prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — För egna företagare bör därför även i fortsättningensjukpenning ulges enligt nuvarande beräkningsregler. Egenföreiagamaomfattas dock av reformen genom alt gällande regler som hindrar atl sjukpenningulges för insjuknandedag och fridagar tas bort. får betydelse för deegenföretagare som inle har karenslid i sin sjukpenningförsäkring. 5.2 Försäkrade med inkomst av såväl äiiställning som annatförvärvsarbete än anställning Mitt förslag: Förden som har sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annalförvärvsarbete än anställning skall sjukpenning beslämmas till en del medtimberäkningsmetoden och till den andra delen på nuvarande sätt, varefterdelarna läggs samman. Arbetsgruppensförslag: Överensslämmer i huvudsak med milt förslag. har pekal pä vissa effekter av fillämpningen av deföreslagna reglerna på personer med blandad inkomsi. Skälenför mitt förslag: Del finns ca 65 000 försäkrade som har inkomst av såvälanställning som annat förvärvsarbete. Det kan t. ex. förekomma alt enlantbrukare har delårs- eller deltidsanställning vid sidan av jordbruket. Delfinns också heltidsanställda med en mindre del inkomst av annat förvärvsarbete.För sådana försäkrade skall enligt arbetsgmppens förslag två beräkningssätltillämpas. Detla förslag innebär atl för försäkrade med blandad inkomsi skallen fimberäknad sjukpenning tas fram för den inkomstdel som ligger lill grundför den sjukpenninggmndande inkomsten av anslällning, medan nuvarandesjukpenningregler lillämpas för den del av inkomsten som har sill urspmng i annatförvärvsarbete än anställning. Jag ansluter mig ihuvudsak tUl arbelsgruppens förslag. Jag vill emellertid framhålla att detalltjämt måsle vara den sammanlagda förvärvsinkomsten som skall läggas lillgrund för sjukpenningberäkningen. Det får tiU följd all sjukpenning per dag fören person med blandad inkomst kommer atl bestå av en timberäknad sjukpenningdelsom framräknats enligt limberäkningssyslemet och en sjukpenningdel somberäknats enligt nuvarande regler. Dessa delar läggs samman. Hel sjukpenningför en viss dag utgörs av den timberäknade sjukpenningdelen för den dagen plussjukpenningdelen enligt nuvarande regler. Halv sjukpenning utgörs av hälftenav den för dagen framräknade hela sjukpenningen. Del nu föreslagna sättetatl beräkna ersättningen för personer med blandad inkomst kan i enslaka fallleda till alt ersättningen till försäkrade vars sammanlagda SGI helt eUerdelvis överstiger basbeloppet blir låg eller uteblirhelt. Detta kan inlräffa när en försäkrad med förhållandevis hög inkomst avanställning på grund av sjukdom måste avslå från förvärvsarbele dåhan inle skulle ha utfört förvärvsarbete i anställningen men väl i sin andrasysselsättning. Attha regler som i sådana situationer garanterar en viss ersättning skuUekomplicera adminislralionen belydligl. Dessulom är del svårt all skapa sådanaregler utan atl olyckliga tröskeleffekter uppkommer eller ulan att fall medbelydande överkompensafion inträffar. Jag är därför inte beredd alt nu föreslånågra särskilda regler som alltid garanterar dessa försäkrade en viss lägslaersättning. Deförändringar som jag föreslår är även när det gäller blandad inkomst enbartförändringar i beräkningstekniken. Det innebär alt bedömning av rätten till sjukpenningoch av huruvida hel eller halv sjukpenning skall utges i grunden skall göras påsamma sätt som . Mittförslag: Det nya systemet för atl beräkna sjukpenning skall i sammautsträckning som för andra försäkrade omfalta sluderande varssjukpenninggrundande inkomsi helt eller delvis ulgörs av inkomst avanställning. Timberäknad sjukpenning skaU utges på grundval av sludietids-SGI.Vid sjukdom under sommarferier utges sjukpenning på gmndval av den aktiveradevilande SGLn fr.o.m. den 15:e sjukdagen. Studerandesom uppbär oavkortad lön under studielid och som på grund av sjukdom går misteom sin inkomsi jämställs med förvärvsarbetande. Sluderandemed sjukpenninggrundande inkomsi av anställning, som