prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Affärsområdetfinansrörelsen ansvarar för de likvida medel som finns inom poslen. Genom dethöga räntelägel som vi haft i har förelagensintresse för atl tjäna pengar pä pengar blivit alll störte. Detta inlresse förs.k. cash management har ocksä inneburit en snabbare genomströmning av medel iposlgirosyslemel. Detta har i sin lur inneburil all ränteersättningen pä depengar som finns i girosystemet har blivit mer belydelsefull för poslensekonomi. Det är bakgrunden lill postens begäran alt fä möjlighet alt fritl placerasin överlikviditet på marknaden. Posten bedömer atl detta skulle ge bättreförtäntning till samma säkerhel och likviditel än däöverlikviditeten är placerad som specialinläning i PKbanken. Inom posikoncernen finns tväbolag, och faslighelsaktiebolaget . är etlhelägt dotterförelag till posten vars främsta uppgift är att vara moderförelagi en dotterbolagskoncern som består av , , AB, och . Poslbolagskoncernenbudgeterar en årsomsättning på 538 milj. kr. avomsättningen är hänförlig till . Verksamheten består iutdelning av dagsiidningar. Postens bilbudsverksamhel bedrivs i ,och av . Pä övriga orter ärbilbudsverksamhelen integrerad i den ordinarie postverksamheten. AB ombesörjer tidningslrans-porler ochlältgodsdislribution. ansvarar för export avposttjänster. I sker inlernalionellkurirpost i samverkan med . Faslighelsaktiebolaget ärhelägt av posten och har till uppgift alt förvärva och förvalta fastigheter därposten är delägare lillsammans med andra bolag eller där andelen exlernuthyrning är slor. Inom posikoncernen finns vidare åtta särskildaresultatenheter, nämligen postens adressregister, postens frimärksavdelning,poslens diligensirafik, poslens industrier, postens tryckeri, poslensinköpscenlral, poslens fas-lighelsenhet och en enhel för administrativ service. Samtliga resultatenheterhar varil föremål för en översyn i syfte att bälire marknadsanpassaverksamheten. Postens toiala investeringar för treårsperioden1988-1990 beräknas till . En bedömning av investeringarnas fördelning på kalenderåren framgår av följande tabell. Postens investeringar (löpande priser), milj Posthus m.m. 819 Motorfordon 109 Maskiner och inventarier 491 Postens planeradeinvesteringar i utrustning och lokaler är ell viktigtmedel all nå de uppställda servicemålen. Invesleringar i posihus (ca 1600milj. för treårsperioden) omfattar bl.a. tre större projekt;postterminalerna Göleborg etapp II, och Arsla, vilka skall bidratill all klara de fastställda servicemälensaml förväntad volymtillväxt för brev och varudislribution pä . Äveninvesteringarna i maskiner och inventarier syflar lill alt klara fastställdaservicemäl inom de tvä huvudaffärsområdena. De viktigaste mäl som statsmakterna bör slällaupp för postverket rör service, prisutveckling och resullatnivå. Mål börfaslslällas för servicenivån, tillförlitligheten och prisulvecklingenbeiräffande normalbrev saml för tillgängligheten till kassaservice. Dämtöverbör inför den kommande treårsperioden faslslällas elt nyll mäl för postverketsresultatnivå. Kraven på ränla på statslånet och avkaslning på postensstatskapital skall givetvis ligga fast. Jag lillslyrker denallmänna inriktningen av verksamheten som innebär en forlsall kundorientering.Kundernas eflerfrågan inom områdena informationsöverföring, varudislributionoch betalningssystem bör vara styrande för postens insatser. Verksamhelenskall syfla lill atl tiU rimligl pris och med god servicekvalitet betjäna såvälslora som små kunder i hela landet. Servicemål ulvecklas delsför de båda huvudaffärsområdena och dels för de olika affärsområdena. Poslensträvar efter atl utveckla servicemål som är mätbara över liden och som kanspecificeras i form av fasla serviceåla-ganden. Posten strävar också efler attprodukter och priser ytterligare skall differentieras för atl ännu bälire kunnatillgodose olika kunders önskemål. Den servicenivå förnormalbrev som redovisas för huvudaffärsområdet och Paket är tillfredsställande. transport- och