prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Såsom ytteriigare skäl mot myndig heters ingripanden vill Förbundel även peka på starkt ökade kosinader för samhällel och ökad byråkrati. Det bör också understrykas, all etl genom förande av beredningens förslag kommer all föranleda olika mer eller mindre konstlade förfaranden som möjliggör ell kringgående av de före slagna bestämmelserna. 8.39Sveriges och Prop.1986/87:58 tjänstemannaförening: Föreningarna delar beredningens uppfattningatl den principen också framgenl skall gälla, atl jordägaren skall ha jakträttpå del område som lillhör honom. Under de förutsättningar som beredningen redovisar harföreningarna ingel att erinra mot förslagel atl särbestämmelserna i jaktlagenom jakt på samfälligheter slopas. Föreningarna tillstyrker bifall lill förslagel om sådanabestämmelser, att samma regler skall få gälla för jakträtt på järnväg som de,vilka gäller för jakträtt på väg. Föreningarna delar vidare beredningens uppfattning, allinskränkningar i jakluiövningsrälten på vägar och liknande områden ärobehövliga och alt man liksom hitlills skall kunna lila på atl jägarna beaktarsäkerhetsfrågorna. Föreningarna delar beredningens uppfattning att enjordbruksarrendalor också i fortsättningen skaU vara tillförsäkrad jakträttenpå den arrenderade marken om inle annat avtalals. Föreningarna tillstyrkerockså bifall lill förslagel atl jordbruksarrendalor däremot inte ulanmarkägarens medgivande skall få upplåta jakträtten till annan. Beredningens förslag kan indelas i fyra avsnill a)arrendeavgiftens slorlek, b) ulbudel av jaktmark, c) upplåtelse inomjaktvårdsområden och d) arrendalors besittningsskydd. a) Den avberedningen föreslagna åtgärden att utveckla någon form av"riktprislista" avseende arealpriser för olika biotoper och områdenfinner föreningarna intressant och genomförbar. b) Föreningarnas bedömning avmöjligheterna, att utan negaliva konsekvenser för viltet eller jakten skapaökade jaktmöjligheter är densamma som beredningens och föreningarna är villigaatl medverka i ell arbele som syflar till ett ökal utbud av jaklmöjligheter. d) Ett visst besittningsskydd för jaklräitsarrendator ärenligt föreningarnas mening värdefullt, selt såväl från den enskildejakträttsarrendatorns synpunkt som från viltvårdssynpunkt. Med de undantag frånförlängnings-rätlen som beredningen föreslagit bör markägarna inle avskräckasfrån en ularrendering av jakten på sina fastigheter som en följd avarrendatorns besittningsskydd. Föreningarna har inget atl invända mol beredningensförslag som syflar till ell bättre utnyttjande av möjligheterna lill jakl påallmänt vatten. 8.40 : Tillståndsprövningen när del gäller sjöfågelsjakt börenligl TCOs mening ses över. De bestämmelser som gäller är otidsenliga ochsvåra atl tillämpa. 8.41 (): Möjligheterna tUl skyddsjakt får inle begränsas utan man börtvärtom öka dessa möjligheter så att etl snabbi och effekfivl regelsystemuppnås. finns det exempel på trädgårdsföretagare som fått vänta påtillstånd i månader för avskjutning av lex rådjur. Givetvis har skadorna underdenna tid ytterligare förvärrats. Tillräckliga hänsyn fill enskilda intressentas tyvärr i många fall inte . 9.1 : Förslaget alt införa ellregelbundel ålerkomman de skjulprov som villkor för atl della i jakt med klass 1-vapen till styrks. 9.2 Naturhistoriskariksmuseet:- Museet vill i första hand efterlysa Prop. en mer fördomsfri granskning av olika traditionellajaktmetoder - även av handddvapnen - och deras effekter, för alt uppsattaeliska krav skall ----- förordar en lagsliflning som någorlundakonsekvent tar hänsyn lill djurskyddsaspekterna. Nattjakt bör dåexempelvis fillålas endasl vid sådana ljusförhållanden att djuret inte tillfogasonödigt lidande. För att reducera riskerna för skadeskjutning föreslårberedningen etl regelbundet återkommande skjutprov som villkor för rätl att delta i jakt med klass 1-vapen.-- Skadeskjulningsriskens beroende av skjutskicklighelen äremellertid problematisk och argumentation för att de uppställda målen kommeralt minska skadeskjuiningen saknas.