prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Offentliga arbetsgivares samarbelsnämnd (såvitt avser statsverket), sta tens grupplivnämnd, statens tjänslepensionsnämnd, statens utlandslöne- 108 nämnd, , statenschefslönenämnd och slatsrådslönenämnden. Medelsförbrukningen beräknas tilloförändrat . för budgeiårei 1987/88. Sammantaget erfordras under anslaget 1 190000kr. för /88. Jag hemsläller atl regeringen föreslår all lill Kostnader förvissa nämnder för budgeläret 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1986/87: 100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Spardelegationeninrättades genom beslul av regeringen . Dess huvudsakligauppgift är att svara för bretl inriktade informations- och utbildningsinsatseri syfte att långsiktigl främja hushällssparandet samt alt ansvara för statensinfoimationsinsatser avseende allemanssparandel. Den skall också svara förnödvändiga förvaltningsuppgifter i anslutning lill della. När del gällerinformationsinsatserna avseende allemanssparandel skall del samarbele somförekommil mellan delegalionen för allemanssparandel och riksgäldskontoretfortsätta. I övrigt fär spardelegationen fritt organisera sitl arbele och väljade samarbetspartners som bäst lämpar sig för resp. projekl. Av delegaiionensanslag har 15 milj. kr. anvisals för nu nämnda uppgifter. Återstående 15 milj.kr. är en engångsanvisning all disponeras under budgelåren 1986/87, 1987/88 och1988/89. Medlen är avsedda atl användas för informationskampanjer riktade tillde skallefond sparare som fär sina medel frigjorda vid årsskiftena under denämnda budgetåren (prop. 1985/86: 150, FiU 34. rskr. Delegalionen leds av en ordförande. Till sillförfogande har delegationen ell sekretariat. Konsult- och experttjänslerinhandlas vid behov. (inkl. lokaler) SparfrämjandeEngångsanvisningar - barn och ungdom Beräknad ändring 1987/88 -15 000000 4-20000000 1986/87: 100 Spardelegationens förslag innebär atl medlen förallmänl sparfrämjande åtgärder och insatser avseende allemanssparandel skalllas upp med etl realt sell oförändrat belopp. Pris- och löneomräkning 1 438 000kr. I syfle all långsiktigt främja hushållssparandet föreslår delegationen all30 milj. kr. anvisas lill elt försöksprojekt för att stödja elt frivilliglkolleklivi elevsparande i mellan- och högstadiet. Spardelegationen bör under del kommandebudgetåret bedriva sina allmänt sparfrämjande insalser pä en i storl setloförändrad nivå. Häri ingår att långsiktigt främja hushällssparandet och altansvara för statens informalionsinsalser avseende allemanssparandel. Jagberäknar beloppel lill . För all öka hushållssparandet pä lång siklförutsätts, som spardelegationen framhäller i sin anslagsframställning, altungdomar fär en posiliv inslällning till sparande. Jag föreslår därför allspardelegationen engångsvis tillförs 20 milj. kr. för särskilda insalserhärför. Härvid får prövas möjlighelen all göra särskilda insalser förungdomssparande i skolorna. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Sparfrämjandeåtgärder för budgeiårei 1987/88 anvisa elt reservationsanslag av . Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m.m. 1985/86 Utgift 478587246 1986/87 Anslag 2 000000000 1987/88Förslag 2 000000000 Till grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och pensioner under nästabudgetår har, somjag lidigare denna dag redovisat vid min anmälan av punkl 2 iGemensamma frägor (bil. 2 tillbudgetpropositionen), lagls de lönebelopp som enligt gällande avtal fillämpasfr. o. m. . Lönekostnadspålägg har beräknals av lönebeloppen. Det är inle möjligt allnu beräkna vilket medelsbehov för nästa budgelår som kan uppkomma på grund avnya avtal mellan parlerna på den slatliga arbeismarknaden. Förevarande anslagbör därför liksom tidigare föras upp med elt rent schablonmässigt beräknaibelopp. Jag förordar alt anslaget förs upp med . Jag vill dockunderstryka alt detta inte innebär någon prognos över utfallet för budgetåret1987/88 av löneförhandlingarna. Regeringen bör ihuvudsaklig överensslämmelse