genomgår gmndulbildningför vuxna (grundvux) eller grundläggande svenskundervisning för invandrare,och studerande med dagdier timstudiestöd skall vid sjukdom uppbära timberäknadsjukpenning, varvid beräkningen görs den studerande annars skuUeha förvärvsarbetat. För försäkrade somär inskrivna vid eller genomgår yrkesutbildning eflerförmedling av en arbetsmarknadsmyndighet skaU sjukpenningen beräknas enliglnuvarande regler. Arbetsgruppensförslag: Arbetsgruppen anser att timberäknad sjukpenning bör ulges tillstuderande efter den SGI som gäller vid sjukfallet oberoende av om det är ensludietids-SGI eller en aktiverad vUande SGI. Remissinstanserna: Deremissinstanser som kommenierai förslagel är posiliva lill detta. Riksförsäkringsverketföreslår att en försäkrad som studerar med tim- eller dagstudiestöd blirberättigad fill ersättning enligl timberäkningstekniken vid sjukdom ellertillfällig vård av bam. Vid sjukdom under arbetsmarknadsulbUdning elleryrkesinriktad rehabilitering anser verket att sjukpenning bör ulges enligtnuvarande beräkningsregler. Skälen for mitt förslag:Som jag lidigare redovisal (avsnitt 2.6) gäller särskilda sjukpenningregler förde sluderande som uppbär olika former av studiestöd under utbildningsliden. Förstuderande som hade en SGI innan studierna påbörjades blir denna SGI gällande,aktiverad, under sommarferierna enligl de regler som infördes fr.o.m. den 1juni 1986. Dessa studerande har därigenom fått förbättrad kompensalion vidsjukdom och föräldraledighet med fillfällig föräldrapenning under sommariovet.Den akfiverade SGLn blir åter vilande fr. o. m. den försia dag på vilken studiestödetför höstterminen belöper eller beräknas komma att belöpa. Vid sjukdom ellerföräldraledighet med tUlfällig föräldrapenning därefter under studiefidberäknas ersättningen på grundval av eventuell sludietids-SGI. Fören studerande som förvärvsarbetar enbart under sommarferierna Prop. 1986/87:69och inte har någon vilande SGI att aktivera under sommarferier innebärnuvarande regler atl ersättningen vid sjukdom eller ledighet för tillfälligvård av barn under sommarloven blir betydligt lägre än det aktuella inkomstbortfallet.Denna låga kompensation berör i varierande utsträckning också dem somförvärvsarbetar parallellt med studierna. Timberäknadsjukpenning bör därför utges lill studerande, vars sjukpenninggrundandeinkomst helt eller delvis utgörs av inkomst av anställning, i sammautsträckning som fill andra försäkrade. Detinnebär atl timberäknad sjukpenning ulges vid sjukfall som varar högst 14 dagarsaml för de försia av sjukfall som varar . Dentimberäknade sjukpenningen ger en i princip 90-procenfig kompensalion förinkomstförlust även för den som arbetar under enbart vissa delar av årel. Denger alltså avsedd kompensation för det faktiska inkomstbortfallet även närsjukpenningen beräknas på sludiefids-SGI. Aklivering av vilande SGI behövsalltså inte vid kortare sjukfall. Mol denna bakgrund anser jag att timberäknadsjukpenning bör utges enbart på grundval av sludiefids-SGI. fall då en försäkrad som har rätl att aktivera sin vilande SGI undersommarferierna är sjuk längre fid än bör sjukpenning grundad på denaktiverade vilande SGLn kunna utges fr. o. m. den . Rätten allaktivera den vilande SGLn bör således finnas kvar så att den kan tas i anspråkvid sjukfaU som varar än . Delföreslagna beräkningssättet innebär en väsentlig förbättring av sjukpenningskyddetför de sluderande som förvärvsarbetar under ferier eller jämsides medstudierna. Detla är av stor betydelse framför alll för de studerande som enbarthar en SGI fastställd på de vanliga reglerna, dvs. som inte omfattas avsysiemel med studietids-SGl och vilande SGI. Vid kortare sjukfaU får även dessastuderande en betydligt förbättrad ersättning som är anpassad till derasverkliga arbetstids- och inkomstbortfall. Vissastuderande har lön även . Del kan vara anstäUda som deltar iutbildning, kurser e.d. i arbetsgivarens regi, och erhåller full lön underutbildning med hänsyn till alt ulbildningen