prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87: 146 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade uldrag urregeringsprotokollet . 1propositionen läggs fram förslag om prisregleringen pä jordbruksprodukter förliden den Ijuli 1987-den 30juni 1988. Vidare lämnas förslag till prisregleringenpä sockerbetor och socker . Förslaglämnas till ett åtgärdsprogram för jordbruket i norra . Sammanlagtföreslås 100 milj. kr. anvisas till detta särskilda program. 1propositionen behandlas även riktlinjerna för det fortsatta skördeska-deskyddetsamt vissa anslagsfrågor. 1 1986/87. I sam/. Förslag till Prop. 1986/87: 146 Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) omförbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä,dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983; 147) omförbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, dels alt lagen, som gäller till utgången av '.skall fortsätta att gälla till utgången av , dels alt mbriken till lagen samt 1 § skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag om förbud mot Lag om förbud under visstid mot nybyggnad av djurstallar för nöt- nybyggnad av djurstallar för nöt kreatur, svin och fjäderfä. kreatur och svin. If För att motverka överskott inom För attmotverka överskott inom jordbrukets animalieproduktion är jordbrukets animalieproduktionär nybyggnad av djurstallar för nöt- nybyggnad av djurstallar för nötkreatur,svin och fjäderfä förbjuden kreatur och svin förbjuden intill ut-intillutgången av juni månad 1987. gången av . Denna lag träder i kraft . ' Lagens giltighetstid senasl förlängd 1986: 390. - Senasielydelse 1986:390. "p-'''' ' Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 april1987 Närvarande; statsrådet , ordförande, och statsråden ,, , , , , , , ,, , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter,m. Regeringen uppdrog genom beslut åtstatens jordbruksnämnd att efter överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslagom den närmare utformningen av prisregleringen pä jordbruksprodukter ulomsockerbetor och socker för tiden efter den 30juni 1987. Förslagen skulleutformas med utgångspunkt i beslut om livsmedelspolitiken (prop.1984/85: 166, JoU 33, rskr. skulle beakta vad regeringen harföreslagit i proposition 1986/87:100 bil. 11 om finansieringen avkostnaderna för djurens hälso- och sjukvård och kostnaderna för statistik påjordbrukels område. skulle vidare beakta den överenskommelsesom träffats mellan företrädare för regeringen och Lantbrukarnasförhandlingsdelegation om att underlaget för uttag av förmalningsavgifterutvidgas till att omfatta havre och korn för human konsumtion med undantag förmalt. skulle vidare överväga en fortsatttillämpning av det särskilda ränte- och etableringsstödet. Nämnden var vidareoförhindrad att inom den ram som tilldelas jordbruket föreslå andra åtgärdersom kan främja en jämnare inkomstfördelning mellan olika kategorier avjordbrukare. skulle dessutom redovisa behovet av fortsatta åtgärderför produktionsanpassning. ] skrivelse har jordbruksnämnden efter överiäggningaroch i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation lagt fram förslag om prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde för tiden den Ijuli 1987-den 30juni 1988. skrivelsebör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 1. Regeringen uppdrog genom beslut den I8december 1986 åtstatens jordbruksnämnd atl efter överläggningar med företrädare försockerbets-odlarna och sockertillverkningen samt jordbruksnämndens konsumentde- legationavge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på Prop.1986/87; 146 sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1987-den 30juni 1988. Nämndens förslag skulle bygga på att driften vid samtliganu existerande sockerbruk skall upprätthållas. Pä sikt skall gälla att elt imporiutrymmepå 10- av den totala sockerkonsumtionen skall skapas. Överiäggningarna skulle ske med utgångspunkt i riksdagensbeslut om mål för