prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Inkomster vidkommerskollegium, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underinkomsttitel, beräknas lill sammanlagi 10,4 milj.kr.för /88 (1985/86 9,5 milj.kr. Enligt vad kollegiet redovisar i sin anslagsframställninghar även under del gångnaärel en fortsatt ökning skelt av kollegiels uppgifler såväl volym- 122 mässigt som ifråga om ärendenas komplexitet och omfattning. För de Prop. 1986/87: 100 närmast följande åren kan främst på grund av denhandelspolifiska utveck- Bil. 5 lingen förutses atl ökade anspråkkommer atl slällas på kollegiel. En ökning väntas även vad gäller anlaletansöknings- och lillsynsärenden bl. a. inom revisorsverksamheten. Uiöver deanspråk som utifrån kan komma all slällaspå verket finns planer pä etl anlal ulvecklingsprojekt av framförhållandekaraktär. Sammantaget med tidigare och fortsatta resursneddragningarföranledda av statsmakternas besparingskrav inger enligt kollegiet denredovisade arbetssituationen oro . föreslår isin anslagsframställning bl. a. följande: Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslag somfastställdes inför /86 och uppgår för /88 lill . Reduceringenberäknas genomföras genom rationaliseringar och omprioriteringar.Besparingarna vad gäller den personalminskning som blir aktuell beräknaskunna genomföras i samband med naturlig avgång. För fortsattframtagande av en årlig översikt av den svenska utrikeshandelns utveckling hemsläller kollegietall medel anvisas dels under anslaget E 1.Kommerskollegium (. ), dels under anslaget E 2. För anslagspostenKontanlbidrag lill Stiftelsen beräknas, i enlighel med avsliftelsen till kollegiet ingiven anlagsfram-slällning,. Förberedskapsplanering hemsläller kollegiel atl . anvisas under fjärdehuvudtiteln, anslaget G 2. Civil ledning och samordning. Beräloiad ändring 1987/88 761 000(1) (26 812 000) (1)Besparing om . har beräknatsunder ''övriga förvaltningskostnader''. Föredragandens överväganden Prop. Ril 5 Jag godtarkommerskollegiets förslag om en planenlig real minskning av "' -' utgifterna för budgetårel 1987/88 enligt delireåriga huvudförslag som fastlades inför budgeläret 1985/86. Jag beräknarbesparingen för kollegiels verksamhet lill denna del under budgetåret1987/88 till . I del budgetläge som förnärvarande råder anser jag emellertid atl ytterligare besparingar måslegenomföras i kollegiets verksamhet. Mot denna bakgrund anser jag alt beslutetom alt försöksvis ge ut en årlig översikt av den svenska utrikeshandelnsutveckling bör omprövas. Försöksverksamheten i dess nuvarande form, som pågåttsedan budgetåret 1984/85, bör således enligt min mening upphöra. Jag vill docki sammanhanget anföra att utrikeshandeln oc:h de handelspolitiska frågornaäven framgent kommer att analyseras i anslutning till del arbete som bedrivs inom ramen för finansdepartementelslångtidsutredning och att kollegiel dellar i arbetet på della område. Frågan omresurser härför får prövas särskilt. Med anledning av ovanstiiende har jagsåledes inle beräknai medel för en årlig översikt av nämnda slag under kommandebudgetär. För budgeläret 1987/88 innebär detta dels en reducering av kollegietsanslag med , dels att särskilda medel för ändamålel inte heller harberäknats under anslaget E 2. Med hänvisning lillbudgetläget villjag också framhålla alt möjligheterna att ställa extra medeltill förfogande :För kollegiels verksamhel kommer att vara synnerligenbegränsade framöver. I den mån behov av ytterligare resurser uppstår hoskollegiel, får dessa tillgodoses genom omprioriteringar. Beträffande StiftelsenÖst Ekonomiska Byrån framfördes i budgelpropositionen för /87att man bör sträva efter att statens bidrag utöver bestridandet av den verkställandechefens lönekosinader - skall Utgå med ett kontantbelopp som är lika stort som,och ej större , sliftelsens abonnemangsinläkler. Jag nolerar all differensenmellan abonnemangsintäkterna och kontantbeloppet nu har minskat. Kollegiets beredskapsplaneringoch medel härför kommer alt behandlas tolalförsvarsproposition. Jagavser därvid också alt anmäla frågan om funktionen utrikeshandel. Chefen förfinansdepartementet har lidigare (bilaga 1, avsnillel Särskilda frågor)lämnal förslag om etl nylt system för övertöring av anslagsmedel mellanbudgelår. bör ingå i försöksverksamheten med överföring avanslagsmedel fr. o. m. /88. Medel för kollegietsförvaltningsulgifler bör därför anvisas under ramanslag. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till kommerskollegiumför /88 anvisa etl ramanslag av . Reservation 98 039 682(1) 224 381 485 233 575 000 232 030 000 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88Förslag Prop.1986/87: 100 Bii. (1)Varav ca 65 milj.kr. Under detta anslag beräknas medel för denexporlfrämjande verksamhel som exportråd antingen själv utövar ellerplanerar och leder inom handelssekreterarorganisationenoch utrikesrepresentationen. Följande myndigheter/organ och anslagomfattas av exportfrämjande verksamhel. Myndighet/organ/verksamhet , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar Stöd till turism och rekreation (del exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkredit B 7 Kostnaderför statsstödd av fartyg m. m. B 8 Ersättningför extra kostnader för förmånligakrediter till B 10 Industripolitiska åtgärder för (del av anslaget) B 11 Bransctifrämj andeåtgärder (del avanslaget) B 12 Småföretagsutveckling (del av anslaget) För budgetårel 1986/87 har ca 490 milj. kr. beräknatsför exportfrämjande verksamhet under tredje huvudtiteln. verksamhet kan i storleksordningen beräknas avse åtgärdermed exportfrämjande inslag.Delta motsvarar omkring 230 milj. kr. Under sjundehuvudtiteln har . förts upp under anslaget till Exportkredilbidragavsett för slöd lill exportföretag som har orsakals ränteförluster i samband medexportkredilavtal som har ingåtts . Under niondehuvudliteln har förts upp 80,4 milj. kr. under anslaget Stöd fill turism ochrekreation. Närmare hälften härav utgör en stimulans av tjänsteexport. Underlolfte huvudliteln har ca 17 milj. kr. förls upp för branschfräm- Prop.1986/87: 100 jande åtgärder för bl. Vidare finns medel anvi- Bil. 5 sade för särskilda industripolitiska insalserför tekoindusirin, 80 milj.kr. Bådadessa program har exportfrämjande inslag. , som har ansvar för branschinsatserna, skall enligtföreskrifierna samråda med exportråd i fråga om exportfrämjandeåtgärder. exportrådverkställer delvis de beslutade insatserna. Under anslagen lill Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning genom AB beräknas 420milj.kr., fill Kostnader för statsslödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. bei-äknas 200milj. och till Ersättning för extra kosinader för förmånlig kredilgivningtill 140 milj.kr. Vidare tas delar av anslaget fillsmåföretagsutveckling i anspråk för olika exportfrämjande aktiviteter. De på detta sättberäknade samlade ulgifterna för exportfrämjande åtgärder över statsbudgeten för budgetåret1987/88 uppgår lill ca 1 430 milj. kr., varav för exportkrediter 760 milj. kr. exportråd inrättades genom avtalmellan svenska staten ochSveriges allmänna exportförening. Inom är tillsatt en särskild nämnd med uppgift atl besluta om slöd tillsvensk projeklexport. Vidare har tillsatts en styrgrupp för svenskbygg- och energiexpori. Exportrådetsuppgift är alt som cemtralt organ planera, samordna, marknadsföra ochgenomföra åtgärder för att främja svensk export. exportråd planeraroch leder den exportfrämjande verksamheten dels vid den specialiseradekommersiella ullandsrepresentalionen, dvs. handelssekreterarna och de handelskammare iutlandet - och - som harslutit samarbetsavtal med rådet, dels inom ulrikesrepresenlationen. Det finns förnärvarande 21 handelssekreterartjänster inrättade. Av dessa är två placeradei , nämligen i och i . I finns 14handelssekreterare, nämligen i , , , , , ,, , , , , ,och . På övriga industrilandsmarknader finns handelssekreterare iMelbourne och . Tre handelssekreterare finns i ulvecklingsländer, nämligen i , Jeddah ochMexico City. Filialkontor finns