prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Så långl överensstämmer punkt 2 med regleringen ipromemorian. DärtUl täcker punkt 2 också andra faU där uttagsbeskattning skullekunna bU aktueU. Som framgått tidigare (avsnitt 3.6) är innebörden av gällanderäll oklar. Genom bestämmelsen i punkt 2 vinner man dock att bedömningen blirenhetlig vid inkomstbeskattningen och vinstdelningsbeskaltningen. En förutsättningför att reglerna över huvud laget skall bli tillämpliga är - som framgår avpunkl 3 - all överiåielsen inte bara avser enstaka lagertillgångar. Föreskriften i andra stycket punkl 4 förutsätter iprincip att det överlåtande förelagels vinsldelningsunderiag först beräknasenligt vanliga regler, dvs. med tUlämpning av bl. a. återläggningsreglerna i 3§, och alt det belopp som skall tillgodoräknas mottagaren därefter behandlassom en fillkommande post hos överiåtaren. I tredje och fiärde slyckena anges hurfillgodoräknandet skall genomfö ras. Har moltagaren tillämpat den s.k. netto/brutto-metoden, sker fillgo doräknandet genom att metoden godtas vid vinstdelningsbeskaltningen. Detta gäller dock endast i den mån mottagaren inte tar upp de övertagna 49 4 1986/87. fillgångarnafill högre värde än överlåtarens bmttovärde. Håller sig motta- Prop. 1986/87:42garen inom denna ram skall någon uppskrivning av fillgångarna inte anses haskett. Tas tillgångarna upp till högre värde, betraklas däremot detöverskjutande beloppel som en uppskrivning. Har överföringen sketl enligtnetto/nelto-metoden får mottagaren utnyttja det tillgodoräknade beloppet särskilt avdrag. Avdraget är inle knutet fill vidareförsäljningen avtillgångarna. Mottagaren får fritt fördela avdraget mellan överlagan-deåret ochdet närmasl följande beskattningsåret. Av femte slycket framgår all bestämmelserna ärtillämpliga också på en överlålelse av pågående arbeten som är nedskrivna hosöverlåtaren. Vad som sagts om lagertillgångar i rörelse gäller enligt sammastycke även i fråga om lager i jordbmk och skogsbmk. Idenna paragraf finns de särskilda bestämmelserna om beskattningen vid fusion.Det övertagande företaget skall få lillgodoräkna sig ett belopp som motsvararden hos överlåtaren upplösta lagerreserven. Dessutom gäller särskilda reglerför företagets inflationskorrigering. Enligl/ör5/a stycket gäller de rya reglernafusioner som omfattas av 2§ 4mom. första slycket SIL enligt momentels lydelsefr.o.m. Reglerna kommer också alt bli tiUämpliga på bl.a.sparbanksfusioner som genomförts eller genomförs; enligt ännu gällandesparbankslag (se vidare nedan angående övergångsbestämmelserna). Andra stycket innehåller bestämmelserna omtillgodoräknande. Regleringen har kunnat göras betydligt enklare än i 7 a §. Heladen upplösta reserven får genomgående tillgodoräknas det övertagande företaget.När det är fråga om ett retroaktivt överlagande av verksamheten krävs inte altdet överlåtande företaget tar upp det fillgodoräknade beloppet som enlillkommande post. Iiredjefemte styckena finns reglerna om inflationskorrigering. Idenna paragraf regleras skyldigheten alt lämna uppgifter till ledning förberäkningen av vinstdelningsunderlag. Vissa ändringar föreslås nu i förtydligandesyfle. Bl.a. markeras all del är den subjekfiva skattskyldigheten enligt 1 § -och inle skyldigheten att ett visst år faktiskt betala vinsidelningsskall -som är avgörande för uppgiftsskyldighelen. Vidare slås fast atluppgiftsskyldigheten även omfaltar de uppgifter som behövs för att ta ställningtill om intressegemenskap föreligger mellan det ifrågavarande förelagel ochannal eller andra förelag. Somframgår av punkt I skall de nya bestämmelserna träda i kraft den . Huvudregeln är alt bestämmelserna skall fillämpas års taxering. Reglerna om frivillig återiäggning av koncernbidrag skall 50 dock fillämpas fr.o.m.1988 års taxering och de regler som gäller omstmk- Prop. 1986/87:42tureringsfallen års taxering. I fråga om omstruktureringarnagäller dessutom reglerna i punkterna 2-4. Enligt 7 a § andra stycket 4 får