prop · GA0376 · 1986-12-31 00:00:00 — 5§ Ett förslag lill beslut om nyemission skallhållas tUlgängligt för aktieägarna under minst före den bolagsstämmavid vilken beslutet skall fattas. Det skall genast sändas till de aktieägaresom begär del och uppger sin postadress. Förslaget skall läggas fram påstämman. Vad som har sagts om förslag till beslul skall även gälla sådantmedgivande av bankinspektionen och tillstånd av regeringen ellerbankinspektionen som avses i 2 § andra stycket samt sådana redogörelser avstyrelsen och yttranden av revisorerna som avses i 7 §. Innebär förslaget enavvikelse från aktieägarnas företrädesrätt, skall skälen lill avvikelsen angesi förslaget eller i en handling som skall fogas tUl förslaget. Omårsredovisningen inle skall behandlas på stämman, skall även följandehandlingar enligl vad som har sagts hållas tillgängliga och läggas fram påstämman: 1. en avskrift av den senasteårsredovisningen, försedd med anteckning om bolagsstämmans beslul om bolagetsvinst eller förlust, saml en avskrift av revisionsberättelsen för del årårsredovisningen avser, 2. en av styrelsen undertecknadredogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning som harinträffat efter det att årsredovisningen avgetts, och 3. ett av revisorerna avgivetyttrande över redogörelsen. Kallelsen till bolagsstämman Kallelsen till bolagsstämman skallinnehålla uppgifter om den skall innehålla uppgifter om den företrädesrättall teckna aktier som företrädesrätt all teckna aklier som aktieägamaeller andra har enligl aktieägarna eller andra har enligt förslagetsamt uppgifter om vem förslaget saml uppgifter om vem somi övrigt får teckna aktier. som i övrigl får teckna aktier. KallelsenskaU ange förslagets 12 1986/87:12 Föreslagen lydelse Prop. huvudsakliga innehåU, om aktieägarna inle skall haföreträdesrätt tiU teckning iförhållande tiU det anlal aktier de förut ägereUer enligt vad somföreskrivs i bolagsordningen. 10 § När aktieteckningen har avslu- Näraktieteckningen har avslu tats skall styrelsen eller den som talsskall styrelsen besluta om till- styrelsen inom sig förordnar beslu- delningav nya aklier lill aklieteck- ta om tilldelning av nya aklier lill narna.Anser styrelsen alt någon aktietecknarna. Om det anses atl aktieteckningär ogiltig, skall aktie- någon aktieteckning är ogiltig, skall tecknarengenast underrättas om aktietecknaren genast underrättas detta.Aktierna skall genom styrel- om detta. Aktierna skall genom sly- sensförsorg genast tas upp i aktie reisens försorg genast las upp i ak- boken, tieboken. Styrelsen kan besluta om nyemissionoch om avvikelser från aktieägarnas företrädesrätt enligt 3 § under fömtsättningav bolagsstämmans godkännande. Bestämmelserna i 6-14 §§ skall därvid gälla itillämpliga delar. Dessutom skall iakttas vad som föreskrivs nedan i tredjestycket. I fråga om styrelsens begäran om I fråga om styrelsens begäran om bolagsstämmans godkännande skall bolagsstämmans godkännande skaU 5 första stycket tillämpas. Vad 5 § tillämpas. Vad som där sägs om som där sägs om förslag till emis- förslag lill emissionsbeslul skaU i sionsbeslul skall i stället gälla sly- stället gälla styrelsens beslul. Innan stämman godkäntemissionsbeslutet, får de nya aktierna inle föras in i aktieboken och beslutetinte anmälas för registrering enligl 13 §. Har en sädan anmälan inte gjortsinom frän styrelsens beslul om emission, har emissionsbeslulelförfallit. Vad som har betalts för tecknade aklier skall i sådant fall genastbetalas tillbaka. Bolagsstämman kan bemyndigastyrelsen att fatta beslul om en nyemission i den mån emissionen kan ske utanändring i bolagsordningen och all därvid avvika från aktieägarnasföreträdesrätt enligl 3 §. Skall styrelsen kunna besluta om Skall styrelsen kunna besluta om nyemission med de bestämmelser nyemissionmed de bestämmelser som avses i 7 § eller med avvikelse somavses i 7 § eller med avvilkelse från aktieägarnas företrädesrätt, frånaktieägamas företrädesrätt, skall detta särskilt anges i bolags- skalldelta särskilt anges i bolags stämmans bemyndigande. Bemyn digandet skall innehålla bestämmel- digandetskall innehålla bestämmel ser om den tid, längst intill den serom den