har ett starkt samband med detnormala arbelet. Ulbildningen ses som ett led i arbetet och den anställde fårlöneavdrag om han är frånvarande från ulbildningen t. ex. på grund av sjukdom.Vid vissa längre utbildningar, där den sluderande är tjänstledig för atlvidareutbilda sig inom sitt yrkesområde, ulges även full lön. Omden sluderande blir sjuk görs i regel löneavdrag.Enligl huvudregeln för timberäknad ersättning skulle inte sjukpenning utgeseflersom den studerande inte anses ha behövi avslå från förvärvsarbete. Om densluderande under tjänstledigheten går miste om sin lön vid frånvaro frånutbUdningen föreligger emellertid etl starki samband mellan ulbildningen ocharbelet. Det är därför enligt min mening rimligt alt i sådant faU jämställaulbildningen med förvärvsarbele när man avgör om reglerna om timberäknadsjukpenning skall bli tillämpliga. Närdel gäller studerande med SGI av anställning som genomgår grund utbildning för vuxna (gmndvux), studerande som genomgår grundläggande 43 svenskundervisning förinvandrare och studerande med dag- eller timstudiestöd anser jag atltimberäknad sjukpenning skall ulges för den lid de skulle ha förvärvsarbetat omde inte hade studerat. Dessa sludier bedrivs ofta under en del av dagen ellerveckan av försäkrade som i övrigl förvärvsarbetar. I de fall då den försäkradeär arbetslös och studerar på detta sätt skaU vid sjukdom sjukpenning enligtnuvarande regler utges till honom enligt vad som avses gälla för arbetslösa(avsnitt 5.5). Jag vill här nämna atlchefen för utbUdningsdepartementet kommer att föreslå att dag- ochtimstudieslödet fr.o.m. skall ersättas av ett nytt stöd somkallas korttidsstudiestöd. Försäkrade som ärinskrivna vid eller genomgår utbildning efler förmedlingav en arbetsmarknadsmyndighet bör enligt min mening få sjukpenning enligtnuvarande regler om de blir sjuka under ulbildningen eller motsvarande.Anknyiningen lill direkl förvärvsarbele är i dessa fall ofta svagare än när detgäller studerande med oUka tim- eller dagstudiestöd. Den ersällning de erhållerunder utbildning eller molsvarande är också sådan att timberäknad sjukpenninginte behövs för atl förbättra kompensationsnivån för dem som blir sjuka. Mitt förslag:Uppdragslagare med sjukpenninggrundande inkomst av anställning skall omfattasav reglema om timberäknad sjukpenning. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitl förslag. Remissinstanserna: SAF ochFörsäkringsanställdas förbund är posifiva lill förslaget. Landslingsförbundelpekar på alt samma regler inle gäller för alla landsting när det gällerersällning till förtroendevalda. Försäkringsrätten för befararså slora tillämpningsproblem att rätten ifrågasätter förslaget atluppdragslagare med sjukpenninggrundande inkomst av anslällning skall omfattas. Skälen för mitt förslag:Med uppdragslagare förslås den som utför arbete för annans räkning utan attanställningsförhållande föreligger. Vid beräkning av sjukpenninggmndandeinkomst skall ersällning för uppdrag i regel anses som inkomsi av anslällning.En fömtsättning är alt ersättningen uppgår till . Som uppdragslagare räknasbl. a. de som har förtroendeuppdrag av olika slag, l.ex. som ledamoi i privataeller offenlliga styrelser, förmyndare eller övervakare, eller som harfillfälligl uppdrag att förrätta bouppteckning, verkställa besiktning och värderingeUer att utföra uppgifter såsom föredragshållare, översättare, tolk m. fl. Antaletuppdragstagare är svårt atl uppskatta. Den dominerande gruppen lorde vara desom har pohtiska eller fackliga förtroendeuppdrag. Dessa har i regel uppdragetvid sidan av sin huvudverksamhet som vanligtvis är en anställning. Iriksförsäkringsverkels rapporl 1984 "Delpension ochrörlig pensionsålder" uppskattades antalet förtroendevalda inom kommunoch landsling liU 1980. Denersäitning de förtroendevalda får för sina uppdrag består ofta av delsårsarvoden för olika slag av förberedelsearbeten, dels sammanträdesarvoden.