prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Sedan har övergångarnasuccessivt ökat för att under budgetårel1985/86 uppgå till ca 770 eller . Stiftelsen har ambitionen allytterligare öka anlalel övergångar med hjälp av de insalser som fortlöpande utvecklas inom företagsgruppen och i samverkan medarbetsmarknadsverket. Försöken med s.k. arbetskonsulenter som har bedrivits isex län för all motivera och aktivera anställda lill ökad övergäng har fallit väl ul, varför sådanaresurser planeras införas successivt vid alla regionala företag. Samhällsföretag harfastställt rikllinjer för en vidgad försöksverksamhel med inbyggda verksläder ochentreprenader. Verksamheten har ökal /86. Antalet inbyggda verkstäder var ijuni 198615, med entotal sysselsältningsvolym molsvarande ca 325 anslällda. En fortsatt utbyggnad är, enligt stiftelsen, inle heltproblemfri. Den hittillsvarande verksamheten kommer atl utvärderasför all ge underlag för beslut . För perioden framt, o, m. budgetårel 1988/89 är sirävan att öka antalet inbyggda verkstädertill ca 20, omfattande en tolal sysslsältningsvolym av 400-450 arbelshandikappade anställda.Härtill kommer etl antal försök med entreprenadverksamhet. Samhällsföretaghar fidigare, bl.a. i den s.k. effekfiviletsrapporten är 1984, betonat vikten av att företagsgruppen geslångsiktiga (treåriga) mäl och ramarför verksamheten. Sliftelsen anser att delta är nödvändigl för alt verksamheten och på sikl skall kunnatillgodose högt ställda krav, socialt och ekonomiskt. Till gmnd för ell sådant beslut harsliftelsen gjort en bedömning av behovet avdriftbidrag, fastighets- och investeringsmedel saml bidragsberältigadetimmar enligt följande: 1987/88 1988/89 1989/90 Driftbidrag i % av lönekostnaderna för arbetshandikappade anställda 112,7 108,1 104,5. Antal arbetstimmar (miljoner timmar) Behovel av driftbidrag för budgetåret1987/88 beräknas säle- Prop. 1986/87: 100 deslill 112,av lönekoslnaderna för de arbetshandikappade anställda Bil. Om nuvarande volym om 30,3 miljoner fimmarbehälls oförändrad beräknas procentsatsen fill 114,2, bl.a. på grundav sämre utnyttjande av anläggningstillgångarna. vidett utökat antal timmar utgär från ett rörelseunderskott om 2890 milj. enligt följande specifikation. Jämförelse görs medpreliminärt utfall för budgetårel 1985/86 och prognosen för /87. 1985/86 1986/87 . (prel. utfall) (prognos) Fakturering 2 150 2 360 2 635 Materialkostnader - .1 025 - 1 080 - 1 155 Förädlingsvärde 1 125 l 280 Lönekostnader för arbetshandikappade - 2 170 - 2 330 Övriga driftkostnader - 1 590 - 1 680 Driftunderskott - 2 635 - 2 730 Driftunderskott i procent av löne kostnader för arbetshandikappade- 121,4 117,2 112,7 Antal arbetstimmar (miljoner) .30,1 30,3 31,5 De senaste årenssnabba resultatförbättringar har underlättats av gynnsamma konjunkturförulsättningar.Under budgeläret 1985/86 har en försvagning skell, med en lägre ökningstaktför faktureringen som följd. /87 fömtses återigen en konjunkturförbältring. Faktureringen beräknas därför kunna öka med 12 %per år Den beräknadeökningen av fakturering och förädlingsvärde förulses, enligt stiftelsen,primärt kunna nås genom ell successivi förbättrat produktsortiment, nya ochutvidgade samarbetsavtal för underleveranser lill svensk industri, fortsallintern stmkturering samt en fortsalt produktionsteknisk utveckling för atl bäitre utnyttjaprodukfionsresurserna. Materialkostnaderna steg underföretagsgruppens första är i snabbare takt än faklureringen. Detta var delvisen följd av de omstmktureringar som underdessa år gjordes i många verksläder från mycket enkel produktion tillarbeten med industriell karaktär. Materialförbrukningen ökade som en följd härav, men den nya produktionen gavbättre förädlingsvärden och bäliretotalresultat. Efter hand som rationaliseringsinsatser har vidtagils har materialkostnaderna kunnat reduceras. Nyaverksamheier och nya samverkansformer har också medfört attmaterialkostnadernas andel av faktureringsvärdet ytterligare