prop · GA0318 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:18 om vissa åtgärder m. m. efter Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och del ändamål som framgårav föredragandenas hemställan. Propositionenhar initierats som en följd av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl i . Regeringengav efter olyckan rådet för långsikliga elanvändnings- ochelproduklionsfrågor, energirådel, vissa uppdrag. Som en första etapp i arbelethar rådel lämnat en rad förslag syftande till att förbättra säkerheten ihändelse av kärnkraftsolyckor. Regeringen bedömde förslagen som angelägna attgenomföra. I proposilionen föreslås anslag till ,strålskyddsinstitutet och länsstyrelserna. Ett anslag föreslås även för atltäcka kostnaderna för energirådels verksamhet. Föratt mildra konsekvenserna av del radioaktiva nedfallet i har en radålgärder vidtagits av regeringen och berörda myndigheter. Regeringen harbeslutat att ersäitning skaU ulgå för produkter från jordbruks-, trädgårds- ochrenskötselföretag som inle får saluföras på grund av för höga av radioaktivaämnen. I proposifionen föreslås hur kostnaderna för ersättningar på grund avradioaktivt nedfall skall täckas. På det inlernationella planet har i syfte atl öka säkerheten ihändelse av kärnenergiolyckor fört en aktiv politik dels inom del Internationellaalomenergiorganet lAEA, dels bilateralt med ett flertal länder. I regihar två internationella konventioner utarbetats - konventionen om tidiginformation vid en kärnenergiolycka och konventionen om biständ i händelse aven kärnenergiolycka eller ett radioaktivt nödläge. Den förra konventionenföreläggs för godkännande, den senare konventionen redovisas förriksdagen inför ett godkännande senare då erforderiigl förarbete på deträttsliga området hunnit genomföras. 1 1986/87. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. 1986/87; 18 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. , ,, , Föredragande;statsråden , , R. , Proposition om vissa åtgärder m. m. efter uppmättes förhöjd radioaktivitet vid Forsmarkskärnkraftverk. Efter kontroller vid verket och på andra ställen i landet, bl.a.i Studsvik, konstaterades att radioakfivileten inte kommii från någon svenskanläggning. Kalkyler med hänsyn till väderleksförhållandena närmast föregåendedygn saml analyser av nedfallets sammansättning tydde på all det kunde vara enreaktorolycka i som givit upphov till del radioaktiva nedfallet.På basis härav ställdes frågor lill vissa regeringar, dels direkt via någrasvenska ambassader, dels på svensk begäran via det Inlernationellaatomenergiorganet, lAEA. bekräftades olyckan officielltav sovjetiska myndigheter. Nedfallenöver och särskilt över delar av och Väslernorrlands länblev jämförelsevis stora på grund av de väderleksförhållanden som rådde dåmolnet med de radioakliva ämnena passerade över . Jag kommer i detföljande all närmare redovisa vilka effekter delta fått och hur ulvecklingenkan bli på längre sikl. Låtmig dock först redogöra för själva olyckan och analysera dess orsaker. Vidden särskilda debatten i med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl gav jag en redovisning av det inträffade så långthändelseförioppet då var känl. Efler detla har lill lAEA i slutetav augusti givit en ulföriig redovisning av olycksförloppet. Följandehar därvid framkommit: 1samband med en planerad avslällning av reaktorn skulle ett provgenomföras för att undersöka förutsättningarna att förbättranödströmsförsörjningen till vissa pumpar vid bortfall av den yttre strömförsörjningen.Liknande prov hade genomförts i samband med tidigare reaktoravslällningar.Provet skulle genomföras vid en fjärdedel av reaktorns nomineUa effekt. Vidnedregleringen av reaktorn, vilken gjordes manuellt,misslyckades man med atl stabilisera effekten vid den nivå som Prop.1986/87: 18 provet skulle genomföras vid. För att undvika snabbstopp vid provetsattes, i strid mol säkerhetsföreskrifterna, medvetet ett antal automatiskasäkerhetssystem ur funktion. Provetstartades