iAllanta, , , , , , ochVancouver. Under vå)-en flyttar handelssekreteraren i till . Ett anlal utlandsmyndigheter i länder med särskilt intressantamarknader har givits en särskild kommersiell kompetens och tar - liksomhandelssekrelerarna - betalt för vissa av sina exportfrämjande tjänster. Samtliga ambassader, liksom ävenvissa konsulat, ger allmän exportfrämjande service. exportrådoch handelssekreterarna sysselsätler 200 resp. 227 årsanställda. Hoshandelssekreterarna ulgörs personalen, förutom av han delssekreterare, av marknadssekreterare, praktikanter (marknadsassi stenter) och biträdespersonal. Verksamheten och dess finansiering Prop. Ril 5 exportråds ochhandelssekrelerarnas verksamhet drivs i form av Projekien planeras och följs upp per marknadoch per bransch/affärsområde. projekt kan beslå av exportservice,exportaklioner eller exporluppdrag. Med exporlservice avses de tjänsler somulförs avgiftsfritt, t. ex. rådgivning till företag och enklare varuförfrågningar liksomviss uppsökande och initiativtagande verksamhet. Exportaktioneromfattar bransch-, land- eller temabundnakollektiva aktiviteter som stödjer företagens exportansträngningar. 1exportaktioner ingår också bl. a. ålgärder somsärskilt stödjer små och medelstora företag i deras exportarbete.Uppdragsverksamheten omfaltar tjänster som utförs på särskild beställning och mot särskild avgift för enskilduppdragsgivare. Verksamhelens finansiering är deladmellan siaten och näringslivet. Staten bidrar enligt det nu gällande avtalet omSveriges exportråd (prop. 1979/80:16, NU20, rskr. 95) till finansiering med eU belopp som motsvarar beräknad skillnad mellanrådels kostnader för exportservice till företag med export av mindreomfattning och rådels abonnemangsintäkter från dessa förelag. Vidareställer staten enligt nämnda avtal medellill förfogande för rådets uppgift att planera och leda handelssekreterarnasverksamhel och exportfrämjande verksamhet inom ulrikesrepresenlationen.Handelssekrelerarnas exporlservice finansieras med slatliga medel. Flertalet för stat och näringsliv gemensamma exportaktionerfinansieras i regel efter fördelningen 40/60. Näringslivetsbidrag till finansieringen av exportråd ulgörs avabonnemangsavgifter. Abonnemang är en förulsältning för all fä stadigvarande lillgång lill exportråds,handelssekreterarnas och utrikes-repi-esentationens tjänster. Delsamma gällerhandelskammare i ullandel som har slutit samarbelsavlal med exportrådel.Rådet kan dock lämna vissa inledandetjänster till annan än abonnent. Abonnemang påverkar inte prövningen om slöd till svensk projektexport eller tillsvensk bygg- och energiexport.Näringslivets medverkan i finansieringen ulgörs också av uppdrag motsärskild avgift i eller i ullandel. Vissa medel underanslaget är avsedda för att främja svensk projektex-pori (prop.1978/79:123 bil. 2, NU 59, rskr. 415) saml för stafligt slöd fill konsultföretag (prop. 1984/85:110, NU 33,rskr. Medelsbehov (1 OOO-tal kr.) 198( Bil. 3/87: 100 1986/87 budget 80 920 25 000 80 920 26 784 105 182 28 000 +19 955 -2 000 + 5 248 + 2 000 107 009(6) 70 000 121 240(1) 64 693(2) 89 323(6) 70 000 +5 089(6) +7 000 1 64 484(2) Stöd till svensk projektexport m. m. 30 057(3) -7 836(4) m. m. 224 500(6) 224 381(5) 233 575(6) 4-26 331 (6) -1 545 (6) Övrigaintäkter 170 000 161 467 166 000 35 000 5 200 35 000 of of 8000 + 500 of 1 Varav30,4 milj.kr. från /85. Härtill kommer 16,2 milj.kr, för vilka exportråd har fattat beslut men intelyft från anslaget. 2 Avserinkomster från såväl företag som från statliga myndigheter. 3 Varav10,6 milj.kr. belastar reserverade medel. 4 I dettaingår . som utgör utbetalningar från anslagets reservation tillkommerskollegium. av exportråd tillförts reserverade medelavseende bl.a. inte utnyttjade medel från tidigare budgetår. 5 exportråd har för handelssekreterarnaredovisat inte utnyttjade exportservicemedel om . samt underskottom totalt . 