prop · GA0359 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87:59 med redogörelse för verksamheten inom Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den31 redogörelse för verksamheten inom . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , S. , , , ,, R. , , , , , ,, G. , Lönnqvist Skrivelse med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté . Iresolution 319 (1966) om förbindelsema med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna atl lägga fram enrapport om verksamheten i minislerkommiltté inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för åren 196784, senastmed skr. 1985/86:66. En redogörelse för verksamheten inom har utarbetats inom eftersamråd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbmks-,arbetsmarknads-, bostads-, industri- och civildepartementen. Redogörelsen börfogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemställer att regeringen fill riksdagenöverlämnar den inom upprättade redogörelsen förverksamheten inom . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelse för verksamheten inom Skr.1986/87:59 ministerkommitté Ministerkommitténhöll i likhet tvä ordinarie möten medanställföreträdarna samlades 13 gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäldelegerats rätten atl behandla och fatta beslut i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är samlade. Därtillkom ett särskilt utrikesministermöte, som ägde mm i Strasbourgpå begäran av . Sex ordinarie fackministerkonferenser arrangeradesinom . Sålunda avhölls en ministerkonferens om mänskligarättigheter i , en utbildningsminislerkonferens den 6-9 maji , konferens för ministrarna ansvariga för byggnadsvård den 34 oktoberi , planministerkonferens i ,socialför-säkringsminislerkonferens i Athén, samt ungdomsministerkonferensden i . Härtill kom extraordinarie möten medidrottsministrarna i och i med anledning avfolbollskravallerna i . Europarådels budget uppgick lill ca (FF). bidrag var totalt 13,5 miljoner FF. 76: e ministerkommittémötet Europarådets76:e ministerkommiltémöte ägde rum i underordförandeskap av biträdande utrikesministerMöllemann. Den svenska delegationen leddes av dåvarande utrikesministerBodström. Dagordningen för mötet omfattade bl.a. följandeämnen: roll i det västeuropeiska samarbetet och i synnerhetförhållandel till de europeiska gemenskaperna (EG), förbindelserna öst/väst ochnord/syd samt utveckhngen i . Därtill kom frågor om mänskligarättigheter och den inlernafionella terrorismen. Beträffande relationerna mellan och ordföranden betydelsen av det beslut gemenskapen strax dessförinnanfattat all låta och bli medlemmar i . Därmed skulle EG:smedlemsstater frän vara i majoritet i . Vidareframhöll Möllemann vikten av en bättre förberedd och organiserad politiskdialog inom . Denna dialog borde utvecklas i samverkan med denparlamentariska församlingen. utrikesminister betonade Europarådetsroll som forum för samarbetet mellan EG och medlemsstater. Delskulle vara djupt beklagligt om ett utvidgat samarbete inom gemenskapen skulleske på bekostnad av vad som uppnätts inom . Del rörde sig om två ti /87. lill sin funktion olika organisationer,som emellertid väl kompletterade Skr. 1986/87:59 varandra och som måstesamarbeta effektivt för alt åstadkomma ett enat . somintegrationen inom EG fortsatte måste också stärkas internt.Generalsekreterarens roll underströks när del gällde kontakterna med olikaorgan inom EG för alt diskutera förslag om ett utökat och pragmatisktsamarbete. Det var också viktigt att organisationens nuvarande program med ettslort antal aktiviteler stramades upp. En starkare prioritering till områdendär påtaliga resultat kunde redovisas var önskvärd. Beträffande relationerna öst/väst framhöll bl.a.utrikesminister roll i detta sammanhang. Europarådetkunde ha stor betydelse i ansträngningarna att åstadkomma ell vidgat samarbetemed . hade gell sitt fulla stöd till resolutionen om europeiskkulturell identitet. Del fanns ett uppenbart intresse i - öst som