reducerals. Lönekostnaderna förarbetshandikappade beräknas - vid en fimvolym- ökninglill - budgetårel 1987/88 öka med 395 milj. kr. jämförl med preliminärt utfall för /86 och med 235 milj. kr. jämförlmed budgeiårei 1986/87. Per år blir ökningen . Av delta motsvararlönekoslnadsökningarna på grund av ökad sysselsättning . Ökningen av de övriga driflkostnadernaberäknas vid samma timvolym Prop. 1986/87: 100 för budgetårel 1987/88 fill 215 milj. kr. jämfört med ulfallet förbudgetåret Bil. 12 1985/86. Av dessakostnader hänförs 95 resp. 55 milj. kr. till ökningarna av produktionsvolymenoch till anlalet arbetshandikappade, samt efter avdrag för positiva effekterav ralionaliseringsålgärder. Här ingår också koslnaden pä 5 milj. kr. förnyanställning av ett 20-lal arbetskonsulenter för att öka övergångarna till denreguljära arbetsmarknaden. 70 milj. kr. hänförs till prisstegringar. Totalt blir ökningen perår . Samhällsförelags lokallillgångar i egna fasfigheter uppgår till ca 825000 kvmlokalyta. Av denna yta är ca 160000 kvm förråd. Däruiöver förhyrs ca 300000kvm. Samhällsföretag hari denna och fidigare anslagsframslällningar beräknat avskrivningarna påfasfighetsbeståndels återanskaffningsvärde i enlighet med de principer har anlagitvid företagsgruppens bildande (prop. 1978/79:139). Förelagsgmppen har dock tilldelatsavsevärt lägre belopp än vad som motsvarar avskrivningar beräknade påfastigheternas återanskaffningsvärde. Dettainnebär, enligt stiftelsen, att företagsgruppen pä sikt inte kan behållafastighetsbeståndet vid nuvarande volym och standard. Om avskrivningarna också fortsättningsvis reduceras pådetla sätt blir följden atl andelen egna fastigheter mäste minska lillförmån för förhyrda lokaler, vilkel på siklkommer att innebära avsevärl högre kosinader för företagsgruppen, med åtföljande ökat bidragsbehov.Stiftelsen betonar därför nödvändigheten av atl avskrivningarna beräknas påfastigheternas återanskaffningsvärdeoch att medel tilldelas förelagsgmppen i enlighet därmed. När en föråldradbyggnad ersätls blir erfarenhetsmässigt den nya byggnaden något större, främslpå grund av de krav som finns reglerade i lagar och bestämmelser. Vid enberäkning av återanskaffningsvärdet av del egna fastighetsbeståndet bör därför,enligt stiftelsen, hänsyn också las till detta slörre ylbehov, som lågl räknalär . Återanskaffningsvärdet, beräknai till . per kvm för verkstadsytor och till2 . per kvm förförrådsytor, blir då 3 750 milj. kr. Kostnader ochintäkter för fastighetsförvaltningen beräknas för budgetåren 1987/88-1989/90 enligt följande: Budgetår (Milj. 1987/88 1988/89 1989/90 Avskrivningar 207,2 216,0 224,0 Övriga kostnader (externa hyror, räntor, fastighetsskatt m.m.) 234,9 239,7 243,7 Intäkter - 4,0 - 4,2 - 4,5 Nettokostnad 438,1 451,5 463,2 Investeringarnaavses lånefinansieras med belopp ;motsvarande amorte ringarna pä tidigare upptagna fastighelslån. Amorteringarna har beräknats . fill80 milj. kr. Låneutrymme, som eventuellt inte tas i anspråk under Prop.1986/87: 100 budgetåret, balanseras till efterföljande år för att klara devariationer i de Bil- 12 årliga investeringarna som av ohka skäl uppstår. Om statsmakternaäven i fortsättningen avser tilldela företagsgruppen avskrivningsmedelbaserade på anskaffningsvärdet, förordar stiftelsen att reduktionen intetillåls överstiga av ovan angivna nettokostnadsbelopp. För budgetåret1987/88 skulle då kvarstå 372 milj. kr. I tidigare anslagsframställningar har Samhällsföretagbegärt ägartillskott för särskilda investeringar utöver de investeringsmedelsom ingår i driftbidraget resp. bidraget till fastighets-kostnaderna. Dettahar motiverats med behov av omdisponering av arbetstillfällen inom ochmellan länen, omstmkturering av verksamhelen samt arbetsmiljöåtgärder ochålgärder för leknisk arbetsanpassning som inle har kunnat tillgodoses medordinarie investeringsmedel. Endasl en mindre del av begärda ägartillskott har beviljats. För atlSamhällsföretagsgmppens långsiktiga resultatmål