med vad som har gällt beträffande tidigare anvisade täckningsanslag - efter prövning i varje särskilt fall - kunna från anslaget anvisa de medel som behövs utöver reservalionsanslag och obeiecknade anslag pä grund av lönehöjningar m. m. som föranleds av avtal som har godkänts av finansutskott 110 Pä motsvarande sätl bör medelkunna anvisas, när merbe- Prop. 1986/87: 100 lastning inle bör ske avförslagsanlag och förslagsvis betecknade anslags- Bil. 9 posler som harmaximerats av regeringen. Merkostnaderna för deaffärsdrivande verken bör dock betalas pä samma sätl som verkens övrigaulgifter. Merkoslnader för löner som faller på anslag inom utgiftsramarna fördet militära försvaret och civilförsvaret bör läckas av fjärde huvudlilelnsanslag för reglering av prisstegringar. Regeringen bör vidare ilikhet med vad som gäller för innevarande budgelär ha möjlighel atl - eflerprövning i varje särskilt fall - frän anslaget kunna anvisa de medel sombehövs, när reservationsanslag, obeiecknade anslag eller affärsverk belastasmed slörre ulgifter än som har beräknats i budgelpropositionen eller särskild anslagsproposition på grundav all personliga ijänster har inrättats för tjänstemän som enligt beslul avIrygghelsnämnden bör undanlas från flyttning från i sambandmed myndighets omlokalisering. Regeringen bör slutligeni enlighel med beslul (prop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103) - eflerprövning i varje särskilt fall - från anslaget kunna anvisa de medel som behövsnär reservationsanslag eller obetecknade anslag belastas med slörre ulgifter änsom har beräknals i budgelproposition eller annan anslagsproposilion förålgärder inom ramen för trygghetsavtal (TrA). Eventuella merkostnader till följd av TrA för affärsdrivande verkeller myndigheter med uppdragsverksamhel bör dock belalas på samma sätt somverkens övriga utgifler. Motsvarande utgifler som faller inom utgiftsramen fördet militära försvarei eller civilförsvaret bör täckas av fjärde huvudtitelnsanslag för reglering av prisstegringar. Under hänvisning lill vadjag har anförl hemställer jag att regeringen föreslår all till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m.m. för /88 anvisa euförslagsanslag av . 1986/87: 100 Bil. Kommun Landsting Medelskattekraft Sjukvårdshuvudman Skatteunderlag per invånare i en kommun resp.etl landsling, uttrycks i procent av medelskallekraften eller skattekronorper invånare (skr./inv. Skatteunderlag per invånare som garanterasgenom skatieuljämningssystemel, ullrycks i procent av medelskatlekraflen. Skalleunderlag som garanteras genomskatteuljämningssyslemet, ullrycks i skattekronor (skr. En faslställd skattekraft för varje kommun ochlandsling som är bas för beräkning av garanterad skattekraft, ullrycks iprocenl av medelskatlekraflen. Används här i betydelsen primärkommun. Används här i betydelsen landstingskommun. Skatteunderlag per invånare i riket (skr./inv. Samtliga landsling och de tre kommuner, ,och , som bedriver hälso- och sjukvård. Se garanterad skattekraft. Den andel av den beskaitningsbara inkomsten sominvånarna betalar i skatl lill kommun resp. landsting. Benämns ävenutdebitering och uttrycks i kronor per skattekrona (kr./skr. Summa beskattningsbara inkomster, ullrycks iskattekronor (skr. Det är skatteutjämningsbidragen ochskalleutjämningsavgiften avser. Tolal garanii Tolal skattekraft Regler som garanterar en viss lägsta skattekraftoavsett utfallet av formell grundgaranti och åldersfaktor. Skillnaden mellan del garanterade och egnaskatteunderlaget, uttrycks i skattekronor (skr. Etl lal som beräknas med hänsyn till befolkningsförändringen , uttrycks i procenlav medelskatlekraflen. Se garanterad skattekraft. Högsta värde av egen eller garanteradskattekraft, uttrycks i procenl av medelskattekraften. Ett tal som beräknas ärligen med hänsyn främsttill åldersfördelningen i varje kommun och landsling, ullrycks i procenl avmedelskatlekraflen. 