väst -för det gemensamma kulturarvet och den gemensamma europeiska kulturen. Ettstärkande av det kulturella samarbetet kunde också underlätta ett utbyte päandra områden, vilket för övrigl också den parlamentariska församlingen betonati olika resolutioner. En sådan utveckling skulle vara ett viktigt bidrag tillöst/väsidialogen och komplettera det existerande bilaterala samarbetet mellanEuroparådels medlemsstater och de östeuropeiska staterna. nämndesärskilt de kontakler och diskussioner som ägt rum med . Vad gällde frågan om de mänskliga rättigheternahänvisade flera talare till den fackministerkonferens, som ägt rum i imars. Konferensen hade gett ledning och ytterligare stöd för det vikuga arbeteEuroparådet utför på de mänskliga rättigheternas område. Bl.a. välkomnadeutrikesminister den deklaration och de tre resolutioner, somkonferensen antagit. Det kan tilläggas alt gav en längreredogörelse för situationen för den turkiska minoriteten i och detförtryck som denna utsattes för av bulgariska myndigheter. 77: e ministerkommittémötet Ministerkommitténs77:e möte hölls i under grekiskt ordförandeskap.Mötet koncentrerades till med anledning av ett påföljande dagsom uppföljning toppmötet i mellan president ochgeneralsekreteraren i kommunistparti . Den svenskadelegationen leddes av kabinettssekreterare . Sedvanlig agenda förelåg, omfattande bl.a.ösl/västrelafionerna saml ESK-processen, kampen mot den internationellaterrorismen och samarbetet i . Del ämne som ägnades särskild uppmärksamhet gälldebekämpandet av terrorismen. Pä tyskt/franskt förslag nåddes enighet om atluppdra åt den tillsatta arbetsgruppen för dessa frågor altföre nästa minislerkommittémöte framlägga förslag om hur den av jusiitieministerkonferensföreslagna ministergruppen omfattande alla mini- Skr. 1986/87:59 strar medansvar för terrorislbekämpande skulle fungera och vad dess uppgifter bordevara. Några länder var beredda alt fatta ett positivt principbeslut omedelbartmedan flertalet önskade avvakta. Beträffande samarbetet i koncentreradesdiskussionen lill frågan om den politiska dialogen inom ram.Schweiz, med slöd av , hade förordat en intensifiering av dennadialog. Debatten visade alt samtliga var positiva en dialog innebärande ettfortsall tankeutbyte, men framförallt betonade att varken nyastrukturer eller procedurer behövdes. Antalet slällförelrädarkommiltémöten medmedverkan av experter borde inle utökas. Inle heller borde Europarådeteftersträva alt göra uttalanden i internationella frågor utanför rådetsverksamhels-område. Rådet var knappast en lämplig instans för detta bl.a. pågrund av bristande resurser. ansåg dock att de länder som inte ärmedlemmar i borde ha möjlighet att ge uttryck för sin inställning iinternationella frågor innan EG fastställde sin position. I detta sammanhanghade en viktig roll. Beträffande aktuella internationella frågor, somäven diskuterats vid sedvanhga informella överläggningar mellan ministrarna,rapporterade under det formella mötet om en sammankomst mellan EG,Contadoragmppen, d.v.s. de latinamerikanska stater som söker främjafred i genom förhandlingar, och länderna i Centralamerika.Motsättningarna vid mötet hade varit slora mellan parterna. Utsikterna förfred i området var inle goda. Vid mötet genomfördes också del årliga kollokvielmed representanter för Europarådels parlamentariska församling. Frågorna frånparlamentarikerna berörde uppföljningen av rapport,d.v.s. frågor om hur samarbetet inom skall vidareutvecklas,relafio-nerna med EG, etc. Flenalet aspekter logs upp, bl.a. kultur, förbindelsernamellan EG och samt utvecklingen av den politiska dialogen ochförsamlingens medverkan i denna. Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer Arbetetinom denna sektor har bedrivits i styrkommittén för mänskligarättigheter (CDDH) och i tre expertkommittéer. Den första europeiska ministerkonferensen ommänskliga rättigheter ägde rum i . Konferensenbehandlade i huvudsak tre ämnen, nämligen dels utvärdering och konsolideringav hittillsvarande verksamhet inom de mänskliga rättigheternasområde, särskilt kontrollorganens (domstolens och kommissionens) funktion, delsEuroparådels roll i del fortsatta förverkligandet av de mänskliga rättigheternaoch dels mänskliga rätfigheler i relation lill framstegen inom medicin. biologi och biokemi.Diskussionen i dessa ämnen fördes mot bakgrund av Skr. rapporter utarbetade avrespektive , och samt skrifUiga bidrag frånandra länder inklusive ("to Human Rights posed to theDevelopment of Science and Technology"). De resolutioner som antogsav konferensen var inte så långtgående som vissa länder önskat menutgjorde ändå betydande steg framåt. Situationen för de mänskliga rälfighelerna ivärlden uppmärksammades i en deklaration. Under konferensen öppnades förundertecknande det åttonde protokollet till MR-konvenlionen som syftar till ensnabbare handläggning av målen, främst i kommissionen för de mänskligarättigheterna. Nitton länder, däribland , har därefter undertecknatprotokollet, som alla medlemsländer måste ratificera för att del skall träda ikrafl. Uppföljningen av förslagen från ministerkonferensenhar salt sin prägel på sektorns verksamhet under är 1985. Som en direkt följdhärav tillsattes en expertkommitté för att utreda frågan om MR-organenslokalbehov. framlades ett förslag om en ny byggnad lill enberäknad kostnad av . Som ytterligare en direkt följd av konferensen harexpertkommittén för genteknik (CAHGE) ersatts av en expertkommitté förbiomedicinska frågor (CAHBl) med ell utvidgat mandat. har antagit enrekommendation om ombuds-mannainstitulels roll. De föreslagna rikfiinjernaangående vägran av samvetsskäl alt göra militärtjänst har varit föremål förytterligare diskussion. Vid CDDH:s andra möte tillsattes enarbetsgrupp för atl slutföra redigeringen av en rekommendation. Beslul omuppföljning av Funchal-kollokviel om mänskliga rättigheter för utlänningar år1984 har fattats. följer nära verksamheten iunderkommilléerna, vars arbete är föremål för fortlöpande diskussion även istyrkommittén. CDDH diskuterade således ingående förslaget om en europeiskkonvention mot tortyr. för rättsfrågor (CDCJ) och styrkommitténför brottsfrågor (CDPC) har ombetts lämna synpunkter på förslaget. Kommitténskall konsultera styrkommittén för sociala frågor (CDSO) om förslaget fill etttilläggsprotokoll rörande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. för förbättrande av procedurenenligt konventionen om de mänskliga rättigheterna (DH-PR) höll tremöten, som alla ägnades uppföljningen av de många förslag som framlagts vidministerkonferensen i . DH-PR har ingående diskuterat vissa av dessaförslag. Av störst allmän betydelse är förslagen om rätt för enskilt klagandeatt föra sin sak domstolen samt förslaget om en sammanslagning avkommissionen och domstolen. Även frågor om ministerkommitténs ställning ochmöjlighet att föreskriva ersättning till den klagande har diskuterats idetalj. Arbetet med uppföljningen kommer att fortsätta under år 1986.Sekretariatet har på kommitléns uppdrag utarbetat ett utkast tilltilläggsprotokoll om rätt för den enskilde klagande att anhängiggöra ärenden idomstolen, men oenigheten är betydande i kommittén och det torde ta åtskilligtid att uppnå erforderlig enighet om förslaget. Expertkommitténför utvidgning av de i europeiska konventionen upp- tagna rättigheterna(DH-EX) har ägnat året ät en fortsatt behandling av Skr. 1986/87:59 förslagetom en europeisk konvention mot tortyr. Avsikten är att upprätta en särskildkommission och ett system för besök på platser i de anslutna staterna, därpersoner berövats friheten, t. ex. polisstationer och fängelser. Det förbud somfinns i artikel 3 i konventionen om de mänskliga rätfighe-terna skulle därmedkompletteras och stärkas i preventivt syfte. Ytterligare aspekter, bl.a.psykiatriska, skall belysas i det fortsatta arbelel. för information och undervisning ommänskliga rättigheter (DJ-ED) har fortsatt ägna särskild uppmärksamhet ålfrågorna om skolundervisning