PENSIONSFÖRSÄKRINGARFÖRE SKATT Denhöga avkastningen medför när del gäller det individuella försäk- Prop.1986/87:61 ringssparandet höjda förmåner. Det finns en direkt koppUng mellanavkastningen i försäkringsbolaget och storleken av t. ex. den pension somutgår på grund av en pensionsförsäkring. Närdet gäller det kollektiva försäkringssparandel är storleken av pensioner ochandra försäkrade förmåner endast delvis beroende av avkastningen påförsäkringskapitalet. Förmånerna är fastställda i koUeklivavlal. Omavkastningen på kapitalet är mycket hög, som är fallet, blireffekten alt arbetsgivarnas kostnader för blir lägre än annars. Del äralltså arbelsgivarna som i första hand drar fördel av den höga avkastningen.Att så är fallet bestyrks av alt premienivån för tjänstepensionsförsäkring förindustriijänsteman sänkts . Livförsäkringssparandetintar i skattesammanhang en gynnad ställning. Sparande i pensionsförsäkring(P-försäkring) sker med obeskattade medel. Avkastningen på kapitalet beskattasinte i försäkringssektorn. Först vid utbetalningen av pensionsbeloppen inträderskattskyldighet. Beträffande kapitalförsäkring (K-försäkring) gäller en annanordning. Sparandet sker med beskaltade medel. Avkastningen träffas av en lågskatl i försäkringsbolaget. Utfallande belopp är undantagna från inkomstskatt.Livförsäk-ringskapilalet är helt undantaget från förmögenhetsskatt ochbehandlas jämfört med andra tillgångar förmånligt vid arvsbeskaltningen. Vidarekan noteras att en arbetsgivares kostnader för tjänstepensionsförsäkringar ochandra irygghetsförsäkringar för de anslällda inte ingår i underiagel förarbetsgivaravgifter. Avvad jag nu sagt framgår att försäkringssparandet och hela livförsäkringssektorngenomgående ges en förmånlig skatlemässig behandling. Så är fallet såväl vadavser det individuella försäkringssparandet som del sparande som harkollektivavtal mellan arbelsmarknadens parter som grund. Även om reglerna ärolika ulformade för P- och K-försäkringar är båda formerna gynnade jämfört medannal sparande. Attförmåner givits försäkringsformen äremellertid inte omotiverat. Denlångsikfighet som i regel är förknippad med försäkringssparandet är frånallmänna utgångspunkter önskvärd. Sparandel i försäkringsformen medför allspararen ofta under långa tidsperioder binder medel. Även om den ekonomiskatryggheten vid sjukdom och ålderdom radikalt förbättrats genom utbyggnaden avden allmänna försäkringen finns det skäl att ge goda fömtsättningar för ettkompletterande ekonomiskt skydd antingen della har sin gmnd i kollektivavtaleller tillskapas genom individuella försäkringslösningar. De förmåner som gesförsäkringssparandet vid beskatlningen är bl. a. av de skäl som jag nämnt i sina huvuddrag väl avvägda då tillväxten av försäkringskapitalet är normal. Som jag påvisat i föregående avsnitt upplever vi emdlertid en förmögenhetstillväxt inom försäkringssektorn som måste karakteriseras som unik. Realavkastningen på försäkringskapitalel ligger nu på en nivå . denhar över huvud taget inte varit för handen i modern tid. Jag vUl i Prop.1986/87: 61 sammanhangei framhåUa att fluktuationer i avkastningen i och försig är etl regelmässigl förekommande inslag hos försäkringsbolagen. Tider meden låg eller renl av negativ realavkastning avlöses av tider när avkastningenligger på en högre nivå. Vad vi nu upplever är emellertid en förmögenhetstillväxtlångt över vad som kan innefattas i sådana normala fluktuationer. Detär mot den bakgmnden man skall se realränteskattekommitténs uiredningsuppdrag.I ett läge då förmögenhetstillväxten inom bl. a. försäkringssektorn hade nåtten i modern tid okänd nivå måste enligt regeringens bedömning nya vägar prövasför beskallningen av försäkringskapitalel. Som angavs i kommitténs direktiv(Dir 1985:24) kunde fördelningspoliliska spänningar fömtses som en följd av enmyckel krafiig lönsamhetsökning hos livförsäkringsbolagen och della särskiltnär denna lill slor del härrör från räntebetalningar på slalsskulden. Del börnoleras att dessa räntebetalningar måste finansieras antingen genom höjdaskatter eller neddragning av utgifter för andra ändamål somåterhållsamhet i löneökningar och offentliga utgifter ulgör centrala inslag iden ekonomiska poliliken. Isitt betänkande redovisade kommittén en teknisk modell för en realränteskallpå livförsäkringssektorn. Kommittén