- Museet anser allulredningens förslag är otillräckliga. Ytterligare insatser avutbildning, informalion och forskning borde övervägts. 9.3 Lantbruksstyrelsen: Frän djurskyddssynpunkttillstyrker lantbrukssty relsen alt regeringen bemyndigas atl meddela bestämmelser som innebär krav på all vissa kunskapsprov skall avläggas som villkor för rätten all jaga. Enligt lantbruksstyrelsen är det vidare angelägel att djurskyddsaspek- terna bevakas när det gäller fångstredskap. 9.4 i : villerinra om atl lanl bruksstyrelsen är fackmyndighet vad gäller skydd för djur i fångenskap. Styrelsen använder sitt vetenskapliga råd vad gäller frågeställningar röran de dessa djurs lidanden. ----- Frågeslällningar av denna art kan inte besvaras avjägareorgani- salioner eller nalurvårdande organ ensamma utan här behövssakkunnigutlåtanden för besluten från veterinär sakkunskap som kompletterarnaturvårdsverkets kompelens. ----- Allmänna räd för omhändertagande av vilt somlivsmedel bör Det bör vidare övervägas om förekommandeköttbesiktning bör utvidgas eller omformas likaså om annan form av tillsyn - eventuellt i form av enbart rådgivande sådan - bör tillkomma. 9.5 i : Beredningen vill inlegöra någon principi ell åtskillnad mellan olika jaktmedel och generellt betrakta fångslanord ningar som mindre lämpliga jaktmedel än skjulvapen. ifrå gasätter om detla är riktigt. Med hänsyn till att skjulvapen i allmänhet torde ge slörre möjligheter till urvalsinriktad jakt än fällor och andra fångstanordningar synes en åtskillnad befogad. Främsl djurskyddsskäl talar för detta. När del gäller tillämpningsföreskrifter av belydelse fråndjurskyddssynpunkt bör vidare enligt mening slörre hänsyn lastill den sakkunskap som finns på området. Detta kan förslagsvis ske genom atläven konsulterar det vetenskapliga råd som lanlbmksslyrelsenanlitar i djurskyddsfrågor. 9.6 Länsstyreisen i : Beredningen har intefunnit anledning atl föreslå en generelll verkande regel som inskränker rätten all jaga på små och för jakl olämpliga områden.--- harhillills vägrai atl ge lillslånd lill älgjakt om den fasligheteller fastighetsdel som ansökan avser är smalare än IOO meter eller mindre än 5hektar. fastigheter eller fastighetsdelar är enligl länsstyrelsensuppfattning ur sä- Igg kerhetssynpunkt inlelämpade för älgjakt. får därför föreslå Prop. 1986/87:58 altdel i jaktlagstiftningen intas en bestämmelse som inskränker möjligheten atlpå sådana marker bedriva älgjakt. En sådan beslämmelse skulle även bidra tillalt öka intresset för atl samordna jakten över större omräden. Länsstyrelsentillslyrker beredningens förslag om införande av ett regelbundet återkommandeskjulprov som villkor för att få delta i jakt med klass 1-vapen. Skjutprovelbör göras åriigen och med egel klass I-vapen. Ett prov av enklare beskaffenhel,som beredningen har föreslagil, bör vara minimikrav. Del bör dock varaförbehållel markupplåtare eller organisationer alt beslämma om man vill krävaalt fordringarna för Svenska jägareförbundets älgskyttemärke ska vara uppfylldaför deltagande i jakt med klass 1-vapen. 9.7 : 1 kapitlet om jakten diskulerasfrämsl jakträtten. Här saknar man en diskussion om jaktens effekler pä viltetoch konsekvenserna för den icke jagande delen av befolkningen. Jakten skaparskygghet hos djuren, vilket medför att det blir svårare att observera dem. Deamerikanska nationalparkerna ger vittnesbörd om hur oskygga djuren kan bli. Föratl på lång sikl skapa bälire förutsättningar för allmänheten alt komma ikonlakl med vilda djur bör skapas jaklfria zoner runt större tätorter. Jaktenpå älg inom dessa områden bör dock bibehållas med hänsyn till riskerna förtrafikolyckor. 