livsmedelspolitiken (prop. 1984/85; 166, JoU 33, rskr. 393)och i den ordning som gäller för övriga jordbruksprodukter enligt nämndariksdagsbeslut. Förslaget skulle vara så avvägt att något underskott inteberäknas uppkomma i sockerregleringsfonden. I skrivelse har jordbruksnämndenefter avslutade överläggningar lagt fram förslag till prisreglering påsockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1987-den 30juni 1988. betodlares centralförening (SBC) har tillstyrktnämndens förslag utom vad gäller framtida förhandlingsordning och produklivitetsav-dragetsstorlek. Svenska sockerfabriksaktiebolaget (SSA) hargjorl invändningar i frågaom produktivitetsavdrag och prisutjämning för den yrkesmässiga biodlingensanvändning av socker. SSA har av dessa skäl inte tillstyrkt nämndens förslag.Nämndens konsumentdelegation har förklarat sig beredd att biträda nämndensförslag om ersättning till betodlingen och sockertillverkningen om enöverenskommelse därmed kunde uppnås. skrivelse bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 2. beslutade (JoU 1985/86:24, rskr. 344)att ett åtgärdsprogram för norrlandsjordbruket skulle utarbetas. Inomregeringskansliet har utarbetats en promemoria med förslag till åtgärdsprogramför jordbruket i norra . Promemorian bör fogas lill protokollet i dettaärende som bilaga 3. Efter remiss har yttranden över förslagen avgetts avöverstyrelsen för civil beredskap, lantbruksstyrelsen, , statensjordbruksnämnd. , ,statens industriverk, statskontoret, (), länsstyrelsernai . ,, och . iSverige, (), , . Enligt den överenskommelse som träffats mellan företrädareför rege ringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation skall ett nytt skördeskadeskydd införas om möjligt fr.om. skörd med Lantbru karnas riksförbund som huvudman. En för staten och LRF gemensam arbetsgrupp har hafl uppdraget att närmare utreda och lägga förslag om utformningen av det nya skördeskadeskyddet. Gruppen har lagt fram sin rapport av skördeskadeskyddet till LRF. i vilken redovisas den överenskommelse som träffats mellan staten och 4 LRF.Överenskommelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som Prop.1986/87: 146 bilaga 4. Lantbruksstyrelsen ingår i den försöksverksamhet medtreåriga budgetramar som beslutats av regeringen. Med anledning härav erhöllstyrelsen särskilda direktiv för anslagsframställningenför budgetåren 1987/88-1989/90. Lantbruksstyrelsen avlämnade den 28 april 1986en särskild rapport med underlag för anslagsframställningen 1987/88 införperioden /88-1989/90. Rapporten behandlas i det följande. 1986/87: 100 (bil. 11) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret1987/88 beräkna till Lantbruksstyrelsen ett förslagsanslag av , tillLantbmksnämnderna ett förslagsanslag av . och till Bidrag tilldjurskyddsfrämjande åtgärder etl reservationsanslag av . Jag anhålleratl nu få ta upp dessa frågor. utgör ca en femtedel av den totalaprivata konsumtionen av varor och tjänster. Av de totala livsmedelsutgifternaavser över hälften produkter som huvudsakligen kan hänföras till den svenskajordbruksproduktionen. Maten intar ocksä en viktig plats i vardagen. Hur viframställer vår mat, vad den har för kvalitet och vad den kostar är centralafrågor för konsumenterna. fastställde riktlinjer för en samladlivsmedelspolitik (prop. 1984/85: 166, JoU 33, rskr. Beslutet innebar enklar kursomläggning jämfört med politik. Livsmedlens kvalitet ochhänsynen till djur och miljö står i förgrunden på ett helt annat sätt äntidigare. Huvudmålet för livsmedelspolitiken skall enligt riksdagsbeslutet varaatt trygga vår livsmedelsförsörjning säväl i fred som under avspärrning ochkrig. Under delta huvudmål finns två likställda delmål, nämligen konsumentmåletoch inkomstmålet. Därutöver finns ett miljö- och resursmål som innebär altjordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet på en godmiljö och lill behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våranaturresurser. Det ekonomiska stödet