skall kunna uppnäs krävs, enUgtsliftelsen, fortsatta förändringar i företagsgruppens produktions- ochmarknadsstmklur, vilkel i sin lur ställer krav på omfattande investeringar.Dessa behov kan inte tillgodoses med ordinarie investeringsmedel,särskilt om avskrivningsmedel inte tilldelas företagsgruppen molsvarandeavskrivningar på fasfighelernas återanskaffningsvärde. Genom fidigare årskrafiiga nedskärningar av begärda ägartillskott finns det nu också ett ackumuleratinvesteringsbehov. Behovel avinvesteringsmedel förstärks också av att hittillsvarande lim-begränsning ställer ökade krav påomdisponering av verksladsresurser mellanolika län och företag för atl nå en jämnare fördelning av arbetstillfällen. Anställning av fler gravt handikappadekräver också ökade investeringar iförbättrad arbetsmiljö och teknisk anpassning. Samhällsföretag räknar med ettsammanlagt behov av ägartillskott med 65 milj. kr. för budgetåren1987/88-1989/90. De sociala och arbetsmarknadspoUtiska målen Regeringen uppdrog i febmari 1985 åt AMS att, i samrådmed Samhällsföretag, studera företagsgruppens arbetsmarknadspolitiska och sociala måluppfyllelse.Uppdraget avsåg dels den hittillsvarande utvecklingen, dels fömtsättningarna för framtiden. Bakgmndentill detta var att det i skilda sammanhangframförts farhågor om alt de ekonomiska krav som ställs på företagsgruppen kan äventyra dess förmåga altuppfylla dessa mål. Uppdraget harredovisats till regeringen i skrivelser från AMS resp. Samhällsföretag , där styrelsen bifogat ensärskild rapport utarbetad av en arbetsgruppmed medarbetare från AMS och Samhällsföretag. I anslutning lilluppdraget genomförde AMS en studie av kvarsläende sökande med arbelshandikapp i febmari 1986. Samhällsföretag läl genom föra en undersökning av deanställdas attityder till arbetet. Även en sam hällsekonomisk analys av verksamheten har genomförts av en forskar grupp- . Etlav syftena med Samhällsföretagsgmppens bildande var att utjämna Prop.1986/87:100 skillnaderna i fråga om tillgången till skyddat arbete över landel.I rappor- Bil. 12 len konstateras attSamhällsföretagsgmppen, till den del den kunnat påverka fördelningen av arbetstillfällen över landel,aktivt bidragil lill en successiv uljämning. Med nägra få undantag harsysselsättningsökningen skett i län med behov av ytterligare arbetsplatser förarbetshandikappade. Vid företagsgmppenstillkomst fanns förväntningar om att fler personer med grava handikapp skulle kunna beredaslämpligt arbete. Kritik har dock framförlsmed innebörden atl det blivit svårare atl placera personer med grava handikappi förelagsgmppen. Rapporlen visar emellertid alt kritiken inte varilberättigad för förelagsgmppen som helhel: De svårast arbetshandikappade harökat sin andel bland de anställda. Förhållandena varierar dock mellanolika företag. Jag anser i likhet med utredarna att del även fortsättningsvisär angelägel att bevaka ulvecklingen. Genom etl intensifierat samarbete mellanförelagsgmppen och arbetsmarknadsverket, bör målet atl i än högre grad beredaarbele åt dem som har svåra funktionshinder kunna infrias framöver. Rapporlen visarvidare all förändringar i verkstädernas fördelning över landel har skell ulan att mer väsenlliglpåverka möjligheterna att bereda arbete på rimligt avstånd från arbetstagarnasbostadsort. Vissa nyetableringar och fler arbetsställen i form av s.k.inbyggda verkstäder kommer, enligt rapporten, sannolikl att behövas för attframdeles lillgodose kravel på alt de arbetshandikappade skall fa arbeta där debor. Övergångar till denreguljära arbetsmarknaden är angelägna bl. a. för att bereda andraarbetshandikappade arbete. I ett läge med begränsad ökning av timvolymen blirövergångar än väsentligare för atl möjliggöra fler nyanslällningar. Antalet övergängar har ocksåökal väsentligt . Bland de faktorer som har betydelse för hiir mångasom kan övergå till arbele på den öppnaarbetsmarknaden framhålls Samhällsförelags insatser för att motivera ochstödja arbetstagarna och