prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvisföreslår fonden att SIFU även fortsättningsvis tiUdelas sill näringspolitiskaanslag direkt från regering/riksdag. Näringsfrihetsombudsmannenanför atl när det gäller subventioner just till SIFU, både i form av anslag till utbildningsinsatser och fri fillgång till tjänstebrevsrätl, har NO i beslut , nr 228, redovisal principiella synpunkter, innebärande bl.a. en kritisk inställning till tjänslebrevsrätten. Svenska Småföretagsinstituleisäger sig i stort dela RRV:s åsikter. 1986/87:74 är inle längre motiveraialt ge SIFU fortsatt stöd. då utbildningsutbudet för småföretagvar mycket begränsat fanns skäl att finansiera etl SIFU. Men finns elt såbrett kommersiellt utbud av all möjlig utbildning alt staten ej behöver skattefinansieraSIFU som görs . Atlge SIFU särskilda slödpengar för alt man fått verksamhelen fello-kaliserad ärbefängt och resursslöseri. Viktigastär dock de pedagogiska skälen. En utbildning för småföretag bör vara starkt regionaliserad.Lärare, konsulter m.fl. bör finnas nära till och ingå i del lokala nätverket avföretagskonlakter. Men SIFU klarar ej att arbeta regionalt. All ändå utnyttja SIFUinnebär att lokala utbildningsföretag delvis uteslängs från sin hemmamarknadoch effektiviteten blir lägre. SvenskaIngenjörssamfundet framhåller att någon motsvarighet till SIFU, med ansvar för etlbrett utbud av leknisk utbildning, inte finns. SIFU:s utbud med elt stort antalkursrubriker är unikt. Men det är också viktigt att påpeka att SlFU:sverksamhet inte skulle kunna bedrivas utan ekonomiskt stöd till verksamheten.Om stödet till SIFU skulle upphöra blir den sannolika följden alt vissa"godbitar" kan behållas men huvuddelen av verksamheten måste läggasned. Bara i enstaka fall kan andra kursanordnare ta över. Sammanfattning av utredningens om vissa frågor inommineralområdet betänkande (Ds I 1986:7) Utveckling av landets organiserademineraljakter Denorganiserade mineraljaktens målsättning är all den med allmänhetens hjälp skallfrämja prospekteringen efter och försöriningen med mineralråvaror.Mineraljakten syftar till att sfimulera allmänheten att söka efter nya uppslagtill mineralfyndigheter, främst malm och industrimineral. Några uppslag kanefter olika professionella prospekteringsinsaiser ge upphov till nygruvindustrien verksamhet eller under vissa fömtsättningar öka livslängden hosredan etablerad sådan verksamhet. mineraljakts-fynd kan således vara enbetydelsefull första länk i den s.k. prospekte-ringskedjan från fynd av blockeller observation i fast berg till gmva eller mineralbrotl. Mineraljakten ärdärför ett välmotiverat komplement och hjälpmedel lill den yrkesmässiga prospekleringeni landet. Den kan dock aldrig i sig själv bli en metod för alt få fram nyafyndigheter. Ilandet finns tre regionalt organiserade mineraljakter, nämligen en i ,en i vissa delar av Bergslagen och en i . Den nortländskamineraljakten, som omfattar de fem nordligaste länen, leds och finansieras ihuvudsak av Stiftelsen . Denna startade efter förebild av denfinska folkmalmlelningen eller folkprovsverksamheien som den också benämns.Bergslagens mineraljakl omspänner och Väslmanlands länoch den samordnas av respeklive utvecklingsfond. Den värmländska mineraljaktenhar länet som geografiskt täckningsområde och harsamordningsansvaret för verksamhelen. Denu akluella mineraljakterna befinner sig alla i olika utvecklingsfaser. Dennorrländska, som är äldst, har genom mer än femlon års kontinuerlig verksamheli allt väsentligl funnit sina former. Denna ingår som en integrerad del i Nortlandsfondensverksamhet. Bergslagens mineraljakt är fortfarande inne i en uppbyggnadsfasmedan den i ännu befinner sig i ett initialskede. För alla trejakterna gäller att beslut om verksamhelen i princip tas i taget. Detre organiserade mineraljakterna omsätter för den egentliga verksamhelentillsammans ca 3 milj. kr., varav omkring tvä tredjedelar finansieras medallmänna medel genom ekonomiskt stöd från i huvudsak olika