till det svenska jordbruket skallliksom tidigare lämnas som ett prisstöd i huvudsak genom ett gränsskydd som vidbehov kompletteras med marknadsreglerande åtgärder. Jordbruksproduktionen i norra får med hänsyn tilldess regionalpolitiska betydelse ett särskilt prisstöd. Stödet skall syftatill att kompensera jordbruket i norra för att dessproduktionskostnader är högre än motsvarande kostnader i . Riksdagsbeslutet innebär i fräga om prisregleringen päjordbruksprodukter att kompensation till jordbruket och visslivsmedelsindustri för ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhetskall bestämmas efler obundna överläggningar. Det är enligt riksdagsbeslutetangeläget att pris- regleringenför jordbruksprodukter utformas så all den blir elt stöd för Prop. 1986/87:146 strävandena att sänka produktionskostnaderna och anpassa produktionensinriktning till marknadens efterfrågan. Prisregleringen skall fortlöpande sesöver i syfte att förenkla och begränsa den så långt som möjligt. fortsatte den svenska ekonomin attförbättras i en rad avseenden. Den ekonomiska tillväxten uppgick till nära 2%.Bytesbalansen ändrades från etl underskott av . tillett överskott av . Härigenom blev det möjligt attnettoamortera den statliga utlandsskulden. Den inhemska räntenivån sjönk påtagligt under år 1986.Medan de totala investeringarna ökade endast långsamt, uppvisade däremotnäringslivets investeringar en fortsatt god tillväxt. Även reallöner och sysselsättning utvecklades gynnsamt år1986. har reallönerna ökat markant desenaste två åren. Sysselsättningen ökade med drygt 30000 personer ocharbetslösheten fortsatte all sjunka till i genomsnitt 2,under är 1986. Prisökningen uppgick under loppet av till ca 3%.Detta skall jämföras med en prisökning om , vilket i sin turvar klart lägre än under de föregående åren. Konsumentpriserna pä jordbruksprisregierade livsmedel stegmed 5,vilket skall jämföras med prisökning på 8,1%.Prisregleringspriserna har ökat med och . Avräkningsprisernaökade och 4,är 1986. Överskotten av animalieprodukter minskar på gmnd av att demarknads-reglerande åtgärder som regeringen medverkat till börjar få effekt. Belräffandespannmålsöverskottet är läget fortfarande besvärande. Världsmarknaden förspannmål karaktäriseras av dumpade priser till följd av stora överskott inom EGoch . Detta har medfört mycket stora kostnader för den svenskaspannmålsexporten. Överskottsproduktionen av spannmål är olönsam såväl förjordbruket som från samhällsekonomisk synpunkt. Stora svårigheter föreliggeratt inom ramen för värt nuvarande prisregleringssystem klara de problem somspannmålsöverskottet medför. Mot den bakgmnden har jag inbjudit LRF lill överläggningarom vissa jordbrukspolitiska frågor. Dessa överläggningar skall ses som ett ledi arbetet med atl anpassa produktionen till konsumenternas efterfrågan, införafler marknadssignaler i prisregleringen samt åstadkomma etl mer miljövänligtjordbruk. Jag återkommer närmare till frågor om produktionsanpassningen i delföljande. Frågan om livsmedlens kvalitet är av mycket storbetydelse. Bland de frågor som diskuteras kan nämnas användningen av kemiskamedel, produktsortimentet, livsmedlens färskhet som har aktualiserats genomden ökade storskaligheten inom livsmedelsindustrin samt strävandena till ettökat kvalitetsmedvetande inom primärproduktionen t. ex. i fräga om slaktdjur. utreder på regeringens uppdragmöjligheterna att utvidga kvalitelsbetalningen för jordbruksprodukter. Nämnden har ny ligen inkommit med en delrapport för bra malkvalitel. väntas en slutrapport. Jag vill dock redan nu beröra etl förslag 6 avjordbruksnämnden som rör betalningen för slaktkroppar med sådana Prop. 1986/87:146 skador som tyder på att djuren inte fötts upp i en god miljö. Nämnden har angivitatt den återkommer med närmare preciseringar i fråga om bl. a. vilka skador sombör föranleda prisavdrag och dettas storlek. Enligt min mening är det angelägetatt en sådan kvalitetsbetalning införs för att påskynda