arbetsförmedlingarnas resurser för atl förmedlalämpliga arbelen. Samhällsföretag framhåller för sin delatt en fortsall begränsning av antaletproduklionsinriktningar pä verkstadsnivå och även på förelagsnivå är enfömtsättning för en fortsatt god resultatutveckling. Kritiker har därvid menat all utbudet av olika slag avarbetsfillfällen begränsas till väsentligt förfång för den gmndläggandeuppgiflen att bereda handikappade lämpligt arbete. Rapporten visar inte,enligt min mening, all del skelt sådana förändringar iproduktionsinriktningen att utbudet av lämpliga arbetsuppgifter i nämnvärdulslräckning har påverkats. Begränsningen av limvolymen innebär i sig färtenyanslällningar än . Delta försvårargivetvis möjligheterna att vid varje enskilt tillfälle alltid kunna erbjudaen bestämd individ det mest lämpade, Trols della bedöms ätt bredden i utbudetär tillfredsställande. Debatten om ulbudel av arbelstill-' fallen visar emellertid på behovel av en bättrekommunikafion mellan verkstäder och arbetsförmedlingar och en ökadömsesidig förståelse för varandras verksamheter. Sammantaget visar rapporten enligt minmening atl företagsgruppens utveckling i stort kunnat förenas med en god arbelsmarknadspoli- Förhållandena varierar dock i vissmån inom företags- Prop. 1986/87:100 gruppens olika företag. Detta motiverar,enligt min mening, att AMS och Bil. 12 Samhällsföretagaktivt bevakar rekryteringen av arbelshandikappade och de anspråk som kan ställas på företagsgruppens utbud avarbetsfillfällen. Vidare bör verka för en fördjupad kommunikation på regional nivå mellan arbetsmarknadsverket och företagsgruppen. Härigenomförbättras förutsättningarna för en fortsatt positiv utveckling. Till de socialamålen har i uppdraget hänförts förhållanden av betydelse för anställda arbetshandikappadesupplevelse av arbelet och sin egen ulveckhng.Arbelsmiljö och insatser för personalulveckling är därvid väsentligafrägor, Brislandesjälvförtroende är vanligt hos arbetshandikappade. Därför är företagsgruppensallmänna utveckling väsentlig för de anställdas självkänsla och anseende.Enligt rapporten har Samhällsföretagsgmppehs verksamhet fatt en alllmer positivimage, som den har blivit mer kändhos aUmänheten. Lägre bidragsbehov, ökad affärsmässighet och bättre information om verksamhelen har bidragithärtill. Detta har indirekt positiva sociala effekter för allaanställda. Det finns enligtrapporten inte stöd för den ibland framförda kritiska uppfattningen all arbetstakten iverkstäderna generelll selt driviis upp till en nivå som medför utslagning avarbetshandikappade. Vetskapen om krav påytterligare bidragssänkningar kan emellerlid framkalla farhågorhos vissa intressenter, när svårigheler finns att klara nuvarande krav. Enligt Samhällsförelags erfarenheter ärdock sambandet svagl mellan arbetstakt och bidragsbehov på verkstadsnivå, Ialll väsenlligl förklaras hittillsvarande resultatskillnader av andrafaktorer, t. ex. produktval och marknadskompelens. Arbelsmiljön iföretagsgmppens verkstäder är i allmänhel god. I likhei med vad som gällerför de flesta verksamheter finns dock alltjämt möjligheter fill förbättringar. Frånvaro från arbetet är av förklariigaskäl hög bland vissa grupper arbetshandikappade. Frånvaron har dock minskalnågot från till knappt 30%budgetårel 1985/86. Av denna frånvaro är knappl sjukfrånvaro och restenfrånvaro på gmnd av utbildning och tjänsfiedighe-ler. De insalser föralt minska frånvaron, som görs inom företagsgruppen, är enligt min mening avstor betydelse för alt verksamheternas rehabiliterande syfte skall kunna nås i än högre grad, Elt väsentligt inslag idetla är att bygga upp arbelsmofivation och engagemang i arbelet, Irapporten -understryks också de direktanslälldas betydelse för dearbetshandikappade. De direktanslälldas attityder och kompetens är väsenlligaför att verksamhelen skall kunna ulvecklasmot uppsatta mål. Inom företagsgruppen har belydande insalser gjorts för olikakaiegorier direklanställda i syfle alt förstärka kompetensen