9.8 universitet:- Samlidigt som vi i Sverigeinför rigorösa beslämmelserför att förhindra atl försöks- och husdjur utsattes för "onödigt"lidande, acceplerar vi utan nämnvärda protester att tiotusentals däggdjur ochfåglar skadskjutes och därefter lämnas att gå en långsam död lillmötes. Detla är elt utomordentligt försummat problem, som en utredning om jaktensbetingelser i verkligen borde ha intresserat sig för. Nonchalansen medavseende på jaktens humanilära aspekler kan illustreras med formulering på sid313, där på tal om jägarut-bildning sägs alt "kravet på skjulförmågan börinle ställas alltför högt men ulformas så all del ger en kontroll av jägarensförmåga alt avge välriklade skott mol stillastående inåT'. Sanneriigen etlmodest kompetenskrav! 9.9 CentralorganisationenSACO/SR: beredningen fastslår atl nalur vårdsverkel för alt godkända fångstmedd också fyller djurskydds kraven. Enligl /SR:s mening kan del inte vara en uppgift för natur vårdsverket ensamt att la ställning i djurskyddsfrågor. vad gäller djurskydd hos djur i fångenskap är lantbruksstyrelsen, som anlitar sill vetenskapliga räd i hithörande frågor. Det kan eventuellt ifrågasättas om innehar kompetens alt med hänsyn fill djurskyddet ta ställning lill lämpligheten tUl del ena eUer andra fångst redskapet. /SRinstämmer i motivet för beredningens förslag att regelbundet återkommande skjulprov införs som villkor för rätt all della i jakl som kräver klass I-vapen, men ifrågasätter lämpligheten av införande av årli gen återkommande obligatoriskt prov. ---- Medhänsyn liU alt förslaget om årlig obligatorisk provtagning inteinnefattar rörliga mål, uppfattar /SR förslagets syfte närmast som ett berättigat krav på att jägarna skall ha provskjutil sina kulvapen . Då det numera torde vara sällsynt att jägare underlåter att sålunda provskjuta sina kulvapen kan det, enligl /SR:s uppfall ning, inle vara rimligl, atl för den förmodligen ytterst ringa skara jägare 190 som inle provskjuter, föranstalta om den administrativaapparat som dock Prop. krävs för att ordna obligatorisk provtagning för uppemot300000 jägare per ----- Provskjutning av kulvapen bör ske så nära sommöjligl inpå jaktsäsongenför att minimiera risken för att riktmedd hinner rubbas under liden mellan provskjutningstillfällel och jaklpremiären. inte vara praktiskt möjligt att föriägga all provlagninglill slutet av sommaren - , varigenom kan befaras atl skyttarsom avlagt prov nöjer sig med detla och underiålerprovskjutning kort före jaktsäsongen. Om årlig obligatorisk provtagning likväl genomförsföreslår /SR atl utländska jaklgäsier av praktiska skäl undantas frånbestämmelsen. - I stället kan man rekommendera jakträtisupplåtare (jaktlag)alt på lämpligt sätl i förväg förvissa sig om atl jaklgäsier har tillräckligskjulskicklighet och kännedom om säkerhetsfrågor. - Råd och anvisningar för omhändertagande av vilt somlivsmedel bör utvecklas. Det bör övervägas om förekommande köttbesiktning bör utvidgas eller omformas, eller om annan form av tillsyn - evenluelll i form av enbart rådgivande sådan - bör tillkomma. 9.10 jägare: Beredningens synpunkter, motiveringar ochförslag rörande krav på visst markinnehav för att få utöva jakl, är märkiigloch molsägdsefullt. Först säger man att det i och för sig kan finnas ett behovav arealkrav för all få jaga. Därefter säger man sig avstå från att lämna ettsådant förslag. Därpå säger sig beredningen ändå kräva minimiarealer för älg-och kronhjortsjakl. Slutligen föreslår beredningen i siu lagförslag 24paragrafen att obegränsade krav om minimiareal och andra ospecificeradevillkor skall kunna uppställas för att överhuvudtaget få ulöva jakl. Här somalllid blir del lagen som gäller. 9.11 (): , som tidigare i annatsammanhang lagil beslämt avstånd från jakl på ripor med snaror, såsom varandeur djurskyddssynpunkt hell oacceptabelt, vill hävda att det ej kan vara enuppgifl för alt ensamt ta ställning i djurskyddsfrågor.Fackmyndighet beiräffande djurskydd är Lanlbruksstyrelsen, som lill sittförfogande har ell vetenskapligt råd att anlita vid prövning av frägor rörandedjurs lidande. Del är av avgörande belydelse all prövning av sådanajaktmedel, som kan förorsaka djur onödigt lidande, sker av denna myndighet.Detta gäller såväl snaror som fällor av olika slag. 9.12 länsjaktvårdskonsulenters förening : Föreningarna delar beredningens uppfattning atl några inskränkningar i rälien alt jaga på små marker inle är moliverade och atl därför inga andra krav skall slällas på visst markinnehav för jakl än vad som följer av reglerna för jakl efler älg och kronvilt. Föreningarna tillstyrker bifall lill förslaget omregelbundet återkommande skjulprov för rätl alt jaga med klass 1-vapen. Del ärdock av vikt alt kravet för godkänt prov inte sätts för högl saml alladministrationen av provverksamheten blir av så ringa omfallning som möjligt. 