6 Härtill kommer 5 milj.kr. från ar-nan huvudtitel. exportrådframhåller i sin anslagsframslällning att Prop. 1986/87: 100 uppgift i förstahand skall vara all som elt kunnigt och effekiivt serviceor- Bil. 5 gan stödja och komplettera företagensegna aktiviteter så att största möjliga export från uppnås.Tjänsteutbudets sammansättning sker ulifrån företrädesvis sådana kommersiella priorileringar som gynnar svensk export. exportrådavser atl även fortsätiningsvis prioritera OECD-marknaderna, särskilt Västeuropa.Marknader som och får allt störredel av resurser, då dessa marknader betraktas som mycket lovande för svensk export. UtanförOECD-området görs särskilda insatser i , och . Exportrådelprioriterar vissa branscher, bl. a. byggsektorn, energi, elektronik, skogsindustri,livsmedel och underleverantörer lill bilindustrin. Till dessa kan läggas deicke branschanknutna prioriterade områdena småföretagsprogrammet,tjänsteexport och projektbevakning. Pä del sistnämnda områdel övervägs ytterligare insatser. /87 har de tidigaretre anslagsposterna för exportservice,exportaktioner resp. exportuppdrag slagits samman till en anslagspost, exporlfrämjande ålgärder. Exportrådelutgår från anslagsnivån /87 vid sin prisomräkning om totalt . Därutöver begärs 10 milj. kr. i huvudsak för etlantal marknadssekreterare inomutrikesrepresentationen för vilka har erhållils ersättning i särskildordning samt för insatser av utvecklingskaraklär. Exportrådel anser det vara avvikt att sädana projekl kan genomföras men saknar resurser härför. För exporlfrämjandeåtgärder inom energiområdet har erhållils särskilda anslag frånindustridepartementets huvudtitel. Exportrådetförutsätier att detla blir fallel även kommande budgelär. Exportrådel harpresenterat behov av anslagsmedel även för budgetåren 1988/89 och1989/90. Vidare har föreslagit att huvudalternativet beräknas pätre budgetär, där de tvä senare budgetåren belastas. begäranom medel för svensk projektexporl om 25 milj. kr. grundar sig på enuppskattning av anslag för att infria gjorda åtaganden budgetåren1984/85-1987/88. En oförändrad garantiram om 35 milj.kr. För konsultstödetbegärs en ökning av såväl anslagsmedel och garantiram om . under dekommande tre budgetåren. Vad gällerorganisationsfrågor föreslår exportråd att de olika styrgrupper somfinns knutna till behålls som värdefulla rådgivande organ. Beslutrörande verksamheten, t. ex, budgel, personal och samordning, börenligt fattas av rådets ledning och i erforderliga fall av dessstyrelse. Beträffande ullandsorganisalionen söker exportrådel verka för ensädan som är anpassad till efterfrågan och marknadspotentialen. Förslag omevenluella förändringar kan komma alt lämnas till regeringen. 9 1986/87. Föredragandens överväganden Prop. Handelsbalansen har under senare fid utvecklats i positivriktning. Framgångarna påexportmarknaderna har emellertid ännu inte fört tillbaka till ett tillstånd av långsiktig, strukturell balans iutrikesaffärerna. Det är därför väsentligt att ytterligare ansträngningar görsför att öka den svenska exporten.Helt naturiigt ligger huvudansvaret på företagen för att exporten utvecklas tillfredsställande. Den avregeringen förda allmänna ekonomiska politiken har bl. a. till syfte att skapagynnsamma förutsättningar för företagen i deras exportanslrängningar. De merdirekta statliga insatserna för att främja och stimulera svensk export är dockav väsentlig belydelse. exportrådhar i sin verksamhetsplan angett vissa prioriterade marknader liksombranschområden och vissa icke branschanknutna verksamhetsområden. Jagdelar i huvudsak bedömning på dessa punkter. villjag liksomtidigare framhålla nödvändigheten av etl genomtänkt samspel mellan olika aktiviteter inom hela delområde som päverkar våra exportansträngningar. Jag vill ocksä peka på betydelsenav långsikligainsatser på olika områden utan att nödvändig flexibilitet försvåras. Insatserna bör vidare koncentrerastill betalningsstarka marknader. Jag beräknar huvudförslaget fördelat övertre budgetår /88 och varderaför de två följande budgetåren. Pris- och löneomräkning minskat medhuvudförslag om beräknas till . Motbakgrund av det statsfinansiella lägel är det