ochutveckla känslan för företagsgmppens speciellauppgift. Frågor som berör rekrytering, vidareutbildning och personalpolitiki övrigt bör även ha hög prioritet i företagsgruppen. Irapporten görs ingen slutlig bedömning av om och när successivt sänkta bidrag medför negafiva effekter på den arbelsmarknadspolitiska resp. sociala måluppfyllelsen. Å ena sidan framhålls all det allljäml finns 39 uirymmeatl förbättra verksamhetens ekonomiska resultat genom ökad Prop. 1986/87:100affärsmässighet. Tillvaratas denna potenfial på rätt sätt kan ytteriigare Bil.12 sänkta bidrag väl förenas med enfortsall hög måluppfyllelse arbetsmark-nadspoUtisktoch socialt, Å andra sidan kan en väsentligt förändrad rekrytering med en högre andel gravt handikappadeeller krav på snabba slmklurförändringar i produktion och marknadsföringmedföra alt man snabbare når gränsen för när ytterligarebidragsminskningar är möjligautan att negativt påverka den sociala och arbetsmarknadspolitiska måluppfyllelsen. Jag konstaterar, ilikhet med AMS, att den positiva utvecklingen som arbetsgmppenbeskrivit har gälll företagsgruppen som helhet men att olikheter finns mellan regionala förelag ochverksläder. Det är därförvikfigt att icke önskvärda utvecklingstendenser vad gäller arbetstakt, rekrytering elc. nu nogaföljs upp. Generellt gäller det atl utvecklainsatserna för samverkan mellan arbeismarknadsverket och förelagsgruppen både centralt och regionalt för atlmåluppfyllelsen skall kunna förbättras ytterligare. Även de ökadesatsningarna på arbelsmiljöförbällrandeåtgärder, företagshälsovård, informalion och utbildning som redovisats bör enligt min mening väsentligl bidra tillall de sociala och arbetsmarknadspolifiska målen kan uppfyllas. Medel för budgetåret 1987188 m. m. har i sinanslagsframslällning ånyo hemställt om att ell långsiktigt mål fastställs för såvälsysselsältningsnivå som ekonomi fram t, o, m, /90, Stiftelsensbedömning innebär att man, vidett oförändrat antal arbetstimmar, kommer till 109,i driflbidrag budgetårel 1989/90, Till detta behövs ettägartillskott om 65 milj, kr, . Jag är inte beredd att förordautfästelser om de ekonomiska fömtsättningarnaunder . Stiftelsens anslagsframslällning för budgetåret1987/88 behandlas därför.på sedvanligt sätt. Stiftelsen har hemställt om atl antaletbidragsberättigade arbetstimmar skall höjasfrån 30,3 miljoner innevarande år (inkl. de särskilda uppdragen i Malmfältenelc.) till 31,5 miljoner budgetårel 1987/88. De förslag som jagtidigare har fört fram om en minskning av antalet lönebidragsplatservid vissa slalliga myndigheter under budgetårel 1987/88 ger utrymme för en ökadsysselsältningsvolym inom Samhällsföretags gruppen. Den föreslagna neddragningen med300 lönebidragsplatser ger möjlighet till en ökning med 500-600 anvisade arbetstagare hos företags gruppen, motsvarande 600000 bidragsberättigade arbetstimmar. Jag har tidigare redovisat varför jag anser atl denna omfördelning bör göras. Ge nom omfördelningen ges Samhällsföretagmöjlighel atl ge arbele ål flera gravt handikappade t. ex. psykiskt utvecklingsstörda, psykiskl sjuka och. personer med svåra funktionsnedsältningar i orter där behoven är särskilt stora. Samhällsföretagsgmppen har sedan startenår förbättrat sitl driflsresultat med i genomsnitl 7,. Denna betydande förbällring av driftsresultatet har, som jag har konstaterat, kunnat ske ulan all de 140 socialamålen för verksamhelen åsidosatts. Resultatförbättringen har möj- Prop,1986/87: 100 liggjort en årlig sänkning avstatsbidraget med i genomsnitt 3,6 procenten- Bil, 12 heler.Samhällsföretagsgruppen har således hitfills enligt min mening väl förmåttförena sociala och ekonomiska mål. Med rådande förutsättningar avseende bidragsberättigad volym m. m., bör en reduceringav driftbidraget i samma lakl som hitlills utgöra planeringsföratsättning förförelagsgmppen för den kommande treårsperioden. Det bör som hitfills ankomma påregeringen atl vid behov öka antalet arbetstimmar under budgetåret. Regeringenbör