10 Förslaget till jaktlag 10.1.1 Riksåklagaren:-- Renl allmänl kan även sägas atlberedning- 191 ens strävan lill förenkling av lagtexten lett lill altvissa av de föreslagna bestämmelserna i jakflagen erhållit en så allmänformulering, att svårighe- Prop. 1986/87:58 ter torde uppstå att avgöra ombroll föreligger. Beträffande dessa bestämmelser är sålunda en precisering avlagtextens innehåll nödvändig. ----- Överhuvudtaget bör del vara en sirävan atl sökaavkriminalisera jaktlagstiftningenså långt som det är möjligt. Vae regel av jaktetisk natur behöver ej åtföljas av en straffsanktion. för jakl och viltvård i andra länder lämnas upplysning omen intressant påföljdsbestämmelse, nämligen att den dömde förklaras förlustigsin jakt-utövningsrätl (och ). Detla sker genomatt den dömde förvägras atl inneha eller förvärva jaktkort. Även om en sådansankiion skulle vara mycket verkningsfull anserjag mig inte för närvarandeböra förorda atl en sådan sanktion vid sidan av straff införes i vårjaktlagstiftning. En annan möjlighel skuUe vara atl det anförtroddes åt lämpligadministrativ myndighet att besluta om sådan sanktion. Om så skulle bli fallelskulle en avkriminalisering av vissa bestämmelser kunna ske. Innan jag övergår till en granskning av de enskildabestämmelserna i förslaget till jaktlag vill jag uttala, atl syftet atl erhållaen enkel och överskådlig lagsliflning nåtts. Den disposiiion, som följts,framstår som lämplig. Om en ny jaktlag, jaktförordning samt följdbeslämmdserskulle komma atl utfärdas torde det vara önskvärt all landels jägare pålämpligt sätt informerades om dessa bestämmelser. kunde förslagsvis skegenom en broschyr som tillhandahölls jägaren i samband med lösen av jaktkort. 10.1.2 : Del nu framlagda förslagetinnebär en radikal omarbetning av jaktlagen. Därvid kunde den förhoppningenhysas att beredningen skulle lägga fram ett förslag till faunavårdslagstiftningsom behandlade inle bara vilda däggdjur och fåglar ulan också vissa andradjurgrupper. Samma förhoppning fanns också om alt beredningens lagförslagskulle bli mera framälsyftande än vad som blivit och ge faunan en mera väsenligplats i bl.a samhäUsplaneringen i likhei med vad som l.ex gjorts i den norskaviltvårdslagsliftningen. Så har emellertid inle skett. Verket har emellertidförslåelse för atl beredningen givit sill förslag den principiella inrikiningsom blivil fallel. En sådan vidare inrikining som nämnls skulle nämligenkräva en samtidig översyn av bl.a naturvårdslagen, frågan härom har dock legatutanför beredningens uppdrag. Verket kan dock inle underiåla alt framhålla alt här ochvar i beredningens förslag en mera njugg inställning spåras till viltet än vadsom den nuvarande lagstiftningen är uttryck för.- Verket anserdärför att förslaget i vissa avseenden bör bearbetas sä att det fåren mera viltvårds vänlig inriktning.--- Förslaget lill ny jaktlag har fåll formen av en ramlag.Med denna förutsättning får förslagel anses väl ulformal och lillgodose högtställda anspråk på överskådlighel och språklig enkelhet. Men här som i andra fall lider förslagel av den svaghetenatl del är svårt alt enbart på grundval av detla få en säker uppfattning om hur jaktlagstift ningen slutligt kommer att se ut i alla enskildheter. Den svaghet som sålunda ligger i del presenteradeförslaget understryks också av atl motivuttalandena för de olika bestämmelsernai flera fall är allmänl hållna och även knapphändiga. 