prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Del finns anledning atl räkna med att inflationen kommer attuppgå till i genomsnitt. Osäkerhetomger emellertid bedömningen av budgelutveckiingen, dollarkursen och räntan.En minskning av budgetunderskottet torde vara nödvändig om bytesbalansen skallkunna förbättras som dollarkursen förblir stabil. Omadministrationen inte vidtar övertygande åtgärder för att få nedbudgetunderskottet kan därför dollarkursen komma att falla ytterligare.Utvecklingen under årets första månader med en ytterligare depreciering avdollarn inger härvid farhågor. En fortsatt depreciering av den amerikanskavalutan kan tvinga fram en mer restriktiv penningpolitik med högre räntelägeoch uppbromsad ekonomisk tillväxt som följd. Denekonomiska aktiviteten i mattades av under loppet av 1986. Den ekonomiskautvecklingen präglades av stagnerande export och en endast måttligtexpanderande inhemsk efterfrågan. I genomsnitt för året stannade tillväxten på2,, vilket är den lägsta noteringen sedan den första oljekrisen. Trotsden sjunkande exporteflerfrågan nåddes ett bytesbalansöverskott på , vilket är en fördubbling jämfört med året innan. Attöverskottet fortsatt alt öka i denna omfattning beror främst på det förbättradebytesförhållandet som blivit resultatet av yenens appreciering ocholjeprisfallet. Mot dollarn steg yenen och oljeprisfalletuppskattas ha minskat importkoslnaden för råolja med drygt 30 miljarder dollar.Till följd av roll som kapitalexportör ökade ocksåbylesbalansöverskotlet genom ränteinkomster. Sammanlagtsjönk exportvolymen med medan importvolymen ökade med drygt 3%.Detta gjorde att utrikeshandeln kom atl lämna ett negativt nettobidrag på 1,5%lill BNP-tillväxten. Stora delar av den japanska industrin har fått ökadesvårigheter till följd av yenens appreciering. Hårdast har de branscherdrabbats som haft problem med lönsamheten, nämligen stål,skeppsvarv och kolgruvor. Som en effekt av dessa svårigheter har arbetslöshetenökat och uppgick fill . Penningpolitikengavs en relativt expansiv utformning, vilket bl. a. resluterat i dagens rekordlåga diskonto på 2,. inriktningär däremot fortsatt restriktiv. En viss ökning av de offentliga Prop.1986/87: 150 utgifterna finansierades genom en tidigareläggning av1987 års Bilaga 1.1 offentliga konsumtion snarare än genom enneitoutgifisökning. Privatkonsumtionen kom att stiga med ca 2,7.%. Tillsammansmed eti brulloinveste-ringsökning på 6,ökade den totala inhemska efterfråganmed . För1987 synes en tillväxt på realistisk. Med hänsyn till den avsevärdaapprecieringen av yenen vänlas utrikeshandeln ge ett negativt bidrag lilltillväxten på 1/. Istället är det den inhemska efterfrågan som torde kommaatt spela den avgörande rollen för den ekonomiska utvecklingen framöver. Enfortsalt låg inflationstakt, i förening med de stimulansåtgärder regeringen ställti utsikt kan förväntas bidra till en ökad efterfrågan. Å andrasidan förväntas begränsade löneökningar och en ökad arbetslöshet, vilketsannolikt dämpar hushållens efterfrågan. Totalt kan den inhemska efterfråganförväntas stiga med 2 1/. Den privata konsumtionsökningen förutses uppgå tillca 3 1/. Bruttoinvesteringarnas ökning förväntas stanna vid främstsom en följd av en nedgång i aktiviteten inom fillverkningsinduslrin. För1987 förväntas elt bytesbalansöverskott om ca . Endominerande osäkerhetsfaktor för den framlida ekonomiska bedömningen utgörs avden handelspolitiska utvecklingen gentemot och EG. Utvecklingenunder sista kvartalet 1986, med bl. a. svag tillväxt och minskadprivatkonsumtion, har bidragit lill fortsatta internationella påtryckningar påJapan all stimulera den inhemska ekonomin för all pä så sätt bidra lill enreduktion av de stora externa obalanserna mellan de största industriländerna. Förändring i volym, procent Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar 1 agerinvesteringar Utrikesbalans 3 1/2 13/4 -1/4 -1 2 3/4 6 1/2 6 1/2 -1/4 -1 1/2 3 1/2 -1/4 2 1/4 0 -1/2 