inhämta be- . Vid etl oförändrai antalbidragsberättigade arbetstimmar -30,3miljoner - har sliftelsen begärt etl driftbidrag om 114,av den beräknadelönesumman (inkl. lönebikosinader) för de arbetshandikappade anställda. Med hänsyn liU mitlförslag om ett ökat anlal arbetstimmar till 30,9 miljoner bör bidragsprocenlen kunnanedbringas fill och 2 850 milj. kr.ulgå för delta ändamål. Samhällsförelags fastighetsbestånd förvallas av en cenlral faslighelsfond.Kosinaderna för fonden /88 beräknas av stiftelsen till 438,1milj. efter avräkning av intäkter,varav för hyra 121 milj. kr., kalkylmässiga avskrivningar pä egna fastigheter207,2 milj. kr. samt för ränla 105 milj. kr. Sliftelsen har vid denna kalkyl använl del beräknadeåteranskaffningsvärdet av fastighetsbeståndet. Om förelagsgruppeninle kan få avskrivningsmedel beräknade på återanskaffningsvärdetförordar stiftelsen en reduklion om lägsl vilkel medför etl redovisat behov om 372 milj. kr. För egen del anserjag i likhet alt de kalkylmässiga avskrivningarna börbaseras på ett uppskattat anskaffningsvärde för fastigheterna. Dellamedför atl avskrivningsmedlen reduceras till 134,7 milj. kr. Med hänsyn härtillföreslår jag atl 366 milj. kr. tas upp som bidrag till fastighelsfonden underanslagsposten för budgeiårei 1987/88. Samhällsföretagsgmppen har varje budgetår tilldelatselt särskilt ägartillskott för investeringar. Medlen har under senare är främst använls förarbelsmiljöförbällrande åtgärder, anpassningav arbetsplatser lill de handikappades behov samt för omdisponering avplatser inom och mellan länen. Vid företagsgruppens fillkomsl fömlsatlesatl sådana särskilda investeringsmedel endast skulle utgå ell begränsat anlalår. I ell längre tidsperspektiv skulle reinvesteringar m, m, finansieras medgenererade medel i form av avskrivningar och kapitalavkastning på driflbidrageisaml av etl evenluelh rörelseöverskotl. Jag anser liden nu mogen för attrealisera denna tanke och föreslår att anslagsposten tas bort från anslaget fr.o. m, /88. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag att regeringen . 1. tilldriften av Samhällsföretagsgmppens verksamhet under bud- Prop. .1986/87: 100 /88 anslå medel motsvarande 113,av lönesumman Bil. förarbetslagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikosinader) upp lill högst exkl. desärskilda uppdragen i Malmfälten m.m,, 2. medge att regeringen vid behov fårbesluta ora ökat anlal bidragsberältigade arbetstimmar /88, 3. tillBidrag tiU för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare 1985/86 Utgift 98 529 000 Reservation 214 471 000 1986/87 Anslag 346 000 000 1987/88 Förslag 363 000 000 . Från anslaget utgårstatsbidrag till offentliga arbetsgivare som anordnar skyddat arbete för i första hand personersom under lång fid och i flera omgångar har varit sysselsatta med beredskapsarbetei regi. Statsbidrag utgår med högst av lönekostnaderna, inkl.lönebikosinader, för arbetstagare som har anvisats till den skyddadesysselsätlningen. Under /87 har anvisats 346 milj. kr.Medlen beräknades för ca4000 platser eller ca 5000 sysselsatta personer. Slyrelsen anser att det finnsett kvarvarande behov av platser som inte kan lillgodoses inom nuvarande ram.Verksamheisvolymen bör därför utökas så att den kan omfatta 6 500 personer, fill en koslnad av 104 milj. kr. AMS föreslär vidare en utvidgning avverksamhelen. Den nuvarande, enligtstyrelsen, i praktiken gällande avgränsningen till kommuner och landstingmedför låsningar som innebär att personer med samma fömtsättningar iarbetsmarknadspoliliskl hänseende behandlas olika beroende pä vilken arbetsgivare de har haft,Slyrelsen föreslår därför att bidrag till skyddat arbete hos offenlligaarbetsgivare även skall kunna ulgå lill kommunala sliftelser och statligamyndigheter. Behovetav skyddat arbete hos offentliga arbelsgivare är stort. Förutsätt ningarna att i någon väsenllig mån kunnavidga bidragsgivningen är samfi digl starki begränsade på grund av det stalsfinansiella läget.