1986/87: 100 Bil. 8 1986/87. Bilaga 9.2 Prop.1986/87: 100 Bil. Det nuvarande skaiieutjämningssystemelshuvudsyften är att utjämna skillnader i kommunernas resp. landstingensekonomiska förutsättningar. anser alt det skall gällaäven för ett reformerat skatteutjämningssystem. Kommuner och landsling börkunna tillhandahålla likvärdig service trots olika förutsättningar i fråga omt.ex. skattekraft och kostnadsläge. Skatteutjämningsbidragensanknytning till ulvecklingen av dengenomsnittliga skattekraften i riket, medelskattekraften, bör behållas för atlkommuner och landsling med resp. utan skatteutjämningsbidrag skall fä enlikartad inkomstulveckling. Kommiitén föreslår också,att skattekraften utjämnas genom alt den tillfäUiga avgiften på högreegen skattekraft än av medelskallekraften görs permaneni. Kommillén föreslår ingaförändringar i fråga om skatteutjämningssysiemels lekniska uppbyggnad. Förvarje kommun och landsling fastställs även en grundgaranii ullryckl iprocent av medelskallekraften. Den garanterade skallekraflen moisvarargrundgaranfin med lillägg eller avdrag som räknas om ärligen med hänsyn lill åldersstruktur och befolkningsminskning.Kommuner och landsting som har lägre egen skattekraft än den garanterade fårskatteutjämningsbidrag som moisvarar skillnaden. Skaiteutjämningskommitténanser, atl nägon genomgripande förändring av grundgaranlierna inle böreftersträvas. Skillnader i grundgarantier bör även utjämnaförutsättningarna i fråga om fysisk siruktur och merkostnader i detregionalpolitiska slödområdet på grund av sysselsättningslägel.Grundgaranlierna för enskilda kommuner och landsting bör dock kunna juslerasmed hänsyn till ändrade ekonomiskaförutsättningar. Vidare bör det lillfälligastödet till vissa kommuner för att sänka skattesatserna i flertaletfall ersättas med höjda grundgarantier, utan koppling lill krav påskattesatsernas utveckling. Även kommuner som under en följd av år har fåttextra skatteutjämningsbidrag bör enligt kommiitén få höjda grundgaranlier. 1 nuvarandeskalieuljämningssysiem finns del spärregler som sätter den formellagrundgarantin ur spel och helt eller delvis begränsar åldersfaktorns effeklerför 43 kommuner och 5 landsling. Spärteglerna bör avvecklas så alt samtligakommuner och landsling får grundgaranlier som faktiskt lillämpas. Omspärteglerna skall kunna avvecklas mäste grundgaranlierna även justeras i renlkompensatoriskt syfle. Kommiitén förslär vidare,atl utjämningen av nettokostnaderna för de åldersberoende verksamhelerna iprincip blir fullständig. För kommunerna bör även gymnasieskolan och förlandstingen även den öppna värden beaktas i åldersfaktorn. Kostnadsutjämningen föråldersberoende verksamheier enligt förslagel bygger uteslutande pä åldersfördelningen i kommuner resp. landsting. För barnomsorgen beaklas f n. även utbyggnadsgraden. barnomsorgens prioriterade ställning ikommunerna men anseratt slimu- Prop. 1986/87: 100 lansåtgärder måste ulformas inom sektorpolitiken. För kommunerna föreslärkommittén att kostnader som beror på den sociala strukturen, i försia hand förindivid- och familjeomsorg, utjämnas mellan kommunerna. För landstingenföreslår kommittén, att skillnader i social struktur beaklas när ersättningarnafrän till sjukvårdshuvudmännen fastställs. För atl åldersfaktornframdeles skall följa förändringar i omfattning och inriktning av kommunernasoch landstingens verksamhet föreslår kommittén en ny leknik för beräkningen. Kommuner som har haftstörre befolkningsminskningar än fär f. n.bidrag för befolkningsminskning. Kommittén föreslår alt även landstingen skallkunna få bidrag för befolkningsminskning och att bidragsbeloppen ökas. Skatteutjämningsbidragenbör även i fortsättningen beräknas på grundval av den egna skallesalsen. Dockföreslås en övre gräns anpassad till de högsia skattesatser som kommuner resp.landsting kan beräknas lillämpa , dvs. för kommuner, 14:50kr./skr. för landsting och 32: /skr. för kommuner ulanför landsting. Kommillén föreslår ocksåall anslaget för extra skatteutjämningsbidrag ökas. För kommunerna medfördessa förslag sammanlagna att skatteutjämningsbidragen skulle