tid, längst intill den nästkommande ordinarie bolags- nästkommandeordinarie bolags stämman, inom vUken styrelsens stämman,inom vilken styrelsens beslut om nyemissionen skall fat- beslutom nyemissionen skall fat tas. Bestämmelserna i 5 § första las.Bestämmelsema i 5 § om för- 13 1986/87:12 Föreslagen lydelse Prop. stycket om förslag till emissions- slag lillemissionsbeslut skall lilläm-beslul skall tillämpas på förslag till pas päförslag till bemyndigande, bemyndigandet. Bolagsstämmans beslut ombemyndigande skall genast anmälas för registrering. Innan registrering harskett, kan styrelsen inle falla beslul om emission. Bestämmelserna i 614 §§ skallgälla i tillämpliga delar när styrelsen beslutar om emission med stöd av ettbemyndigande. 5 kap. 1 § Ett bankaktiebolag kan mot ersättning ge ulkonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning. Sådana skuldebrev skall ställas till innehavaren eller till vissman eller order. Bestämmelserna i 2 kap. 20 § bankrörelselagen (1986:000) ombankaktiebolags rätt atl utfärda obligationer skall därvid iakttas. Konvertibla skuldebrev skallinnehålla en utfästelse från bolaget om alt borgenären har rätt att hell ellerdelvis byta ut sin fordran enligl skuldebreven mot aklier i bolaget.Skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning skall ge borgenären rättalt teckna aktier i bolaget mot betalning i pengar. ViUkoren för utbyte ellernyteckning av aktie skall bestämmas så atl utbyte eller nyteckning kan ske utanatl bolagsordningen ändras. Ersättningen för ett konvertibelt skuldebrev fårinte understiga det nominella beloppet på aktie som lämnas ul vid utbyte, ominte mellanskiUnaden läcks genom kontant betalning vid utbytet. Skall ettkonvertibelt skuldebrev kunna betalas med annan egendom än pengar (apport) krävsbankinspektionens medgivande eller i vissa fall regeringens ellerbankinspektionens tillstånd enligl 4 kap. 2 § andra stycket. I övrigl gällerhärvid bestämmelserna i 4 kap. 2 § första stycket. Optionsrätt lUl nyteckning kanknytas till optionsbevis som är fogade till skuldebrev. Borgenären får avskiljaett oplionsbevis från ett skuldebrev och förfoga över beviset särskilt, om delinle i skuldebrevet föreskrivs all beviset får avskiljas först efter viss lid. I fråga om bankaktiebolag, somenligt lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden ulgör aktiemarknadsbolag,samt dotterbolag tiU sådana bolag gäller, förutom föreskrifterna i dettakapitel, bestämmelserna i lagen (1987:000) om riktade emissioner m. m. 8§ Styrelsen kan besluta omemission av skuldebrev och om avvikelser från aktieägares företrädesrätt underförutsättning av bolagsstämmans godkännande. Bestämmelserna i 4-6 §§ och 7 §första stycket skall därvid gälla i tillämpliga delar. I fråga om styrelsens begäran om I fråga om styrelsens begäran om bolagsstämmans godkännade skall bolagsstämmans godkännande skall 4 kap. 5 § första stycket tiUämpas. 4 kap. 5 § tillämpas. Vad som där sägs om förslag tiU sägs om förslag liUemssionsbeslut 14 emissionsbeslutskall i stället gälla skall i stället gälla styrelsens beslul. Emissionsbeslutet skall anmälas för registreringenligt 7 § tredje stycket när det har godkänts av stämman och teckningen avskuldebreven avslutats. Har en sådan anmälan inle gjorts frånstyrelsens beslul om emission, är beslutet förfallet. 9§ Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen atl fattabeslut om en emission som kan ske utan ändring i bolagsordningen och att därvidavvika från aktieägamas företrädesrätt enligt 2 §. Skall skuldebrev kunna tecknas Skallskuldebrev kunnas tecknas mot tillskott av annan egendom än mot tillskott av annan egendom än pengar eller med andra villkor eller pengar eller med andra villkor eller skall avvikelser från aktieägarnas skall avvikelser från aktieägarnas företrädesrätt kunna göras, skall företrädesrätt kunna göras, skall detta särskilt anges i bolagsstäm- detta särskilt anges i bolagsstäm mans bemyndigande. Bemyndigan- mans bemyndigande. Bemyndigan det skall innehålla bestämmelser det skall innehålla bestämmelser om den tid, längst till den nästkom- om den tid, längst till den nästkom mande ordinarie bolagsstämman, mande ordinarie bolagsstämman, inom vilken styrelsens beslut skall inom vilken styrelsens beslut skall fattas. Bestämmelserna i 4 kap. 5 § fattas. Bestämmelsema i 4 kap. 5 § första stycket skall tillämpas på för- skall tillämpas på förslag lill be slag lill bemyndigande. Bolagsstämmans beslul om bemyndigande skall genastanmälas för registrering. Innan registrering har sketl, kan styrelsen intefatta beslul om emission. Bestämmelserna i 4-7 §§ gäller i tiUämpliga delarnär styrelsen beslutar om emission med slöd av ett bemyndigande. Dennalag träder i krafl . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , S. , , , , , , , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Lagrådsremiss om riktade emissioner m. m. Handelnmed aktier har under 1980-talel ökal dramatiskt. Det är viktigt förkapitalmarknaden atl denna handel sker under ordnade former och medallmänhetens förtroende. Underhösten 1985 ifrågasattes i den allmänna debatten om vissa fall av s. k. riktadeaklieemissioner, dvs. emissioner som erbjuds vissa bestämda fysiska ellerjuridiska personer, genomförts på ett godtagbart sätl. Kritiken gällde bl. a.de emissioner och vissa andra transaktioner som börsföretagel . (Sonessons) genomförde beträffande aktier i läkemedelsföretaget , vilketbolag är ett helägt dotterbolag till . I januari 1986tUlsatle regeringenen kommission(f.d. justitierådet , ordförande, professorn ochauktoriserade revisorn . ) med uppgift att klarlägga vad somfaktiskt sketl i den s. k. Leo-affären samt alt undersöka andra liknandeförfaranden. I uppdraget ingick att överväga om det fanns anledning atl införaytterligare regler till de mindre aktieägarnas skydd, ävensom behovet av andraåtgärder för att trygga att handeln med aktier sker under sunda och rättvisaformer. Kommissionen överlämnade rapporten (DsFi 1986:21) Riktade emissioner av aklier m. m. Rapporten har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels ensammanfattning av rapporten som underbUaga l.l, dels det utkast tiU lagförslagsom läggs fram i rapporten som underbilaga 1.2, dels en förteckning överremissinslanserna och en sammanställning av remissyttrandena som underbilaga1.3. 2 Allmänna utgångspunkter Prop. Emissioner av aktier m. m. Genom emission av nya aktier kan ett företag öka sittaktiekapital och pä sä sätl utveckla sin verksamhet. En nyemission kan skeantingen genom atl aktier tecknas mot betalning i pengar, kontantemission,eller mot att aktierna betalas med annan egendom som överlåts till bolaget,apportemission. Som huvudregel gäller enligt 4 kap. 2 § aktiebolagslagen(1975:1385) atl varje tidigare aktieägare vid en nyemission skall ha rätl allteckna så många aktier som svarar mot hans andel i del gamla aktiekapitalet.Aktieägaren ges härigenom möjlighet all tillgodogöra sig det värdeteckningsrätten har, antingen genom försäljning eller genom teckning för egendel, som han bereds tillfälle all behålla sin andel av aktiestockenstotala röstvärde. Reglerna i 4 kap. 2 §aktiebolagslagen innebär att det står aktieägarna fritt atl utformaemissionsbeslutet så atl aktieägare inte får företrädesrätt enligl huvudregeln.Denna valfrihet för aktieägarna infördes genom ändringar i aktiebolagslagen år1973 (prop. 1973:93, LU 19, rskr. Därigenom möjliggjordes s. k. riktadeemissioner, dvs. kontantemissioner som i första hand erbjuds vissa bestämdafysiska eller juridiska personer utanför eller inom den gamla aktieägarkrelsen.Aktieägarnas beslut om en sådan riktad emission fattas på en bolagsstämma.Härtill fordras endast enkel majoritet. Möjlighet föreligger ocksä förstyrelsen all fatta beslut om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt underförutsättning av bolagsstämmans senare godkännande. Stämman kan även i förvägbemyndiga styrelsen atl själv besluta om företrädesrätten. regler om riktadeemissioner tillkom bl. a. för all möjliggöra för ell bolag atl emittera friaaklier utomlands och därmed få en finansiering med hjälp av utländskt kapital.Ell annat skäl som omnämndes i motiven lill lagändringen var att göra detmöjligt för att direkt tillskjuta riskkapital till företag. 