prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — 5.14------------ Länsstyrelseni län: Beredningen föreslår alt areal- och arton- deringskraven på minsta licensomräde skärps av längsl tre år.- Enligtlänsstyrelsens åsikt är förslaget onödigl. Som licensområde bör regislreras välarronderade markområden som medger avskjutning av minst elt vuxet djur . En anpassning av kraven för att erhålla registrering som licensområde med hänsyn lill älgslammens slorlek bör även fortsättningsvis kunna ske löpande vid registreringsprövningen som utan att särskilda regler härför tillskapas. Länsstyrelsenlillslyrker förslagel om all slörre jaktområden skall kunna Prop. 1986/87:58 medges flerårsfillstånd för att slimulera etl ökal samarbete mellan jägarna. ---- vill i delta sammanhang - med hänsyn lill älgslam mens slorlek och stadga väcka frågan om att försöksvis inom större jaktområden i län med riklig älgliUgång medge licensinnehavarna rätl atl själva beslämma avskjutningens storlek. Endast licensjakttidens längd skall fastställas av myndighetema. bör kunna regleras genom särskil da beslämmelser i jakllidsförordningen. Enliglberedningen skall slörre jaktområden under vissa fömtsättningar kunna medges enlängre jakttid än övriga licensområden. finner atl förslagel ärmotiverat. Beredningensförslag innebär, atl vuxna älgar inte får fällas inom de områden som ejregistrerats som licensområden. Med hänsyn till den traditionella uppfaltningenom jakträttens innehåll i och inlressel av all lillgodose också demindre jaktområdenas önskemål om att ha möjlighet all fälla även vuxet djur,kan del tfrågasättas om inte dessa områden skaU medges rätt atl fälla ell vuxetdjur förslagsvis . Beredningenföreslår att bör ges möjhghet till att, om del finns särskilda skäl, övergångsvis för viss älglilldelning regislrera även mark som inte uppfyller kraven för de vanliga licensområdena. Underfrämst de senasle två åren har en uppsplittring av licensområden skelt. Det kanenligt mening inte anses vare sig lämpfigi eller motiverat altgenom en undanlagsregel tillskapa en möjlighet för bl. dessamindre områden alt erhålla regisirering som licensområde. Länsstyrelsenavslyrker- förslaget rörande möjlighet all erhålla re gistrering som särskilt licensområde. 5.15Länsstyrelsen i län: Del nya sysiemel för älgjakten som beredningen föreslår bör enligt mening godtas vad belräffar systemets huvudkomponenter ---- Överhuvudtagelhar jägarna i länet ofta förklarat sig positiva till nuvarandesystem med samordnad älgjakt trols att delta onekligen är administrationstungt.Bl.a. upplevs nuvarande kartregistrering av älgjaklsområden som en värdefullinformationskälla. Med hänsyn härtill får del anses angeläget att också i detnya systemet ha en kartregistrering som i stort motsvarar nuvaranderegisirering. ---- Fråganhar väckts om man inte bör kunna ange vissa zoner där detbör sällas som mål alt nedbringa älgstammen i möjligaste mån. Som exempel har nämnts belydande fruktodlingsdistrikt på där frukt odlingen måsle lUlerkännas klar prioritet gentemoi vUivårdsintresset. Här bör ges möjlighel att i angivna syfte regionalt fillämpa särskilda normer vid licensgivningen liksom även i fråga om medgivanden att fålla skadegö rande djur utom vanlig jakttid. Beredningenföreslår atl marker som inle uppfyUer de vanliga kraven för regisirering somUcensområden skall kunna regislreras som särskilda licensområden om särskildaskäl härför föreligger. avsådana särskUda licensområden synes bli mycket svårbedömda. Häranser att prövningen om ett område skall kunna registre ras som SärskUt licensområde främst bör gmnda sig på områdets beskaf fenhet i jaktligt hänseende. Det kan finnas områden som inle fyller de krav som StäUs för vanlig licens men där det dock bedöms skäligt att ge en tilldelning på en vuxen älg under förutsättning alt jakträllsinnehavet är oförändrat . Alt däremot, såsom be redningen menar, fästa särskilt avseende vid rent personliga omständighe- 158 terskulle avsevärt försvåra prövningen av hithörande