prop · GA03151 · 1986-12-31 00:00:00 — Skyddet för det tryckta ordet enligttryckfrihetsförordningen (TF) bygger på sex grundläggande principer, nämligencensurförbud, etableringsfrihet, särskilda regler om ansvarighet förIryckfrihetsbrott, skydd för dem som anskaffar eller tillhandahållerupplysningar för offentliggörande i tryckt skrift, uttömmande angivande av degärningar som kan beivras som Iryckfrihetsbrott och särskild rättegångsordningför beivrande av tryckfrihets-brott. lägger nu fram förslag som gårut pä att i grundlag förstärka och befästa skyddet för yttrandefriheten. Rätlenatt framföra yttranden med hjälp av medier där yttrandefriheten harsaknat ett detaljerat grundlagsskydd föreslås bli säkerställd genom ettregelverk efter TF:s mönster. Det utformas som en särskild, friståendeytlrandefrihelsgrundlag som skall gälla vid sidan av TF och i alll väsentligtsjälv ange vad som gäller utan att hänvisa till TF. Det trycka ordet behållersin ställning enligt TF med förstärkningar i några betydelsefulla avseenden. Etl allmänt förbud mot censur och en bestämmelse om attdel allmänna skall iaktta neutralitet gentemot olika åsiktsriktningar när stödges lill offentliga framställningar föreslås bli införda i regeringsformen(RF). I RF införs också bestämmelser till skydd för rätten att inneha föremålsom bär eller förmedlar yttranden och regler lill skydd för demonstrationer ochallmänna sammankomster. Den föreslagna yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) avseryttranden som görs offentliga i vissa av grundlagen angivna uttrycksformer,nämligen program i eter- eller irådsändningar, ljudupptagningar, upptagningarav rörliga bilder saml sådana sceniska framställningar och utställningar somhar en utgivare. YGL bygger på de bärande principerna i TF. Förbudet mot censur av tryckta skrifter motsvaras i YGL avett förbud för myndigheter och andra allmänna organ mot att förhandsgranskayttranden som är avsedda att framföras genom offentliga framställningar och motatt på grund av det kända eller väntade innehållet i en framställning förbjudaeller hindra dess offentliggörande.Grundlagen medger dock all vanlig lagföreskriver all upptagningar av rörliga bilder inle får återges offentligt utanatt ha granskals i förväg. Den medger också atl vanlig lag förbjuder atl sådanaupptagningar, ulan alt tillstånd har lämnats i förväg, sprids till dem som intehar fyllt eller offentligt återges för dem. Medgivandena öppnar för en förhandsgranskning av filmeroch video gram (se nedan). Rätten att framställa, importera och spridaljudupptagningar och upptagningar av rörliga bilder grundlagsfästs. Delsammasker i fråga om trådsändare, mottagare för eter- eller irådsändning ochapparatur för inspelning eller återgivning av ljudupptagningar ellerupptagningar av rörliga bilder. Likaså föresläs att verksamhet för offentligtframförande av yttranden i olika former skall förses med grundlagsskydd. Detgäller sceniska framställningar, sändningar av ljud, bilder eller text tillallmänheten genom tråd, offentlig visning av filmer eller andra upptagningar avrörliga bilder, offenligt uppspelande av ljudupptagningar saml utställningar.Beträffande rätten atl etablera verksamhet för sändning av radio- ellerTV-program i etern föreslås dock inte nägon ändring av vad som gäller . Rätten att bedriva verksamhet för trädsändning lillallmänheten av ljud, bilder eller text skrivs in i grundlagen. Del innebär atlen principiell sändningsfrihet slås fast. Sändningsfrihelen hindrar inte atlordningsregler rörande fördelningen av sändningslid m.m. meddelas genom vanliglag. Någon grundlagsfäst rätt att anlägga ledningsnät för överföring av yttrandentill allmänheten föreslås inle av oss. Sändningsfriheten kan begränsas i vissa syften. De syftenaanges i grundlagen. Sändningsfriheten får begränsas genom vanlig lag om del skerför att främja allmänhetens tillgång lill sändningar av dagshändelser eller föratt möjliggöra ingripanden mot fortsatt sändning av etl utbud som är ensidigtinriktat