det övertagandeföretaget fillämpa reglerna om tillgodoräknande endasl om det överlåtandeförelagel tagit upp en motsvarande tillkommande posl. Detta villkor bör inteutan vidare tillämpas i fråga om överlåtelser som skett före ikraftträdandet,bl.a. av den anledningen att posten skulle kunna leda till att det överlåtandeföretagels skatt i efterhand höjdes. Av punkt 2 framgår hur villkoret skall behandlasövergångsvis. I promemorian har fömtsätts atl del överlåtandeföretagel skall la upp en tillkommande post även om överlåtelsen sketl underelt beskaltningsår som redan blivit föremål för laxering. Detta kan leda till processuellaproblem. Här har i stället en annan lösning valts. Den innebär alt detöverlåtande företaget inte behöver ta upp någon lillkommande posl omöveriåielsen skett före ikraftträdandet, dvs. Istället skall man vid del övertagande företagets taxering göra en beräkning avvilkel vinsldelningsunderiag del överlåtande företagel skulle ha fått om postenhade lagils upp. Tillgodoräknande får inte ske alls om vinsldelningsunderiagelfrån början var posifivt och bara delvis om vinstdelnings-underlaget frånbörjan var negativt men genom lilläggel av den ifrågavarande posten blirpositivt. I den tredje all-satsen klarläggs att villkoret i 7a § andra stycket 1 - alt de företag som berörs av omstruktureringen ärskattskyldiga tiU vinsidelningsskall - inte hindrar alt de nya reglernatillämpas även om överlåtelsen skett under etl beskattningsår som inletts föreden . Bestämmelsen i den Qärde alt-satsen syflar fill atl undvikaretroaktiva effekter av de nya reglerna i 7 b § tredje stycket ominflationskortigering vid fusion. Enligt punki 3 får ett företag som vill fillämpabestämmelserna om tillgodoräknande besvära sig i särskild ordning över 1985 och1986 års taxeringar. Beträffande sådana besvär gäller reglerna i 100 § taxeringslagen(1956:623). Rätten att anföra extraordinära besvär är i detta fall oberoende avom det är fråga om elt väsentligt skattebelopp eller (i fråga om 1986 årstaxering) om det framstår som ursäktligt atl besvären inte anförts inom denordinarie besvärstiden (jfr prop. 1985/86:131 s. 97). Av punki 4 framgår att de nya reglerna i 7 b §tillämpas också på fusioner som genomförts eller under ett övergångsskedegenomförs enligt den ännu gällande lagsiiftningen om sparbanker ochjordbmkskassor. Ändringarnai försia stycket av 11 kap. 4§ innebär all en uppskrivnings fond får tas i anspråk ocksä för täckning av förlust. En förutsättning för delta är dock all förlusten inte kan läckas av fritl egel kapital. I praktiken innebär denna ändring alt belopp som moisvarar det värde varmed en anläggningstillgång har uppskrivits i vissa fall får användas för förlust- täckning. Beslutom dispositioner beträffande ett aktiebolags vinst eller förlust Prop.1986/87:42 enligt den fastställda balansräkningen skall fattas av ordinariebolagsstämma (se 9 kap. 5§). Det är således den ordinarie bolagsstämman somskall fatta beslut om föriusttäckning enligl förevarande paragraf. I andra slyckel anges närmare vilka förutsättningarsom gäller för föriusttäckningen. I normalfallet kommer den av styrelsen upprättadeårsredovisningen alt innehålla förslag till uppskrivning och förlusttäckning. Isådana fall får det i andra stycket/ör5/a meningen uppställda kravel pårevisorernas hörande anses uppfyllt genom den vanliga revisionsberättelsen. Omden av styrelsen framlagda årsredovisningen saknar förslag i nu angivnahänseenden eller slämman avviker från dessa förslag, måsle revisorerna däremothöras innan stämman beslutar om föriusttäckningen. Revisorernas ullalande skalldärvid avse huruvida ett visst förslag till föriusttäckning slår i överensstämmelsemed bestämmelserna i förevarande paragraf. Föreskrifterna i 20§ första slycket punkt 3bokföringslagen (1976:125) och 11 kap. 8§ första slycket punkt 3 ABL innebäratt upplysning om uppskrivning och avsättning lill uppskrivningsfond skalllämnas i årsredovisningen. Det sistnämnda lagmmmet innebär även