licensärenden. Be- Prop.1986/87:58 träffande principerna för bedömningen av frågor om särskildalicensområden efterlyser , för atl behandlingen av dessa ärendenskall underiälias, mer klargörande besked. Enliglberedningen skulle dess förslag medföra en belydligl förenkladjakladministration. Detla stämmer dock icke. Målsättningen att åstadkomma enenkel administration har inle kunnal uppnås. Visserligen minskar ärendemängdenrent kvanfitalivt genom all nuvarande registrering av s.k. generella områdenfaller bort. Dessa ärenden har dock genomsnittligt varit betydligt enklare attbedöma än licensärendena i vilka det krävts prövning av vilka djur (antal ochkön m.m.) som skolat lilldelas. Beredningen betonar vidare alt det nya systemetinnebär fler licensområden. Man måsle här också räkna med atl åtskilligagenerella områden begärs bli överförda till s.k. särskilda licensområden, någolsom ytterligare ökar antalel licensärenden. 5.16 i : Beredningens förslaginnebär bl.a. att man främjar bildandet av nya licensområden för älgjakt, medande generella områdena slopas. stäUer sig bakom detla förslag.Man föreslår emellertid också att det skaU kunna bildas s.k. särskilda licensområdenför områden som inte fyller kraven för vanliga licensområden. Länsstyrelsenanser-------------------- atl, om man skall ha dessa särskilda licensområden,måste kraven på dessa preciseras bättre. 5.17 i : Beredningen menar alldel föreslagna systemet kommer all minska del administrafiva arbetet.Länsstyrelsen vill starkt ifrågasälla delta. Främstpå grund av reglerna om de särskilda licensområdena kommer även fortsättningsvis kravel på produktionsanpassad jakl inom de enskilda områdena inte heller alt kunna uppfyllas. Genomde oförmånliga reglerna för de områden som inte godlas varken som licensområdeneller som särskilda licensområden kan del föreslagna systemet förväntas medföraen större benägenhet lill samverkan. Del kan emellertid antas att relativtmånga jägare kommer att gå miste om möjligheten atl fälla vuxna djur. Dessajägare kommer därigenom inte att uppleva jakten som meningsfull. Länsstyrelseninslämmer i beredningens bedömning av vilka krav som bör slällas på etlframtida älgjaklssystem. Mol bakgrund av vad som anförts ovan anserlänsstyrelsen emellertid inle att den av beredningen föreslagna modellen ärhelt tillfredsställande. Densamordnade älgjakten är inte heller något fullt godtagbart system för framtiden. Delar av detla system såsom den obhgatoriska registrering en bör emellertid vara kvar. En i förhållande lill de enskilda jaktområdena mera produktionsanpassad jakt bör vidare införas. kan ske genom flerårslicenser, som gör det möjligt för de mindre områdena all under en två- eller Ireårsperiod fälla elt vuxet djur. SammanfattningsvisviU , i stället för den av beredningen föreslagna modellen,förorda etl älgjaktssystem som bygger på en- eller flerårslicenser ulanansökningsförfarande men med bibehållet regisler som underlag för dalarutiner. 5.18----------------------------------- Länsstyrelseni : Beredningens förslag innebäri vissa avseenden en ökad adminislralion, som ifrågasätterbehovel av. Så t.ex. föreslås atl som ell led i beredningen av jaktärenden skaUtillskapas lokala samrådsorgan, som skall utgöra remiss- I59 I della sammanhang villlänsstyrelsen framhålla vikten av att älgstam- Prop. 1986/87:58 men hållspå en lämpUg nivå särskilt med hänsyn tUl trafiksäkerhelsintres- sel.---- En minskning avälgstammen är också väsenllig med hänsyn lill de skador som älgförorsakar inom jord- och skogsbmkel. LänsstyrelsentiUstyrker med dessa påpekanden beredningens förslag. Ettmera radikalt besparingsalternafiv skulle dock kunna vara all helt sloparegistrering av älgjaktsområden och i stäUet införa aUmän jakttid även vidälgjakt. 