Anm.: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. Förhoppningarnaom en förstärkning av tillväxten i de västeuropeiska ekonomierna har inle infriats. Trots atl den inhemska efterfrågan generellt sett utvecklades starkare än tidigare förutsett, ledde en svag exportutveckling lill all BNP i sammantaget endast ökade med ungefär 2,. förefaller en avmattning av tillväxten till 15 Därmed tordeutsikterna vara små för en minskning av arbetslös- Prop. 1986/87: 150 heten.Inflationstakten i de västeuropeiska ekonomierna förutses Bilaga1.1 förbli låg, i genomsnitt på nivån 3 1/. IFörbundsrepubliken ökade BNP med 2,. Detta innebar ettklart sämre utfall än vad som allmänt hade förväntats. Huvudorsaken lill dennalägre tillväxt var den ovänlat starka avmatlningen av exporten. Den inhemskaefterfrågan utvecklades inle heller så kraftigt som hade förutsetts motbakgrund av sjunkande oljepriser, relativt kraftiga bruttolöneökningar samtskattesänkningar. Den privata konsumtionen utvecklades i och för sig kraftigtmed en ökning på , men mattades orderingångenlill industrin av successivt under loppet av året. Denna utveckling varsärskilt markerad under del . Framförallt till följd av del radikalt förbättrade bytesförhållandet beräknas denvästtyska bytesbalansens överskott i stort sett ha fördubblats 1986, tillomkring , vilket motsvarar av BNP. Konsumentprisernaberäknas ha sjunkit med några fiondels procentenheter.Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten beräknas ha minskatnågot till 1986. Den ekonomiska politiken verkade lillväxtstödjande under1986, bl. a. genom åtgärder på skatteområdet. Penningpolitiken karakteriseradesav en penningmängdstillväxt klart över del av fastställda målintervallel,med ål-följande nedgång i ränteläget. Bedömningenav den västtyska ekonomiska utvecklingen påverkas starkt av denkonkurrenskraftsförsämring som blivit följden av D-markens appreciering. Densedan någon tid minskande orderingången till industrin, från såväl utlandet somden inhemska marknaden, har av allt att döma medfört en kraftig nedjustering avindustrins investeringsplaner. Även om byggnadsinvesteringarna förväntaslämna ett icke obetydligt bidrag till tillväxten i ekonomin och den privatakonsumtionen fortsätter att utvecklas relativt expansivt, torde deltainle räcka för all hålla tillväxten uppe pä samma nivå som 1986. EnBNP-tillväxt om ca 1 1/bedöms som trolig. Enfortsalt gynnsam löneutveckling i kombination med obetydlig inflation medföralt den privata konsumtionen förutsätts fortsätta att utvecklas starkt under1987, om än något svagare än . En ökning med 3-3 1/ärsannolik. Denviktigaste osäkerhetsfaktorn när del gäller den västtyska ekonomin torde vara växelkursutvecklingen och dess inverkan pä expor ten och investeringarna. En fortsatt svag utveckling för exporten eller t. o. m. en volymmässig tillbakagång kan inte uteslutas. kan en fortsatt expansiv importutveckling förutses. En förutsättning för att en ytterligare försvagning av tillväxten i den västtyska ekonomin skall kunna undvikas torde vara att de internationella överenskommelser som träffats på valutaområdet får avsedd effekt och leder till atl relationen mellan dollarn och D-marken stabiliseras. Om inte, kan fortsatt osäkerhet om valutakursutvecklingen och en därav följande försiktighet hos förelagen vad gäller t.ex. investeringar snabbt få ytterligare negativ inverkan på den 16 En sänkning av det västtyska bytesbalansöver- Prop. 1986/87:150 skottet från av BNP 1986 till 1987, motsvarande 75 resp. Bilaga 1.1 60 miljarder , bedöms som trolig. Elt annat osäkerhetselement är det slutliga utfallet av deavtalsförhandlingar som inletts och som även omfattar överläggningar omfortsall arbetstidsförkortning. Vad arbetslösheten beträffar kan en marginellminskning från lill 73/förväntas . har beslutat att med verkan frän den 1januari 1988 tidigarelägga vissa skattesänkningar som ursprungligen planeratsske senare . Därmed kompletteras det andra stegel i denskattereform