på väldsframställningar eller pornografiska skildringar. Den första medgivna begränsningen av sändningsfrihetensyftar till atl säkra () möjligheter atl fullgöra sinfunktion som public-service-företag, dels genom att tillåta regler somförhindrar att SR genom avtal mellan andra parter utestängs frän att sändavissa evenemang av dagshändelsekaraklär, dels genom atl tillåta regler somgaranterar att SR:s rikstäckande programutbud förmedlas också via tråd. Det andra medgivandet möjliggör regler som tillåter attden som begagnat sändningsfriheten till att distribuera ett ensidigt utbud avvåldsskildringar och pornografi fråntas sin rätt att sända. Meningen är atldet skall ske efter prövning i former som ligger nära denyllrandefrihelsrältsliga processen. Enligt TF är utgivaren för en periodisk skrift ensam ansvarigför tryckfri helsbrolt. På samma sätt skall enligt förslaget obligatoriskt ensamansvar för en särskilt utsedd utgivare som regel gälla när yttranden offentliggörs i de former som omfattas av YGL. Men i fräga om utställningar och scenis ka framställningar föreslås en valfrihet. Där skall ensamansvar gälla bara om den som bedriver verksamheten frivilligt har utsett en särskild person att vara utgivare. Väljer man att inte utse utgivare lill en sådan framställ ning faller den utanför YGL:s skydd. Yttranden i framställningen kan då vara straffbara enligt vanlig lag utan något särskilt inedgivande i grundlag. Meddelarfrihet och anonymitetsskydd Prop. Ensamansvaret möjliggör enligt TF:s konstruktion skyddetför nyhetskällorna, dvs. reglerna om ansvarsfrihet för meddelare och rätt förupphovsmän och andra medverkande lill en framställning i tryckt skrift atlförbli anonyma. Meddelarfriheten innebär enligt TF att uppgifter som ärsekreiessbelagda ändå i betydande omfattning får lämnas lill nyhetsförmedlandeförelag för publicering i tryckt skrift. Samma princip gäller enligtvanlig lag om uppgifter lämnas för publicering i radio eller TV. Vissa undantag frän meddelarfriheten finns. Enligt TFskall elt meddelande, som innefattar något av vissa angivna brott mot riketssäkerhet, bestraffas enligt vanlig lag. Detsamma gäller brott mot förbudet attlämna ul hemliga handlingar och brott mot vissa tystnadsplikter, som numeraanges i 16 kap. sekretesslagen (1980:100). Rätten till anonymitet innebär enligt TF i huvudsak attförfattare och uppgifislämnare inte är skyldiga att framträda med sitt namn itryckt skrift, alt fråga om vem som är författare eller uppgifislämnare till enframställning i en periodisk skrift inte får väckas i mål om tryckfrihetsbrotl,alt de som i sin yrkesutövning vid företag för nyhetsförmedling eller framställningav tryckta skrifter får vetskap om vem som har författat en framställningeller lämnat ett meddelande är skyldiga att inte röja denne och alt myndigheteroch andra allmänna organ är förbjudna atl forska efter författare ochmeddelare. Principerna om meddelarfrihel och anonymitetsskyddföreslås nu bli grundlagsfästa också för de yttrandeformer som omfattas av YGL. Meddelarfriheten får sin ställning befäst. Grundlagenställer upp hinder mot att den inskränks genom vanlig lag. För att entystnadsplikt skall få upphäva meddelarfriheten beträffande något visst slag avuppgifter skall krävas att detta är uttryckligen medgivet enligt grundlag. Detområde där sådana s.k. kvalificerade tystnadsplikter skall fä förekommaföresläs bli avgränsat genom detaljerade regler i TF och YGL. Avgränsningenöverensstämmer inom den offentliga rätten till stora delar med deträttstillstånd som råder. Men några ändringar föreslås. I fråga om brott mot rikels säkerhet föresläs att dennuvarande möjligheten att väcka åtal mot andra än offentliga funktionärer förmeddelande eller anskaffande av försvarshemligheler avskaffas. I fråga ompersonkretsen återförs alltså rättsläget lill vad som gällde före brottsbalkensikraftträdande . På skatteområdet ges i förslaget meddelarfriheten störreutrymme än f. n. Den nuvarande oinskränkta sekretessen vid