regionala och lokalaorgan. Den resterande tredjedelen ulgörs av insatser som de prospeklerande organisafionernabekostar inom ramen för Norrlandsfondens och Bergslagens mineraljakter. Medutgångspunkt i vissa intressanta mineraljaktsfynd lägger prospektörernadessutom i genomsnitt ned yllerligare uppskattningsvis totalt 3 milj. kr. perår på olika uppföljande insatser. Mineraljakienkan sägas ge upphov till två typer av resullal. Den ena utgörs av enskilda uppslag som efter olika uppföljande prospekteringsin- 430 satseri gynnsammaste fall kan leda fram till alt man påvisar en brytvärd mineralfyndighet.Den andra innebär att ell antal enstaka mineraljaktsfynd Prop. 1986/87:74 i enregion tillsammans med annan geologisk information kan ge indikation på nyamalmprovinser. Denna lyp av mer långsiktiga resultat från mineraljakten kanvara elt hjälpmedel för de professionella organisationerna när del gäller altstyra en del av deras prospektering, t.ex. lill områden som av olika skälkanske tidigare bedömts ha en låg prospekteringspotenfial. Deresultat som uppnåtts med den organiserade mineraljakten måsle vadgäller intressanta enstaka prospekteringsuppslag betraklas som goda. Detlatrots atl någol mineraljaktsfynd ännu inle lelt lill någon gruvverksamhet. Viddenna jämförelse bör dock tas i beaktande atl del över huvud taget är få gruvorsom öppnats under de omkring som den organiserade mineraljakten pågått ilandet. Härfill kommer att del förflufit mellan upptäcklsåroch etableringsår för de gruvor som är i drift och som upptäckts under1900-talet. I , som har en belydligl längre erfarenhet av organiseradmineraljakt, har folkprovsverksamheien spelat en betydande roll förutvecklingen av landets gruvindustri. Elt stort antal av landets malmgruvor idrift är resultat av amatörfynd. Enmångfald av uppslag har framkommil vilka mofiverat vidare arbeten. Totalt har mineraljakieni och hitlills lelt till ett 70-tal gruv- ochmineralrätter. De flesla av dessa eller etl drygl 60-tal är inmutningar. Två avfynden har efter uppföljande arbelen resulterat i utmål; dvs. Med stöd av mineraljaktsfynd har fyraundersökningskoncessioner för uran beviljals. Vad gäller mineraljaktenslångsiktiga resultat kan konstateras att nya områden, som är gynnsamma för prospektering,har identifierats av de prospeklerande organisafionerna i länutanför Skelleflefällel, Västernortlands, Jämllands och . Detkan dessutom nämnas att mineraljakten framhävt Nortbotten som ett molybdenförandeområde. Undersenare år har i skilda sammanhang den organiserade mineraljaktens situationoch framlida utveckling diskuterats. Även om denna verksamhet ännu så länge bedriviisunder en förhållandevis har det visat sig föreligga behov avförändringar i olika avseenden. De frågor som härvid aktualiserats är framförallt en organisatorisk samordning och en effektivisering av de pågående mineraljaktemasamt en gemensam och vad gäller det geografiska verksamhetsområdet utökad mineraljakli . Även vissa andra delar av verksamhelen av gemensam karaklärhar uppmärksammats som nödvändiga att se över. Detta gäller främst vissa frågormed anknylning till information, marknadsföring, dokumentation och skattepliktför priser vid mineraljakt. 2 Förslag Prop. Utredningenföreslår följande vad gäller mineraljaktens organisation och finansiering: - Mineraljaktens länsprägelbevaras. - De prospeklerandeorganisationerna skall della i verksamhelen med egna resurser. - Den norrländska mineraljaktenfortsätter tills vidare, i vart fall under ytterligare , som enfrislående organiserad verksamhet med Norrlandsfonden som huvudman och med enoförändrad organisation, inriktning och omfattning. Norrlandsfonden och övrigafinansiärer, dvs. de prospeklerande organisalionerna, regionala organ ochkommuner, satsar till mineraljakten i Nortland i slortsett oförändrade resurser på verksamheten. - En samordnad och utökadmellansvensk mineraljakl elableras med i första hand Bergslagsregionen somgeografiskt verksamhetsområde. Utvidgningen skall ske