som började implementeras 1986, vilket får ses som elt tecken päatl regeringen vill stärka den inhemska efterfrågan. Det är dock tveksamt om1988 års skattesänkningar kan fä nägon effekt (t.ex. genom stimulansav konsumtions- och investeringsbenägenhet). Vad gäller penningpolitiken kan enfortsatt pragmatisk inriktning förutses. I beräknas tillväxten ha uppgått till 1986.Under den första delen av året steg hushållens köpkraft och varukonsumlionkraftigt som priserna föll. Denna utveckling bromsades dock avregeringen genom en höjning av socialförsäkringsavgifierna och genom allmännaulgiflsbesparingar. Också en stramare offentlig lönepolitik liksom en vändandeenergiprislrend bidrog lill att dämpa konsumtionen. Sammanlagt stegprivatkonsumtionen med medan den offentliga konsumtionen begränsadeslill 1,för . Även bruttoinvesteringarna, som för året i sinhelhet ökade med , stagnerade . Den totala internaefterfrågan kom därmed att stiga . Finanspolitiken har haft en restriktiv inriktning medanpenningpolitiken dominerats av avregleringar och en ökad marknadsanpassning.Penningpolitikens manöverutrymme har begränsats av upprepade spekulationer motden franska francen. Betydande valuiautflöden har tvingat upp räntenivån. Dominerande problem i den franska ekonomin har varit denhöga arbetslösheten, som redan passerat , liksom utrikeshandeln. Samtidigtsom antalet sysselsatta hölls oförändrat ökade antalet arbetssökandemed 140.000 personer, vilket resulterade i en stigande arbetslöshet. När delgäller utrikeshandeln ökade exporten endast med 0,i volym , medanimporten ökade med 8,. Den franska industrin förlorade av sinaexportmarknadsandelar trots alt lönsamheten stigit under fyra är i rad. Tillväxten 1987 antas uppgå lill endast drygt 1 1/. Dengenomsnittliga totala löneökningen bedöms hamna på en nivå kring . Priserna förväntas öka i samma takt, vilket skall jämföras med en underliggande inflation på . Den privata konsumtionen förväntas därigenom kunna öka med . Den offentliga konsumlionsök ningen vänlas stanna på om regeringen håller fast vid sin restriktiva finanspolitik. Regeringen har uttryckt en målsättning om atl minska budgetunderskottet från 2,av BNP till 2,. Med hänsyn till bl. a. den ökande arbetslösheten kan regeringen emellertid komma att vidta vissa stimulansåtgärder, för vilka utrymme skapas genom privatise ring av ett antal statliga verk och förelag. Tillsammans med en förväntad 17 2 1986/87. ökning av bruttoinvesteringarna på kan den totalainhemska eflerfrå- Prop. 1986/87: 150 gan komma atl stiga med . Den försvagade franska konkurrenskraften vänlas leda lillett negativt nettobidrag till BNP-tillväxten från utrikeshandeln med omkring enhalv procentenhet. Detta torde resultera i jämvikt i bytesbalansen . I beräknas BNP ha ökat med ca2,, vilket var en svagare utveckling än . Framförallt präglades av stagnerande export och investeringar efter delkraftiga oljeprisfallet. synes emellertid exporten haökat något som en följd av den depreciering av pundkursen som ägt rum /86 och som sammanhänger med oljeprisfallet. Höga nominellalöneökningar och en sjunkande inflation ledde till en mycket kraftig tillväxt iden privata konsumtionen. Ökningen beräknas ha uppgått lill . Delminskade värdet av oljeexporten och en kraftigt ökandeimport ledde till ett underskott i bytesbalansen om ca . skedde en omläggning av finanspolitiken isvagt expansiv riktning, vilket följdes upp i den budget /88 som ladesfram i är. Extra skatteintäkter, som uppstått främst till följd av denkraftigt ökande privata konsumtionen, hade skapat utrymme för skattesänkningaroch ett minskat statligt upplåningsbehov. Del senare har banat väg för smärresänkningar av räntan, vilken har hållils på en relativt hög nivå för atlförsvara pundkursen. BNP-tillväxten kan förväntas bli cirka 2 3/4%.Den privata konsumtionen bedöms fortsätta att öka starkt, bl. a. som en följdav skattelättnaderna och en fortsall stark reallöneulveckling. Ökningen i denprivata konsumtionen