förvaltningsmyndigheternainom beskattningsväsendet får lämna plats för en regel som medger frihet attlämna meddelande för publicering om del står klart all röjandet kan ske utanatt någon part utsätts för men. Vid förvaltningsdomstolarna skallmeddelarfriheten gälla om det inte kan antas att etl röjande av en uppgiftinnebär fara för att någon part utsätts för men. Iförvaltningsärenden om omhändertagande eller vård utan samtycke föresläs meddelarfriheten fä råda om det inte finns anledning att anta att fara för atl någon enskild utsätts för men skall uppkomma om en uppgift 1' I mål och ärenden hos domstolar och vissa domstolsliknande Prop.1986/87:151 nämnder skall meddelarfriheten tillåtas slå igenom beträffandeuppgifter om enskildas personliga förhållanden ulan något särskilt förbehållför fall där skada kan befaras. Utöver detla medger grundlagsförslaget vissaförskjutningar av meddelarfrihetens omfattning. Meddelarfriheten sträcks ul till förhållanden mellanenskilda. Den föreslås gälla när en tystnadsplikt åvilar någon i en enskildbefattning eller på grund av något annal åtagande. Del innebär att den somlämnar uppgifter för publicering frän exempelvis ett företag eller enorganisation går fri från påföljder även om han på grund av avtal var bunden avtystnadsplikt. Härigenom öppnas en möjlighet till ökad insyn i och meragenomlysande debatt om verksamheten hos viktiga förelag och organisationer. För vissa fall föresläs undantag frän meddelarfriheten pådel enskilda området. De fallen anges i grundlag. Elt viktigt undantag avseryrkeshemligheter av teknisk eller kommersiell natur. Den principiellt nya meddelarfriheten utanför denoffentliga rätten följs upp när del gäller anonymitetsskyddet. Del sker genomett förbud för personer i ledande ställning inom förelag och organisationer motalt efterforska den som har lämnat uppgifter i skydd av meddelarfriheten. TF anger uttömmande vilka gärningar som får beivras somtryckfrihelsbrolt. Också den principen kommer till uttryck i förslaget lillyltrandefrihetsgrundlag. Principen förankras fastare i grundlag än vad som f. n.gäller. Det sker genom att även de tryckfrihelsbrolt som kan bestraffas somotillåtet offentliggörande enligt etl stadgande i TF (7 kap. 5 §), som i frågaom brottsrekvisiten hänvisar till vanlig lag, beskrivs fullständigt igrundlags-text. Beskrivningarna las in i TF och i YGL. Genom atl de brott som får bestraffas enligt vanlig lagbeskrivs fullständigt i grundlag uppnås en konsekvent genomförd s. k. dubbeltäckning. Den innebär att det straffbara området väl kan inskränkas genomlagstiftningsbeslut i vanlig ordning men inle utvidgas ulan attgrundlagsändring genomförs. I frågan vilka gärningar som skall kunna bestraffas somyttrandefrihets-brotl har vi enligt våra direkfiv haft alt väsentligen utgå frångällande rättsläge. På två punkter har vi dock fått anledning all närmarebehandla omfattningen av det straffbara området. Den första gäller beskrivningen av brottet hets motfolkgrupp. Vi föreslår där en ändring av lagtexten. Den är avsedd att åstadkommaen precisering av det straffbara området. Den nya broltsbeskrivningen förenasmed en föreskrift om prövning av försvarligheten i yttranden som uttryckermissaktning för en folkgrupp eller nägon annan liknande grupp av personer. Den andra punkten gäller pornografi ochväldsframställningar. Vi före slår att det nuvarande s.k. extremväldsförbudet i lagen (1981:485) om 192 förbudmot spridning av filmer och videogram med våldsinslag skärps i Prop.1986/87:151 vissa avseenden. Så sänks l.ex. tröskeln för ingripanden motskildringar av sexuellt våld. Överträdelser av förbudet skall bestraffas somyttrandefrihelsbrolt. Brottet skall benämnas olaga våldsskildring. Utöver vadsom ligger i detta föreslås inte någon skärpning av kriminaliseringen av pornografi. TFinnehåller i 1 kap. 4 § - den s. k. instruktionen - ett särskilt påbud om denanda i vilken förordningen skall tillämpas. Därav framgår bl. a. alttryckfrihetens roll som grundval för ett fritt samhällsskick