prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Om någon mot förmodan skullejaga vill med hetshundar, t.ex. rysk vinthund eller greyhound, vilkel veterligtej ägl rum i , faller det ju under denna paragraf. 10.5.13------------------------------------------------------------- : 19 §. hänvisning till det synsäll som fåll insteg idjurskyddslagen föreslås att lydelsen i den aktuella paragrafen ändras till:"Jakt skall bedrivas så atl viltet inte utsattes för onödigt fysiskl ochpsykiskt lidande". 10.5.14---------------------------------- : Till §26 bör göras ell lillägg som erinrar om underrättelseskyldigheten vid eftersök avskadat vilt. 10.5.15 och : Föreningarna har inget att erinra mol den föreslagna lagtexten avseende förbud all locka vill från annans område och fillslyrker också bifall till förslaget att i en ny jaktlag slopa nuvarande beslämmelser om bulvaner och fällor. Nuvarande beslämmelser i 19§ försia stycket JL om förbudatl skrämma eller mola vilt från annans jaktområde saknar motsvarighet i den nuföreslagna jaktlagen. Sannolikt har beredningen ansett det tillfyllest medskrivningen i den föreslagna 5§, där det föreskrivs, atl viltet inte fårförföljas eller annars ofredas annal än i samband med jakt. Enliglföreningarnas mening är dock en bestämmelse molsvarande den som finns i 19§JL moliverad och den bör då återfinnas i 25§. Föreningarna lillslyrker bifall lill förslagel rörandeanvändning av hund vid jakt. Föreningarna vill dock framhålla alt deanvisningar som skall lämnas inte ulformas så, atl träning av unghundaromöjliggöres och vill vidare föreslå, atl bestämmelserna utformas så, atlhundlräning blir tillålen från den 15augusti. 10.6 Övriga bestämmelser, däribland bestämmelser om ansvarm.m., 10.6.1 Riksåklagaren: ansvarsbestämmelsernahar beredning en valt atl samla alla straffbestämmelserna i jaktlagen och frångått den nu gällande klassificeringen av brotten som olovlig respeklive olaga jakl. I slället har beredningen infört begreppel jaktbroll, som även kommit att omfatta förfaranden, som enligl nuvarande lagsliftning bedöms som jakt förseelser. För egen dd anserjag att de nuvarande brottsbenämningarna, som är analoga med vad som gäller inom fiskelagstiftningen, har vunnit sådan hävd, atl de lämpligen bör behållas. Däremoi anserjag all del är 210 lämpligt att införa jakthäleri som en ny broltsbenämning.1 yttrande över Prop. 1986/87:58 beredningens betänkande Ändringar i jaktlagoch jaktstadga (Ds Jo 1979:12) harjag förordat alt slraffmaximum för grovolovlig och grov olaga jakt bör höjas till för alt förhindra hänsynslösaformer av jakt av klövvili till betydande värden och med otillåtna medel. Såhar nu föreslagils av beredningen. Beredningens förslag atl vid bötesbrottendasl ha dagsböter som påföljd kan jag ej biträda. Vissa överträdelser avjaktlagstiftningen har så ringa siraffvärde att penningböter är denlämpligaste påföljden. Den avvägning som på detta område sketl inom nu gällandejaktlagstiftning synes i stort selt vara lämplig. ----- Vad gäller olovlig jakt har straffbestämmelsenvidgats till att även avse överträdelser som sker av grov oaktsamhet. I yttrandeöver det tidigare av beredningen avgivna betänkandet (Ds Jo 1979:12) harjagbeiräffande denna uividgning av slraffansvaret anfört följande: ----- Enligt min mening bör avgränsningen av detstraffbara området göras mindre snäv än vad beredningen föreslagit.Jägareförbundets synpunkter rörande innebörden av begreppel grov oaktsamhetbör därför beaktas i större utsträckning vid det fortsattalagstiftningsarbetet. Delta innebär inle alt jag anser, all den vidgadekriminaliseringen skall avse även skäligen bagatellartade och ursäktligaöverträdelser. Liksom beredningen anser jag, att lagtexten ej skall ange vilkaomständigheter, som bör föranleda att oaktsamheten bedöms som grov. Dessabedömanden bör överlämnas till praxis. Såsom en särskild kvalifikalionsgrund för att anse eltjaktbrott grovt har i 35 § andra slyckel Qärde punkten angivits, attjaktledarens anvisningar inte följts. Jag anser inte alt ett åsidosättande avdennes anvisningar är etl lillräckligl skäl atl bedöma brottet som grovt. 