1förarbetena till lagstiftningen har vidare sagts all ett beslul om atl en vissgrupp av aktieägare skall ges rätt atl teckna aktier endasl kan ske om det finnsobjektivt godtagbara skäl för en sådan avgränsning av företrädesrätten. Detframhölls även alt det torde vara synneriigen ovanligt atl godtagbara skäl kanåberopas för atl endasl vissa aktieägare skall ha företrädesrätt all tecknaaklier i en kontantemission. Alla aktieägare har engrundläggande rätt att behandlas lika av säväl bolagsstämman som styrelse ellerannan ställföreträdare för ett bolag. Denna princip har kommit till uttryck i 8kap. 13 § aktiebolagslagen, såvitt avser styrelsen, och 9 kap. 16 §, såvittavser bolagsstämman. Det sägs där all bolagsorganen inle får företa någonrättshandling eller någon annan åtgärd som är ägnad atl bereda otillbörligfördel ål aktieägare eller annan lill nackdel för bolaget eller annanaktieägare. Dessa s. k. generalklausuler innebär bl. a. alt bolagsorganen ärskyldiga att handla lojalt mot en aktie-ägarminoritel. 2 1986/87. Delär ett viktigt samhällsintresse att emissionsverksamhelen, dvs. utgivningen avvärdepapper, kan fortgå under betryggande och välordnade former. Härigenomtillgodoses näringsUvet med långfristiga krediter och riskkapital. Emissionerkan förutom aktier även avse andra värdepapper såsom konvertibla förlagsbevis,vinslandelsbevis och skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning samtobligationer. En förutsättning för att emissionsverksamhetenskall kunna fungera på ett godtagbart sätl är alt det finns en väl fungerandeandrahandsmarknad. a. genom den verksamhet som bedrivs av Stockholmsfondbörs tillgodoses detta krav. Börshandelns betydelse är särskilt stor ifråga om aktier. Den svenska aktiemarknaden har under 1980-taletgenomgått stora förändringar. Den registrerade aklieomsällningen var 7,6 miljarderkr. men beräknas nå nära . Generalindexhar ökal med över 600 proceni. Den stora kursuppgången har inneburit atlaktiemarknadens bestydelse som finansieringskälla åt kapilalbehövande företaghär vuxit markant. Börsbolagen har under 1980-talel försetts med riskvilligtkapital från akfie-marknaden i allt större uisträckning. Nyemissioner av aktieroch konver-libler jämte introduktion av nya bolag på börsen gav ettkapitaltillskott från den svenska marknaden på cirka 200 milj. kr. medanmotsvarande emissionsverksamhel var 9,4 miljarder kr.Riskkapilaltillförseln utgjorde . och beräknas blidrygt . Med hänsyn lill aktiehandelns samhällsekonomiskabetydelse och spridningen av aklier hos en bred allmänhet är det naturligt attväsentiiga delar av marknaden blivit föremål för reglering i lag eller annanförfattning. Härigenom har lagstiflaren önskat skapa förtroende föraktiemarknaden och skydda allmänheten mot förluster föranledda av otiUböriigaförfaranden på marknaden. Bestämmelser av betydelse för aktiemarknaden finnsbl. a. i aktiebolags lagen och i lagen (1979:749) om . Aktiebolagslagen reglerar i dessa delar i första hand bolagens skyldighet all ge offentlighet åt sådana förhållanden som är av vikt för atl fylla aktiemarknadens behov av information om förelagen. Sådan information är en viktig utgångspunkt för kursbildningen på aktier. I aktiebolagslagen finns bl.a. föreskrifter om årsredovisning och innehållet i emissionsprospekt. 4 kap. 4 § innehåller bestämmelser om vilken information som skall hållas tillgänglig för aktie ägarna innan stämman fattar beslut om nyemission. Där stadgas atl ett fullständigt förslag till emissionsbeslut skall hållas tillgängligt föraktieägar na under minst före bolagsstämman. Aktieägare har rätl alt pä begäran få förslaget översänt till sig. Av intresse i delta sammanhang är även bestämmelsen i 4 kap. 9 § aktiebolagslagen, enligl vilken del är tillräckligt alt beslut om tilldelning av nya aktier sedan teckningstiden vid en nyemission gått ut fattas av den till vilken styrelsen inom sig har delegerat beslutanderätten. För bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag finns bestämmelser motsvarande 4 kap. 4 och 9 §§ aktiebolagslagen i 4 g kap. 5 och 10 §§ i detförslag till bankaktiebolagslag som är Prop. 1986/87:76föremål för riksdagsbehandling resp. i 4 kap. 7 och 11 §§ försäkringsrörelselagen(1982:713). Lagen om reglerar börsensorganisation och