distributionsnät som medger övernatlbefordran och utdelning i hela landel av praktiskt tagel alla normalbrev fyller högl ställda krav på postservice. Tillförlitligheten att uppnå de fastställda servicemålen i postbefordran skall upprätthållas på en hög nivå. Del är av slor vikl alt åtagandena geniemot kunderna kan uppfyllas. Som posten har framhållit är del emellerlid på grund av små tidsmarginaler i transportnätet inlerimligt att kräva lillföriitiighel i distributionen av normalbrev. En sädan lillföriitiighelskulle kräva omfattande och svärgenomförbara förändringar av transport- och 138 distributionsnätet.Det skulle ocksä medföra avsevärda kostnader. 1986/87:100 ansersåledes att målel, lillföriitiighel, är tillräckligt med hänsyn Bil. 8tagen lill della. Enligt de mätresultat som föreligger för de tre förstakvartalen har tillförlitligheismålet uppnålls. Servicemälel inomhuvudaffärsområdet och Kassa är att kassaservicen via postkontor ochlantbrevbärare skall vara rikstäckande. Mycket få hushåll något hundratalhushåll i områden ulan dagliga kommunikalioner - saknar tillgäng lilldaglig postkassaservice. Alt täcka av hushållen med daglig service skullevara mycket kosinadskrävande. Jag delar postens uppfattning all den nuvarandehöga täckningsgraden vad avser geografisk lillgänglighet skall bibehållas. Detbör även framgenl ankomma på posten atl avgöra om denna lillgänglighet i detenskilda fallet skall lillgodoses genom fast postkontor, lanlbrevbäring ellerposlväskeser-vice. Poslen försöker pä olikasätt förbättra tillgängligheten lillkassaservicen i tätorterna. Som exempel kan nämnas all öppethällandenafortlöpande anpassas till kundernas behov och alt väntetiderna ständigluppmärksammas. system för mätning av väntetiderna på ca 250 postkontor medhög och varierande kundfrekvens har införts. På vissa postkontor har åtgärderredan vidtagits för atl komma till rälla med problemen. Poslen söker ocksä ökatillgängligheten genom all flytta konloren lillbäitre affärslägen. Anslrängningarna för all förbättra tillgängligheten börfortsätta. Jag vill särskilt peka pä vikten av all väntetiderna påpostkontoren upplevs som acceptabla av kunderna. De återkommande mätningarna avbetjäningstider och attitydstudier som poslen genomför bör tillsammans medpersonalens kundkontakter kunna ge etl gott underlag lill denna anpassning. Mälet beträffandepriserna för normalbrev bör vara all de skall ulveck las högsl i lakl med den allmänna prisulvecklingen. För att pä lång sikl säkerslälla en stabil ekonomi i kombination med en lugn portoutveckling krävs en fortlöpande förbättring av poslens produktivitet. Vid en bedöm ning av produktivitetsutvecklingen måste beaklas alt poslen är myckel personalintensiv och har begränsade rationaliseringsmöjligheter i stora delar av verksamhelen. Jag nolerar med tillfredsställelse atl posten efter strävar all öka personalproduklivileten ocksä . Beiräffande de mål fördel ekonomiska resulta tet som postverket redovisal i treärsplanen vill jag anföra följande. Den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden päverkar i hög grad efterfrågeutvecklingen för postens tjänsler. Ulvecklingen i form av sänkt inflation, minskade budgetunderskott och fallande ränlor kan bidra fill en hög aktivitetsnivå i samhället och därigenom fortsalt stabil efterfrågeut veckling för poslens tjänster. möler emellertid också flera ulmaningar till följd av den ekonomiska utvecklingen. Som exempel kan nämnas postverkets problem med atl anpassa sin pä korl sikl relafivt opåverkbara huvudverksamhet lill en fallande räntenivå dä poslverkels resultat är myckel känsligt för ränteförändringar. har de när masle åren ocksä slora invesleringsbehov. Investeringarna som i huvud sak är av långsiktig karaktär bör inte finansieras med medel från den kortsiktiga postgiroinlåningen ulan i första hand med postens internt gene- 139 Det ekonomiska resultatet för postenssamlade verksamhet skall kunna Prop. 1986/87:100 garaniera ell långsiktiglekonomiskl