1 beredningens förslag lill jaktlag ålerfinns inte den i22§ jaktlagen intagna bestämmelsen om räll för jakträttsinnehavare att kopplalösdrivande hund. Dessa bestämmelser som är av slor belydelse för jakträttsinnehavarenbör ha sin plats i jaktlagstiftningen och inte som föreslagils i lagen(1943:459) om lillsyn över hundar. 10.6.2 : Enligt kungörelsen (1955:275)angående skyldighet för befattningshavare vid lullverkets kusl- ochgränsbevakning att utöva jakt- och fisketillsyn mm åligger det nämndabefattningshavare alt utöva lillsyn över efterlevnaden av lagen (1938:274) omrätl till jakt och av jaklsiadgan (1938:279) samt övriga av regeringen ellerunderordnad myndighet meddelade bestämmelser om jakl. Att kustbevakning skall medverka ijaktövervakning framgår av lagen (1982:395) och förordningen (1983:124) om tullverkels medver kan vid polisiär övervakning. För att kunna göra effektiva insatser i sam band med övervakningen har kuslbevakningspersonalen givits vissa befo genheter bla alt företa husrannsakan för alt verkställa beslag. Några generella beslagsregler har däremot inte tagils in i lagsfifningen om lullver kets medverkan vid polisiär övervakning, uppenbarligen därför att erfor derliga befogenheter i detta avseende ansetts föreligga genom de olika speciallagstiftningarna såsom lagen om rätl lill jakl och lagen om rält lill fiske. Det är etl minimikrav atl de statliga tjänstemän som i lagålagts alt medverka vid jaktövervakning erhåller samma befogenheter som den en skilde jakträttsinnehavaren all verksiälla beslag. Denna rätt bör komma till ullryck i lagen, inte i några verkställighetsföreskrifter av lägre dignitet. Kungörelsen 1955:275 bör sedan ändras eller ersättas av en ny förordning i ämnet. Styrelsenföreslår därför att följande ändring införs i lagförslaget: Prop.1986/87:58 §38"Om någon anträffas ,.. jaktfillsynsmän som avses i 33§, samt tjänstemänvid kusl- eller gränsbevakning. Har egendom ... regeringen". Styrelsensuppfattning är atl övervakningen av sjöfågeljaklen på aUmänt vatten samt jaktpå , klippor och skär som inle ingår i någon faslighel underlättas omdessa områden ingår i för vilt- och jaktvård bildade jaktvårdsomräden. Omområden bildas av både enskill och allmänt vatten uppstår oklarhet huruvida förjakltillsyn ansvariga tjänstemän (polis, kust- eller gränsbevakning) ochSärskUl förordnade jakttillsynsman förelräder allmän eller enskildfastighetsägares rätl vid kontroll av jakten inom områdel. Styrelsen anser attdenna fråga bör särskilt beaktas vid utformandet av verksläl-lighetsföreskrifterlill den nya lagstiftningen. En lämplig kontrollfunktion bedöms kunna uppnås omberörda personalkategorier ges generell befogenhel alt ulföra kontroll avjakträllsfillslånd avseende jakl inom hela del akluella jakivårdsområdet.Därvid är del från övervakningssynpunkt angeläget alt individuelllillslåndsprövning liUämpas. 10.6.3Statens naturvårdsverk: 29§. Verket nolerar med tillfredsställelse de skärptabestämmelser som beredningen föreslår när del gäller djurkon-servaiorernasverksamhel. Verket kan dock meddela atl del nu pågår arbele inomkonservatorernas egna led i avsikl alt åsladkomma någon form av auktorisationav konservatorer. Om detla arbete blir framgångsrikt bör detta givetvis kunnapåverka utformningen av följdförfattningarna lill den nya jaktlagen. Verketvill dock påpeka en delalj i paragrafens utformning som bör ändras. Del harnämligen förekommil alt polis haft svårl all konlrollera frysulrymmens innehållmot föreskriven förteckning, eflersom berörd konservator ibland hävdat attfunna lagerutrymmen inte innehöll material som användsi verksamheten, enbart prival material. lagerutrymmensom används i verksamheten'" bör med hänsyn lill vad som anföris ändrastill ""de lagerutrymmen som bedöms användas i verksamheten". Mot bestämmelsen som sådan har verket i och för sig inte några erinringar. Den bör dock kompletteras med uppgift om all det är verket som avgör hur kunskapsprov och kravnivåer skall vara utformade. 