gjorde också den bedömningen att en sådanskatt inte bör träffa andra finansiella institutioner. Till grund förståUningstagandet låg att försäkringssparandel intar en skattemässigt särskUtgynnad ställning. VidremissbehandUngen av betänkandet - och även under den lid som kommittéarbetetpågick - framfördes från olika håU häftig kritik mot tankarna på enrealränteskatt. I många fall var denna kritik inle sakligt grundad. Det finnsemellertid sakliga invändningar som kan riklas mol en skalt uiformad enligt delinjer som drogs upp i kommiltébelänkandel. En sådan skatt blir med nödvändigheltekniskt komplicerad om utgångspunkten är alt skalleultagel skall variera frånår lill år beroende på realavkastningen hos de skattskyldiga. För atl systemetöver huvud taget skaU kunna hanteras praktiskt måste beräkningen avrealavkastningen schabloniseras. Även om avkastningsberäkningen skulleförenklas, en förenkling som kommillén sökl åstadkomma, måsle del sägas attförslaget om realränteskatt kännetecknas av en belydande komplexitet.Samlidigt medför den schabloniserade avkastningsberäkningen alt delgrundläggande syftet med beskattningsmodellen kan förfelas. Risken lorde varauppenbar att det åsyftade resullatet - att beskalla real avkaslning över enviss nivå och enbart sådan avkastning - inte uppnås. Detligger vidare i sakens natur att en realränteskait skulle ge varierandeskatteintäkter för statsverket. All basera finansieringen av långsikfigastatsutgifter på intäkter från en realränteskait inger därför betänkligheteroch kan inte anses förenligt med en ansvarsfull budgetpolitik. Kritik mot enrealränteskatt från försäkringsbranschen har också framförts från liknandeutgångspunkter. Försäkringsverksamheien är långsiktig och en osäkerhet skullekunna uppstå i fråga om vilka skattebetalningar som i framliden skulle kommaalt belasta försäkringskapitalel. Även om vådorna av en realränteskattockså i det hänseendet överdrivits i debatten kan man inte 20 bortsefrån att skatten skulle kunna medföra en sådan effekt. Molbakgmnd av det sagda harjag kommit till den slulsalsen all de Prop. 1986/87:61nackdelar som är förenade med en realränteskatt är så betydande all jag inlekan förorda att en sådan skatt införs. Milt ställningstagande medför att enlösning av de fördelningsproblem som är en följd av förmögenhetstillväxteninom försäkringssektorn får sökas efter andra vägar. Somjag redan framhåUit ärdet min uppfattning atl den ordning som aUmänl gäUer för beskattningen avförsäkringssparande, utom i vissa detaljer somjag ålerkommer till, geretl godtagbart resultat både när lönsamheten är god och mindre god. I densiluation som råder , med en i modern fid unik förmögenhetstillväxt,medför dock försäkringssparandets skattemässigt gynnade ställning atl dettasparande ges förmåner av en slorleksordning som måste U:rågasätias. Det ärdärför enligt min mening påkallat med särskilda åtgärder. Närinriktningen av sådana ålgärder övervägs bör man enligl min uppfallning justta fasta på atl den nuvarande avkastningsnivån inte kommer att bli bestående.På några års sikt kan en återgång lill en mera normal lönsamhetsnivå fömtses.Det nu sagda leder till slutsatsen all inle heller andra nya permanentabeskattningsformer bör införas. Del skulle tvärtom vara fillräckligt alt nu laul en tillfällig förmögenhetsskall på försäkringssektorn. En sådan skattmedför inte olägenheter av det slag som är förenade med en realränteskait. EntUlfällig skatt kan ulformas på ell enkelt sätt. Den skapar inte osäkerhetinför framtiden beträffande skatteullagets storlek på försäkringssparandet. Debudgetmässiga effekterna är också helt överblickbara. Sammanfattningsvisgör jag följande bedömning. Förmögenhetsfillväx-ten inom livförsäkringssektornär på en sådan nivå att de förmånliga skatteregler som gällerger ett från fördelningspolitiska utgångspunkter orimligt resultat. Detnuvarande läget är närmasl unikt i ett historiskt perspekliv och kan inteförväntas bli bestående . Att ändra de grundläggandeskatlebestämmelsema eUer all införa ell hell nytt permaneni beskattningssyslemför att möta den nuvarande situalionen kan ge icke önskvärda långsikfigaeffekler. Genom en tillfäUig förmögenhetsskall undviks sådana effeklersamlidigt som den sektor som gynnas särskilt starkt av den framgångsrikainflationsbekämpningen