att upplysningskall lämnas i årsredovisning om att en uppskrivningsfond tas i anspråk. Genomde angivna bestämmelserna tillgodoses behovet av upplysningar i årsredovisningenom beslul atl läcka förluster med uppskrivningsbelopp. Bestämmelserna i andra stycket andra meningen ombegränsningar i möjlighelen att dela ut vinst efter beslut om föriusttäckninghar en förebild i 6kap. Vad belräffar rättens tUlstånd gäller enligt iredjemeningen 6kap. 6§ tredje-femte styckena. Rätten skall alltså utfärda kallelsepå kända och okända borgenärer och tillstånd till vinstutdelning skall meddelas,om fordringsägarna inle bestrider ansökan eller får betalning eller betryggandesäkerhet. Förordningen(1927:321) om skall vid uiskiftning av aktiebolags tillgångar Författningenbör i fortsättningen benämnas "Lag om utskiftningsskatt". I 1§ 2mom.har den nya dispensregeln tagits in. Dispensfrågan prövas inte - som fallel ärvid vanliga fusioner mellan moderbolag och helägda dotterbolag - av RSV utan avregeringen. Lagen(1960:63) om förlustavdrag Ändringarnai 10 § föranleds av de nya bestämmelserna om fusion i 2 § 4 mom. Åndringarav redaklionell karaktär har ocksä gjorts. Denya fusionsformerna föranleder följdändringar i 11§ lagen (1979:609) omallmän investeringsfond, 11 § lagen (1980:456) om insättning på tillfäl- 52 ligt vinstkonlo, 11 §lagen (1982:1185) om inbelalning på särskilt investe- Prop. 1986/87:42ringskonto, 11§ lagen (1984:1090) om inbelalning på förnyelsekonto, 8§ lagen(1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning fill fond föråleranskaffning av faslighet saml 8§ lagen (1981:296) om eldsvådefonder. Jaghemsläller att lagrådets yllrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, 3. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 4. lag om ändring i förordningen (1927:321) om skatl vid utskiftning avaktiebolags tillgångar, 5. lag om ändring i lagen (1960:63) om förlustavdrag, 6. lag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 7. lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning på lUlfälliglvinstkonlo, 8. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbelalning på särskiltinvesleringskonlo, 9. lag om ändring i lagen (1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto, 10. lag om ändring i lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen föravsättning till fond för åleranskaffning av faslighel, 11. lag om ändring i lagen (1981:296) om eldsvådefonder. Regeringenbeslutar i enlighel med föredragandens hemsläUan. Sammanställning av remissyttranden över avsnittet omskatteregler vid fusion i promemorian (Ds Fi 1985:15) Ny banklagstiftning-ikraftträdande m.m. Efterremiss har yttranden över avsnittet om skatleregler vid fusion i promemorian(Ds Fi 1985:15) Ny banklagstiftning - ikraftträdande m.m. avgelts avfullmäktige i , kammarrätten i Siockholm, bankinspektionen,försäkringsinspektionen, . och föreningsbankers förbund. Post- ochkredilbanken, , har instämt i Svenska bankföreningens yttrande. 2 Den huvudsakliga inställningen Förslagenhar fått ett i huvudsak positivt moltagande. Förslagen fiUslyrks helt ellerlämnas utan erinran av fuUmäktige i , bankinspektionen, försäkringsinspektionen,och föreningsbankers förbund. Även övrigaremissinstanser har godtagit det mesla av vad som förts fram ulan erinringar.De avvikande synpunkterna redovisas nedan. 3 Fusion mellan bankaktiebolag eller sparbank och helägtdotterbolag motsätter sig att fusionsreglerna i 2 § 4 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt inte avses omfatta fusion mellan ett bankakfiebolag ochett helägt dotterbolag. Närfusionen gäller en sparbank eller föreningsbank, förs tillgångar från ett dubbelbeskaltat subjekt till ett subjekt, vilket beskattas enligt andra prin ciper. Enligt promemorian bör i detla faU av systematiska skäl motsvaran de regler gälla när moderföretaget är elt bankaktiebolag. sådanl skäl kan enligt bankföreningens uppfiittning inte godtas. Enhetliga regler är visserligen i och för sig