väntas bli . Investeringarna torde stimuleras avdet sjunkande ränteläget och bedöms kunna öka . Exporten hämmasfortfarande av höga lönekoslnadsökningar medan importvolymen förutsesfortsätta att öka kraftigt. Ulrikesbalansen förväntas därför lämna ett negativtbidrag till BNP-tillväxten även . Underskottet i bytesbalansen ökarsannolikt till ca . Inflationen förväntas öka något och bedöms bli41/i genomsnitt . Arbetslösheten torde kunna sjunka något och förväntasunder 1987 komma strax under 13-procenlsnivån i genomsnitt. Försörjningsbalans för ,och Förändringi volym, procent Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 4 1/4 -1 1/4 3 1/4 2 1/2 1 1/4 0 -1 1 1/2 4 1/4 -13/4 -1/2 4 3/4 1 1/4 -3/4 1 1/2 3 1/4 -3/4 Anm.: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. Den ekonomiska tillväxten för de nordiska ländernasammantagna torde ° I och förutses enlägre BNP-ökning än bl. a. som en följd av de finanspolitiskaåtgärder som vidtagits för att dämpa den inhemska efterfrågan. a. av en kraftig ökning av den privata konsumtionen, vilkenunder 1986 bidrog till en drastiskt försämrad bytesbalanssiluation i båda dessaländer. För del spelar naturligtvis oljeprisfallet en stor roll både förförsämringen av bytesbalansen och för politikens inriktning. I tordeemellertid BNP öka något snabbare än bl. a. som ett resultat aven fortsatt hög tillväxt av den privata konsumtionen. I saktade den ekonomiska aktiviteten av mot slutetav , men trots detta beräknas BNP i genomsnitt för året ha ökat med 3,3%.Ökningen av den inhemska efterfrågan dämpades sedanregeringen vidtagit älgårder för att komma tillrätta med det snabbt växandebytesbalansunderskottet. Detta uppgick likväl till nära 35 miljarder danskakronor , vilket motsvarar av BNP. Regeringens åtstramningsåtgårder vänlas få störregenomslagskraft . Begränsad avdragsrält för skuldräntor och en särskildavgift pä nettoräntan på konsumlionslån kan förväntas verka dämpande på denprivata konsumtionen . Å andra sidan torde den privata konsumtionenstimuleras av de fyraåriga löneavtal som träffades och som vänlasge löneökningar om . Bedömningen av den privata konsumtionensutveckling blir därför osäker, men en ökning om synestrolig medan BNP förutses öka med 1/. De relativt kraftiga lönekostnadsökningarna torde också försämraindustrins internationella konkurrenskraft, varför exporten förutses öka medendast innevarande är. Som en följd av sjunkande importvolymer kanemellertid utrikesbalansens bidrag till BNP-tillväxten trots delta vänlas bli1% . Även de privata investeringarna och bostadsbyggandet minskarsannolikt efter att ha ökat kraftigt . En viss minskning i bytesbalansunderskottet lill ca 28miljarder danska kronor är att vänta . Trots detta kommer pressen motden danska kronan förmodligen alt bestå, varför penningpolitiken även framgenttorde behöva inriktas pä alt försvara kronkursen. Inflationen förväntas öka något ;prisstegringarna förutses uppgå lill i genomsnitt . Arbetslöshetentorde komma alt öka lill 8 1/som en följd av den dämpade ekonomiskaaktiviteten. I uppgick BNP-lillväxlen . Ennedgång i östexporten kompenserades av en stark tillväxt av den privata konsumtionen,som beräknas ha ökat med 3,'. Till detta bidrog förbättrade reallöner.Investeringsökningen blev emellertid blygsam, , vilket delvis kanförklaras av det höga ränteläge som vidmakthållits för atl hindravalulautflöde. Även konflikter på arbetsmarknaden hämmade investeringarna.Industrins svaga investeringsvilja bidrog till en fortsatt stigandearbetslöshet, vilken i genomsnitt uppgick till . kan BNP-tillväxten förväntas bli ca 2 1/. Äveni är förutses den privata konsumtionen växa starkt; ökningen väntas bli 3 1/. investeringarna förutses öka med 3 1/under 1987.Västexporten torde Prop. 1986/87: 150 kunna öka något bl. a. som en följdav en viss förbättring i industrins Bilaga 1.1 internationella konkurrenskraft.En omläggning av energibeskattningen till förelagens förmån bidrar exempelvistill lägre