oberoende, dvs. all inga subventioner Bil. 8 över statsbudgetenskall behöva lillföras verksamheten. Verksamheten skall själv täcka sinakosinader och inbetalningen tillstatsbudgeten av ränlor pä postens statslånoch avkastningen pä statskapitalet skall säkras. Resultatet skall ocksä bidra lill att nå en erforderiig grad av konsolidering. Konsolideringsbehovel hänger bl. a. samman medalt poslens verksamhel är arbetsintensiv och att det ekonomiska resultatet ihög grad är beroende av lönekosinadsutvecklingen. Därutöver berorresultatet lill slörsia delen påränteutvecklingen. Nägra tal kan illustrera detta: hela 2/3 av iniäkterna i betalningsförmedlingenbeslår av ränteintäkter. En förändring av räntan med en procenlenhel påverkar poslens räntenetto med 100 milj. kr. vilkelockså bör beaklas vid en bedömning av konsolideringsbehovet. Resuliatni-vån börockså kunna medge en hög grad av självfinansiering av postens investeringar så atl endasl en mindre del behöverfinansieras genom alt posten tar i anspråk postgiromedel. Resultatetföre avsättningar bör därför, i enlighet med poslens förslag, molsvara ca 5 %av omsättningen för all klaraavkastningskraven och konsolideringsbehovet. Jag räknar med att en sådanresultatnivå är förenlig med målet för portoulvecklingen. Det uppställda mäletför det ekonomiska resultatet möjliggör alt statsmakternasställningstagande till mål för poslverkels service och ekonomi nu kan ske mera samlal. bör gestillfälle att godkänna den inriktning avverksamheten och de resultat-, prisnivå- och servicemål som jag har förordal.En fortsalt diskussion och prövning av vilka mål som bör användas istatsmakternas övergripande slyrning av postverket bör ske. Jag avser atlåterkomma till regeringen i den frågan. När det gäller frågan om postverketsförslag till ändrade regler för placering av överlikviditet får jag hänvisa lillvad chefen för finansdepartementetanför angående postverket och PKbanken i bilaga 1 till budgetpropositionenunder avsnittet Särskilda frägor. Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser 1985/86 Utgift 534011000 1986/87 Anslag 553000000 1987/88 Förslag 586000000 En översyn av det nuvarandeijänstebrevsrättssystemet i syfte att öka kostnadsmedvelandet hos myndigheterna i användandet av tjänstebrevs rätten och därigenom successivt kunna avlasta tjänstebrevsanslaget har inletts. Regeringen gav sålunda den 10 juli 1986postverket i uppdrag att mäta postmängder och däremotsvarande kostnader hos ett 40-tal myndig heter. När resultatet av mätningarna föreligger kan förändringar för de aktuella myndigheternas användning avtjänslebrevsrätten bli akluella. Jag avser att återkomma till regeringen i frågan. Anslaget för budgetåret 140 1987/88bör beräknas på samma sätl som hitlills.Posten har beräknat Prop. 1986/87:100 ersällningsbehovet budgelåret1987/88 lill 586,0 milj. kr. Verketräknar inle Bil. 8 med någon volymförändring jämfört med /87. Jagansluter mig till poslens beräkning och föreslår atl 586 milj. kr. Ersättning till postverket förtidningsdistribution 1985/86 Ulgift 36000000 1986/87 Anslag 30000000 1987/88 Förslag 30000000 beslul (prop.1975/76:127, , rskr. 301) om en successiv avveckling avsärkoslnadsunderskoltel i poslens tidningsrörelse l.o.m. är 1991, innebär attden ersättning från statsbudgeten som postverket vaije år erhåller som bidragtill alt täcka särkostnadsunderskottet i verksamhelen, successivi skallavvecklas underen . En höjning skall ske av de avgiftersom postverket tar ul i lidningsrörelsen sä atl den andel av särkostnaderna somtäcks av avgifter successivi ökar. Avgifterna regleras i den poslalatidningskungörelsen och baseras i princip pä avtal mellan postverket ochorganisationer som företräder tidningsulgivare. Med hänsyn lill inlressel avatl begränsa prisstegringarna i ekonomin har avgifterna höjls inågot långsammare takt än som moisvarar minskningen av särkostnadsunderskottet.För atl i viss mån undvika alt poslens övriga kunder belastas med en störte delav tidningsrörelsens kostnader