5.19Länsstyrelsen i : Beredningens förslag innehåller till viss delförslag lill förenklingar men också förslag som innebär etl visst merarbeteför . Sammanlaget bedömer inte atl deladministrativa arbelet kommer atl minskas med beredningens förslag.Länsstyrelsen vill i detta sammanhang erinra om del förslag tiU organisalionom älgjakten som länsstyielsen lade fram i yttrandet över statensnaturvårdsverks förslag lill framfidens älgjakt. Länsstyrelsensförslag innebar bl. a. följande. --- Jaktefter vuxen älg sker efler lillslånd av (licens). Sådanjakt får bedrivas endast på områden som, på samma sätt naturvårdsverketföreslår, kan tilldelas älg enligt för området lämpliga biologiska avskjutningsnormer.Den som avser att bedriva älgjakt gör före januari månads utgång en anmälan omdella på särskUd blankett vari han också på heder och samvete uppger på vilkafasligheler jakten avses bedrivas saml arealenfördelad på åker och övrig mark. Uppgtftema förs in i ett ADB-registeri enlighet med vad som sker i detla län. anmälningstidengått ul framställs datalislor som anger anlal områden och areal samt föregående års liUdelning och avskjutning per älgvårdsdistrikt. Materialet översänds till jaktvårdssammanslulning i länet och Ijänar där liU ledning för förslaget tiU älgliUdelningen för hela älgvårdsdistriktel. Jakt- vårdssammanslulningen lämnar förslag på avskjutningsram fill länsstyrel sen avseende vuxna djur. hör länsälgnämnden som gör en regional bedömning om älgstammens utveckling och väger bl.a. in trafik olyckor och skördeskador saml lämnar förslag lill på ram för hela länet. Den sålunda föreslagna avskjutningen matas in i som fördelar älgarna efler områdenas inmatade arealuppgifler. EventueUt görs en viss viktning av arealen icke älgmark. ---- Jaklledarenfår unden-ättdse om preliminärt tilldelningsbeslut, gestillfälle fill erinringar och får slutligen en definitiv tUldelning medbesvärsräll liU nalurvårdsverkel. LänsstyrelsenvidhåUer alt en administration av älgjakten i huvudsak enligl denna modeUinnebär en smidig hanlering utan att målen med älgstammens vård behöveröverges. Påberedningens förslag i övrigl har följande synpunkier. DelförefaUer rimligl att de jaktlag som trols anslrängningar inte lyckas etablerasamverkan med omgivande jaktlag skaU få möjlighet all jaga även är mot bakgrund av den dokumenteradeoenighet som finns såväl inom som mellan olika jaktlag, orolig alt den myckelgrannlaga prövning som måsle ske innan jakl på särskilda licensområden kanbeviljas kommer att ta aUtför slora resurser i anspråk.--- Länsstyrelsenvill därför bestämi avstyrka förslagel om inlelänsstyrelsen tUldelas särskilda medel för alt finanisera detta merarbete. 5.20Länsstyrelsen i : Imolsals lill vad 160 distriktav /LJ anfört, anser atl bered- Prop.1986/87:58 ningens förslag ger administrativa fördelar i jämförelse mednuvarande syslem i länet. delar Skaraborgs länsjaktvårdsförenings och länsälgnämndens uppfallning alt förslagel ocksålillgodoser de övriga grundprinciperna för vården av älgstammen på etlgodtagbart sätt. tillslyrker således beredningens förslag lillälgjaklssystem. 5.21-------------- Länsstyrelseni : finner det föreslagna registreringsförfarandel beträffande de s.k. särskilda licensområdena vara alllför omständligt.- anser alt förfaringssättet vid bil dandet av särskilda licensområden bör vara schabloniserat i väsenlligl högre grad än vad beredningen föreslår. Även med hänsyn fill att kravet på likformighet av registreringen mellan olika delar av länet enligt länsstyrel sens mening bör slällas högl är det angelägel alt lokala subjektiva bedöm ningar i ej för slor utsträckning läggs till grund för registreringsbesluten. --- Enbartelt slopande av de generella områdena ger inte den storaadministrativa besparingseffekt som har förulsälts. Den nya registreringsformen"särskilda licensområden" och vissa andra tillkommandearbetsuppgtfler lorde komma atl uppväga de besparingseffekter som i övrigt ärinbyggda i älgjaktsförslaget. Medhänsyn lill alt en betydande administration således kommer alt kvarstå är delnödvändigl att även fortsättningsvis erhåller erforderligaekonomiska resurser. 