1 vissa fall kan ocksåkonstateras att bestämmelsernas ulformning knappasl svarar motmolivuttalandena. Sammanfattningsvis vill verket i denna del dock framhållaalt det pre senterade lagförslaget är väl ägnat att ligga lill grund för fortsatla lagslif- 192 Verket utgår från att de svagheter som härnämnts kommer Prop. 1986/87:58 att undanröjas i det fortsatta arbetet, där så är möjligl. 10.1.3 Domänverket:Enligl domänverkets mening är beredningens förslag till jaktlag väl utformat.Del innebär en önskvärd modernisering av jakl-lagsstiftningen, som härigenomockså blir mer överskådlig.---------------------------------------------------- 10.1.4 Hovrätten förnedre : Behovet av en förenkling och ökad överskådlighet vad avsergällande jakiförfaltningar har genom lidigare remissutlalanden och framlagdaförslag klarl dokumenterats. Beredningens förslag om en helt ny jaktlag, sombör komplelleras med en förordning, kan därvid finnas befogat. Förslaget atlden nya lagen ges karaklär av en s.k. ramlag får mol bakgrund av vadberedningen härulinnan anfört anses lillräckligt moiiveral. Enligt hovrättensmening har dock det framlagda förslaget alllför vida ramar. Det är l.ex.synnerligen tveksamt om reglerna för älgjaktens bedrivande helt skall varaundandragen inflytande. Hovrätten vill vidare i sammanhangei erinraom vikten av all övriga jaklförtättningar blir så få som möjligl så alt intesyftet med den föreslagna reformen (förenkling och överskådlighet) förfelas. Med anledning av det av beredningen angivna ämnesområdetför den föreslagna lagen kan del ifrågasättas om inle lagen borde benämnasVill-och jaktlag. annat och måhända bättre allernaliv är all övert'öra deviltvårdande bestämmelserna lill naturvårdslagen och därmed göra lagen till en"ren" jaktlag. 10.1.5 Sverigeslantbruksuniversitet: Förslaget lill ny jaktlag avser liksom lidigarelagstifining endast vilda däggdjur och fåglar. Här borde man dock pröva fråganom inle hela den landlevande högre faunan, dvs även groddjur och kräldjur,skulle ingå även om begrepp som jakl och viltvård knappasl är relevanta fördessa djurslag. En sådan utvidgning skulle innebära etl avsevärl utökat skyddför arter inom denna grupp. 10.1.6 iHallands län: Den nya jaktlagen är utformad som en renodlad ramlag ochförulsäller därför omfattande lillämpningsföreskrif-ler. Genom denna uppläggningkan jaktbeslämmelserna fortlöpande anpassas till ändrade förhållanden.Samtidigt innebär detla emellerlid en risk för atl även den framtidajaktlagstiftningen blir svåröverskådlig. Denna risk bör kunna minskas ombestämmelserna i jaktlagen preciseras bälire. En någol ökad precisering ärenligl uppfattning önskvärd och torde inte medföra atterforderlig flexibilitet gär förlorad. 1 della sammanhang vill länsstyrelsenvidare betona viklen av atl kompletterande föreskrifter i slörsta möjligautsträckning intages i en av regeringen utfärdad förordning. ----- Till de frågor som enligt mening börfå en klarare reglering hör bla reglerna om skyddsjakt (I6§),användningen av vapen och andra jaktmedel (21§), saml bestämmelserna sommöjliggör förbud mot jakt inom marker av viss slorlek (24§). 10.1.7 i : Ålskilligaförslag till nya be stämmelser m.m. har framlagts. Dessa är moliverade med hänsyn fill jakten och viltvården. Sammantagna innebär de dock en ökning av den samhälleliga regleringen på omrädei, vilket kan innebära nackdelar. Sär skilt bör nämnas risken för alt engagemanget från jägarna och fastighets ägarna och deras organisationer kan minska. därför angelägel alt regleringarna begränsas så långlmöjligt utan alt viktiga I93 13 1986/87. En strävanbör vara att regleringen av jakten och villvården utformas så Prop.1986/87:58 atl det värdefulla frivilliga arbete, som ulförs av jägarna,markägarna och deras organisaiioner tas lill vara. Viltvården ulgör, som också beredningen framhållil, en delav naturvården. Med viltvård bör därmed menas faunavärd, som omfaltar även dedjurarter som inte är jaktligt intressanta. Med denna definition är viltvårdenen angelägenhel också för kommunerna. För all öka det kommunala engagemanget iviltvården, kan man lämpligen i den nya jaktlagen skriva in atl viltvården som en del av naturvården - är en angelägenhet. 