angeläget att vidta besparingar även under detta anslag på statsbudgeten.Jag föreslår därför att 10 milj. kr.förs bort från anslaget som en besparing. Detla belopp kan fördelas med 4,5 milj.kr. på anslagsposten för exportfrämjande åtgärder (förslagsvis exportaktioner),med 4 milj. kr. på anslagsposten för stöd till svensk projektexport m.m.och med 1,5 milj.kr. på anslagsposlentill regeringens disposition. Därutöver föreslår jag att 20,3 milj. kr. förs bort från reservationen underanslaget säsom en besparing. Vid min anmälan tillförra årets budgetproposition anförde jag bl.a.att en översyn skulle vidtas avseende den framtida utformningenav den samlade exporlfrämjande verksamhetensamt fördelningen mellan huvudmännen av kostnaderna för verksamheten.Översynen avseende kostnadsfördelningen har inletts och dess resultatkommer att redovisas för departementet . Mot bakgrundav vad som därvid framkommer får därefter frågan om kostnadsfördelningendiskuteras med den andre huvudmannen för exportråd. Verksamheten svenskbygg- och energiexport bör kunna bedrivas på relativt sett motsvarande nivå somhittills även under /88. Denna verksamhet bör ses som en del av exportrådetstotala verksamhet och därmed liksom vägledas av övergripande målsättningoch lotala resurser. Jag har i denna fräga samrått med chefen för och chefen förmiljö- och . Jag beräknar behovet av anslagsmedel ullsvensk projektexport till 21,5 milj. kr.Utbetalningar under /88 avser åtaganden som gjorts av till svenskprojektexporl såväl för det budgel- Prop. 1986/87: 100 året som förbudgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87. Garantiramen bör Bil. 5 enligt minmening uppgå till oförändrat 35 milj. kr. Jag beräknar behovel avanslagsmedel till konsultstödet lill 5,7 milj. kr. Utbetalningar /88 avser åtaganden såväl för det budgetåret som för budgetåren1985/86 och 1986/87. Garantiramen bör enligt min mening uppgå till oförändrai 8milj. Siödet lill svenskprojeklexport och konsultstödet är utformat på likartat sätl. I syfle att skapaen störte flexibilitet och samröre mellan de två verksamhelerna villjag erinra om möjlighelen lillöverföring av medel dem emellan i del fall en av verksamheterna belastas mer änden andra. Jag vill ocksä peka på möjlighelen alt disponera eventuelltåterbetalade medel inkl. ränta inom ramen för konsultstödet resp. stödel till svensk projektexporl. Jag delar exportrådelssyn på värdet av de olika slyr- och referensgrupper som finns knulna lillexportrådet. Dessa grupper bör ses främst som rådgivande organ. Den verksamhetdessa grupper har att hanlera bör ses som delar av lolalaverksamhel och därmed som vägledasav övergripande målsättning. Liksom anserjag atl insalser av utvecklingskaraklär bör utgöra en naturlig del avexportrådets verksamhet. Jag är dock inte beredd all föreslå ökadmedelsfilldelning för sådana insalser. Förändringar i ullandsorganisalionenmåsle vidlas från tid till annan för atl anpassa organisalionenlill marknadspotentialen och efterfrågan på olika lyper av ijänsler. Därvid ärdel av inlresse att nära följa handelsutvecklingen för alt kunna bedömabehovel av och fördelningen av olika insalser i syfle atl främja företagskonkurrenskraft på utlandsmarknaderna. Förslag från sida vadavser eventuella förändringar i ullandsorganisalionen får prövas i sedvanligordning. har under senare är medverkat till förstärkningar inomutrikesförvaltningen för exportfrämjande ändamål. Finansieringen har framföralll skelt med medel som erhållit efter särskilda beslut. Jag delarexportrådets syn på det naturliga att finansiera dessa marknadssekreterare överexportrådels budgel. Jag är dock inle beredd alt föreslå ökal anslag härför. Jag har beräknai vissamedel till regei-ingens dispositionför särskilda exportfrämjande insatser av olika slag. Som exempel på sådanaåtgärder kan nämnas särskilda exportaklioner, informafion och temporärtförstärkt kommersiell represenlalion i ullandel saml stöd till export av ijänsler frän slatligamyndigheter. Vidare ingår här ett engångsbelopp om 