och information och undervisningsmaterial tillsärskilda yrkesgrupper. Arbetet med en handbok om mänskliga rättigheter inomkriminalvården har avslutals. En rapport om samarbetet med frivilligorganisationertill skydd för de mänskliga rättigheterna har färdigställts och publicerats.Ett seminarium för journalister förbereds. Uppmärksamhet har även ägnatsspridningen av Europarådels material i ämnet, bl.a. genom översättningar. En fristående expertgrupp om utveckling ochmänskhga rättigheter (CAHDD) har mötts för utbyte av information och åsikter omdet arbete som pågår inom FN. Endast två av medlemsländer Nederländernaoch - ingår i den arbetsgrupp som tillsatts av FN för utarbetande avförslag inom området. tjänar härigenom som fomm för de demokrafiskaländerna i . hölls det sjätte kollokviet omkonventionen om de mänskliga rättigheterna i . Delägnades särskilt frågor om dels informations- och yttrandefrihet, dels de olikaparternas ansvar i proceduren enligl konventionen om de mänskligarättigheterna. Slutligen kan rörande konventionen tilläggas atldel sjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder dödsstraff i fredstid, trädde ikraft . Det åttonde tilläggsprotokollet öppnades, som ovannämnts, för undertecknande vid ministerkonferensen i . Sverigeratificerade det sjunde tilläggsprotokollet och detåttonde . Vidare bör nämnas alt nu godkänt rättenför individer atl klaga lill MR-organen, vilket innebär att arton av Europarådetstjugoen medlemsländer nu medger detla. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a) Social trygghet Dentredje ministerkonferensen för ministrar med ansvar för social trygghet höllsden i Athén. Under konferensen diskuterades framför alltsocialförsäkringens roll under en ekonomiskt svår tid. Som bakgmndsmaterialhade utarbetats en samlad översikt av trenderna i lagstiftningen imedlemsländerna . Vidare presenterades två rapporter, en omutvecklingen särskilt i länder med socialförsäkringssys-lem som omfattar helabefolkningen och en om utvecklingen i länder med system omfattande enbart denförvärvsarbetande befolkningen. Slutkommunikén från ministerkonferensenunderströk bl.a. vikten av att vidmakthålla densociala tryggheten i perioder av kris och pekade på Skr. 1986/87:59 del hol somen kris innebär även mot försäkringssystemens finansieringskällor. Krisenborde dock föranleda även en översyn av försäkringssystemen, bl.a. i syfte attförenkla och rationalisera dessa och motverka de mekanismer som innebär atl imånga länder alll fler ställs utanför den sociala tryggheten. Exempel på dennaulstötning är att mänga blir utför-säkrade lill följd av långvarigarbetslöshet, eller atl de till följd av svårigheten all få och behålla ettarbete inte förmår uppfylla de stadgade kvalifikationskraven för olika socialaförmåner. I slutkommunikén framhölls nödvändigheten avstudier och informationsutbyte inom ram i sådana frågor. Vidareförordades som en återkommande uppgift i europarådssamarbetel atl följa utvecklingenpå den sociala trygghetens område i syfte alt idenfifiera huvudtrenderna ocheffekterna på lång sikt. Slutligen framfördes tanken på att tillskapa enforskargrupp för att analysera ell anlal angivna frågor. för social trygghet undersökerhärefter vägarna att om-sälta ministerkonferensens rekommendationer iarbetsuppgifter i det löpande samarbetet. ägnade i övrigt sinainsatser främst ät revisionen av den europeiska socialförsäkringsbalken, ellarbele som närmar sig sin fullbordan. Av övriga arbetsuppgifter avslutades tvågenom förslag till ministerrådet alt anta rekommendationer. Det ena förslagetgäller en uisträckning av sjukvårdsförsäkringen till hela befolkningen i länderdär detla ännu inte skett. Del andra gäller användningen av ett utarbetateuropeiskt standardformulär för att styrka rätlen till sjukvårdsförmåner undertillfällig vistelse utomlands för turister m.fl. b)Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor Styrkommitténför social- och arbetsmarknadsfrågor (CDSO) har haft tvåordinarie