kostnadsökningar för industrin. Exporten till däremot minska något inom samtliga branscher, varför den totalaexportökningen torde uppgå till . Detta i kombination med en tämligenstarkt växande importvolym väntas leda till att utrikesbalansens bidrag tillBNP-tillväxten blir negativt, ca -3/. Exiernbalansen förutses ytteriigare försämras ochbytesbalansunderskotlet väntas öka till närmare 6 miljarder finska markmotsvarande ca 0,av BNP. En försämring av den statliga budgetbalansen ärockså atl vänta på grund av den relativt expansiva inriktning somfinanspolitiken givits. Arbetslösheten bedöms komma att ligga kvar på ungefär 1986års genomsnittliga nivå, dvs. Konsumentpriserna torde komma alt öka ioförändrad takt, dvs. med ca 3 1/i genomsnitt . I beräknas tillväxten ha uppgått tilldrygt 3,. Liksom växte den privata konsumtionen kraftigt. Ävenbruttoinvesteringarna ökade myckel starkt . De pä grund av oljeprisfalletkraftigt reducerade oljeintäkterna ledde till en drastiskt försämradbytesbalans. Underskottet i bytesbalansen uppgick till (ca 6,av BNP), vilket är atl jämföra med ett överskott om 25miljarder norska kronor . I syfte att komma till rätta med obalanserna i den norskaekonomin, genomförde regeringen en viss åtstramning av både finans- ochpenningpolitiken under loppet av 1986. Penningpolitiken inriktades på allförsvara kronkursen vilket medförde ett mycket högtränteläge. I syfte atl åstadkomma en ökad räntekänslighet, ochdärmed skapa förutsättningar för en lägre räntenivå, har regeringen föreslagitett reformerat inkomstskattesyslem, som bl. a. skulle innebära en vissbegränsning av avdragsrätten för skuldräntor. är del troligt atl aktiviteten i den norskaekonomin dämpas bl.a. som en följd av oljeprisfallet. Tillväxten vänlas uppgåtill ca 1 3/. Industrins investeringar torde t.o.m. minska efter den kraftigaökningen . Även tillväxten av den privata konsumtionen synes nu avtaoch kan förväntas uppgå till endast 1/. Från oljesektorn frigjord kapacitet torde kunna bidra lillall industriproduktionen i den konkurrensutsatta industrin ökar. Pä grund avde i förhållande till omvärlden höga lönekostnadsökningarna är det emellertidföga troligt att detta kan bidra till växande världsmarknadsandelar för dennorska industrin . Eventuellt kan konkurrenskraften förbättrasframöver om regeringen lyckas med sin målsättning alt under innevarande år fåtill stånd mer återhållsamma löneavtal. Bytesbalansunderskotlet förväntas öka ytterligare någotunder 1987. Arbetslösheten torde också öka något från i genomsnitt 1,. Konsumentpriserna förutses öka med 8 1/i genomsnitt , bl. a. som en följd av fortsatt höga lönekostnadsökningar. Försörjningsbalans för , och Prop. Förändring i volym, procent Bilaga 1 1 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 4 3/4 0 121/2 0 -1 1/4 1 1/4 1 -6 -1/2 1 3 1/2 3 1 3 1/4 3 3 1/2 0 -3/4 5 1/2 22 -1 -3 3/4 1/4 1 1/4 -6 1/2 -2 1/2 Anm.: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. Handeln med bearbetade varor mellan ökademed 1986. Del var ungefär samma ökningstakt som . Tillväxtenför de svenska exportmarknaderna inom OECD-området blev något högre, ellerdrygt 8,såväl 1985 som 1986. Den ur svensk synpunkt gynnsammamarknadstillväxten under dessa är kan framför allt hänföras till den kraftigaimporiökningen i och . Dessa länder lar emot av densvenska exporten av bearbetade varor, medan deras andel av världshandeln endastuppgår til! Oljeprisfallet har medfört, alt de oljeproducerandeländernas exportinkomster minskat påtagligt, och att dessa länder därför varittvungna att dra ned importen för att inte försämra bytesbalansen ytterligare.OPEC-ländernas import minskade kraftigt , samtidigtsom statshandelsländernas import reducerades avsevärt. Även de råvaruproducerandeländernas import minskade påtagligt till följd av fallande råvarupriser ochdärmed minskade exportinkomster. Totalt minskade importen i länderna utanförOECD-området med ca 7,. Det medförde all den totala exportmarknadstillväxtenför