alltid bör hållasi åtanke. I betänkandet föreslås att det förhållningssättet skall iakttas ivanliga brottmål lika väl som i tryckfrihetsmål och mål enligt YGL. De allmännadomstolarna får därmed elt uttryckligt stöd för alt la hänsyn tillyttrandefrihetens och informationsfrihetens intressen, när de prövar frågor omansvar för brott där del framgår av omständigheterna atl gärningsmannen harhandlat i syfte att främja sådana värden. Rättegångsordningenför tryckfrihetsmål, med tillgång till jury, lämnas i värt förslag i huvudsakoförändrad. Vi föreslår endast den ändringen att jurymännen skall väljasproportionellt. Samma rättegångsordning föreslås för mål enligt YGL.Beträffande mål om sanktioner mot åsidosättanden av tystnadsplikter utanför denoffentliga rätlen föresläs dock att de särskilda yltrandefrihelsrällsligarättegångsreglerna skall gälla endast i fråga om juryns medverkan. I övrigtskall sådana mål behandlas enligt vanliga rättegångsregler. EnligtTF åligger del justiliekanslern atl vaka över atl gränserna för tryckfriheteninte överskrids. Den tillsynsplikten, som synes sakna etl självständigtinnehåll, tas bort i förslaget. JK behåller uppgiften att ensam vara åklagare itryckfrihetsmål och får motsvarande uppgift i mål enligt YGL. Möjligheternaenligt TF att genom vanlig lag överlämna åt andra åklagare atl besluta omanvändning av tvångsmedel slopas. Förhållandelmellan reklam och yttrandefrihet regleras. Reklam kan innehålla både ettopinionsbildande och ett avsällningsfrämjande moment. All reklam skall därförfalla under grundlagens skydd. Men grundlagen skall inle hindra att det genomvanlig lag meddelas föreskrifter för näringsidkare om innehållet i ochutformningen av yttranden i näringsverksamhet. Medyttranden i näringsverksamhet menas varje yttrande av en näringsidkare vilketsyftar till alt främja avsättningen eller anskaffandet av varor, tjänster ochandra nyttigheter som tillhandahålls eller efterfrågas i verksamheten.Föreskrifter om sådana yttranden får meddelas i syfte atl skydda konsumenterseller näringsidkares ekonomiska intressen, alt skydda mot allvarlig fara förpersonlig säkerhet eller kroppslig hälsa eller atl skydda enskilda individersnamn eller bild. Föralt tillgodose dessa syften får vidare genom vanlig lag föreskrivas alt 193 13 1986/87. näringsidkareskall vara skyldiga att rätta felaktiga eller vilseledande upp- Prop.1986/87:151 gifter som har lämnats i deras näringsverksamhet. I syfte altskydda mot allvarlig fara för personlig säkerhet eller kroppslig hälsa fårockså i vanlig lag förbjudas viss reklam. Enligt det syslem som föresläs kan etl yttrande komma attprövas både enligt brottsbeslämmelserna i grundlagarna och enligt de regler ivanlig lag om yttranden i näringsverksamhet som får förekomma enligtgrundlagarna. För tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott svarar utgivareneller den som i hans ställe bär ensamansvaret. Sanktioner enligt de lagar somkan gälla om yttranden i näringsverksamhet, dvs. närmast den marknadsrältsligalagstiftningen, får riktas mot den som är ansvarig enligt vad som följer avdessa lagar. YGL innehåller en regel som medger alt de nu gällanderestriktionerna för reklam i program i eter- eller trådsändningar kanupprätthållas med stöd av vanlig lag. Enligt får en åklagare väcka åtal förärekränkningsbrott bara om del av särskilda skäl finns påkallat ur allmänsynpunkt. För atl skyddet för den enskildes integritet skall stärkas, börenligt vår mening det allmänna åläggas en vidare åtalsplikt. Det skall räckamed atl åtal är påkallat från allmän synpunkt. Förhandsgranskning av filmer och videogram Den nuvarande filmcensuren vid offenlig visning för vuxnaomvandlas. Förhandsgranskningen blir kvar men förenas inte med någon möjlighetför biografbyrån att förbjuda visning. Biografbyråns uppgift blir att avge ettutlåtande i frågan om en framställning innefattar olaga våldsskildring. Ombyrån finner att sä är fallet, kan filmen eller videogrammet ändå visas. Fråganom ett brott har