möten. Vad gäller arbetsmarknadsfrågor presenterades bl.a. tvårapporter, nämligen "Utslagningen på arbetsmarknaden" och"Psykologiska och sociala konsekvenser av långtids- och upprepadarbetslöshet". Den sistnämnda rapporten innehöll en sammanställning av deolika arbetsmarknadspolifiska åigärder som vidtas i medlemsländerna. Kommittén har även diskuterat förslag tillrekommendationer om bl.a. lönegaranti vid konkurs och fillfälligaarbelsförmedlingsbyråer. Dessa förslag har utarbetats av sekretariatet ochbygger på tidigare rapporter. Förberedelsearbetet inför tredjearbetsministerkonferens i fortsatle i ensärskild kommitté. På det socialpolitiska området slutförde kommitténunder året för sin del arbetet med två rekommendationer, nämligen en omfrivilligarbele på område och en om de äldres möjligheter atldelta i sociala och kulturella akfiviteler. Bägge rekommendationerna lorde fäanses vara av relativt begränsat intresse för svenska förhållanden. Kommittén organiserade ett europeisktkollokvium om socialtjänst för de allra äldsta med aktivt dellagande av ettflertal personer från , bl.a.representanter för svenska pensionärsorganisationer. Kommittén har ävendiskuterat att hålla en liknande konferens om våld i Styrkommitténför migralionsfrågor (CDMG) har fortsatt planeringen av dentredje europeiska migrationsministerkonferensen, som skall äga mm i imaj 1987. bidrar bl.a. med en nafionell rapport under temat. Statssekreteraren i , JonasWidgren, kommer all utarbeta huvudrapporten. Rapporten skall beskrivautvecklingen på migrationsområdet och därvid lägga särskilttyngd pä uppföljningen av de slutsatser som antogs vidmigralionsministerkonferenserna i och i . Kommittén har påbörjat en kartläggning avinvandrarnas organisationer i . Kommittén har fortsatt sitt arbete vadgäller insatser för att åstadkomma goda relationer mellan invandrare ochmajoritetsbefolkningen. En särskild expertkommitté, där innehar ordförandeskapet,har tillsatts. Inom ramen för denna kommittés verksamhet avses en radakfiviteler initieras . På kommitténs initiativ har det första av två mötenom s.k. illegal invandring ägt rum. Mötet var en uppföljning avmigrationsministerkonferensen i . Kommittén har mottagit en slutlig version av enkonsultrapport om invandrarnas boende. På grundval av denna rapport har arbelelinletts med en revision av den europarådsresolution (69)8 som behandlarinvandrarnas boendeförhållanden. Kommittén har tillsammans med huvudkommittén förkultur- och utbildningsområdet (CDCC) beslutat atl tillsätta en gemensamledningsgrupp med fyra ledamöter för programmet . ingår som en av CDMG:s företrädare iledningsgruppen. Kommittén valde ett nytt arbetsutskott,vari kommer atl ingå åren 198687. Kommitténför jämställdhet mellan kvinnor och män (CAHFM) höll sitt fjärde möte i oktober1985. Kommittén granskade härvid i enlighet med sitt mandal de åigärder somvidtagits inom olika verksamhetsområden för att främjajämställdhet mellan kvinnor och män. Del antagna handlingsprogrammetför jämställdhet mellan könen och ministerkommitténs budskap tillberörda kommittéer att verka för jämställdhetsprincipen är riktlinjer fördetla arbete. Resultatet av denna granskning utföll i stort sett positivt ävenom kvinnorna främst förekom inom tradifionellt kvinnligaområden. Kommittén hyste delta till trots slor Skr. 1986/87:59 oro över altkvinnor hlt saknades i den betydelsefulla styrkommittén för mänskligarättigheter. Förberedelsearbetet inför förstajämställdhelskonferens i fortsatle . Temat förkonferensen var kvinnors dellagande i den polifiska beslutsprocessen. Inför konferensen utarbetade kommittén förslag delstill en deklaration om jämställdhet mellan kvinnor och män i politisk ochoffentlig verksamhet, dels till en resolution om handlingsprinciper för attuppnå jämställdhet mellan kvinnor och män bland förtroendevalda. Kommittén har också deltagit i förberedelserna aven konferens i med kvinnorepresentation i lokala ochregionala organ som tema. Kommitténför