mellan den 25 och då man trodde atteffekten hade stabiliserats. Personalen var uppenbarligen helt omedveten om i själva verket hade fört in reaktorn i ett inslabilt driftläge. Cirka 35sekunder efter det att provet påbörjats började reaktor-effekten öka. Normaltskulle reaktorn då ha snabbstoppats automatiskt, men det automatiskasnabbstoppssyslemet hade tidigare satts ur funktion. När reaktoreffektenbörjade öka. försökte man snabbstoppa reaktorn manuellt. Energiutvecklingen ireaktorn blev emellertid så explosionsartad atl effeklen ökade till över hundra gånger den nominella effeklen. Elt stortövertryck uppstod i reaktorhärden och den sprängdes sönder inifrån. Trycketfrån den utströmmande ångan vräkte undan del tunga locket överreaktorn och reaklorbyggna-den började rasa samman. Efler ytterligare någrasekunder skedde en andra explosion. Glödande bränsle- och grafilfragment liksomstoft från den pulvriserade härden kastades högt upp i luften. Omedelbartefter olyckan försökte man kyla härden. Detta misslyckades dock varför grafilenbörjade brinna och elden spred sig i den förstörda härden. För atl kyla nedhärden och begränsa fortsatta utsläpp av radioaktivitet böljade man att täcka den med bor, dolomit, sand, lera och bly som dumpades frånmilitärhelikoptrar. Ytterligare släckning och kylning gjordes senare med hjälpav inpumpad kvävgas. Förnärvarande kyls reaktorn genom en naturlig strömning av luft genom härden ochluften filtreras. Arbele pågår med alt kapsla in den havererade reaktorn ibetong. 2 Av regeringen och myndigheterna vidtagna åtgärder 2.1 Förbättrad beredskap m. m. Redankort tid efler olyckan slod del klart all nedfallel av radioakliva ämnen iSverige var väsentiigt allvarligare och mera omfattande än i de flesta andraländer i . Delslod också klart alt en rad ålgärder behövde vidtas i för all begränsade skadliga konsekvenserna och därnäst alt för framliden åstadkomma en bättreberedskap inför liknande situationer, inkl. alt stärka kärnsäkerhetsarbetetnationellt och internationellt. Vidsidan av de direkla konsekvenserna av de radioakliva nedfallen över Sverigeinnebär olyckan även all vi än en gång ingående måste pröva kärnkraflenssäkerhetsfrågor och frågan om hur vårt framlida energisystem skall ulformas. Motdenna bakgrund har ett stort antal åtgärder vidtagits av regeringen och berördamyndigheler. För myndigheterna, i försia hand slatens strål- skyddsinstitut, började såsnarl det radioaktiva nedfallet blev känt ett Prop. 1986/87: 18 intensivtarbele med alt kartlägga markbeläggningarnas omfattning och på grundval däravbedöma vilka ålgärder som var erforderliga. Omfattande informalion, råd ochrekommendalioner för atl minska skadeverkningarna gavs bl. a. via massmedia. Regeringenhar uppdragit åt rådet för långsiktiga elanvändnings- ochelproduktionsfrågor (Energirådel), att mol bakgrund av kärnkraftsolyckan iTjernobyl på nytl pröva de grundläggande frågorna om kärnkraftens säkerhet m.m. Rädel leds av mig som ordförande och har som ledamöter representanter för defem riksdagspartierna, de fackliga organisalionerna, industrin,forskningssektorn, kommunerna och miljörörelserna. 1uppdraget till rådet ingår att skyndsami uireda orsakerna lill olyckan,kartlägga dess effekler, ulvärdera hur olyckan påverkar bedömningen avsäkerhelen vid de svenska kärnkraftverken samt lämna förslag som ökarsäkerheten i vid kämkraftsolyckor utomlands. Rådels uppdrag omfattarockså att särskilt utreda de miljömässiga och ekonomiska konsekvenserna av enförtida nedläggning av kärnkraftverket . Samlidigtsom regeringen gav rådel uppdraget lillkallade jag en särskild expertgrupp meduppdrag all utarbeta det underlag som energirådel behöver för att kunnafullfölja sitt uppdrag. Som ordförande i expertgruppen tillkaUade jaglandshövdingen och som ledamöter generaldirektörerna i statensenergiverk, slrålskyddsinstilutel och slatens naturvårdsverk, stf.generaldirektören i samt överdirektören ikonjunkturinslilutel. Expertgruppen kan efter behov utnyttja de verk