ansträngningarna attåstadkomma en god djurmiljö. Det fortsatta arbetet i dessa frågor bör därförbedrivas så att del blir möjligt att genomföra en sådan betalning från den 1januari 1988. Livsmedelsverketundersöker hur märkningen av livsmedel skall vara utformad för attkonsumenterna lättare skall kunna bedöma kvaliteten på en produkt. Utredningpågår också om konkurrensförhållanden och prisbildning inom livsmedelsindustrinoch handeln. Även här berörs kvalitetsfrågorna. Utredaren skall nämligen bl. a.analysera hur ägarkoncentrationen och den geografiska koncentrationen inomlivsmedelsindustrin och livsmedelshandeln påverkar konkurrens, pris- ochkostnadsutveckling samt livsmedelskvaliteten. Vidarekan i sammanhanget nämnas atl en särskild expertgrupp tillsatts med uppgift attlämna förslag till åtgärder för att minska intensiteten i jordbruksproduktionen.1 avvaktan på expertgruppens förslag har regeringen beslutat förbjudaanvändningen av s. k. sträförkortningsmedel vid odling av stråsäd. Förbudet träderi kraft den och gäller fram . 1985års beslut om prisreglering på sockerbetor och socker gäller t. o. m. den 30juni1987. har kommit in med förslag lill utformningen avprisregleringen på dessa produkter för tiden den Ijuli 1987-den 30juni 1988.Nämndens förslag bygger pä att driften vid samtliga nu existerande sockerbrukskall upprätthällas. skall importutrymmet vara . Jag återkommer tillprisregleringen på sockerbetor och socker i det följande. Jordbruksnämndenhar efter överiäggningar och i samförstånd med Lantbmkarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation lämnat förslag omprisregleringen för jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tidenden Ijuli 1987-den 30juni 1988. Kompensa-tionsbeloppel för det första halvårethar bestämts i de nu avslutade överläggningarna och tas ut i form avprishöjningar fr. o. m. den Ijuli 1987. föresläs en s. k.ventil som innebär atl prisjusteringar skall ske om utvecklingen av produktionsmedelsprisindex(PM-index) överstiger 2,. Jag återkommer tilldessa frågor i det följande. Ettförslag till ålgärdsprogram för jordbruket i norra har utarbetats inomregeringskansliet. Förslaget innebär bl. a. atl Norrlandsjordbruket färytterligare 100milj. i extra stöd under tre är. Åtgärdsprogrammetger uttryck för en delvis ny syn på jordbrukspoliti ken i de utpräglade glesbygderna och dess möjligheter att där främja landsbygdsutvecklingen. Del är en politik som bygger pä att sysselsätt ningen i glesbygderna sätts i centrum och går före traditionella krav på storieksralionaliseringar. I programmet föreslås en rad insatser från sam- 7 hällets sida i syfte attstödja och uppmuntra tillkomsten av s. k. kombina- Prop. 1986/87: 146 tionsföretagdär jordbruk ingår som en del. Jag återkommer i det följande lillåtgärdsprogrammet. Företrädareför regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation träffade den lOnovember1986 en principöverenskommelse om att LRF skall överta huvudmannaskapet för ettnytt skördeskadeskydd. har en för staten och LRF gemensam arbetsgrupplämnat förslag till utformning av det nya skyddet. Förslaget har utmynnat iatt en överenskommelse har träffats med LRF. Flera av de frågor som behandlas iöverenskommelsen är av den arten att det ankommer på att fattabeslut. Jag återkommer lill skördeskadeskyddet i det följande. Sammanlagetutgör de av regeringen vidtagna åtgärderna en strategi för atl främja en godutveckling av jordbruket och en livsmedelsproduktion som i enlighet med 1985års livsmedelspoliliska beslut ger konsumenterna tillgång till livsmedel av godkvalitet och bra näringsvärde till rimliga priser som hänsyn tas tillvår miljö och djurens välbefinnande. 