befolkningsstudier (CDDE) höll sill årliga möte . En avhuvuduppgifterna för kommittén är alt utbyta synpunkter om den demografiskautvecklingen i medlemsländerna. Länderrapporterna (alltid de mest aktuellabefolkningsuppgifterna av sitt slag) och en sammanfattande kommentar finnspublicerade under namnet "Recent demographic developments in the memberstates of " (CDDE (85)1). Vidare har kommittén avslutat arbetet i tre av sinaexpertkommittéer: Fertility trends (DE-FT), Divorce, juridical separation andremarriage (DE-DI) samt The changing age slmcture of the populafion and itsimplica-lions for policy (DE-AG). Konsultemas rapporter lill dessa trekommittéer kommer samtliga atl publiceras i serie PopulationStudies. inledde en expertkommitté sitt arbetemed att studera demografiska aspekter på arbetskraften och sysselsättning.Likaså har förberedelsearbetet fortsatl för CDDE:s stora seminarium"Demografiska problemområden fi Europarådels medlemsländer)" planerathållas i . Kommitténbeslöt alt starta två studier: "Parenlal responsibilities and otherlife-slyle options: a review of re cent and possible policies" - "Household slmclures: study on theavailability of data". Kommittén benämns numera "". administrauvaändamål kvarstår förkortningen CDDE. Utbildning, kultur och idrott a) Utbildning och kultur Kulturstyrelsen(CDCC) är det samordnande organet för frågor inom kul tur- och utbildningsområdet. Genom alt ansluta sig till Kulturkon- 10 venlionkan länder som inte är medlemmar i delta i kultur- Skr.1986/87:59 samarbetet. Dettagäller och Vafikanslaten. Arbetet i kulturstyrelsen bedrivs genom projekt,konferenser och serviceaktiviteter. Till kommittén hör också atl förberedautbildnings-, forsknings- och kulturministerkonferenser. Förberedelserna fördessa konferenser sker i särskilda kommittéer. Frågor rörande högre utbildning och vissaforskningsfrågor handläggs av en särskild kommitté, "Standing Conferencefor Universily Problems" (CC-PU). Denna är underställd CDCC som skallgodkänna dess budget och program. Den dominerande frågan i CDCC hargällt vilken inriktning och vilken prioritering som bör ske i samarbetet päkulturområdet saml kommitténs egna arbetsformer. En arbetsgrupp inomministerkommittén har lagt fram en rapport i frågan vilken diskuteratsingående i CDCC, efiersom förslaget starkt beskär CDCC: s autonoma ställning. Som ett led i arbetet atl söka konkretiseraverksamheten arrangerade ett seminarium ägnat metodiken förländerförhör på kulturområdet. Översynen av nationell kuliurpoliuk ingår nusom en del av CDCC:s arbetsprogram . På skolområdet pågår projekt rörande moderna språk,invandrarfrågor, vuxenutbildning samt vissa frågor rörande gmndskolans låg- ochmellanstadium. På högskolans område pägår ett projekt i syfte attfrämja samarbetet mellan de europeiska universiteten. På kulturområdet pågår ett projekt om lokal ochregional kulturpolitik och ett om kulturindustrier. har arrangerats en konferens i anledningav Europeiska Musikåret. stod som värdland för enutbildningsminislerkonferens i , som behandlade ohkaaspekter på utbildning för 16-19-åringar. Förberedelsearbetet årskuiturministerkonferens respektive utbildningsministerkonferens har påbörjats. Deför idrotten ansvariga ministrarna samlades lill ell informellt idrotts ministermöte i saml ell i all hast sammankallat informellt idroltsministermöte i . Orsaken var de våldsamma fot bollskravallerna i . Ministrarna påskyndade ett beslul om en konvention mot läktarvåld. Denna antogs sedermera av ministerkommittén . skrev på och ratificerade konventionen som tredje land, vilket medförde att konventionen trädde i krafl . Konventionen har varit vägledande för det arbete mot läktar våld som pågår i inom ramen för brottsförebyggande rådet. a) Europeiska ungdomsfonden Sverigebidrar med ett frivilligt bidrag lill fondens verksamhetutöver de reguljära medel som anslås. Fonden ger bidrag lill skildaverksamheter arrangerade av europeiska ungdomsorganisationer. b)Europeiska ungdomscentret