eftersträvansvärda; regelsystemet blir enkelt och lällillämpal. Men konsekvensen fåir inte bli atl samma regler skall tillämpas på områden, där verkligheten är olikartad. I detla fall finns inga sakliga moliv att införa den föreslagna ordningen för fall där bankaktiebolag är moderbolag. Öm den skallemässiga karaktären på tillgångarna i resp rörel se inle förändras till följd av fusionen bör, Uksom i fråga om fusion av 54 bankaktiebolag, ingaskattekonsekvenser uppstå. Endast de systemafiska Prop. 1986/87:42 skäl somanförts kan enligt bankföreningen inle motivera den skatlemässiga försämringför berörda banker som förslagel skulle innebära. motsätter sigaUlså delta förslag. Iförslaget fill ny sparbankslag upptas regler som möjliggör fusion meUansparbank och helägt dotleraktiebolag. Enligl stencUen skaU 2 § 4 mom SIL integälla fusion mellan sparbank och dess helägda dotterakfiebolag. Den mofiveringhärför som anförs på sid 64 i stencilen är inte övertygande. Däremot kan starkaskäl anföras för att 2 § 4 mom SIL skall gälla fusion mellan sparbank ochhelägt dotleraktiebolag. skäl är naturligtvis alt en sparbank, som enliglsina överväganden funnil det vettigt all driva verksamhet i dotterbolag, inteskall komma i sämre läge om det vUl fusionera verksamhelen än en sparbank somfrån början behållit verksamheten inom sig. Häri ligger också altfusionsskatlereglerna inte bör på etl så avgörande säll få styra sparbankensval av organisationsform för sin verksamhet. Föreningen anser således inte altdel föreligger några principiella skäl mot atl 2 § 4 mom skall omfatta fusionmellan sparbank och helägt dotleraktiebolag. Följaktligen skall enligtföreningens uppfattning 2 § 4 mom SIL gälla även fusion mellan sparbank ochdess dotterbolag. Enligtetl bemyndigande av får regeringen vid samgående meUanbankaktiebolag utan fusion - befria från eller medge uppskov med betalning avutskiftningsskatt. I promemorian sägs alt det ligger närmast till hands attbemyndigandel upphävs. Ipromemorian erinras (s 59) om atl enligt banklagsutredningens förslag enbankrörelse även i fortsättningen skall kunna övertas utan fusion. Domstolenanser att i så fall riksdagsbemyndigande för regeringen alt befriafrån eller medge uppskov med betalning av utskiftningsskatt bör behållas försådana faU (jfr s 64 f). Kammarrätteni Siockholm anför i fråga om förslaget lill ändring i lagen (1967:752) omavdrag vid inkomsttaxeringen för avsätining till fond för åleranskaffning avfastighet: Tredjestycket i 8 § i förslaget bör omformuleras enligl följande: Vid sådan ----- avsatts hos det överlagande företaget under det år då det överlå tandeförelaget avsatte medlen. Bilaga 2 Prop. 2.1Lagen om vinstdelningsskatt ........................ 58 4 Det fasta fribeloppet ........................................ 59 5.1 Inledning .................................................. 60 5.2 Begreppet intressegemenskap ....................... .. 62 5.2.1 Nuvarande regler ................................. .. 62 5.2.2 Behovet av översyn ............................. .. 64 5.2.3 Överväganden och förslag ...................... .. 64 5.3 Resultaluljämninginom koncerner..................... .. 70 5.3.1 Nuvarande regler ................................. .. 70 5.3.2 Behovet av översyn ............................. .. 72 5.3.3 Överväganden och förslag ....................... .. 73 5.4 Kommissionärsförelag..................................... .. 76 5.4.1 Nuvarande regler ................................. 76 5.4.2 Behovet av översyn ............................. 78 5.4.3 Överväganden och förslag ....................... .. 79 6 Omstruktureringar ........................................... 80 6.1 Inledning .................................................. .. 80 6.2 Behandlingen av lagerteserver m. m.................. .. 82 6.2.1 Nuvarande regler ................................. .. 82 6.2.2 Behovel av översyn .............................. .. 85 6.2.3 Överväganden och förslag ...................... .. 