för än vad riksdagsbeslutel syflade lill bör ersällningen lill postverket förtidningsdisiribulionen las upp med oförändrai belopp i förhällande tillinnevarande budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagenalt 1. godkänna vad jag harförordal om inrikiningen av postverkets verksamhet 1990, 2. godkänna all postverketsverksamhet skall inriktas på de resultat-, prisnivå- och servicemål som jaghar förordal för , 3. lill Ersäitning tillpostverket för befordran av ijänsleförsändelser för budgetårel 1987/88 anvisaelt förslagsanslag pä , 4. lill Ersättning tillpostverket för tidningsdisiribution för /88 anvisa ell anslagpå . H. Transportstöd m.m. Prop.1986/87:lOO 8 H 1. 1985/86 Ulgift 16231000 1986/87 Anslag 16857000 1987/88 Förslag 17404000 Transporträdet (TPR) harenligt sin instruktion (SFS 1979:1037,ändrad : 1077) uppgifter inom i huvudsak följande områden otrafikplanering o handikappanpassning av kollektiva färdmedel oriksfärdljänsl o energihushållning inom transportsektorn oberedskapsplanering inom transportsektorn o drivmedelsransonering o statsbidraglill kollektivtrafik o yrkestrafikfrågor o transportstöd TPR leds av en slyrelse.I slyrelsen ingår generaldirektören, sex ledamöter som företräder riksdagenoch näringslivet samt två personalrepresentanter. Till TPR är knutet tvårådgivande delegalioner, nämligen en för riksfärdljänsl och handikappanpassningsaml en för beredskapsplanering m.m. Vidare finns olika samrådsgrupper bl.a.för yrkeslrafikfrågor och trafikplaneringsfrågor. TPR:s arbelsuppgifter påyrkestrafikområdel finansieras delvis genom avgifier. Avgifterna redovisas påstatsbudgetens inkomsisida och beräknas uppgå lill ca 2,7 milj. kr. för näslabudgetår (1985/86 1,8 milj. Det trafikpolitiska målet är atl erbjudamedborgarna och näringslivet i landels olika delar en lillfredsställandetrafikförsörjning lill lägsta samhällsekonomiska kostnader. Denna målsättningoch ulvecklingen inom transportområdet har inneburil att ökade krav har kommiialt ställas på TPR:s verksamhel. I del samhällsekonomiskasynsättet pä trafikpolitiken ligger atl trafikpolitiken skall ulformas så attden bidrar till ell effektivi resursutnyttjande i samhällel som helhel. Deltamedför alt samordningen mellan olika samhällssektorer måsle säkerställasvilkel TPR söker främja genom olika planeringsakliviteter. TPR fångar vidaregenom bl.a. trafikpolitiska analyserupp viktiga strukturförändringar inom näringslivet och samhällel och derasframtida konsekvenser för transportsektorn. Effektivitelsmålel itrafikpolitiken innebär alt resurserna inom transport sektorn skall utnyttjas så rationellt som möjligt. Det är nödvändigl med en samordning mellan trafikgrenama så atl onödig överkapacitet inom enskil da trafikgrenar inte uppstår. Genom planeringsunderiag, modellstudier m.m. initieras genom TPR:s försorg en trafikplanering i länen med inrikt- 142 ning mot sysselsällnings- och näringslivsfrågor.Samarbete sker därvid Prop. 1986/87:100 med länsstyrelser, berörda kommunersamt med de regionala ulvecklings- Bil. Syftet medprojektverksamheten är att ideniifiera problem l.ex. flaskhalsar itrafikförsörjningen och ularbela åigärdsprogram för alt förbättratransportförhållandena för enskilda och näringsliv. Det trafikpolitiska måletharockså en fördelningspolitisk inriktning. En lillfredsställandeiransporlförsörjning ses som en förutsättning för atl uppnå en balanseradbefolkningsutveckling i skilda delar av landet. TPR;s verksamhel är när detgäller bl.a. transportstöd knuten lill att uppfylla denna målsättning. 