begåtts genom visningen får prövas i efterhand av domstol iytlrandefrihelsrällslig ordning om justiliekanslern finner skäl att väcka åtal. Syftet med förhandsgranskningen är att förbudet mot olagavåldsskildring skall bli verkningsfullt. I samma syfte åläggs biografbyrån attövervaka marknaden av filmer och videogram som är avsedda för tillhandahållandepå annat sätt än genom offentlig visning. Beträffande den underåriga publiken har vi inte funnitnågon anledning att frångå den i direktiven gjorda bedömningen att denförhandsgranskning som gäller offentlig visning för barn bör behållas. Denförhandsgranskningen skall som vara förenad med möjlighet alt utfärdaförbud mot visning. Den skall vidare utsträckas lill alt gälla också uthyrning ochförsäljning. Vårt förslag innebär att YGL skall medge alt det i vanliglag föreskrivs förbud att utan i förväg lämnat tillstånd sprida upptagningar av rörliga bilder till dem som inte har fyllt eller offentligen återge sädana upptagningar för dem. Den regeln gäller både filmer och videogram. skydd mot skadlig påverkan som förhandsgranskningen skallge sträcks ul Prop. 1986/87:151 till att omfatta också dem som är äldre men ännu inle har fyllt . Ledamoten har reserverat sig i följandeavseenden: Han anser att utredningen hade bort föreslå ett system för etersändradio och TV som bringat radio och TV så nära de elableringsprinciper somföreslås gälla för andra medier som möjligt. Han vänder sig mot vad kommitténföreslär om möjlighet atl genom vanlig lag förbjuda reklam i radio och TV. Hananser inle att utredningens förslag om meddelarfrihet utanför den offentligarätten bör genomföras. Han föreslår slutligen en annan lydelse av bestämmelsenom olaga våldsskildring. Ledamöterna har reserverat sig mot förslaget att införa en ny åldersgräns pä 18 ärvid förhandsgranskning av film. Ett särskilt yttrande i frågan om det tryckta ordet och yttrandeni andra former borde skyddas genom en enda ytlrandefrihelsgrundlag har avgivilsav ledamöterna samt ,en av kommitténs sakkunniga, och , en av dess experter. De anser atldet skulle vara att föredraga att skyddet för yttrandefriheten sammanfördes ien sammanhållen ytlrandefrihelsgrundlag. Ledamoten har avgivit ett särskilt yttrandeangående frågan om en yttersta gräns för pornografiska framställningar. har avgivit etl särskilt yttrande omfilmcensuren. har avgivit ett särskilt yttrande omfilmcensuren. Han anser all någon förhandsgranskning av filmer för vuxna inlebör få förekomma. Bilaga 2 Prop. 1 Förslag till Yttrandefrihetsgrundlag 1 § Dennagrundlags syfte är alt säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidigupplysning och etl fritt konstnärligt skapande. 2 § Varje svenskmedborgare har gentemot det allmänna rätt att i enlighet med denna grundlagoffentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor, offentliggöra allmännahandlingar och i övrigt offentligen lämna uppgifter i vilket ämne som helst. I dessa rälligheter får inga andra begränsningar göras ände som följer av denna grundlag. I de hänseenden som inle berörs i denna grundlag gällerregeringsformen. Beträffande tryckfriheten gäller dock vad som är föreskriveti tryckfrihetsförordningen. 3 § Varje svenskmedborgare eller svensk juridisk person har gentemot del allmänna rätt att ulanandra begränsningar än dem som följer av denna grundlag framställa, till riketinföra och bland allmänheten sprida ljudupptagningar och upptagningar avröriiga bilder. Samma rätt gäller i fråga om Irådsändare, mottagare för eter-eller Irådsändning samt apparatur för inspelning eller återgivning avljudupptagningar eller upptagningar av rörliga bilder. 