2.2 Åtgärder för produktionsanpassning Enrad åtgärder har vidtagits för atl anpassa produktionen avjordbruksprodukter till den inhemska efterfrågan. I det följande redovisar jagvilka åtgärder som verkar . Etttillfälligt investeringsförbud gäller enligt beslut av riksdagen.Beslutet innebär ett temporärt förbud mot ny-, om- eller tillbyggnad avdjurstallar för nötkreatur, svin eller fjäderfä. Lagens giltighetstid harförlängts i sänder och gäller fram t. o. m. den 30juni 1987. Avvecklingsersättningkan utgå till mjölkproducenter, specialiserade nötköttsproducenter ochsmågrisproducenter. Avvecklingsersättning för mjölkproducenter utgår tillproducenter i åldern för atl dessa skall upphöra medmjölkproduktionen. Enligt gällande beslut fär nya producenter ansluta sig tillsystemet t.o.m. . 1 fråga om specialiseradenötköttsproducenter utgår avvecklingsersättning till den som producerat minstmotsvarande 20 ungnöt frän inköpta kalvar. Produktionen skulle vara heltavvecklad . Avveck-lingsersätlning som utgår tillsmågrisproducenter betalas ut till producenter födda åren 1922-1926och lill producenter födda eller tidigare. Undertiden den Ijuli 1985-den 30juni 1988 pågår försöksverksamhet med ivåprissystemför mjölk. Systemet är frivilligt och innebär i princip att mjölkproducentenerhåller hemmamarknadspris för den andel av produktionen som kan avsättas påden svenska marknaden. För eventuell överskjutande kvantitet erhålls väridsmarknadspris.Innan beslut om eventuell förlängning fattas skall försöksverksamhetenutvärderas. Mittförslag: Förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin skall föriängasmed ett är. förslag: Förbudet mol nybyggnad av djurstallar för svin skallförlängas med . Skälen för mitt förslag:Förbudet mot nybyggnad av djurstallar bör förlängas med vad avser stallarför nötkreatur och svin. Det kan enligt min bedömning, även ommarknadssituationen för mjölk- och nötköttsproduktionen förbättrats, finnasanledning att behålla förbudet . En förlängning avförbudet är, även motiverad mot bakgrund av att jag har för avsikt att senareunder är 1987 föreslå regeringen alt lägga fram förslag till om enny djurskyddslag, som kan komma att fä konsekvenser för nybyggnaden avdjurstallar. Vad gäller äggproduktionenär naturligtvis djurskyddsaspekten lika angelägen men jag delarjordbruksnämndens och lantbruksstyrelsens bedömning att vid nuvarandeöverkapacitet är motiven för en förlängning av förbudet mot nybyggn-ad svagareän för nötkreatur och svin. Därför föreslås att djurstallar för fjäderfä inteskall omfattas av lagens regler. Prop.1986/87: 146 Mittförslag: Det skall liksom för innevarande regleringsår ankomma pä regeringenatt inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisregleringenfatta de beslut som kan behövas för att minska jordbrukarnas, regleringens ochsamhällets kostnader för spannmålsöverskottet skörd. Skälenför mitt förslag: tillsattes den s. k. spannmålsgruppen med uppgiftatt lägga fram förslag till hur kostnaderna för spannmålsöverskottet kanminskas redan frän skörd. Gruppen hade inte presenterat några förslagvid den tidpunki då regeringen lade fram prop. 1985/86; 166 om reglering avpriserna pä jordbruksprodukter, m.m. För alt möjliggöra finansiering aveventuella förslag från gruppen föreslogs i propositionen att det skulleankomma på regeringen att inom ramen för de medel som står lill förfogande förjordbruksprisregleringen fatta de beslut som kan komma att behövas för näringensproduktionsanpassning. beviljade regeringen det begärdabemyndigandet. redovisade spannmälsgruppen ett förslag omersättning till jordbrukare i södra och som under år 1987lägger i träda. Regeringenhar bemyndigat statens jordbruksnämnd aU medge Svensk spannmålshandel,ekonomisk förening att ingå avtal med jordbrukare som innebär alt jordbrukarenåtar sig att mot ersättning från föreningen hålla vissa arealer iträda. Dessa avtal skulle i huvudsak överensstämma med spannmålsgruppensförslag. Trädesavlalhar för är 1987 tecknats för ca 12 500 brukningsenheter med sammanlagt drygt120000 ha trädad . Effekten på spannmålsöverskottet är 1987 beräknasligga mellan 350-425 milj. kg. Nettoeffekten pä regleringsekonomin beräknas till150-200 milj. kr. Spannmålsgruppenpresenterade en rapport med redovisning av