Årsarvodet kan förbli oförändrat även om den förlroendevalde är sjuk underkortare perioder. Sammanlrädesarvoden förutsätier däremoi alt denförlroendevalde deltar i sammanlräden. Den tid en förtroendevald förvänlasdelta i sammanträden är förhåUandevis lätt atl tidsmässigt uppskatta. Det börinte heller medföra några större svårigheter atl faslställa hur denförlroendevalde skulle ha deltagit i ett sammaniräde om han inte blivit sjuk.Det har alltså stora administrativa fördelar att enbart ta med sammanlrädestidnär årsarbetsfid och ersättningsbar arbetsiid fastställs för förtroendevalda.Huruvida denna beräkning leder lill alt den timberäknade sjukpenningenkompenserar av inkomstbortfallet är avhängigi av hur stortsammanträdesarvodet är i förhållande fill den försäkrades ersättningför övriga arbetstimmar, eflersom det är en genomsnittlig timersättning som läggstill gmnd för den timberäknade sjukpenningen. Vidfastställande av den årsarbetstid som skall ligga till grund för fimberäkningav sjukpenning skall enligt min mening av de förtroendevaldas uppdragslidendast sammanträdestiden anses som jämförbar med ordinarie arbetstid vidanställning. Också vid beräkningen av sjukpenningen per dag skall endastsammanlrädestid beaktas. Deförtroendevalda har i delta sammanhang fått tjäna som exempel på en typ avuppdragstagare som skall omfattas av reglerna om timberäknad sjukpenning. Andrauppdragstagare med liknande arbetstidsförhållanden bör behandlas på molsvarandesätt vid beräkning av årsarbetstid och ersättningsbar arbetstid. Delfinns också uppdragstagare som har arbetstidsförhållanden som är mera lika demsom gäller för anslällda. Vid bedömningen av hur årsarbetstid ochersättningsbar arbetsiid skall fastställas för dessa uppdragstagare kanjämförelser göras med de grupper av anställda som har liknandearbetsförhållanden. Somnämnts förut kommer behov att finnas av kompletterande föreskrifier frånregeringen eller om schablonberäkning av årsarbetstid ochersättningsbar arbetsfid. Mitt förslag:Sjukpenning enligt nuvarande regler skall utges tili den som är arbelslös ochanmäld som arbetssökande på arbetsförmedling och är beredd atl anta erbjudetarbeie i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundandeinkomsten. Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer i princip med mitt förslag. Arbetsgruppen har dock en någolsnävare definition av vem som skall betraklas som arbetslös. Arbetsgruppenanser att den som uppbär arbets- löshetsersättningeller kontant arbetsmarknadsstöd saml den som är anmäld som arbeissökande påarbetsförmedling men som inle uppbär ersättning på gmnd av karensfidsregeleller s. k. utförsäkring bör få sjukpenning enhgt nuvarande regler från förstadagen. och fillslyrker förslaget ha en något annorlunda definiiion av vilka som skall anses som arbetslösa. Skalenför mitt förslag: Som jag tidigare nämnl är möjligheten att få sjukpenning vidtiUämpning av det nya beräkningssättet knuten fiU fömtsättningen attförvärvsarbele skulle ha utförts om sjukdom inte hindral della. Arbelslösaskulle därmed inte vara berättigade till fimberäknad sjukpenning. Enligtnuvarande praxis jämställs emellertid dagar då dagpenning ulges enligtarbetslöshetsförsäkringen eller det kontanta stödel vid arbetslöshet med dagardå förvärvsarbele skulle ha ulförts. Sjukpenning ulges medbortseende från reglerna om insjuknandedag och fridagar till arbelslösa somskulle ha haft rätt fill arbetslöshetsersättning om de inle blivit sjuka. Redannuvarande regler ger därmed i kompensation i förhållande fill denarbetslöses SGI. Ändrade regler behövs inte för all förbällrakompensafionsnivån för dem som blir sjuka när de uppbärarbetslöshetsersättning. För den som har uppburil arbetslöshetsersättningunder kan del också vara svårt att uppge hur han skulle haarbetat om han inte hade varit arbetslös när han blev sjuk. Enförsäkrad som är arbetslös får behålla och höja sin SGI om han är anmäld somarbetssökande på arbetsförmedling samt är beredd alt anla erbjudet arbete i enomfattning som svarar mot fastställd SGI. Jag anser i likhet medriksförsäkringsverket att del är denna kalegori arbelslösa som skall fåsjukpenning enligt nuvarande regler från försia dagen vid sjukdom. Härigenomundviks atl vissa arbetslösa som inte innefattas i arbetsgruppens någolsnävare definifion men som ändå är att anse som arbetslösa när del gällerrätten att behålla SGI blir helt utan sjukersättning under de försia 14dagarna av en sjukperiod. Jaghar i del föregående (avsnitt 4.6) berört vilka regler som bör gäUa för den somär delvis arbetslös. 