öka i förhållandetill 1985 ärs nivå. Kommiitén anseratt dessa nivåförändringar bör finansieras inom sysiemel genom alt grundgarantiernasänks med en procentenhet. För att skalteutjämningssystemet även framdelesskall vara enhetligt föreslås molsvarande sänkning även för landstingen. Den garanteradeskattekraftens koppling lillmedelskatlekraflen medför aulomaliska utgiftsökningar förskatteutjämningsbidragen som i slort följer inkomstutvecklingen. Kommiiténföreslår att den automatiska ökningen av skatteutjämningsbidragen i huvudsakfinansieras med en avgift pä samtliga kommuners och landstings skalleunderlag.Genom årliga överläggningar mellan regeringen och representanter för kommuneroch landsling kan finansieringen anpassas efler aktuella samhällsekonomiskaförutsättningar. BUaga 9.3 Prop.1986/87: 100 Bil. Sammanställning avremissvar över skatteutjämningskommitténs betänkande Skatteutjämningssy.stemet belänkande avgavs inovember 1985. Vid remisstidens utgång hade ca 225 yttrandeninkommit. Flertalet delar kommilléns uppfattning om degrundläggande principerna för skalteutjämningssystemet, alt del skall utjämnaskillnader i kommunernas och landslingens ekonomiska förutsättningar. Såledesanser t. ex. atl del är rikligt atl koncentrera intressettill skaue-kraften och inte till skattesatsen. Nägra kommuner, bl.a.Älvkarleby. påtalar dock alt förväntningarna på systemet, alt del skall utjämnaskillnaderna i skattetryck, inte har infriats. Likaså är flertaletposiliva lill den lekniska uppbyggnaden av systemet, bl.a. samtligalänsstyrelser och . De flesta betonar anknyiningen lillmedelskallekraften som särskilt viklig och att endast för kommunerna ochlandstingen opåverkbara fakiorer skall få beslämma garantin. Av del lOO-lal som yltrat sig om den föreslagnagenerella sänkningen med en procentenhet avstyrker så gotl som samtliga.Förslagel avstyrks med molivering att det leder liil att inle alla kommunergaranteras en likartad inkomstutveckling, eftersom kommunerna utanför systemet inte får molsvarande sänkning. Några kommuner i de norradelarna av landet, , m.fl., anser dock alt lägsla grundgaranlinbör ligga betydligt lägre för all ge mer resurser till kommuner som harverkligt behov av skatteutjämningsbidrag. har iprincip tagil stödområdesindelningen till utgångspunkt för differentieringenav grundgarantin. Samtliga kommuner inom stödområdet med elt undanlag harsåledes erhållit högre grundgaranti än , medan samtliga kommuner utomstödomrädel med undanlag för 21 har placerals i den lägsta skatlekraflsklassen.Socialslyrelsen anser det angeläget att skatteutjämningsbidrag och driftbidragdiskuleras som ett regionalpolitiskt slöd och som slöd för utveckling av specifikaprioriterade områden. De båda kommunförbunden godlar förslagel i huvudsak. 1 övrigl präglasyttrandena av den geografiska belägenheten hos remiss instanserna. Remissinstanserna i den norra delen anser atl stödområdet är en lämplig utgångspunkt vid fastställandet av skilda grundgaranlier. De framhåller all skatteutjämningsbidragen spelar en stor regionalpolitisk roll och att förslagel i detta avseende ulgör etl steg i räll riktning, men atl del inte är tillräckligt långtgående. Kommuner inom områden där slödålgärder 116 på senare lid varil aktuella, såsom Bergslagen,östra , Prop. 1986/87: 100 m. fl., anser atl det bör beaklas i form av högre grundgaranti. Näslan samtliga somyttrat sig om spärreglerna i nuvarande system tillstyrker att de avvecklas ochall de för flertalel kommuner och landsting inlöses genom en höjning avgrundgaranlin. Några anser det dock inle självklart all spärreglernaautomatiskt och fullständigt skall kompenseras genom en höjd grundgaranii.Kronobergs m. fl. landsting i de södra delarna av landet framhäller atl delfinns kommuner och landsting som har sä stark ställning såväl standardmässiglsom finansiellt all del inte ärmotiverat med en permanent särbehandling av den omfattning som en fullständiginlösen innebär. Inställningen lillförslagel alt omvandla de extra bidragen för att sänka