genom en frivilliganslutning av intresserade län. Verksamheten får en varaktighet ,varefter den utvärderas och omprövas. - Den samordnade och utökadeBergslagens mineraljakt skall styras och drivas av en stiftelse med dedeltagande länens utvecklingsfond (landsting) och/eller länsstyrelse som huvudmän.Utvecklingsfonden i län svarar förstiftelsens kansliuppgifter. För verksamheten skall det finnas etl fast kansUmed en motlagningsceniral för insända prover. Delta lokaliseras till iÖrebro län. - För den ulökade Bergslagensmineraljakt skall det finansiella åtagandet vara sådanl att det kan geverksamheten en varaktighet . Vid en anslutning av fem län uppgår denårliga kostnaden fill omkring 2 milj. kr., dvs. totall ungefär 10 milj. kr. Finansieringen skall ske med allmänna medel. En fjärdedel avifrågavarande belopp samfinansieras av de deltagande länen. De reslerande trefjärdedelarna finansieras i sin helhet genom bidrag ur de medel som regeringenaviserat att ställa till Bergslagsdelegationens förfogande för utvecklingsinsatseri Bergslagen. De prospeklerande organisationerna skall satsa de resurser somkrävs i form av nalurainsatser för atl på motsvarande sätl som sker delta ien utökad Bergslagens mineraljakt. - Denunder föreslagna försöksverksamheten med en samordnad och utökad Bergslagens mineraljakt genomförs 1991. Nortlandsfondens och Bergslagens mineraljakl skall i och med utgången av lägga fram ett gemensamt förslag till fortsatt verk samhet. Utredningenföreslår vidare följande vad gäller vissa för mineraljakten gemensamma frågor: - Enviss samordning mellan den nortländska och den utökade Bergsla- 432 gens mineraljakt skall eftersträvas . Denorganiserade mineraljakien utvecklas fill en mer folkligt förankrad Prop.1986/87:74 verksamhet genom aktiva och relativt omfattande insalser av informationoch marknadsföring. De olika informations- och marknadsförings-aktiviteterna riklasförutom till allmänheten även till olika yrkesgrupper som i sitt dagliga arbeteär ute i skog och mark samt till skolorna. Dessa aktiviteter lämpar sig i storutsträckning för samarbete mellan de regionala mineraljakterna. Enriksbroschyr tas fram för mineraljakien. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) skall inom ramen för sina anslag bidra med informafionoch underlagsmalerial såsom översiktskartor och utdrag ur olika databaserade regislertill mineraljakten. Detskall ankomma på SGU atl svara för registrering i georegistrel ochdokumentation på kartor, datalistor m.m. av de mineraljaktsfynd som leder fillfältbesök. För att SGU skall kunna fuUgöra denna uppgift skall fällbesöksprotokolloch kartmaterial kontinuerligt överlämnas till verket. Enskildapersoner skall även i framfiden äga rält att få tUlstånd till undersökning av mineralfyndigheter.Sådana rätter skall som kunna överlåtas. Skattefrihetinförs för prispengar från mineraljakten upp till ett belopp av . 28 1986/87.1 saml. Sammanfattning av remissyttranden över utredningens omvissa frågor inom mineralområdet betänkande (Ds I 1986:7) Utveckling av landetsorganiserade mineraljakter Efterremiss har yttranden över utredningen avgetls av statens industriverk,geologiska undersökning, ,i , i , länsstyrelseni län, i län, i ,i , i ,i , i ,i , i ochlänsstyrelsen i , i , iÖrebro län, i län, i ,i , landslingel i Norrbollens län, iVästernorrlands län, i , stiftelsen länsutvecklingsfond, stiftelsen läns utvecklingsfond, sliftelsen Uppsalaläns utvecklingsfond, stiftelsen läns utvecklingsfond och Nortlandsfonden. Vissaremissinstanser har till sina yttranden fogal yllranden från andra instanser.Sålunda har av i bifogats yllranden från Filipstadsoch kommuner. i , av i länfrån , av i från Motalakommun, av i från stiftelsen samt och Slorumans kommuner. I En samordnad och utökad mineraljakt i Utredningenföreslår att en samordnad och utökad mellansvensk mineraljakt etableras med iförsta hand Bergslagsregionen som geografiskt verksamhetsområde. Utvidgningenskall ske genom en frivillig anslulning av