10.1.8--------------------------------------------------------------------- Stockholmsuniversitet: Direkliven till beredningen trycker på att författningarna behöver förenklas och göras mer överskådliga (s. 33). I vissa delar har beredningen lyckais, i andra inle. Del finns enkla, klara och precisa definitioner som allmänheten känner lill, tex vilda däggdjur och fåglar. Vill, villebråd förvillar endasl genom sin anknylning till jakl. Förslag lill ändrade definitioner: ----- Vilt: de vilda däggdjur och fåglar som är tillåtnaatl jaga enligt 10.1.9---------------------------------------------------------- : Styrelsen instämmer i förslaget lill ny jaktlag. 10.1.10 JägarnasriksförbundLandsbygdens jägare: Del nya jakllagsför-slag beredningen framlagt,innebär en mycket stor försämring mot nuvarande lagstiftning. Den nuföreslagna ramlagen är så oklar och diffus atl den knappast förtjänar allbenämnas för lag. Lagförslaget förutsätter atl olika tillsynsmyndigheter ochbyråkratiska instanser, i form av föreskrifier och anvisningar, i slort selt -mer eller mindre godtyckligt - skall utforma alla de regler och beslämmelsersom skall gälla. All rättssäkerheten därmed går förlorad står klart,Merarbelet för alla berörda myndigheter kommer att mångdubblas. Byråkratin ochkosinaderna kommeralt växa lavinartat. Därtill kommer ingen alt föröverskådlig fid framöver vela vad som egentligen gäller. Lagförslaget är i sinhelhel sä olämpligt och dåligi underbyggt att del i sin helhel måsle avvisas.Riksförbundel begränsar sig därför till atl endasl särskilt påtala 24paragrafen. De däri föreslagna möjligheterna till helt obegränsade villkor ochförbud för jaklulövningen, är så orimliga all riksförbundel aldrig kommer atlacceptera en sådan författnings-skrivning. 10.1.11 LantbrukarnasRiksförbund:- LRF lillslyrker förslagels tekniska utformning som bör leda lillönskvärda förenklingar. Vid utformningen av detaljanvisningar förulsälts attLRF bereds möjlighet atl lämna synpunkter. LRF vill uppmärksammade inskränkningar i jakten i vissaområden som kan beslutas med stöd av § 14 Naturvårdslagen och § 15Naiurvårdsförordningen, lex vid och veckoslut. Dessa beslut kan förjägarna vara besvärande och förorsaka markägarna ekonomiska förluster.Jaktlagstiftningen bör här enligt LRF:s uppfattning kompletteras medersättningsregler enligt samma principer som gäller för naturvårdslagstiftningen.Länsstyrelsen bör även ges möjlighet att utsträcka jakttiden i de fallinskränkningar av ovan angivei slag beslutas. 10.1.12-------------------------------- : Enligl Svenska jägareförbundets uppfattning kommer den kritik som uppstod efler 1967 årsändringar i 194 jaktstadgan även attvidlåda den nya jaktlagen. De ifrågavarande ramföre- Prop. skrifternai lagen är så vida atl merparlen av del för jägarna intressanta godsetkommer alt återfinnas i de kompletterande förfatiningar som måsle utfärdas.Mot bakgrund härav är det utomordentligt angeläget alt dessa ges myckelprecisa och konkreta formuleringar och atl bestämmelserna inte ändrasi den mycket snabba takt som gällt ifråga om kringbesiämmelsertill främst jaklsiadgan. 10.1.13Svenska : Del är föreningens uppfallning altlagstiftningen om bevarandel och utnyttjandet av naturen och dess tillgångarbör bestå av dels en övergripande lag, naturvårdslagen, dels sektorslagar omutnyttjande av olika slag, skogsbruk, jakt, fiske m.m. Den övergripande lagen,naturvårdslagen, skulle reglera alll som har alt göra med bevarande och vård avnaturen och vilka hänsyn som måste las vid olika ingrepp. Sektorslagarna skullebegränsas lill att omfalta regler för Meddenna konstruktion av lagstiftningen skulle större klarhet uppnås när detgäller samspelet mellan de olika lagarna och ansvarsfördelningen. Föreningen äremellertid medvelen om alt det är ell arbete som kräver en hel del tid.