ochmyndigheter ledamöierna tillhör. Bl.a. studeras konsekvenserna på miljö ochekonomi vid några olika alternativ för en lidigarelagd avveckling avkärnkraften. Föratt ytterligare säkerställa all del underlag expertgruppen arbetar fram blirallsidigt genomlyst tillkaUade jag en särskild velenskaplig grupp med uppgiftatt från velenskapliga utgångspunkter löpande granska materialet. De personersom utsågs företräder olika vetenskapliga seklorer, nämligen medicin,meteorologi, leknik, lantbrukskemi och samhällsforskning. Avsiktenär att energirådet skall redovisa sitt uppdrag lill regeringen i böljan avnovember 1986. Del är min förhoppning att denna redovisning skall kunna liggafill grund för kommande överläggningar mellan och inom de olika politiska partiernaoch andra grupper och all detta skall leda till en samförståndslösning ikärnkraftsfrågan. sammaniräde föreslog strälskyddsinsti tutet vissa studier och en rad åtgärder för atl förbättra beredskapen vid kärnkraftsolyckor. Rådet anslöt sig till förslagen vilka överiämnades till regeringen. Vissa av förslagen bedömdes av regeringen behöva genomfö ras omgående. Cheferna för försvars-, jordbruks-, industri- och civildepar tementen kommer i det följande aft redovisa sina ställningstaganden till de förslag från energirådet som faller inom deras resp. områden samt föreslå regeringen att tiU hemställa om medel för att täcka kostnaderna för de föreslagna åtgärderna. För egen del kommerjag alti del följande föreslå regeringen alt hem- Prop. 1986/87: 18 ställa aUriksdagen beviljar anslagsmedel för att täcka ökade ulgifter vidslrålskyddsinstilutel. 2.2 Åtgärder för att mildra konsekvenserna av det radioaktiva nedfallet i Regeringenfillsafte en särskild grupp som fick i uppdrag all inom regeringskanslietiniliera och samordna de ålgärder som visar sig befogade med anledning av detradioaktiva nedfallet. I gruppen, som leds av företrädare förstatsrådsberedningen, ingår statssekreterare från jordbmks-, industri- samtcivildepartementen. Påmyndighelsplanei har regeringen lämnat uppdraget alt samordna frågor rörandekontroll av skadeverkningarna, tiUåtna riktvärden, åtgärder när riktvärdenaöverskrids samt ersättning lill drabbade liU en grupp generaldirektörer underledning av chef. Förde områden i landel där det radioakfiva nedfallet varit störst ulfärdadelantbruksstyrelsen rekommendalioner om åtgärder för alt minskaskadeverkningarna. Riktvärden för radioaktiva ämnen i livsmedel anges avstatens livsmedelsverk. Målsättningen har varil all hålla de radioaktiva ämnenai livsmedel på en så låg nivå atl inga onödiga doser överförs lill människangenom maten. Regeringen har beslutat alt ersäitning skall utgå för produkterfrån jordbruks-, trädgårds- och renskötsel-företag som inle får saluföras pågrund av att dessa produkter innehåller högre av radioaktiva ämnen änriktvärdena. Iavvaktan på atl slullig skadereglering kan ske beslutade regeringen den 29 maj1986 atl slälla 25 milj. kr. lill lanlbruksstyrelsens förfogande för förskottsutbetalningtill drabbade jordbmkare och lill trädgårdsföretagen. Beslut har ocksä fattatsom ersäitning till älgjägare. Chefen för kommer senarei dag att redovisa hur arbelel framgent kommer atl bedrivas och föreslåanslagsmedel för /87 för alt läcka kommande ersättningsanspråk. Derensköiande samerna är en gmpp som har drabbats hårt av nedfallet frånTjernobyl. Bevarandet och utvecklandet av den samiska kulturen är en angelägenuppgift. Denna ulgångspunkl har väglett de insatser som från samhällels sidahar vidtagits för samerna med anledning av reaktorolyckan i Tjemobyl. Denminskade produktionen inom jordbmks-, trädgårds- och renskötselföretagen fårockså konsekvenser för vissa vidareförädUngsföretag. Underlag för en samladbedömning av de merkostnader och föriuster som dessa företag drabbats av ellerbedöms drabbas av har inhämtats från berörda länsstyrelser. Frågan bereds förnärvarande i . Jag återkommer fill denna fråga. Iriksdagsdebatten presenterade jag de internationella iniliativ somregeringen övervägde eller hade inlett. pågår genomförandet av 5 Ett av deviktigaste målen är alt öka säkerheten vid kärnkraftverken Prop. 1986/87: 18 ialla länder. har därför i slyrelsen för lAEA lagl fram en rad förslag,som syftar fill atl förstärka organisationens roll inom kärnsäkerhetsområdet.Från svensk sida har därvid framförts krav pä bindande bestämmelser försäkerheten vid kärnkraftverk samt inspekfion och kontroll av bestämmelsernastillämpning. Vidare har bl.a. föreslagits att det inom lAEA skall finnas ettsyslem för rapportering av inträffade händelser samt för analys och utvärderingav olyckor och olyckslillbud. har extra medel anslagits inom lAEAför arbete med kärnsäkerhetsfrågor. Jag kommer i det fortsatta arbetet inomlAEA att sträva efter att kärnsäkerhetsfrågorna ges hög prioritet ochytterligare resurser. Vidsidan av det internationella samarbetet har etl utvecklat bilateraltsamarbete i kärnsäkerhetsfrågor med etl flertal länder. Det är emellertidangeläget all ytterligare uividga del bUaterala samarbetet ochinformationsutbytet med fler länder och i synnerhet med våra grannländer.Iniliativ lill sådant samarbete har redan tagits. lAEAhar spelat en central roll när det gäller uppföljningen av olyckani Tjernobyl, bl. a. har etl expertmöte hållits om orsaken till ochkonsekvenserna av haveriet. 1 regi har även två internationellakonveniioner utarbetats - konvenfionen om tidig informafion vid en kärnenergiolyckaoch konvenlionen om bistånd i händelse av en kärnenergiolycka eller ett radioaktivtnödläge. Konventionerna kommer all redovisas av mig och försvarsministern ibilagorna 1:3 och 3:1. StatsrådenLundkvisl, , R. Carisson och Guslafsson anmäler sina förslag tillriksdagen. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. StatsrådetDahl hemställer atl regeringen i en proposition förelägger vad honoch de övriga statsråden har anfört för de åtgärder och del ändamål de harhemstäUt om. Regeringenansluter sig tiU föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposiiion förelägga vad föredragandena här anfört för de åtgärderoch del ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslular att de anföranden och förslag som redovisas i un-derprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1 -4. Bilaga 1 Prop.1986/87: 18 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde R. Anmälan till proposition om vissa åtgärder m. m. efterTjernobylolyckan Ansvaretför samhällets beredskap i samband med reaktorolyckor i ligger enligtlagen (1960: 331) om skyddsåtgärder vid olyckor i atomanläggningar m. (alomskyddslagen) på länsstyrelserna i de fyra kärn-kraflslänen. Regeringen kanbestämma att en länsstyrelses åligganden enligt lagen hell eller delvis skallfullgöras av i ett annat län. Regeringen kan också ta överansvaret själv. Beredskapstjänstgöring är organiserad vid berördalänsstyrelser. För indikering av förekomsten av radioaktiv strålning utnyttjasde kommunala brandförsvarens resurser. Motsvarande uppgift till sjöss fullgörsav tullverkels kustbevakning som också verkställer utrymning och avspärrningfill sjöss. På land svarar polisen för utrymning och avspärrning. Statensstrålskyddsinsfitut har en sammanhållande, rådgivande funktion i enolyckssituation. ansvarar påcentral nivå för samordningen av beredskapsplaneringen mot kärnkraftsolyckor.Räddningsverket svarar även för utbildning och övning av personalen iberedskapsorganisationen. Omutsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnkraflsanläggning utomlands kräversärskilda åtgärder för att skydda aUmänheten, ligger ansvaret för åtgärderna påregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringenhar i prop. 1985/86:170 om räddningsljänstlag, m. m. föreslagit attföreskrifierna i atomskyddslagen tas in i en ny räddningsljänstlag ulan någraslörre sakliga ändringar. Del innebär all del även i fortsättningen ärlänsstyrelsen som skall svara för räddningstjänsten om radioakliva ämnen släppsut från en kärnteknisk anläggning inom eller utom landet i