4 § Varje svenskmedborgare eller svensk juridisk person har gentemot det allmänna rätt att,utan andra begränsningar än dem som följer av denna grundlag, bedrivaverksamhet för 1. offentligtframförande av dramatik, musik, balett eller andra liknande framställningar(scenisk framställning), 2. sändning lillallmänheten av ljud, bilder eller text genom träd, 3. offentligvisning av filmer eller andra upptagningar av rörliga bilder, 4. offentliguppspelning av ljudupptagningar, 5. offentligtutställande av bilder eller andra föremål (utställning). I vanlig lag får meddelas föreskrifter om begränsning avden i första stycket 2 angivna rätten, om föreskrifternas ändamål är 1. atl främja allmänhetens tillgång till sändningar avdagshändelser, eller 2. alt möjliggöra ingripanden mot fortsatt sändning avett utbud som är ensidigt inriktat pä våldsframslällningar eller pornografiska skildringar. 5 § Varje svensk medborgare har räll atl lill författareoch andra upp hovsmän samt till utgivare, redaktioner och nyhetsbyråer lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande genom eter- eller trädsändning ar, ljudupptagningar eller upptagningar av röriiga bilder. Han har också rätt att anskaffa uppgifter i vilket ämne som helst för sådant uppgiftsläm- nande eller offentliggörande. Dessa rättigheter gäller både gentemot det allmänna och i förhållandel mellan enskilda. I rättigheterna får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. Bestämmelsernai första stycket om rätt att lämna och anskaffa uppgifter Prop. 1986/87:151gäller också när avsikten är alt uppgifterna skall offentliggöras genom sådanasceniska framställningar eller utställningar som avses i 2 kap. 1 § förstastycket. 6 § Myndigheter och andra allmänna organ får inleförhandsgranska yttranden som är avsedda att framföras,genom offentliga framställningar. Myndigheter och andra allmänna organ får inle heller, ulan stöd i denna grundlag, på grund av det kända eller väntade innehållet i en framställning förbjuda eller hindra dess offentliggörande. Som villkor för offentlig återgivning av upptagningar avrörliga bilder får dock i vanlig tag föreskrivas att upptagningarna hargranskats i förväg. 1 vanlig lag får också föreskrivas förbud att utan i förväglämnat tillstånd sprida upptagningar av rörliga bilder till dem som inle harfyllt arton är eller offentligen återge sådana upptagningar för dem. 7 § Myndigheteroch andra allmänna organ får inte utan stöd i denna grundlag ingripa mot nägonpä grund av atl han har yttrat sig i en offentlig framställning eller medverkattill ett sådant yttrande. 8 § Den som skalldöma över missbruk av yttrandefriheten eller på annat sätt vaka över att dennagrundlag efterlevs bör betänka atl yttrandefriheten är en grundval för eltfritt samhällsskick. Han bör alltid uppmärksamma syftet mera änframställningssättet. Om han är tveksam, bör han hellre fria än fälla. Den som i övrigt skall döma i brottmål skall iaktta sammaförhållningssätt, om det av omständigheterna framgår att syftet har varit alltillgodose yttrande- eller informationsfriheten. 1 § Denna grundlags bestämmelser om offentligaframställningar skall tillämpas pä följande slag av framställningar underförutsättning all de har gjorts offentliga: 1. program i eter- eller irådsändningar, 2. ljudupptagningar, 3. upptagningar avröriiga bilder, 4. sceniskaframställningar, som har en utgivare, under förutsättning alt en uppgift om vemutgivaren är har hållits tillgänglig pä föreskrivet sätt, 5. utställningar,som har en utgivare, under förutsättning alt en uppgift om vem utgivaren är harhållils tillgänglig på föreskrivet sätt. Beträffande sådana bild- och ljudupptagningar samt programi eter- och trådsändningar, genom vilka innehållet i en periodisk skrift helleller delvis sprids lill allmänheten, gäller vad som är föreskrivet i 1 kap. 7§ andra stycket tryckfrihetsförordningen. 1. program i eler- eller trädsändningar, när sändningtill allmänheten har ägt rum, 2. ljudupptagningaroch upptagningar av rörliga bilder, när de har blivit utlämnade för försäljningeller annan spridning till allmänheten eller blivit återgivna för allmänheten, 3. sceniskaframställningar och utställningar, när allmänheten har kunnat ta del av dem. 2 § Idenna grundlag menas med program i eter- eller irådsändning Prop.1986/87:151 innehållet i varje sådan sändning av ljud, bild eller text om sändningen är