1,5 milj. kr. förmanifestationer i samband med projektet -88 i . Jag beräknar etlmedelsbehov om 6,37 milj. kr. för att möjliggöra genomförandel av sädanaåtgärder. Till detta kan läggas all medel ur den oinlecknade reservationenunder anslaget ocksä kan användas för konkreta insatser. För /88beräknar jag elt medelsbehov av lolalt . vilket är en minskningjämfört med innevarande budgetår. Därtill kommer medel att tillförasverksamheten genom omprioriteringar inom chefen för miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde. 1986/87: 100 Ril 5 Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen alt 1. till Exporlfrämjandeverksamhet för budgetårel 1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av , 2. bemyndiga regeringen alt medge attutfästelser om stöd till svensk projektexport får lämnas till ett belopp av högst , 3. bemyndiga regeringenalt medge att utfästelser om stöd till konsultföretag får lämnas lill ell belopp av högst8 . , täckande av vissautgifter för skadeersättningar 140 266 432(1) (1) . hänför sigtil t kostnader som uppstod under budgetåret1984/85. som hänför sigtill /86 kommer att belas-ia anslaget 1986/87. Avtidigare ianspråktagna medel återbetaladeEKN under /86 . ,, har till uppgifl att mot eriäggande av premie erbjuda svenska exportörer skydd mot förluster iexportaffärer. EKN:s garanligivning förexport av varor och tjänster bedrivs inom två system -normalgaranlisyslemei och del s. k. s/u-garantisystemel - för vilka gäller separata riktlinjer och ramar förrisktagande. S/u-garantier innebärgarantigivning vid särskilt samhällsintresse och garantigivning vid exportav betydelse för ekonomiska utveckhng. EKN:$ skrivelse om verksamheten m. m. EKN har i skrivelse lill regeringen daterad den 9 oktober1986 inkommit med en redogörelse för nämndens verksamhet under budgetåret1985/86. Vidare ingår i skrivelsen en bedömning av det aktuella riskläget samten prognosöver verksamhetens framtida utfall. I skrivelsen sägs bl. a. att av riksdagenfaslställda ramar torde vara tillräckliga, varför någon ändring av rambeloppeninte är erforderlig. EKN bedömer att den rörliga krediten hos riksgäldskontoretskulle behöva höjas med 400 milj. kr. till 3 700 milj. kr. För behov som kanuppstå när det gäller att utbetala skadeersättningar i utländsk valutahemställer EKN om rätt att låna upp sådana valutor fill ett belopp molsvarande högst 500 milj. kr. EKN pekar i sinskrivelse på att en rad öststaters och belal- ningsproblem leder fill ett stort antal skuldomförhandlingar och utbetal ning avbetydande skadeersättningar. medför betalningsproble men minskade investeringar i de drabbade länderna, vilket i sin tur resul terari minskad efterfrågan på exportkrediter och garanfier. EKN anser att 132 risken förfortsatta beialningsproblem och nya skuldomförhandlingar är Prop. 1986/87: 100belydande beträffande många , vilkel leder lill en naturiig försik-Bil. 5 tighet hos kredii- ochgarantigivare. På ell par års sikl kan man knappasl förulse någon pålaglig förändring till detbättre. Garantigivningen för projektexporl,vilken utgör en väsentlig del av EKN:s garantigivning, möter även ifortsättningen en marknad med svag efterfrågetillväxl. Därmed vänlas både de nya garantiåtagandena ochmöjligheterna lill väsenlliga ökningarav premieinkomsterna bli begränsade. Insalser i form av ökad marknadsföring av garantier för korta kredileroch för längre krediler på merkredilvärdiga länder kan inte vänlas förändra denna utveckling avsevärl. Underskollet iverksamheten uppgick under /86 till drygt 200 milj. kr., vilkelinkluderar en orealiserad kursföriusl på ca 85milj. Räknal exkl. sådana garanlier som av EKN hänskjutits tillregeringen för prövning, gick verksamheten ungefär jämnt ut. Enligt EKN:s normalprognos förulses underskott på ca 450milj. under verksamhetsåret1986/87, ca 200 milj. kr. /88 och ca 100 milj. kr. Om garantiåtaganden som tillkommitefter regeringsbeslut inte medräknas,skulle verksamheten i övrigl enligt normalprognosen visa underskoll för /88 på ca 200milj.