5.22------------------------ Länsstyrelseni län: har redan i yltrande den16 över förslag "Framtidens älgjakt"uttalat atl det varit naturiigasl atl använda den reglerade älgjakten somutgångspunkt för den framtida organisationen. I det nu föreslagna systemetfinns etl inslag av allmän jakl kvar. Förslaget innehåller helt nya ochoprövade lösningar. Dessa synes ålminstone delvis ha karaktär av kompromisseroch kunna medföra svårigheter för länsstyrelserna vid tillämpningen. Beredningenhar föreslagit atl även mark, som inte uppfyller kraven för licensområden, skall kunna registreras som sådanl område om jakträttsin nehavaren, trots försök inte lyckats få sin mark ansluten till angränsande jaktområden. Enligl bedömning finns det en uppenbar risk att en sådan bestämmelse skulle uppväga den minskning av arbetsbördan som slopandet av registreringen av "generella" älgjaktsområden skulle innebära.--- Prövningen av dessa ärenden skulle-- slälla länssty relsen inför stora svårigheler när del gäller alt avgöra om jakträttsinneha varna gjort tillräckliga försök för alt få sin mark ansluten. Avskäl som ovan anförts avstyrker förslagel i denna del. Om enundantagsbestämmelse anses önskvärd, bör den ulformas så att den inte medför deovan påtalade svårigheterna för de prövande myndigheterna. LedamotenLars anför i reservation: Undertecknad anser atl de sakliga skälen för all bibehålla den samordnade älgjakten i nuvaran de ulformning är så starka atl del inle finns någon anledning att ändra på den ordning som gäller. 5.23 Länsstyrelseni : Jakt- och viltvårdsberedningens förslag till älgjaklssystem är en klar förbättring i förhållande lill det nu i flertalet län tillämpade systemet "Samordnad älgjakt". Länsstyrelsenanser fortfarande att det i prövade sysiemel "reglerad älgjakt" är bäitre än föreslagna systemmed 151 11 1986/87. hänsyn bland annat lUl allregistrering av jaktområden inte förekommer, Prop. 1986/87:58 vilket medförminskat arbete. vill inte motsätta sig atl beredningens förslagtill älgjakt genomföres i de län som har samordnad älgjakt, med undantag dockav de föreslagna särskilda licensområdena. Länsstyrelsenföreslåratl nuvarande system "reglerad älgjakt" får fortsätta altanvändas i försökslänen jämsides med det nya älgjaklssystemel i övriga län.Skulle så ej ske måsle särskilt anslag i likhet med vad som tidigare skell iandra län lämnas för kosinader för regisirering av älgjakt-områden iVäslmanlands, och . --- Enligtlänsstyrelsens mening är särskilda licensområden ägnade allfördröja samgåendet i jaktområden. Det skulle också för bli svårtatt bedöma om verkligen ansträngningar gjorts atl komma med i ell jaktområde.Länsstyrelsen befarar all dessa ärenden skulle kunna medföra onödigaadministrativa svårigheler. avslyrker förslagel om särskUdalicensområden. 5.24 Länsstyreiseni : fillslyrker alt älgjak ten i princip skall bedrivas inom licensområden. Lämpligheten av den föreslagna övergångsperioden av längsl under vilken areal- och arronderingskraven på minsta licensområde bör skärpas kan dock ifråga sättas. Det i belänkandet angivna målel att vid övergångstidens slut kunna kräva all elt licensområde skall medge avskjutning av minsl ett djur vid en balanserad älgstam anser svårligen kunna uppnås . Möjlighetenatt kunna ge jaktvårdsområden och motsvarande licensområden flerårstillslåndfillslyrkes av . Detta bör kunna avlasta arbetesamiidigi som del kan vara en slimulans för jägarna. Beträffandeälgjakt på marker som inte ingår i licensområden har ingel atterinra mot förslaget atl endasl årskalvar får fällas . Älgjaktinom särskilda licensområden ställer sig däremot Iveksam lill.Det kan finnas en risk all möjligheten atl bedriva älgjakt inom särskiltlicensområde ter sig så gynnsam för en del jägare atl den motverkarsamordningsinlenlionerna. anser alt etl samgående fill jaktligtstabila områden är av sådan betydelse alt, om möjlighel till undantag frånhuvudregeln skall kunna medges, skall detla ske med stor restriktivitet.Kommer inle jakträttsinnehavarna överens bör i försia hand de lokalajaklorganen hjälpa till att åsladkomma ett samgående. I de fall då särskilthcensområde medgetts av bör detla inte arealmässigt kunna ändrasförrän förflutil om inte synnerliga skäl föreligger. Årliga förändringarmotverkar den förenkling i lillslåndssyslemel som beredningen vill åstadkomma. 