44§.Med hänsyn till vad i del föregående anförts om 7 och 8§§, bör 44§ kompletterasmed dessa paragrafer. 45§.--- Ställningstaganden i de frågor som är akluella i 7 och 8§§ avsernämligen inle rättsfrågor ulan gäller jaktliga och faunistiska frågor avlämplighelsiyp. Verkel ifrågasätter därför om inte besvär över beslut, i varjefall enligt 8§, i slället bör anföras hos regeringen. Vidarefår verket på nyll erinra om att i nuvarande lagstiftning verkel tillagts rältatt besvära sig övei" vissa länsstyrelsebeslut. Denna rätt kvarslåremellertid inte i föreliggande lagförslag. Del är emellerlid synnerligenangeläget atl molsvarande besvärsräll också införs i den nya jaktlagen. 10.6.4Domänverket: Beredningen föreslår att straffmaximum för grovt jaktbroll höjstill fängelse i högsl . Domänverketdelar beredningens uppfallning alt jaklledarens verksam het under jakten bör underlättas genom att det införs en särskild straff- skärpningsgrund om jaktledarens anvisningar inte följts. Del förutsätts atl begreppet jaktledare kan ges en juridiskt täckande definition. 10.6.5 Hovrättenför nedre : 27§. Hovrätten har ingen erinran Prop. 1986/87:58 mol stadgandets innehåll men frågar sig om det inte bör ha sin plats i naturvårdslagen. Hovrätten tillstyrker förslagelom att straffansvaret utvidgas till alt avse även grov oaklsamhel. Beiräffandeuttrycket "annans mark"" saknar hovrätten en molivering till allberedningen frångått del i gällande lagstiftning använda uttrycket"annans jaktområde"". För undvikande av tolkningsproblem ifråga om vad som gäller mellan ägare och jakträttsinnehavare av samma mark börändringen motiveras. Hovrätten lämnar förslagel i övrigt ulan erinran medhänvisning till vad som anförts under 23§. Beredningens förslag om en höjningav slraffmaximum från elt till kan ej anses tillräckligt motiverat,varför hovrätten avstyrker förslagel. Vidare vill hovrätten ifrågasätta vadsom under punklen 4 intagils såsom slraffskärpningsgrund. Underlålenhel attfölja jaklledares anvisningar kan möjligen införas i lagen som en särskiltslraffsanktionerad förseelse, därvid förtydligande vad avser bl.a. jaktledaresbefogenheier bör göras. Hovrätten lillslyrker förslagel med erinran om denomredigering som kan föranledas av hovrättens synpunkter i anslutning lill 23§. Förslaget tillstyrks med den reservation beiräffandestraffmaximum som gjorts vid 35§. Uttrycket "kommits över" bör avspråkskäl ersättas med ""åtkommits". Mot bakgrund av den av hovrätten redovisade inställningentill 13, 14 och 30§§ i förslagel kan paragrafens försia och andra stycke ulgå. Tredje slycket föranleder ingen hovrättens erinran. Bör med hovrättens lidigareställningstagande i frågan utgå. Hovrätten delar beredningens bedömningatt de angivna upplätelseformerna kan beaklas genom övergångsbestämmelser. 3p.Placeringen av bestämmelserna om jaktservitut finner hovrätten lämplig i sammanhangei efterlysa en motivering till alt nuvarande jaktlagsbestämmelser i 8§ försia slycket, särskilt med avseende på vad där stadgas om"avtal", ej berörts av beredningen. Hovrätten vill avslutningsvis i vad avser granskningen avdet framlagda förslaget till jaktlag ifrågasätta om inle stadgandena inuvarande jaktlagen 6§, 29a§ tredje stycket samt 34§ fjärde slyckel bör gesmolsvarande reglering i den föreslagna jaktlagen. 10.6.6 Kammarrätten i : 27§. Kammarrätienföreslår atl andra ledel i paragrafen "eller att andra särskilda föreskrifier eller villkorskall gälla för sådan verksamhet" bryts ul till en särskild mening enliglföljande "Sådanl tillstånd får förenas med särskilda föreskrifter ochvillkor." 1 iredje punklen anges att brott skall anses grovt omdel har ulförts ""med olillålen hjälp av motordrivet fortskaffningsmedeleller motordriven anordning". 