93 6.3 Fusion ..................................................... 100 6.3.1 Nuvarande regler ................................. 100 6.3.2 Behovet av översyn ............................. 103 6.3.3 Överväganden och förslag ....................... 105 7 Värdering avanläggningslillgångar ...................... 107 Lagen(1983:1086) om vinsidelningsskall, VDL, omfattar aktiebolag, ekonomiskaföreningar, sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter. Undantag hargjorts för livförsäkringsföretag, schablonbeskattade bostadsföretag och vissaaktiebolag som är skattskyldiga bara för fastighetsinkomster. Vinstdelningsskatlen tillfaller staten och förs tUlallmänna pensionsfonden. Vad gäller taxerings- och uppbördsförfarandetbehandlas vinstdelningsskatlen i princip på samma säll som den vanligainkomstskatten för juridiska personer (bolagsskatten). Reglerna omskattetillägg och förseningsavgift gäller dock inle. Underlaget för vinstdelningsskatt bestäms avtaxeringsnämnden. De vanliga besvärsreglerna tillämpas. är delvidare möjligt att få förhandsbesked från rättsnämnd i frågorsom gäller vinstdelningsskallen. VDL omfattar bara lio paragrafer. All VDL inle ärmer omfattande än så hänger bl.a. samman med alt den stafligt beskattningsbarainkomsten bildar utgångspunkt för beräkning av underlaget för vinstdelningsskatlen. Vid ulformningen av vinstdelningsskatlen har manlagl vikt vid att skatten i högre grad än som är faUet med bolagsskatten -skall träffa förelagets "verkliga" vinsl. Medan underiagel förbolagsskatten beräknas helt nominellt ligger en real vinstberäkning till gmndför vinstdelningsskatlen. Vidare godlas inte bokslulsdisposilioner i sammaulslräckning som i bolagsskatten. En annan skillnad är atl bolagsskatten ärhelt proportionell medan vinster upp till elt visst belopp (fribeloppet)undantas från vinstdelningsskatt. Utgångspunkten vid beräkning av underlaget förvinsidelningsskall är aUtså den statligt beskattningsbara inkomsten. Efterjusteringar i tre steg får man fram etl underlag för vinstdelningsskatt.Skatten är av detta underlag. Vinstdelningsskallen är med ell års förskjutningavdragsgill vid beräkning av den statligt beskattningsbara inkomsten.Samfidigl är årels inkomstskatt - utan förskjutning - avdragsgill vidberäkning av vinsldelningsunderiag. Inkomstskatten beräknas schablonmässigtlill av den beskaitningsbara inkomsien. I del försia steget görs ocksåandra justeringar. Förlustavdrag liksom Annell-avdrag, invesleringsavdrag ochandra s.k. stimulansavdrag återiäggs. Vidare görs ett lillägg om lagerreserv, resultaluljämningsfondoch annan liknande reserv har ökal och etl avdrag om en reserv av delta slaghar minskat. Vad som återstår efter dessa justeringar utgör del nominellaresultatet. Vid beräkningen av det nominella resullatet görsalltså en justering för vissa typer av bokslutsdispositioner. Någon justeringgörs däremot inte för s.k. överavskrivningar på inventcirier och avsättningartill invesleringsfonder. Koncernbidrag godtas också enligl samma regler somvid inkomsttaxeringen. Atl inte alla bokslulsdisposilioner återiäggs vidvinstdelningsbeskaltningen skall ses bl.a. mol bakgrund av alt VDL inteinnehåller några särskilda regler omutjämning av vinsldelningsunderiag mellan olika Prop. 1986/87:42beskattningsår eller mellan olika koncernföretag. I del andra steget beräknas den reala vinsten. Förbyggnader och markanläggningar beräknas reala värdeminskningsavdrag med hjälpav omräkningstal som visar utvecklingen av konsumenlpriserna från anskaffningsåret(som anskaffningsår räknas om egendomen anskaffats detta år ellerfidigare). Skillnaden mellan de reala och de nominella värdeminskningsavdragentillgodoförs företagel som etl inflationsavdrag. Av praktiska skäl beräknasinflationsavdraget för inveniarier på elt annat sätt. Det för året fastställdainflationstalet multipliceras med inventariernas skatlemässiga reslvärde vidbeskattningsårets början. Åven för lager är del ingående värdet avgörande(före avsättning till