får bidra till en sanering av statsfinanserna. Minslulsals blir därför atl beskattningsreglerna för livförsäkringar i sinahuvuddrag bör bestå men att en fillfällig skatt bör las ut. Jag viU här ocksåtUlägga att skatten kommer alt skapa utrymme för förbättringar för de sämstställda pensionä-rema. Jag återkommer senare till delta. Del är angelägel altskallen las ul . Jag kommer därför atl föreslå att den med vissa undanlag bestäms med förmögenheten hos de skattskyl diga som bas. Efter lagrådels hörande är min avsikl att en proposiiion skall föreläggas i sådan tid att ett riksdagsbe slul kan fattas före juluppehåll. Den tillfälliga förmögenhets skatten kommer därmed inte att stå i strid med förbudet i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen mot retroaktiv skattelagsliflning. Inte heUer i övrigt står skatten i strid med några föreskrifier i regeringsformen eller med några svenska fördragsenliga åtaganden. Beiräffandeberedningen av ärendet vill jag nämna följande. Den tekniska utformningen avlagförslagel baseras i väsenfliga hänseenden på realränteskattekommitténsförslag till lag om realränteskait. Jag kommer därför i det följande atldiskulera den närmare utformningen av bestämmelserna med kommiltéförslagel ochremissynpunkterna som grund. När förslagel utarbetats i finansdepartemenlel harsynpunkier när del gäller den lekniska utformningen under hand inhämtats frånförsäkringsinspek-fionen och (). Företrädare för försäkringsbranschen,som också beretts tillfälle all lämna synpunkter på den tekniska ulformningenav förslaget, har förklarat sig ej önska medverka i detta beredningsarbete. Innanjag går in på den närmare utformningen av den tUlfälliga skatten vill jag någotkommentera de övriga förslag till ändringar i försäkringsbeskallningen somjagtar upp i remissen. Jaghar i det föregående angivii att de permanenta reglerna för försäkringsbeskallningeni sina huvuddrag kan anses väl avvägda. EnUgl min mening är det inte påkallalatl jusiera vare sig de beloppsmässiga ramama för avdrag förP-försäkringspremier eller de s. k. kvalilafiva villkor som måste varauppfyllda för atl en livförsäkring skall hänföras till kategorin P-försäkring.Vad beträffar K-försäkringar är däremot läget delvis elt annal. Jag kommerdärför senare i remissen alt föreslå en viss höjning av nivån på skatteuttagetpå avkastningen av K-försäkringskapilal. Jag kommer också alt la upp frågan ombehandlingen av K-försäkringar vid den årliga förmögenhetsbeskattningen. Även idessa frågor har beredningen skelt i samråd med försäkringsinspektionen ochRSV. Synpunkter på utformningen av förslagen har också under hand lämnats avföreträdare för försäkringsbranschen. 2.3 Tillfällig förmögenhetsskatt 2.3.1 Kretsen av skattskyldiga, m. m. Mitt förslag:Livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser skaU varaskattskyldiga. Mindre institutioner kommer genom ett gmndavdrag all undantas. Realränteskattekommitténsförslag: Samma som mitt frånsell alt något grundavdrag inte har föreslagits.Dämtöver har kommittén föreslagil att företag som i sin balansräkning redovisarskuld under mbriken "Avsatt tiU pensioner" skall vara skattskyldiga. Remissinstanserna: Deremissinstanser som har yltrat sig särskilt i denna fråga har i aUmänhetifrågasatt om avsättningar lill pensioner inom företagen bör beskattas. Skälenför mitt förslag: Sparande i P-försäkringar är särskilt skattemässigt gynnatjämfört med andra sparformer. Även övriga försäkringsformer behandlas dockförmånligt från beskattningssynpunkt. Bakgmnden lill realränteskattekommitténsförslag fill avgränsning av beskatiningsområdet äratl pensions- och försäkringssparandets skatlemässiga förmåner ten- Prop.1986/87:61 derar att bli särskilt stora i tider då den reala avkastningen på defonderade medlen är hög. Kommittén har därför föreslagit att kretsen avskattskyldiga skall bestå av de institutioner som administrerar pensions- ochförsäkringssparandet, dvs. livförsäkringsbolag, understödsföreningar, pensionsstiftelsersaml företag med pensionsavsättningar (kontoavsäitningar). Deöverväganden som ligger bakom kommittéförslaget i denna del ulgör också gmndenför milt förslag. Det är därför naturligt att de skattskyldiga fill tUlfälligförmögenhetsskatt föreslås vara i stort sett desamma som de skattskyldigaenligl kommittéförslagel.