35 § förutsälter all ett brott har begåtts, och i andrastycket regleras endasl vissa förutsättningar för all anse brottet grovt. Ordel"otillåten" är därför överflödigt. Av hävd har böler enligl jaktlagen delats mellankronan och jaktvårdsfonden. Systemel att dela upp böter har genomgåendeslopats i annan lagstifining där del har förekommil, och jaktlagen torde uigöra- i vart fall i prakliken - den enda lag där uppdelning alltjämt förekommer.Systemet medför administrativt merarbete och bör slopas. De belopp som lillföljd härav går föriorade för jaklvårdsfonden bör kunna tillföras fonden påannal sätt. 10.6.7 : §36. Enligl Svenska jägareförbundels Prop. 1986/87:58 mening borde övervägas huruvida inte brott mot bestämmelsen i 19§ om skyldighel att vid jakl se lill att villel inte utsättsför onödigl lidande samt underlåtenhet atl föranstalta om eftersök ellerunderlåtenhet att lämna underrättelse om skadskjulet klövvili går in på annansjaktmark - 20§ -ävenledes borde rubriceras som jaktbroll. Enligl Svenska jägareförbundets mening är denna typ avjaktkriminalitet av utomordentligt otrevligt slag. Den innebär även så gott somundantagslöst lidande för villel och ger jakten och jägarna dåligt rykte. 10.6.8 : I en kommandejaktlag bör inskrivas att polis och tjänsteman vid lullverkets gräns- och kustbevakning har de befogenheter som enligt 38§ föreslås tillkomma jakttillsynsman. 11 Forskning, utveckling och försök 11.1 Riksåklagaren:--- föreslagit för en bättre samordning och planering avviltforskningsarbelel framstår som välbetänkt. Del framstår även som lämpligl,atl forskningsnämnden vid anförtros att ombesörja allmedelsanvisning i fråga om den villforskning som bekostas med medel urjaktvårds- och viltskaderegleringsfonderna liksom atl envillforskningskommitté inrättas. 11.2 Naturhistoriskariksmuseet: Utredningen föreslår en organisationsändring som innebär ökadcentralisering. Alla forskningsmedel ur jaktvårds- ochviltskaderegleringsfonderna skall enligt förslagel fördelas avforskningsnämnden vid , varigenom "risken" för"dubbelforskning'" skall minska. Denna risk kan emellerlid lätl eliminerasgenom förbättrad information. Dessutom kan så kallad"dubbdforskning" innebära en viss garanti för att felaktiga dataeller teorier kan komma atl korrigeras. Svensk villforskning utgör härvidlaginget undantag från annan forskning. Museet kan inte finna förslaget tillorganisationsförändring godtagbart. I detta sammanhang bör betydelsen av internationellpublicering under strykas. Rekryleringen av goda viltforskare sker frånuniversiteten. Där sker den biologiska gmndulbildning, som är absolut nödvändigför att den framlida viltforskningen inte skall stagnera. Doktoranderna äroftast beroende av forskningsmedel ulifrån. Skulle alla forskningsmedel utdelasfrän en källa, där man hävdar atl myndighelernas informationsbehov ensidigtskall vara vägledande, riskerar den grundläggande villforskningen viduniversiteten och därigenom nyrekryteringen till viltforskningen all strypas. Beredningen är visserligen inle beredd atl förorda enlotal samordning av villforskningen, men vill påbörja en koncentration avviltforskningsinsatserna lill de områden, som från avnämarhåll anses vara mestangelägna. Det finns självklara behov från samhällels sida tiU överblick,informalion och möjligheter lill prioriteringar. Museet vill dock bestämt hävdavikten av att forskningsmedlen förvaltas av forskningskompetent folk och spridspå flera händer. -------- vill museet avråda frän den föreslagnacentraliseringen av resur serna och framhålla vikten av atl naturvetenskapliga forskningsrådel även i fortsättningen engagerar sig i och stöder forskningen om vUtet. Om avnämarintressena kanaliseras genom och jägareförbun det, kunde man prova en modell där dessa formulerar en önskelista över 214 projekt för vilkas utförande man ställde medel tillförfogande för kompe- Prop. 1986/87:58 lenta forskare. ----- Alla människor i landel har ansvar för det vilda.Därför bör även skattemedel slällas till viltforskningens förfogande, delsvia naturvårdsver ket men även via naturvetenskapliga forskningsrådel. 