intresserade län. Verksamheten fåren varaktighet , varefter den utvärderas och omprövas. EnQärdedel av kostnaden för den samordnade mellansvenska mineraljakten börsamfinansieras av de deltagande länen. Resterande tre fjärdedelar börfinansieras genom bidrag ur de medel som regeringen aviserat alt ställa lillBergslagsdelegationens förfogande för utvecklingsinsatser i Bergslagen. De prospeklerandeorganisalionerna skall delta i verksamheten med egna resurser. Viden anslutning av fem län uppgår den åriiga kostnaden lill ca 2 milj. kr. Mineraljaktenskall styras och drivas av en sliftelse med de deltagande 434 länens utvecklingsfond (landsting) och/eller länsstyrelsesom huvudmän. 1986/87:74 Utvecklingsfonden i län bör svaraför stiftelsens kansliuppgifi. För verksamheten skall finnas etl fast kanslimed en motlagningsceniral för insända prover lokaliserat till i Örebrolän. De flesta remissinstanser tillstyrker ulredningens förslagvarvid man framhåller vikten av en lokal och regional förankring avverksamheten. Länsslyrelserna i Väslmanlands, och hartillstyrkt förslaget och anmäler att man önskar della i en samordnad mineraljakt. Flera av de berörda länen har dock framfört synpunkter omi vilken omfattning man önskar delta i mineraljakten. i framhåller alt det är myckelviktigt att mineraljakten har en stark lokal förankring. Därför pågår nu enuppbyggnad av en organisation for att bedriva en mineraljakt i länet.Länsstyrelsen tillstyrker således inte utredningens förslag om en samordnadmineraljakt. Om en samordnad mineraljakt startas föreslår alt detcentrala kansliet och mottagningscentralen lokaliseras till i . i tillstyrker utredningensförslag men konstaterar samlidigt att saknarekonomiska resurser för att finansiera etl femårigl deltagande. i län är i princip positiv tillförslaget men är inle beredd att delta i den samordnade mineraljakien. i tillstyrker förslagetmen anser en varaktighet av vara mer lämplig. Norrlandsfonden anser att den aktuella mineraljakten ilandet med fördel kan sammanföras i en organisalion. SIND är därvid det nalurligaorganet, men övergångsvis kan Norrlandsfonden vara huvudman för verksamheten.Även i och kommun anser altNorrlandsfonden bör ansvara för undersökning av fynd från såväl Norrlandslänensom övriga län. SIND framhåller att även om vissa ekonomiska ochadministrativa fördelar skulle kunna vinnas vid en gemensam mineraljakt underNorrlandsfondens ledning är det SIND:s åsikt att möjlighelen all akliveraflera deltagare i Bergslagens mineraljakl, som en följd av lokal anknytning, lalarför utredningens förslag om två jämbördiga mineraljakter. 2 Den norrländska mineraljakten Den norrländska mineraljakten bör, enligt utredningen,fortsätta lills vidare som en fristående organiserad verksamhet medNorrlandsfonden som huvudman och med en oförändrad organisalion, inriktning ochomfallning. Förslaget tillstyrks av samtliga remissinstanser som har yttrat sigöver förslaget. 3 Vissa för mineraljakten gemensamma frågor Utredningen föreslår att en viss samordning mellan dennorrländska och Bergslagens mineraljakt eftersträvas . Vidare bör Nortlandsfondensoch Bergslagens mineraljakl i och med ut- Prop. 1986/87:74 gången av denförsta femårsperioden lägga fram ett gemensamt förslag lill fortsatt verksamhet. Flertaletremissinstanser lillstyrker eller har inget att erinra mot utredningensförslag. Länsstyrelseni påpekar att kunnandet i Nortlands-länen bör utnyttjas, dåmineraljakten organiseras i andra delar i landet. förordar allNorrlandsfonden ansvarar för undersökning av intressanta fynd från hela landet.Även i anser atl Norrlandsfondens fortsattasamordningsroll bör markeras. 4 SGU:s uppgift i mineraljakten SGUskall inom ramen för sina anslag bidra med information och underlagsmaterialsåsom översiktskartor och utdrag ur olika databaserade register lillmineraljakten. Detskall ankomma på SGU att svara för registrering och dokumenlafion av de mineraljaktsfyndsom leder till fällbesök. För att SGU skall kunna fullgöra denna uppgift bör fällbesöksprotokolloch kartmaterial kontinuerligt överlämnas till verkel. Flertalelremissinslanser är positiva fill eller har inget att erinra mot utredningensförslag. SGUår positiv till utredningens förslag om verkets roll i mineraljakten menpåpekar att kosinaderna för att genomföra dessa förslag inle ryms inom SGU:sordinarie budget. Genomförandet fömtsätter således att extra anslag tillförs SGU.SGU föreslåräven att verket som opartisk myndighet deltar i bedömningen avvärdet av insända prov. Länssryrdseni understryker nödvändigheten av all alla uppgifter och data frånmineraljakten finns lätt lilgängliga inom resp. region. för Norrlandsmineraljakt bör därför även fortsättningsvis ligga i anslutning tillledningsorganisationen i . Länsstyrelseni anser att Norrlandsfonden primärt bör registrera de mineraljaktsfyndsom leder till fältbesök. 5 Skatteplikt för priser vid mineraljakt Utredningenföreslår att skattefrihet införs för prispengar från mineraljakten upp tillett belopp av . Flertalelremissinstanser fillslyrker ulredningens förslag och framhåller att det ärmyckel angelägel alt en skattbefrielse införs. satsningar inom forskning och utveckling samtbidrag till det svenska informationsteknologiprogrammet (skrivelse tillregeringen från ) Televerkethar i sin treårsplan kortfattat beskrivit sina planerade satsningar påforskning och utveckling (FoU). Avsikten med denna skrivelse är alt ge meradetaljer om FoU-program. Under förberedelsearbetet för ellhandlingsprogram inom informationsteknologiområdel har funnU detangelägel atl, som en del av silt sektorsansvar för FoU påtelekommunikationsområdet göra vissa insatser. I syfte atl ge en samlad bild avteleverkets insatser anges i skrivelsen också vilka projekt och teknikområdensom enligl uppfattning bör stödjas av informa-lionsteknologiprogrammetsdel 4 (IT:4). Dedemonstrationsprojekt rörande teleteknikens tillämpningar vilka fidigareinformerat om finns också beskrivna. Då dessa projekt demonstrerar olikaanvändarnära och för samhället väsentliga tillämpningar av teleteknik ochinformationsteknik måsle de betraktas som en integrerad del av IT: 4-programmetvilket därigenom blir användar- och behovsstyrt. Demonstrationsprojektenskall också visa hur informationstekniken kan användas som stöd för regionalaverksamheter. Rapporten anger dessutom vissa möjligheter att använda IT:4-programmetför utvecklingssatsningar i regionala stödområden. Internationelltsatsas stora summor på investeringar och utveckling inominformationsteknologiområdet som omfattar konsimktion och användning av systemoch datorer för att lagra, bearbela och kommunicera informalion.Utvecklingstakten inom områdel är mycket hög, och produkter och syslem blirallt mer komplexa. Föratt på bästa sätl utnyttja landets resurser och främja konkurrenskraften gentemoiufiandel råder bred enighel om att det behövs en nationell samordning ochsamling på IT-området. Televerkel anser atl genom ett program för industriellutveckling med dellagande av stat och näringsliv kan landets resurser utnyttjasopfimall och kompetens byggas upp som behövs för att svenskt näringsliv påjämställd fot skall kunna delta i internationella utvecklingsprogram. Dettablir nödvändigt för att få tillgång fill utländskaforskningsresultat. Ennationell satsning inom IT: 4 bör bygga vidare på de resultat som uppnåtts genom STU:s satsningar och nationella mikroelektronikprogram met, NMP. Områden av gemensamt intresse för staten och näringslivet är till exempel en fortsatt satsning på konstruktions- och underhållshjälpme del för komplexa system och för maskin- och programvara. TiUämpningar såsom ökad integration mellan konslrukfion, produktion och höghastig- hetskommunikation är också av stort intresse. är berett atl på 437 statsmakternas uppdragunder en treårsperiod salsa /år på ut- Prop. 1986/87:74 vecklingsprojektinom IT:4 ulanför Televerkels FoU-program. Televerkel räknar med att svenskindustri bidrar med lika mycket till denna del, vilkel har indikerats från indusirinssida. Televerkelhar också etl inlresse av alt sprida kunskap om informationsteknologinsmöjligheter och är därför berett alt på statsmakternas uppdrag satsa /årunder på demonstrationsprojekt rörande IT-tek-nologins användning. Deflesta av dessa projekt ulförs regionalt i landet. 