lagerreserv). Motsvarande gäller för monetära tillgångaroch skulder. De ingående värdena multipliceras med årets inflafionstal. Förlager och monetära fillgångar blir det fråga om elt inflationsavdrag och förmonetära skulder ett inflationstillägg. Årets nominella resultat räknas som enmonetär tUlgång (om det är positivt) liksom belopp som uppburits i samband medökning av aktie- eller andelskapital. Från den reala vinsten skall slufligen drasfribeloppel. Fribeloppel är antingen fast eller lönebaserat. Del fastafribeloppet är . (om beskattningsåret är ). Ingårföretaget i en grupp av förelag mellan vilka intressegemenskap föreligger fårföretagen i gmppen inle lillgodoräknas mer än ett fast fribelopp. Har någol avförelagen utnyitjai det lönebaserade fribeloppet - av lönesumman - får deandra förelagen i gruppen inte utnyttja del fasta fribeloppet. Vad som återstår av den reala vinsten sedanfribeloppet dragits av ulgör underlag för vinsidelningsskall. 4 Det fasta fribeloppet Realavinster upp till en viss nivå (fribeloppel) är undantagna från vinsidelningsskall.Fribeloppet är antingen lönebaseral eller fast. Det lönebaserade fribeloppelär av lönesumman och del fasta fribeloppet (2 § andra slycketVDL). Företag med ett stort antal anställda utnyttjar dellönebaserade fribeloppet medan de mindre företagen utnyttjar del faslafribeloppel. Med en genomsnittlig lönesumma per anställd om IIOOOO kr. gårgränsen vid 75 anställda. För etl företag som tillhör en företagsgrupp(moder- och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning) gäller vissa begränsning ar i fråga om möjlighelen att utnyttja del fasla fribeloppet. I dessa fall av intressegemenskap får del fasta fribeloppet inte utnyttjas så snart något företag inom gruppen utnytijar det lönebaserade fribeloppet. Vidare gäller att de företag som tillhör gruppen får tillgodoräkna sig sammanlagt högst ett fast fribelopp. Dessa regler avser atl hindra att en uppdelning av 59 verksamheten på fleraformellt frislående företag skaU medföra inte av- Prop. 1986/87:42 seddaskallelättnader. öm förelagen inom en koncern e.d. utnyttjar delfasta fribeloppet får de själva bestämma hur det skall fördelas, öm inget annatyrkas skall fribeloppet i första hand tillgodoräknas del företag som har denslörsta reala vinslen. Kan detta förelag inte utnyttja hela beloppet fåråterstoden tiUgodoräknas det företag som har näst störst vinst osv.. Omfaltar räkenskapsåret än tolvmånader skall det fasla fribeloppet justeras. År räkenskapsårel t.ex. artonmånader blir det fasla fribeloppet (18/12 x 500000 =) . Motsvarandejusiering görs om räkenskapsåret är kortare än (7 § tredje stycketVDL). Reglerna om fribelopp syftar tiU att definiera dendel av vinsten ("nor-malvinslen") som inte skall bli föremål förvinstdelning. I förarbelena fill VDL framhölls alt ett fribelopp om avlönesumman normalt var tillräckligt för att etl större industriföretag skullekunna behålla sin reala kapacitet och lillgodose aktiemarknadensavkastningskrav utan att Iräffas av vinstdelningen. Från principiell synpunkt har det lönebaseradefribeloppet störst belydelse. Från andra synpunkter är emellertid del faslafribeloppet viktigare. stort antal förelag undanlas genom det faslafribeloppel från vinsidelningsskall. De företag som undantas måste i och försig lämna uppgifler i sin deklaration om vinstdelningsskatten menuppgiftslämnandet kan i allmänhet begränsas. Deklarationsblanketten ärnämligen uiformad så alt avdragsposterna (inflationsavdrag för byggnader m. )inte behöver fyllas i om summan av del nominella resultatet ochinflationstillägget för monetära skulder inte överstiger fribeloppel. En höjning av del fasla fribeloppet skulle såledesförenkla deklarations-och taxeringsförfarandet. skulle villkorenförbältras för mindre företag som befinner sig i ett expansionsskede. Beloppetbör därför höjas och höjningen bör inte begränsas till en reninflationsuppräkning av det nuvarande beloppet. Lämpligen bör beloppetbestämmas lill / milj. kr.