skattesatsen fill höjdagrundgarantier är myckel blandad. De kommuner som fält bidraget och föresläs fädelta beaktat genom höjd grundgaranti är självfallel posiliva. Bland de övrigaställer sig flertalet mycket iveksamma lill förslaget. iVästerbottens län och nägra kommuner tillslyrker inlösen för glesbygdskommunermen däremot inte för expanderande kommuner. IStockholms län anser att den speciella koslnadsslrukluren i storstadsområdenainte har beakiats av kommittén. Denna åsikt hävdas ocksä i yttrandena fränMalmö och kommuner. i Kalmarlän anser atl en högre grundgaranii är moliverad för Väslerviks kommun.Länsstyrelsen i hävdar all det är elt rättvisekrav atl länetssamtliga kommuner och placeras i skal-tekraflsklass som ger 104%garanti med beaklande av regionalpoliliska bedömningar. hänvisar till atl fiera gånger gjortuttalanden alt mol bakgrund av problemens omfattning skall behandlasgeneröst när frågor uppkommer om regionalpoUtiskt slöd. i Ålvsborgslän har den beslämda uppfatlningen alt bör ges en högre grundgaranti.Länsstyrelsen framhåller att är den enda kommun inom stödomrädel somföreslås få lägsta grundgaranti. 1 yttrandet frän länssiyrelsen i länföreslås atl skall få högre grundgaranii. Kommunen menar alt denlillhör den östra regionen i som fått högre grundgaranti och alt dendessulom ingår i Bergslagsområdet och temporärt även i stödområdet. Hallstahammarstillfälliga placering i stödområdet bör beaktas vid inplacering iskai-lekraftsklass enligt länssiyrelsens i mening. Länsstyrelseni Väslerboliens län föreslår att höjs ytterligare minst två klasser.Kommunen hävdar att del efler kommundelningen inle bör ha samma garanii sommoderkommunen , ulan att förhållandena i kommunen är mera jämförbara medLyckseles. föreslår attbarnomsorgsfakiorn renodlas i skatteutjämningssystemet, dvs. att den beräknas enbart med utgångspunki i antalet barn i berörda åldrar. Den slimulans lill utbyggnad.av verksamhe ten som finns inbyggd i skalteutjämningssystemet bör i sin helhet 117 utformas inom sekiorpoliiiken enligt kommitténsmening. I en reservation Prop. 1986/87: 100 lill kommittéförslaget föreslåsatt man skall väga samman andel barn. 9 andel förvärvsarbelandekvinnor med barn och andel barn med ensamstående föräldrar vid beaklande avbarnomsorgsfaktorn. Om inte en sådan förändring kan accepteras förordas attnuvarande beräkningssystem behålls. Remissvaren är splittradeefter dessa två linjer. De flesta som yttrat sig anser att en behovsfaktorbehövs i systemet utöver andelen barn. medan ocksä mänga ansluter sig tillkommitténs förslag. anser alt förslagel innebär enklar försämring för de kommuner som har en väl utbyggd barnomsorg. och ett flertal kommuners åsikt bör säväl faklisk ulbyggnad somåldersstruktur beaklas. Det helt övervägandeanlalel remissinslanser ställer sig positivi till att den sociala strukturenbeaktas i skalteutjämningssystemet. Förslaget lillslyrks bl. a. av de bådakommunförbunden. Etl 20-tal kommuner avstyrker förslaget. Den huvudsakligaanledningen till de negativa svarenär att man är mycket skeptisk till utformningen av faktorn individ- ochfamiljeomsorg. Framförallt är tveksamheten stor beiräffande den i faktorningående komponenten "andel boende i flerfamiljshus". Skatteutjämningskommitténföreslär att skillnader i sjukvårdshuvudmännens kostnader pä grund av densociala strukturen bör beaktas i de fortsatta förhandlingarna omsjukvårdsersältningen och inte inomskatteutjämningssystemet. Förslagel tillstyrks av landstingsförbundet som framhällerall om en social faklor byggs in i skalleutjämningssyslemel skulle de fiesialandsting fä fulll avdrag, medan de huvudmän för vilka tillskolt beräknas inteskulle kunna tillgodogöra sig detta på grund av all nägra sjukvårdshuvudmänligger ulanför systemet. Samtliga remissinstansersom yltrat sig i denna del tillslyrker att kostnaderna för gymnasieskolanbeaktas i skalleutjämningssyslemel. Även på landstingssidan föreslår kommitténall hänsynstagandet till åldersstrukturenskall kompletteras genom all kostnaderna