2 satsningar på egen FoU Fömtomsatsningarna på IT:4 programmet planerar leleverkskoncernen att under perioden1988-1990 utifrån företagsmässiga grunder satsa i genomsnitt /år påforskning och utveckling. Av delta avser under del första året ca /årutvecklingsverksamhet och forskningsverksamhel. Målet för utvecklingsverksamhetenär att, med ett lidsperspektiv på max ta fram nya ijänster och produklersaml öka effektiviteten, kvaliteten och fiexibilitelen i nät ochhos dess tjänsler. Forsknings- och utvecklingsverksamheten bedrivs delvis i Televerkeloch dess olika bolag, t.ex. och samt i samarbete med Ericssonpå ELLEMTEL. Föratt kunna behålla sin plats som en av de mest avancerade teleförvaltningarna ivärlden och aktivt kunna delta i del internationella och europeiska arbetetalt standardisera nya lelenät och deras tjänsler krävs en omfattande forskningsverksamhel.Många av teleförvaltningarna i de större europeiska länderna kan genom sin slorleksatsa betydligt mer än vad gör. I många av de europeiska ländernahar teleförvaltningarna därtill stöd av helt eller delvis statligt finansieradeIT-program. Föratt få så stor utdelning som möjligt på sina egna begränsade resurser deltarTeleverket när så är möjligl i europeiskl forskningssamarbele. harsåledes deltagit i det så kallade COST-samarbetet somuttryckligen varit begränsat till forskning och som inneburit koordination avresurser och utbyle av erfarenheter. EG har genom RACE-programmet startat enlångsiktig utveckling av etl europeiskt bredbandsnäi. Trols alt EG-kommissionenfrån bönan sagt alt endast företag i får dellaga har fåttkomma med som fullvärdig deltagare i bildkodningsprojeklets definilionsfas,dock utan det finansiella bidrag som normalt utgår från EG. Härigenom fårTeleverket full insyn i vad som sker i de övriga RACE-projektensdefinitionsfaser. deltar också i olika EUREKA-projekl: COSINE somavser att bygga ett datakommunikationsnät för universitet och högskolor enligtde s.k. OSI-rekommendationerna, Factory och somdrivs av den europeiska bilindustrin och i vilket även dellar. Televerketsforskningsinsatser faller huvudsakligen inom IT-områdel. Bland Televerketsinsatser kan nämnas följande områden. Televerkelsatsar ca på bland annat komponenter för optisk kommunikation samtgrindmatriser och konslruklionssystem för kretsar, VLSI, inom ramarna för NMPoch dess fortsättning. Televerketsatsar /år inom datalogi och expertsystemteknik. Syftet är alt skapastödsystem, verktyg och programutvecklingsmiljöer som höjer produktivitet ochkvalitet vid produklion och underhåll av programvara. Televerkel satsar ocksåca /år inom området kommunikations-arkitekturer och prolokoll, särskiltOSI- tillämpningar. Televerkelsatsar ca /år på bildkodning, ca /år på talkodning och ca /årpå radioleknisk forskning. har också forskning på optokommunikation,där ett spjutspelsprojekl är alt utveckla ett system för koherent kommunikalion3,/år. På expert-systemteknik satsar ca /år.Den slörsta satsningen gäller uppbyggnad av stödsystem för drift ochunderhåll. Televerkel satsar ca /år på programvara för ingenjörsarbelsplatsermed distribuerad dalabehandling, kommunikafion och arkivering av tekniska dokumenienligt internationella standards. 3 Industriella utvecklingsprojekt inom IT-programmet Televerketär berell all lillsammans med STU, försvarei och näringslivel från och med87-07-01 starta programmet IT: 4, för industriella tillämpningsprojekt inomområdena mikroelektronik och informationsteknologi. salsning skullekunna uppgå lill /år . Programmet tas fram genom diskussionmellan induslri, STU, FMV, och högskoleväsendet. Inom programmeiskall möjlighelema till gemensam teknikupphandling från Televerkel ochförsvaret beaktas.