sådan omfattning attsärskilda åtgärder krävs för all skydda aUmänheten eller det föreliggeröverhängande fara för ett sådant utsläpp. Räddningstjänstlagen föreslås trädai kraft . Idet följande tar jag upp de delar av statens strålskyddsinstituts (SSI)skrivelse om förbättrad beredskap efter kärnkraftsolyckani Tjernobyl som berör statens räddningsverks verksamhetsområ- de.Skrivelsen har remissbehandlats i dessa delar. En förteckning över Prop.1986/87: 18 remissinstanserna och en sammanslällning av yttrandena bör fogastill protokollet i della ärende som bilaga 1.1. Jag tar även upp frågan om svensk anslutning lill enkonvenlion om bistånd i händelse av en kärnenergiolycka eller ett radioaktivtnödläge som har utarbetats inom Inlernationella alomenergiorganet. 2 Beredskapshöjande åtgärder 2.1 Allmänna synpunkter 2.L1Utgångspunkter för SSI:s förslag SSI har vidtagit ell slort antal ålgärder med anledning avreaktorolyckan i Tjernobyl. Många av inslitulets åtgärder för att informera omoch minska stråldoserna efler olyckan i Tjernobyl innebär i sig själva en höjningav beredskapen mot kämkraftsolyckor. En del av de ålgärder som föreslås harredan påböijats. SSI pekar särskilt på atl flera utredningar pågår om såvälerfarenhelerna av olyckan som den framlida beredskapen och alt institutet kankomma all begära medel för yllerligare åtgärder när resultatet av dessauiredningar föreligger. SSI anser atl beredskapen i landet redan på kort sikt kanoch bör höjas och föreslår inom räddningsverkels verksamhetsområde följande.Räddningsverket bör utreda möjligheterna att i samtliga läns befintliga räddningstjänst-och civilförsvarsplaner ta in bestämmelser om beredskap mol kärnkraftsolyckor.Verket bör också se över förvaltningsresurserna vid länsstyrelserna ikärnkraftslänen. Beredskapen bör höjas i några län i norra informationshandbok för kärnkraftsolyckor bör utarbetas. Alarmeringen runtde svenska kärnkraftverken bör byggas ut. Remissinstanserna är i alll väsentligt posiliva tillförslagen och anser att de bör genomföras. i framhåUer att förslagen överensstämmer med erfarenheterna på regional och lokal nivå från verk samheten efter . Från i län sida framförs alt den beredskapsplanering som finns i länet är en bra gmnd alt stå på. pekar på att möjligheten att i det fortsalla arbetet utnyttja civUförsvarets resurser, bl. a. när del gäller mate riel, bör uppmärksammas. Brandförsvarens roU vid kärnkraftsolyckor bör enligt Svenska kommunförbundei utredas. GeneraltuUstyrelsen pekar på att det inle räcker att förbättra beredskapen internt utan skyddet längs rikets gränser måsle också förstärkas, bl. a. i fråga om utrustning för atl kunna mäla radioakfivitet på varor m. m. som passerar gränserna. Några remissinstanser anser alt nu gällande ansvarsfördelning mellan olika myn digheler är oklar. Med hänvisning till pågående utredningsarbete avseende bl. a. följderna av anser statskontoret att beslut om ' i beredskapshöjande åtgärderinte bör fattas föiräti delar av det utrednings- Prop. 1986/87: 18 arbeletär redovisal. Enav de slutsatser som kan dras av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl är att det inlegår all geografiskt avgränsa del område som kan drabbas av nedfaU efter ensådan olycka. gäUer naturligtvis oavsett om utsläppet skell från enanläggning inom eller ulom landet. Mot bakgrund härav är det enligl min meningangeläget atl vidta åtgärder för att höja beredskapen inom landet.Till viss del kan jag förslå statskontorets synpunkt atl pågående utredningarbör avvaktas. Enligl min mening är emellertid vissa av SSI:s förslag såangelägna all de bör genomföras . SSI deltar i det pågåendeutredningsarbetet och det finns anledning all utgå från alt resultatet av dellaarbete inte kommer atl innebära en begränsning av de åtgärder som SSI nuföreslår. Jag ansluter mig därför tUl uppfatlningen all förslagen börgenomföras. Frånnågra håll och i olika sammanhang har framförts att ansvarsförhållanden m.m.mellan olika myndigheter är oklara. Jag viU med anledning