1begreppel tillfredsställande trafikförsörjning ligger också atl handikappadeoch äldre skall så längt möjligt kunna della i arbele och samhällsliv på sammavillkor som andra medborgare. En viktig uppgift för TPR är därför atl göra dekollektiva färdmedlen mer lillgängliga och all utveckla riksfärdljänsten. Förutom de uppgifler somålagts TPR enligt instruktionen har TPR av regeringen tilldelats en radsärskilda uppdrag. har TPR därvid slutfört uppdragen atluireda drivmedelsförsörjningen vid elavbrott i fred, Taxi-80-systemet, denlångväga busslrafiken, den framlida gotlandstrafiken och vissa frågor omriksfärdljänstens framtida ulformning. TPR konstaterar altrådets verksamhel pä en rad sätt bidrar lill atl skapa förutsättningar föreffektiva och rationella transporler i enlighel med de trafikpolitiska målen.Vidare framhålls alt statsmakternas strävan att förbättra resursutnyttjandetoch effeklivitelen i transportsektorn innebär alt kraven på TPR:s verksamhetfortlöpande har ökat. TPR:s förslag för /88 kansammanfallas enligt följande: Huvudförslaget innebärför en treårsperiod en besparing med . Rådet anser all besparingsmålet kan uppfyllas genom följande åtgärder - enhandläggartjänsl på utredningssektionen återbesätts inle vid evenluell vakans(. - ändradeavtalskonstruktioner samt revisionsinsalser genlemol SJ resebyrå, kommundalam. m. vad gäller riksfärdtjänsten medför en besparing pä anslaget H4. - ökadeintäkter genom avgifter för tillstånd tillinternationella vägtransporter (. I sammanhanget framhållerTPR vidare all rådet har i uppdrag alt ulföra en rad utredningar som medför etlytterligare utnyttjande av den kapacitet som fmns inom rådel. Del ekonomiskavärdel av detla anser TPR väl kan läcka en belydande del av besparingsmålet. Omdessa besparingar inle anses tillräckliga är den enda återståendebesparingsmöjligheten enligt TPR en nedskärning av verksamhelen inomenergihushållningsområdel. Påirafikplaneringsområdet tar TPR fram underlagsmaterial och gör prognoser på nationell nivå. I detla arbete har TPR konlinuerlig konlakl med länsslyrelserna och därmed kan viklig informalion lillföras del be dömningsunderlag som skall utnyttjas i den gemensamma investerings planeringen. Inom TPR har redan inletts elt projekl med en samordnad investeringsplanering inom ramen för oförändrade personalresurser. bedömeremellertid att behovet av resursinsatser kommer all öka fr.o.m. 143 budgetåret1987/88 om inte annat arbete skall behöva trappas ned alltför Prop.1986/87:100 myckel. TPR begär därför . i form av konsulimedel. TPR räknar med atl sällain stora arbetsinsatser vad gäller utarbetandet av prognoser över gods- ochpersontrafiken fram . För atl kunna vidareutveckla dessa prognoserbegär TPR . Förinformationsverksamhet inom energihushällningsarbetei begärs att 800000 kr.överförs från statens energiverks medel för informationsverksamhet. För induslri- ochregionalpoliliska insalser begär TPR . i projektmedel som överförsfrån induslriverkets anslag C4. TPR planerar all övergålill daiabaserad tillståndsgivning för inlernalionell lastbilslrafik. Dennaverksamhel är hell avgifisfinansierad. TPR begär efler samråd med statskontoret500000 kr. för dataanskaffning och programmeringsarbete. Genom avgiftshöjningför tillstånd till inlernationelltrafik kommer molsvarande belopp alt tillföras statskassan under budgeiårei1987/88. föratl utveckla prognosmodeller inom del forsknings- och utvecklingsarbete sområdel bedriver. För särskilda åtgärder inomdet civila totalförsvaret begär TPR ett engångsanslag på . Merpartenav medlen föreslås användas för åtgärder all begränsa verkningarna av elavbrottpå drivmedelsförsörjningen (). I förslaget ingår vidare utbildningav beredskapsplanläggande och krigsplacerad personal (. ), datalistormed fordonsuppgifler (. ), statistik för landsvägsfordon (. ),underhållsavtal för radioutrustning (. ), datorprogram för uppgifterfrån centrala bilregistret (.) samt för konsultmedverkan till översynav betalningssystem vid drivmedelsransonering (. TPR beräknar au kunnasälja datamaterial, konsulttjänster, rapporter m.m. inomirafikplaneringsområdet under budgetårel 1987/88 och föreslår därför alt ettförslagsanslag pä . inrättas för redovisning av verksamhetens intäkteroch utgifter. De priser som kommer atl uttas avses beräknas efler principen omfull kostnadsläckning. TPR har vidare i sambandmed sin anslagsframställning redovisat regeringsuppdraget att följa upp nyapersonbilars bränsleförbmkning ocb de