5.25 Länsstyrelseni : På fasligheler som varken uppfyller kraven på licensområde eller särskilt licensområde och som därför inie regislreras, föreslår beredningen att jakt efler älgkalv skall få ske. Länsstyrelsenanser atl del skall ges möjlighet att också på dessa fasligheler skjuta vuxetdjur. Länsstyrelsenvill understryka atl kartan vid registreringen är det viktigaste dokumentet.Det kartmaterial som finns hos uppfyller enligtlänsstyrelsens bedömning ett minimikrav. kan därför inteacceptera beredningens tankar på att karthållningen inte behöver haden nuvarande omfattningen. 5.26 Länsstyrelseni : Del föreslagna systemel för älg- 162 jakten är en rimlig kompromiss mellan de skilda intressensom olika Prop. 1986/87:58 jägargrupper har. Del hade varil önskvärt atl finnaett system som innebär ännu mindre administration. Detta förefaller dock inlevara möjligl om man i tillräcklig grad skall beakta de intressen somjaklrällsinnehavarna på mindre marker har. I vårt län kan förvänlas atl ettslort ahial jakträttsinnehavare på nuvarande generella älgjaktsområden kommerall ansöka hos om alt få bilda särskilda licensområden. På degenereUa områdena jagar i förhållande lill arealen fler jägare. De som jagar ilicensområdena torde i många fall inte vilja medge atl samtliga, som har jagatpå elt angränsande generelll område, i fortsättningen får jaga i licensområdet.Jägarna på del generella områdel torde då välja alt ansöka omsärskilt licensområde. Under en övergångslid bedöms därför vår länsstyrelse fåmycket arbete med att pröva sådana ansökningar. Även om nuvarande regisler överälgjaktsområdena har ett betydande värde för enskilda och myndigheter m.fl., ärdet av ekonomiska skäl angeläget all arbelel med registreringen minskas.Förslaget alt etl nytl, förenklat system för regisirering skall ularbelas ärdärför posifivt. 5.27 i : Den enighel om denskissade modellen på organisalion av älgjakten som rått inom beredningen, det angelägna i att på allt sätt söka skapa ökad samverkan i fråga om älgjakten samt möjlighe terna alt under vissa förhållanden få bedriva jakl inom särskilda licensom råden gör atl släller sig i princip positiv tUl modellen. Syste mel bör kunna fungera på elt hyggligt sätt, främja samverkan och ställa elt måttligt krav på administrativa insatser. vill i sammanhanget påpeka att ordningen medsärskilda licensområden kan innebära all det i ärenden uppkommer besvärligabevisfrågor, alt utredningar blir omsländliga och all det blir svårtall få fram tillfredsställande beslutsunderlag. Emellertid är dellaofrånkomligt vilket syslem man än väljer. Ledamoten anför i reservation all honbilräder den mening som i beredningen och förespråkat, nämligen att den samordnade älgjakten bör behållasi nuvarande utformning. 5.28 LänsstyrelsenI : Det verkligt allvarliga är den klara tendensen lill uppsplittring av jaklenheler. Althejda detta är nödvändigl om man skall kunna nå den samling kring älgjaktensom blir allt nödvändigare. På grund härav förefaller det alltså uteslutet skall kunna tillåta det nuvarande "systemet" att bara fortsätta. De nya lösningar utredningen presenterar synes välunderbyggda och de bör kunna allvarligt prövas. Det är fråga om atl ge jägarnapåtagliga incitament för alt gå samman, där man inle lidigare gjort det och föratl hejda de avhopp som på sina håll holar möjligheterna lill en konstruktivfortsättning. Systemet måsle också byggas upp så alt det håller i framtiden.Flera experimenl är inle tillrådliga. tillslyrker ell nytl älgjaklssystem ienlighet med utredningens förslag. 