5.6 Försäkrade med ersättning för vård av barn ifamiljehem m.m. Mitt förslag: Närtimberäknad sjukpenning faslslälls skall del göras med bortseende från den delav den sjukpenninggrundande inkomsten som avser ersättning för vård avfosterbarn. När sjukpenning Ulges även för denna del av inkomsten skallsjukpenningen i denna del beräknas enligt nuvarande regler. Arbetsgruppensförslag: Arbelsgruppen lar inte upp denna fråga. har pekal på svårigheten att fastställa årsarbelslid ochersättningsbar tid för den som har ersättning för vård av fosterbarn. Skälen för mitt förslag: Ilikhet med bedömer jag atl det inle är möjligl altfaslställa årsarbetstid eller ersättningsbar arbetstid när del gällerfoslerbarnsvården. Jag anser därför atl timberäknad sjukpenning skallfastställas med bortseende från den del av SGLn som avser ersäitning för vårdav fosterbarn. Om anslällningsinkomslen i ett sådanl fall endast består aversäitning för vård av fosterbarn får det lill följd atl timberäknadsjukpenning inle ulges. I de fall då den försäkrade också har annan inkomst avanställning anserjag emellertid alt fimberäkning skall kunna ske på denna delav SGLn. När den försäkrade vid sjukdom avstår också från vård av fosterbarnetbör sjukpenningdelen som svarar mol ersättningen beräknas enligt nuvaranderegler och läggas samman med den sjukpenningdd för resp. sjukdag som i övrigtskall fastställas. 6 Andra förmåner som berörs av det nya beräkningssystemet Inomsocialförsäkringsområdet finns del ett antal förmåner som på olika sätt ärrelaterade tUl nuvarande sjukpenningberäkning. Den lillfälliga föräldrapenningenär en sådan förmån som bör omfattas av del föreslagna förändradeberäkningssättet. Beräkningsreglerna för föräldrapenning ochhavandeskapspenning förändras däremot inte. Andra förmåner påverkas direkl avden nya sjukpenningberäkningen och kräver en anpassning lill del föreslagnasystemel. Exempel härpå är sjukpenning enligt den frivilligasjukpenningförsäkringen och enligl arbetsskadeförsäkringen. Det finns ocksåförmåner som inle behöver påverkas av förslaget utan kan beräknas på samma sätlsom . Ett exempel på detla är dagpenning enliglvärnpliktsförmånsförordningen. Mitt förslag: Förden som har en sjukpenninggrundande inkomsi av anställning skall lillfälligföräldrapenning som svarar mot anställningsinkomsten bestämmas med tillämpningav timberäkningsmetoden. Timberäkningen skall omfatta all tid för vilkentillfällig föräldrapenning utges. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Deremissinstanser som har kommenterat förslagel är posiliva till della. Skälen för mitt förslag:Den lillfälliga föräldrapenningen beräknas på samma sätt som sjukpenningen. Deogynnsamma effekter som den nuvarande beräkningen av sjukpenningen leder tillaccentueras än mer när det gäller den tillfälliga föräldrapenningen eftersomdenna utges endast för dagar då föräldern skulleha förvärvsarbetat. gäller oavsett ersätt- Prop. 1986/87: 69ningsperiodens längd. Den tillfälliga föräldrapenningen ger alltså inte hellerförbällrad kompensalion vid längre ersältningsperioder. Problemeni kompensationshänseende med den tillfälliga föräldrapenningen bör enligt minmening lösas genom att denna beräknas enligl timberäkningsmetoden. Genom altberäkningen knyts till den försäkrades ordinarie arbetsiid för dag, uppgårersättningen i princip lill av inkomstförlusten. Jaganser del vara av stort värde att timberäkningsreformen på detta sätl ledertill större överensstämmelse mellan fall då den försäkrade inte förvärvsarbetarpä grund av tillfällig