förändringar som sker päpersonbilsmarknaden. Denna information är av värde när avtalstiden för TPR:söverenskommelse med fordonsleverantörerna har löpt ut. TPR bedömer att denlekniska utvecklingen kommer alt leda till fortsalla lägrebränsleförbrukningslal framöver men i en relativt långsam lakl. Jag kan konstatera alt TPR:s verksamhet bidrarlill all skapa förutsättning ar för effektiva och ralionella transporler i landels olika delar. TPR med verkar därmed till atl förverkliga den trafikpolitiska målsätlningen. Rådets verksamhet ger också på flera säll upphov lillslalsfinansiella och sam hällsekonomiska besparingar. 1 det trafikpolitiska utvecklingsarbetet som 144 påbörjats inom kommer också TPR:s utredningsresurser delvis las i anspråk. Jag bedömer dockändå all en viss besparing bör vara möjlig atl genomföra vid rådet under näslabudgelär. Pris- och löneomräkning beräknas lill937000 kr. 1986/87:100 Bil. Beräknadändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångskostnader -1- 2400000 0 0 (+ 574000) Jag anser del viktigt altTPR kan fullgöra sin del i arbelet med den samordnade investeringsplaneringen,iag räknar dock med atl della skall kunna göras inom ramen för tillgängligaresurser och är därför inte beredd atl tillstyrka all särskilda medel anvisas. Jag är inte heller bereddatl tillstyrka TPR:s förslag om särskilda medel för all vidareutveckla vare sigprognosmelodik eller prognoser för gods-och persontransporter. Detlamedelsbehov fär vägas mot andra insatser inom ramen för TPR;s disponiblaresurser. Vad gäller TPR:s förslagom ökade insalser för energihushålliung kan konstateras atl del är myckel viktigtatl åstadkomma energibesparingar på transportområdet. Därmed är det möjligt altöka effektiviteten i transportsyslemel, förbättra energimedvetenheten,reducera energiförbrukningen samt minska oljeberoendet. Ytterligare effekter avarbetet för en effekliv energianvändning är förbättrad miljö och ökadirafiksäkerhel. har och samarbetat rörandeälgärder som syftar till alt minska energiförbrukningen på transportområdet.Jag anser att detta samarbete är myckel värdefulll och räknar med alt del skallkunna fortsätta även . I denna fråga harjag samrått med chefen förmiljöoch . Jag är mol denna bakgrund inte beredd attsärskilt uppräkna TPR:s anslag för ändamålel. TPR:s arbete medprojeklverksamhel inom länen för all främja irans-portförutsätiningarna ochdärmed även sysselsättningslägel är betydelsefullt för den regionalpolitiskamålsättningen. Jag anser dock efler samråd med chefen för induslrideparlemenletatl del samarbele som redan sker mellan TPR och industriverket i olika projektbör kunna fortsätta och förslärkas. Jag är således inle beredd all föreslåsärskilda medel för regionala projektinsatser. Vad gäller TPR:s förslagom utrikes laslbilstillstånd finner jag del vikligl all den svenskatransportnäringen och vårt näringslivs möjligheter att göra 10 1986/87. siggällande pä det inlernalionella området främjas. Det är också av stor Prop.1986/87:100 belydelse alt trafiken över gränserna kan ske smidigt ochrationellt. 8 bedömer därför TPR:sförslag om en effektivisering av lillslåndsgivningen genom övergäng lill databaserad verksamhet som angelägel. Förslagel medför en ökad serviceåt transportföretagen och minskar byråkratin för bl.a. näringslivel ochtullverket. Jag godlar således TPR:s förslag att . anvisas för dataanskaffning. Som en följd av detla skallmolsvarande avgiftshöjning göras i samråd med . Chefen förförsvarsdepartementet har för avsikl atl vären 1987 förelägga regeringen förslaglill proposiiion om etl nytl försvarspolitiskt beslut. I avvakian härpåharjag, efler samråd med chefen för försvarsdepartemenlel, beräknai eltoförändrai anslag för älgärder inom totalförsvarets civila del med avdrag förden engångsanvisning som TPR disponerar för innevarande budgetår. Jag är positiv fillTPR:s förslag alt ta ut avgifter för viss konsult- och försäljningsverksamhel. Jag fömtsätteralt verksamheten kan redovisas under en delpost för anslaget H1.