mer långsikligaåtgärder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inomregeringskansliet. Spannmålsgruppen arbetarvidare med att söka minska kostnaderna för överskottet dels skörd,dels med mer långsiktiga åtgärder. Ett exempel på en sådan åtgärd kan vara ett tvä-prissystemför spannmål. uttalade våren1986 att det är angelägel att de medel som staten under en övergångsperiodställer till förfogande för att underlätta produktionsanpassningen utnyttjasför att stödja en inriklning av produktionen som minskar koslnadsbelastningenpä samhället och på lantbrukets ekonomi. Föregen del finner jag det angeläget att framhålla att olika typer av alternativproduktion, som inte nödvändigtvis behöver avse produktion av livsmedel, börkunna främjas inom ramen för de medel som staten ställer till förfogande förproduktionsanpassning. Detär därför av stor vikt att jordbruksnäringen själv redan inför nästa odlingssäsongtar initiativ till alt sådana typer av ätgärder kan utvecklas och introduceras. 1986/87: 146 2.3 Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetoroch socker under /88 Mittförslag: Prisregleringsperioden skall omfatta tiden den Ijuli 1987-den 30juni1988. Kompensationsbeloppetför del skall uppgå till 675 milj. kr. och fördelas ut i formav prishöjningar på olika produkter den Ijuli 1987. Införden skall en s. k. ventil fillämpas som innebär attprisjusteringar skall ske om utvecklingen av det s. k. PM-index under tidenjanuari-september 1987 överstiger 2,. Överstiger indexutvecklingen nämndaprocenttal skall jordbruket tillerkännas ett acontobelopp av 350 milj. kr. Det skall ankommapå regeringen att besluta om de pris- och avgiftsändringar som kan bli akluellamed anledning av förslagen. Jordbruksnämndensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Jordbruksnämnden har efter överläggningar och i samförstånd med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation lämnat förslag om enettårig prisregleringsperiod för jordbruksprodukter ulom sockerbetor ochsocker. Perioden omfattar tiden den Ijuli 1987-den 30juni 1988. Förslagetbygger på de riktlinjer som har angetts i beslut omlivsmedelspolitiken (prop. 1984/85: 166, JoU 33, rskr. Kompensationsbeloppetför har bestämts i de nu aktuella överläggningarna ochfördelas i form av prishöjningar på olika produkter den Ijuli 1987. Den Ijanuari 1988 föreslås en s.k. ventil som innebär att prisjusteringar skall ske om utvecklingen av PM-indexunder Prop. 1986/87: 146 tiden överstiger . Del belopp som jordbruket och förädlingsindustrin som enföljd av detta förslag skall tillföras i form av prishöjningar den Ijuli 1987uppgår till 675milj. Till grund för överläggningarna har legat uppgifter ombl.a. kostnadsutvecklingen i jordbruket september 1986-janua-ri1987 som enligt PM-index uppgått till 1,, motsvarande elt belopp av 286 milj.kr. Som utgångspunkt för inkomstkompensationen till jordbruket har legat bl. a.uppgifter om löneavtal och ändrade sociala avgifter under år 1987.Kostnadskompensationen till förädlingsindustrin har bl. a. baserats påkostnadsutvecklingen enligt mejeri- och slakteriindex. 160 milj. kr. avserpreliminär kompensation för kostnaderna inom förädlingsindustrin. Vidare skalljordbruket tillerkännas 25 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen för utbyteshandel med kött och fläsk. Som föreslagits i budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87;100 bil. 11) skall jordbmkets kompensationsram därutöver höjas med 25 milj. kr.fr. o. m. den Ijuli 1987 till följd av ändringarna i finansieringen av djurens hälso-och sjukvård. beslutade (prop. 1985/86:166, JoU 24, rskr. 344)i Qol aU lagen (1967; 340) om prisreglering pä jordbrukets område skulle ändrasså att del blir möjligt atl ta ut förmalningsavgifi även på korn och havre somanvänds för human konsumtion. Jag ansåg emellertid atl frågan behövde utredasytterligare innan regeringen tog ställning till om och i vilken utsträckningsom lagändringen borde utnyttjas.