för öppen vård beaktas. De landsling,som ytlral sig i denna fräga, tillslyrker förslaget med etl undanlag.Stockholms läns landsting anser att skillnader i kosinader för den öppna vårdeni stället bör utjämnas via sjukförsäkringssystemet. Flerlalel av de som haflsynpunkter på beräkningsmetoderna lillslyrker kommilléns förslag. Samtligainstämmer i förslagel om avrundning av de sammanlagda effeklerna avåldersstrukturen till tiondels procenl av medelskallekraften. Statistiskacentralbyrån (SCB) påtalar att beräkningsmetoderna i vissa fall ärotillräckligt utredda eller dokumenterade. SCB anmärker att beräkningsmodellenför individ- och familjeomsorg och för läkarbesök i öppen vård har hämtais frånrapporter från enslaka kommuner och landsling. Det kan enligt SCB:s meningifrågasättas om de kan anses normgivande för hela landet. ochflera landsting menar alt en ytterligare uppdelning av de äldreåldersgrupperna borde göras, och 80-w. för all bättre väga in deäldstas större sjukhusbehov. Indelningen skulle dä också bli densamma förlandstingen som för kommunerna. 1986/87: 100 Samtliga som yttrat sig i denna del lillslyrker den förbättring av bidraget ' vid stor befolkningsminskning som förslaget innehåller.Flertalet anser dock att de gränsvärden som föreslagits för att bidrag skallulgä är för högt satta. Landsiing.sjörhundei anser det positivt att ävenlandstingen nu föreslås få bidrag vid snabb befolkningsminskning. Förbundetframhåller dock att det inte kan anses rimligt med samma regler för landstingsom för kommuner. En slor del av befolkningen flyttar inom länet, vilket medföratt verksamheten behöver byggas ut i expansiva delar, som del ärsvårl alt och i samma utsträckning som ulflytining sker dra nerverksamheten i utflyltningsomräden. Landstingen bör därför få tillägg ombefolkningsminskningen överstiger ' under den senaste 10-årsperio-dcn. Med några få undanlag avvisar remissinstansernaen permaneni skalteut-jämningsavgift. Flertalet anser atl den automatiskakostnadsökningen för skatteutjämningsbidragen, som beror pä anknytningen till medelskallekraften, skall bäras avstaten eftersom statens skatteintäkter växer i lakl med inkomstutvecklingen ilandel. acceplerar en avgift i nuvarandestalsfinansiella läge, förutsaii atl den inlepermanenlas. I ett läge med samhällsekonomisk balans skallskatteutjämningsbidragen enligt förbundets mening finansieras via den slalligabeskattningen. i och ett antal kommuner acceplerarockså en temporär avgift. anser att årliga beslut måslefattas om fördelningen av finansieringsbördan mellan siaten ä ena sidan ochkommuner och landsling ä den andra mol bakgrund av aktuella stalsfinansiellaoch kommunalekonomiska bedömningar. Av del 20-lal som haryttrat sig om den progressiva skatteutjämningsavgiften tillstyrker de flesta.Cirka hälflen anser alt progressivileten bör sättas in på elt tidigare stadiumän vad kommittén föreslår. Etl mycket stort anlalremissinstanser anser atl de föreslagna justeringarna av grundgarantierna ochde automatiska kostnadsökningarna i systemet skall finansieras genomneddragning av de specialdestinerade slalsbidragen. En successiv minskning avde speciella driflbidragen och överföring av de härigenom frigjorda medlen till skalteutjämningssystemet förordas.Statskontoret anser det olyckligt att de specialdestinerade statsbidragensandel ökar i relation lill skatteutjämningsbidragen. Socialsryrelsen anser deldäremot viktigt att bibehålla den uppdelning mellan skatteutjämningsbidrag ochdriftbidrag som gäller. Den ger enligt styrelsens mening möjlighet attrenodla driftbidragens karaktär som stöd och stimulans till utveckling avspecifika verksamheter. Ocksä landstingsjörbundet släller sig bakomkommitténs förslag. avgift innebär enligt förbundels åsikter mindrenackdelar än atl reducera andra statliga Iransfereringar. Göleborgs kommunanser att de selektiva slalsbidragen forlfarande har en viktig roll som styrmedel och påpekar att 119 en schablonisering av demskulle medföra en kraftig omfördelning. 1986/87: 100