vård av barn resp. på grund av egen sjukdom. Ett krav påatt den försäkrade behöver avstå från förvärvsarbete kommer vanligen atl gällai båda fallen. När samma beräkningsregler skall tillämpas uppnås all den allmännaförsäkringen kompenserar inkomstförlust i lika hög grad antingen ersällningutges i form av tillfällig föräldrapenning eller i form av sjukpenning. Delär i ytterst få fall som någon förälder uppbär tillfälligföräldrapenning för sammanhängande perioder som varar än 14 dagar.Antalet dagar med tillfällig föräldrapenning är begränsai lill perbarn och år. De annorlunda förutsättningar som alltså finns när del gällerlillfällig föräldrapenning innebär, enligt min mening, att det bör vara möjliglatt låta all sådan ersäitning vara beräknad enligt det nya systemet utan altsådana svårigheter uppslår som skuUe bli fallet vid längre sjukskrivningsperioder.Jag anser således atl del nya beräkningssättet för tillfällig föräldrapenningskall gälla utan begränsning tiU kortare vårdperioder. Närdel gäller sjukpenningen harjag i det föregående redogjort för vilketberäkningssätt som jag anser bör lillämpas i vissa faU då den försäkrade blirsjuk under tid då han uppbär andra förmåner, t. ex. havandeskapspenning ellerföräldrapenning, eller då han är arbelslös eller studerar. Motsvarandeberäkningssätt bör enligl min mening gälla då den försäkrade behöver utnyttjaden tillfälliga föräldrapenningen. Det är alltså samma principer som avsesgälla för sjukpenning och lillfällig föräldrapenning i likartade situationer. Försäkradesom studerar har i vissa fall rätl till lillfällig föräldrapenning. RättendärtiU är bl. a. beroende av i vUken form studierna bedrivs. I de fall denförsäkrade har rätt till lillfällig föräldrapenning under sludierna bör dennaulges efler det beräkningssätl som gäller om den försäkrade blir sjuk undersamma tid, men utan begränsning tUl . Studerande som omfattas avsystemet med sludietids-SGI och vilande SGI kan också uppbära lillfälligföräldrapenning under sommarferier. I sådana fall bör den timberäknadetillfälliga föräldrapenningen utges på grundval av sludietids-SGI även närersältningsperioden varar än . Skälen härför framgår av avsnill5.3. Minbedömning: Föräldrapenning och havandeskapspenning bör ulges enligl nuvarandeberäkningsregler. Arbetsgruppensbedömning: Överensslämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Remissinslanserna har inte något alt invända mot bedömningen. Försäkringsrättenför anser dock atl frågan om timberäkning av havandeskapspenningbör övervägas på nytt. Skälenför min bedömning: Föräldrapenning utges under högsl sammanlagi förföräldrarna. Ersättningen belalas lill den förälder som vårdar barnel. Tillskillnad från den lillfälliga föräldrapenningen, som utnyttjas vid särskildatillfällen, är föräldrapenningen en ersäitning som i regel las i anspråk förlängre planerade perioder. För270 av de är hel föräldrapenning lika stor som sjukpenningen. Denär aldrig lägre än garantinivån (fr. o. m. år /dag) och utges ävenför arbetsfria dagar. För återsiående utges föräldrapenning med garantinivånlika för alla. Havandeskapspenningutges under lill kvinna, vars havandeskap har satt ned hennesförmåga att utföra sina arbetsuppgifier med minst hälften, under fömtsättningatl kvinnan inte kan omplaceras fill mindre ansträngande arbete.Havandeskapspenningen utges med samma belopp som sjukpenningen. Havandeskapspenningutges, liksom föräldrapenningen, för såväl arbetade som arbetsfria dagar närförsäkringskassan funnit alt kvinnans förmåga att utföra uppgifterna i sitlförvärvsarbele är nedsatt med minst hälften. Havandeskapspenningen utges oflaslför än . Den lid som den försäkrade kvinnan uppbärhavandeskapspenning övergår i regel direkt då hon uppbär föräldrapenning.Frånvaro från arbetet under havandeskap då havandeskapspenning utges ellerunder föräldraledighet med föräldrapenning är inte av samma kortvariga ochtillfälliga natur som frånvaro från arbelel på gmnd av fillfällig vård av barneller kortare sjukdom.