11.3----------------------- : Styrelsenvill speciellt peka på behovet av forskning och metodutveckling vad gäller älginventeringoch älgbetesin-ventering. 11.4-------------------------------- : Beredningens uttalande all "samråd och samplanering bör ske beträffande den villforskning sombedrivs vid universiteten, andra myndigheter och organisationer""finner verket särskilt glädjande. Hillills har nämligen intealltid haft tillgång till information om viltforskningen inom . Förslagel till samordning genom samtidig behandling avsamtliga ansökningar om medel till villforskning i naturvårdsverketsforskningsnämnd, är således ett steg i rätt riklning. Naturvärdsverkettillslyrker detla förslag. Verket utgår därvid också ifrån att del är meningenatl slopa regeringens bedömning av enskilda viliforskningsansökningar sedanforskningsnämnden tagil ställning till dessa. 1 detla sammanhang får verkel dock särskilt peka på dennågot ökade arbetsbelastning som samordningen kommer atl få förforskningsnämnden, dess beredande organ och sekretariat. Beredningen har föreslagil all en särskildvillforskningskommitté skall inrättas under forskningsnämnden vidnaturvårdsverket. Kommiitén är tänkt alt bli en viktig faklor i strävandena attsamordna viltforskningen. anser atl förslaget om inrältandetav en villforskningskommitté, som skulle ersätta den nuvarande projektgruppenför villforskning, är tveksamt. Enligt verkels uppfattning bör det ankomma påforskningsnämnden att ensam besluta om inrättandet av sina beredningsgrupper.Forskningsnämndens organisation bör vara flexibel och inle uppbunden avförslag av aktuell lyp. Däremoi har , som tidigare framhållits,ingen erinran mol atl forskningsnämnden åläggs de arbelsuppgifter som beredningenföreslagit att kommittén bör ha. Beredningen har vidare övervägt "en total samordningav basresurserna och forskningsverksamheten under en huvudman och till en plalsi landet." beklagar atl del, när det gällermedelsfördelningen, inte visal sig vara möjligl att samordna forskningen underen enda huvudman. Elt av de verkligt stora problemen med viltforskningen idagär nämligen att den har så mänga olika huvudmän. Detla leder till svårasamordningsproblem, revirtänkande, ineffektivt medelsutnylljande m.m. Ensamordning av forskningens basresurser måsle i det hårl ansträngda finansiellaläget anses vara ytterst angelägen. Verkel finner mot denna bakgrund del varaanmärkningsvärt alt beredningen inte ägnal större utrymme ål denna fråga. Deltorde vara uppenbari all stora finansiella och organisatoriska m.fl. vinstergår atl göra med ett väsentligt bättre utnyttjande av de tillgängligabasresurserna eller en ompriorilering av dessa. Beträffande samordning av forskningens basresurser lill enplals i landel delar beredningens uppfattning om att della ärorealistiskt - inte minst med tanke på alt viltforskning måsle bedrivas inomvill skilda naturtyper på många olika platser. Enligt verkets uppfattning behöver dock inle en samordningav viliforsk ningens mer eller mindre fasla resurser hindras av en geografisk ulsprid- 215 ning av forskningen. Vissplanering och administration samt forskningsin- Prop. 1986/87:58 formationär exempel pä resurser som skulle kunna organiseras gemensamt i viss mångörs delta redan - och ge forskningen högre effeklivilel och bättresammanhållning. Vadgäller finansieringen av forskningen har beredningen helt korrekt konstateratall jägarna får bära kostnadsansvaret för så gotl som all villforskning. Ibetänkandet anges utöver naturvetenskapliga forskningsrådel, all även skogs-och jordbruksforskningsrådel finansierar viss viltforskning. Sanningen äremellertid att rådets slöd till viltforskningen är så obetydligt alt del sågotl som heh saknar belydelse. anser vara allvariigl,eflersom skogs- och jordbruk skapar behov av viltforskning. Del borde därförvara nalurligl att rådel gav elt avsevärt större ekonomiskt stöd lillviltforskningen. Verketanser del direkt felaktigt atl jägarna skall betala sådan forskning som mer harprägeln av allmän miljövårdsforskning än viltforskning. Som