svensk industri stannade vid drygt 5,, vilket är ca 2 procentenheterlägre tillväxt än . förväntas handeln inom OECD-området öka medknappt . Den lägre marknadstillväxten 1987 torde främst kunna förklaras av,att det kraftiga dollarkursfallet påtagligt kommer att förstärka den amerikanskakonkurrenskraften, och därmed reducera imporiökningen i Förenta staterna.Betydande bytesbalansproblem i såväl som har framtvingat stramarefinanspolitik i dessa länder, vilket beräknas medföra, atl dessa ländersimport minskar något 1987. Detta kan jämföras med alt import ökade med15% 1986 och . Det starka nordiska beroendet, som under desenaste tre åren gynnat svensk industri, kommer således alt fä motsatt effektunder 1987. Exportmark-nadstillväxien inom OECD-området för svensk industriberäknas uppgå till , vilket är en halvering jämfört med 1986.Utanför OECD-området förväntas marknaden fortsätta att minska något som följdav fortsatta importneddragningar i OPEC-länderna och statshandelsländerna. Dentotala marknadstillväxten för svensk exportindustri skulle därmed endastuppgåtillca3%1987. har den amerikanska dollarnfallit med gentemot den svenska kronan. Det har, p.g.a. den svenska valutakorgens konstrukfion, medfört att kronan deprecierats avsevärt gentemot de flesta västeuropeiska valutorna och den japanska yenen. Deprecieringen av kro nan har medfört, alt den svenska industrins konkurrenskraft inte försäm rats gentemot , trots att arbetskraftskostnaden per produ- 22 cerad enhet ökade betydligt mer i än ikonkurrentländerna . Vidbedömningar av den framtida marknadsandelsutvecklingen för svensk industri inomOECD-området jämförs i analyser de svenska exportprisernapä bearbetade varor normalt med importpriserna i dessa länder. Detgenomsnittliga importpriset i OECD-länderna sjönk med 1/1986 i nationellavalutor, se tabell 3:1. Med hänsyntill valutakursförändringarna blev importpriset i i stort settoförändrat i svenska kronor. Genom att de svenska exportpriserna på bearbetadevaror steg med ca 21/ökade också relativpriset på den svenska exporten såmycket. Vid denna beräkning tillämpas s. k. handelsvikter, dvs. vikter sommotsvarar ländernas andelar av svensk export av bearbetade varor. Vissa år spelar det dock stor roll hur dessa jämförelserav relativprisutvecklingen görs. Så var det 1986, när valutakursförändringaroch priser i världshandeln ändrades kraftigt. Exempelvis sjönk exportprisernafrån 19861 nationella valutor, vilket kan jämföras med atlimportpriserna i dessa länder endast sjönk med 1/. Skillnaden torde kunnaförklaras, av att exportörerna kunnat ta ut högre priser pä OECD-marknaderna änpå marknader utanför OECD-området, där efterfrågeutvecklingen varit ytterligtsvag. Med hänsyn till valulakursförändringarna och all exportpriserna ärsammanvägda med s. k. konkurrensvikter, dvs. vikter som återspeglar varje landsbetydelse som konkurrent till svensk exportindustri, steg OECD-ländernasexportpriser i svenska kronor med 1986/87:150 Bilaga 1.1 Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetade varor 14 importpriser, SEK Svenskt exportpris, SEK -5,2 -3,7 5.2 3,2 6,0 2.8 4,0 5,0 6.0 1,0 -0,4 2,8 3,5 3,5 0 -1,5 -2,4 -2,3 -2,6 Anm.:Exportmarknadstillväxt avser importökningen av bearbetade varor till olikaländer sammanvägt med ländernas andelar som mottagare av svensk export avbearbetade varor. importpriser vägs samman på motsvarande sätt.Källor: , och . Tabell 3:2 Alternativ redovisning av relativpriset -7,5 -5,3 -2,0 2,3 -1,3 Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Anm.: Ländernas exportpriser och valutakursändringar ärihopvägda så att varje lands vikt återspeglar dess betydelse som konkurrenttill svensk exportindustri. ca 2 1/, se tabell 3:2. Mätt på delta sätt var detsvenska reladva exportpriset gentemot i stort sett oförändrat1986. När man analyserar hur konkurrenskraften för svenskindustri utvecklas, jämför man i allmänhet, hur kostnadsläge och priserutvecklas i relativt våra viktigaste konkurrentländer.