härav framhålla attbildandet av slalens räddningsverk och proposilionen 1985/86:170 om ny räddningstjänstlag, m.m., kommer atl leda till en naturligarerollfördelning och därmed en bättre beredskap. följande kommer jag alt gå närmare in på de åtgärder för atl höjaberedskapen mot kärnkraftsolyckor somjag anser bör genomföras. Jag vill redanhär poängtera vikten av att de länsstyrelser som har särskUda resurser ochkompetens inom området i händelse av en kärnkraftsolycka ges i uppdrag attbiträda näraliggande länsstyrelser i den utsträckning som erfordras. Medanledning av ett påpekande från villjag framhålla alt länsstyrelsernaäven bör kunna knyta extern personal lill beredskapsorganisationen. Somföredraganden framhöll i propositionen om riktlinjer för energipolitiken (prop.1980/81: 90 bil. 2 sid. 19) bör specielll medverkan av kvalificeradebrandingenjörer från de större kommunernas brandförsvar kunna bidra lill envidgad kompelens och en effekfiv personalberedskap. 2.2 Planläggning för kärnkraftsberedskapen SSIföreslår att får i uppdrag att i samråd med strålskyddsinstitutet,försvarets ralionaliseringsinslilut, länsstyrelsernas organisalionsnämnd ochstatskontoret undersöka möjligheterna till komplettering avkärnkraflsberedskapen fill all i begränsad omfattning gälla samtliga län genomatl utnyttja befintlig räddningstjänst- och civilförsvarsplanläggning förberedskapsålgärder. Uppdraget föreslås vara färdigt /87till en beräknad koslnad av 1 milj. kr. 2.2.2 Remissinstanserna Prop.1986/87: 18 mån remissinstanserna kommenterat förslaget är de positiva. Såvällänsstyrelsen i som i pekar påatl befintlig planläggning kan ligga lill grund för elt vidare arbete. Detframhålls att visat att även län utan kärnkraftverk behöver någonform av beredskapsplanering. I28 § förslaget tUl räddningsljänstlag (prop. 1985/86:170) föreskrivs altlänsstyrelsen skall svara för räddningstjänsten om det inträffar ulsläpp avradioakfiva ämnen från en kärnteknisk anläggning i sådan omfattning allsärskilda åtgärder krävs för att skydda allmänheten. Detsamma skall gälla vidöverhängande fara för sådant utsläpp. Somjag har anfört skalllänsstyrelsens ansvar inte begränsas till utsläpp från anläggning inom landet.Ansvaret begränsas heUer inte tiU länsstyrelserna i kärnkraflslänen ulansamtliga länsstyrelser får ell ansvar för denna form av räddningstjänst.Räddningstjänstlagen föreslås träda i kraft . Somjag fidigare har anfört går det inte all geografiskt avgränsa del område somkan drabbas av nedfall efler en kärnkraftsolycka. Del är enligt min meningdärför mycket angelägel atl beredskapen mot kärnkraftsolyckor höjs vidlänsstyrelserna. SSI:s förslag är en lämplig väg för att dels på kort siklunderlätta en höjning av beredskapen, dels underlätta för länsstyrelserna altså snabbt som möjligt ikläda sig del ansvar som den nya räddningsljänstlagenkommer att ålägga dem. Eftersom är den myndighet som skallsvara för samordningen av beredskapen mol kärnkraftsolyckor bör verkel få iuppdrag all la fram riktlinjer för länsslyrelsernas planläggning. Resultatetbör vara klarl i sådan lid att det kan ligga till grund för den uppbyggnad avberedskapen som skall påbörjas efler årsskiflet vid länsstyrelserna i län utankärnkraftverk. Motbakgrund av det anförda avser jag alt senare föreslå regeringen atl uppdra åträddningsverket att i samråd med bl. a. SSI undersöka möjligheterna altkomplettera beredskapen mot kärnkraftsolyckor tUl att i begränsad omfattninggälla samtliga län genom att utnyttja befintlig räddningstjänst- ochcivilförsvarsplanläggning för beredskapsåtgärder. Verkel bör få disponera högst1 milj. kr. för alt genomföra uppdraget. 2.3 Beredskapskompetens i norra SSIföreslår alt en länsstyrelse i norra , i Västerbot tens län, får stöd för att samordna kunnandet i länet och erhålla samma kompetens som länsstyrelsema i kärnkraftslänen samt att i får visst stöd avseende mätinstrument. Kostnaderna beräknas lill 2 milj. kr. Beloppel inkluderar kostnader för instmment och utbildning.