exempel på dettakan nämnas miljöförändringar orsakade av industrisamhället och dess påverkanpå viltets livsbetingelser. Av den anledningen anser verket det vara väsentliglatt ställning las till frågan om vilka typer av villforskningsprojekl som skallfinansieras med jägarpengar och vilka projekt som skall finansieras med l.ex.miljövårdsforskningspengar. I detta sammanhang vill verket ocksä passa på attuttala behovet av att viltskademedel i betydligt slörre utsträckning än ,får utnyttjas för sådan forsknings- och försöksverksamhel som behövs för atluppnå en produktionsanpassad älgavskjulning. Den har mycket hög prioritet -men saknar erforderliga medel. Beredningenhar uttalat att 'universiteten har väl fungerande institutioner förvillforskning med lill dessa knulna forskarslalioner." Delta är endastdelvis sant. Genom brisl på forskningstjänster inom området saknas tillräckligtkompetenta handledare och lärare för högre villbiologisk undervisning.Dessutom är härigenom kontakten mellan den tillämpade villforskningen ochgrundforskningen vid universiteten ytterst brislfällig. Av dessa anledningar ärdel naturvårdsverkels uppfattning alt 1-2 forskartjänster bör inrättas för atlgarantera en kontinuerlig kontakt mellan grundforskningen och den tillämpadevillforskningen. Detkan i detla sammanhang påpekas att forskningsnämnden med miljöforskningmedelböriat inrätta fasla forskartjänster vid universiteten. Detla är ett led iverkets slrävanden alt bygga upp kompetensen vid de berördauniversitetsinstitutionerna. ----- Såsomberedningen riktigl betonat är ulvecklings- och försöks verksamhet en förutsättning för att viltforskningen skall ge fullgoda resul tat. Beredningenframhåller också behovet av att del finns tillgång till kvalificerade personersom kan svara för planering och genomförande av denna verksamhel. Beredningenhar föreslagit alt villforskarna skall stå för denna verksamhet. Delta ärtyvärr en hell orealistisk lanke. Om man skall kunna bedriva en produkfivviltforskning och samiidigi åsladkomma en fungerande ulvecklings- ochförsöksverksamhel, måsle särskilt ulbildade vUlbio-loger - ulan ansvar för egnaforskningsprojeki engageras. Del finns inte och kommer inte att finnasmöjligheter för viltforskarna alt själva svara för detta arbete. De förändamålel särskilt engagerade viltbiologerna måste lill sin hjälp också ha vissvidareutbildad arbelskraft, som t.ex. fältassistenter och nalurliglvisfrivillig arbelskrafl. Behovetav universiielsutbildade viltbiologer för ulvecklings- och för söksverksamheten är storl och akut. Enligl uppfattning bör ett par tjänster skapas omgående som betalas av viltskademedel. Dessaijänster bör ges en högre prioritet än ihrällandel av de nya jakt- Prop.1986/87:58 vårdskonsulentljänster som föreslagils i betänkandet sid 322. 11.5 Statskontoret:- Statskontoret anser del positivtatl en samordning och effekiivisering av forskningsresurserna eftersträvas ochvill inte ulifrån organisatoriska grunder avvisa beredningens förslag.Statskontoret vill dock understryka vikten av att sammansättningen av denföreslagna viltforskningsnämnden blir sådan atl garanlier skapas föravnämarinflylandet över forskningens inriktning. 11.6 : RRV delar beredningensuppfattning all en ökad samordning av olika viltforskningsinsatser är önskvärd.Enligt RRVs mening är det vidare viktigt att forskningen inom villområdet larsin utgångspunkt i en genomtänkt avvägning mellan de olika samhällsintressensom skall beaktas i sammanhangei. Beredningens förslag när del gäller medelsanvisningenför den forskning som fn bekosias med medel ur jaklvårds-ochvillskaderegleringsfonderna kan vara ett sätl atl främja en sådan inrikining avforskningen. EnliglRRVs uppfattning innebär dock den föreslagna organisationen i sig inle någongaranfi för detta. Av stor belydelse i sammanhangei är atl de beredande ochbeslutande organen som grund för sUl agerande har en allsidig analys av deforskningsbehov som skall fiUgodoses, baserad på en avvägning mellan berördasamhällsintressen.