5.29 i : Det förslag tillsyslem för älgjakten som beredningen föreslår kan i alll väsenlligl tillstyrka. Sy stemet lämnar slor frihet åt länsslyrelserna alt anpassa jakten lill de förhål landen som för lillfällel råder i länel. En viktig del i detta syslem ulgör möjlighet alt bestämma jakttiden. regeringen ska fastställa tidpunkten för älgjaktensbörjan. ulgårfrån - lill skillnad mot vad som gäller för området ovan lapp- Prop.1986/87:58 marksgränsen - all böan av den jaktlid besiämmer inlemåste sammanfalla med den tidpunkt regeringen ställer utan kan läggas . Delföreslagna systemet torde i större utsträckning än vad som är fallet kunna öka de enskilda jägamas förståelse för de avskjutningsnormer som bestämmes. Delta är mycket viktigt eftersom del är jägarna som är det verkställande organet för att de önskvärda avskjutningama av älgslammen ska uppnås. Länsstyrelsenhar uppmärksammat att det finns en benägenhet hos jägarna att från del ena åretlill del andra byla jaktlag. Detla medför ett förhållandevis slort merarbeieför eftersom varje byte medför förändringar i två Ucensområden.För att om möjligt bibehålla redan bildade licensområden oförändrade borde detifrågasättas om inle en avgift skulle utgå för vaqe ansökan som medför alt enomregistrering av licensområden måste ske. 5.30 Lunds universitet:- Vi accepterar för atl förenklaadministrafionen förslaget all differentiera älgavskjulningen på så säll attvuxna djur får endast skjutas inom licensområden medan årskalvar får skjulas påmarker som inle ingår i licensområdena. 5.31 i : Såväl jägare somnaturintresserade i övrigl lorde inte resa någon invändning mol"produktionsanpassad" avskjutning. gäller väl i huvudsak ävenförslaget att oregislrerade områden bör få begränsade jaklmöjligheter. Deltorde dock möla praktiska svårigheter all få redan registrerade områden attacceptera anslulning av jägare som inte har fastigheter av tillräckligstorlek. 5.32 Centralorganisationen /SR: Med tanke på målelalt älgstammen skall beskattas genom produktionsanpassad avskjutning lUlstyrkerSACO/SR beredningens förslag om helt licensierad jakl.------------------------------- Bl.a.eflersom i förhållande till arealen fler jägare jagar på nuvarande generellaälgjaktsområden kan förulses att en del av dessa jakträttsinnehavare och derasgäster inle komer atl accepteras i nuvarande licensområden. Det kan befaras attlänsslyrelserna framål får la ställning lill många ansökningarom älgjakt inom särskilda licensområden. Enligt /SR:s mening harberedningen inle tUlräckligt beaktat de krav som kommer atl slällas på personalm.m., vilka den hell licensierade älgjakten medför. Beträffandelicensområdes storlek ifrågasätter /SR förslaget atl sänka kravel så långlatt ell område som inte lål beskattning av minst etl vuxet djur, skallfå registreras som licensområde. Förslaget kan motverka samordning i störrelicensområden som krävs för årlig tilldelning av ell vuxet djur. /SRanser det vara rationellt att medge flerårstillslånd, med det påpekandet attför andra licensområden än sådana som ulgör jaktvårdsområde eller består avfastighet(er) med en ägare, torde krävas någon form av garanii för atllicensområdel inte förändras tiUståndet gäller. 5.33------ JägarnasriksförbundLandsbygdens jägare: Beredningens älgjakts förslag har tillkommit ulan saklig grund. Beredningen bortser hell från de mycket goda resultat som försöksverksamheten med samordnad älgjakt har gelt.-- Den samordnade jaktformens synnerligen goda resultatsut fall utelämnas helt från redovisningen. Del borde varil både en självklar uppgiftoch en skyldighet för beredningen att redovisa de resultat som 164 framkommit från den avregering och riksdag påbjudna försöksverksamhe- Prop. 1986/87:58 ten. Såhar dock inle skelt, vilkel är högsl anmärkningsvärt. Densamordnade älgjakten har fungeral bra över all förväntan. Detta framgår med allönskvärd lydlighet av den faktaredovisning från den samordnade älgjakten som ibilagor följer delta remissyttrande. av landets jägare vill hasamordnad älgjakt. Ingen annan älgjaklsform har vunnit sådanl gillande blandlandets jägare. Även jägare i de tre hell reglerade länen föredrar samordnadälgjakt framför sin egen reglerade jakt, se bilagor. Beredningensälgjaklsförslag måsle definitivt avvisas.