arbetsformer. I börslagen finns också bestämmelser somålägger styrelsen för att följa kursbildningen vid börsenoch se till att handeln där sker under förhållanden som överensstämmer medlagen och annan författning och god affärssed. När det gäller de företag vars aktier ärinregistrerade vid finns särskilda bestämmelser ominformationsskyldighet i de inregislreringskonirakt företagen slutit medbörsen. Syftet med dessa bestämmelser är atl ge marknaden en snabb ochväsentlig information om börsbolagens verksamhet. Motsvarandeinformationsskyldighet gäller enligl särskilda avtal för de företag varsaktier är föremål för handel på den s. k. OTC-marknaden. Det bolag som vUl aklier introducerade på denna marknad skall träffa överenskommelse med enfondkommissionär all denne skall hålla en marknad i bolagets aktier och pädetta sätt fungera som en märket maker. Syftet med OTC-marknaden är alt ge ickebörsföretag, i princip små och medelstora förelag av familjebolagskaraktär,tillträde till kapitalmarknaden. I börsens inregistreringskontrakt finns en erinranom att börsförelagen i sin informationspraxis bör iaktta de rekommendationersom börsen sammanställt i skriften Börsinformation, principer och praxis.Motsvarande erinran återfinns i de avtal som en märket maker tecknar med ettOTC-bolag. Utöver den nu omnämnda skriften har börsstyrelsen vid tre tillfällenunder utfärdat skriftliga rekommendationer om den information som skallges i samband med riktade emissioner och i anslutning lill transaktioner ellerförhållanden vari bolaget och någon bolaget närstående person berörs. Enligt åtagande i inregislreringskonlrakten ochOTC-avtalen är börsbolagen och OTC-bolagen skyldiga all följa av Näringslivelsbörskommitlé utgivna Rekommendationer rörande offenlligt erbjudande omaktieförvärv i och för samgående mellan bolag. ärtillsalt av och och har lilluppgifi alt verka för förbättrade möjligheter till upplysningar om debörsregislrerade aklieföretagens ekonomiska situation och framtidsutsikter. Imars 1986 presenterade börskommiltén Rekommendation angående riktade emissionerav aktier m. m. saml en skrift med rekommendationer avseende utformningen avbl.a. Rekommendationen avseende riktade emissioner innebarbl.a. att ett beslut om sådana emissioner bör fattas av bolagsstämman ochendast i undantagsfall av bolagets styrelse. Den påböijade en av StockholmsHandelskammare och inrättad (ak tiemarknadsnämnden) sin verksamhet. Nämnden skall enligt sina stadgar verka för god sed på den svenska aktiemarknaden genom uttalanden samt rådgivning och information. På begäran av domstol, annan myndighet eller börsstyrelsen kan nämnden avge yttrande. Varje åtgärd av aktiemarknads- 19 bolageller aktieägare i sådant bolag vilken avser eller kan vara av betydel- Prop.1986/87: 76 se för aktie i aktiemarknadsbolag kan bli föremål för nämndensbedömning. Med aktiemarknadsbolag avses bolag som har aktier inregistreradevid samt OTC-bolag. Nämndens uttalanden görs på egelinitiativ eller efter framställning av aktieägare eller företag som direktberörs av en åtgärd. Underhösten 1985 kom en riktad nyemission i läkemedelsföretaget atluppmärksammas i pressen. Emissionen beslutades av i november1983. var då helägt av börsföretaget . Emissionen riktadesig till bl. a. vissa privatpersoner med anknytning till Sonesson-koncernenoch . Många av de tecknade aktieposterna avsåg betydande belopp. 1 denallmänna debatten gjordes gällande atl den kurs som tillämpades vidnyemissionen var särskih förmånlig. Vidare har del hävdats atl den krets avpersoner som erhållit aklier i varit alllför vid samt alt tilldelningen avaklier i flera fall varit oacceptabelt stor. Enligt vissa kritiker hade åtgärderna i samband mednyemissionen karaktär av akliebolagsrätlsligt oetiska transaktioner. De skulleha varit ägnade all medföra skada för aktieägarna i Sonesson och för bolagetsom sådant. Den av regeringen tiUsalta kommissionen har i sinrapport emissioner av aklier m. m. klarlagt händelseutvecklingen iLeo-affären och utifrån lagsliflning och allmänna värderingar gjort enbedömning av de olika åigärder som vidtagits i samband med nyemissionen i Leooch vissa andra händelser med anknytning till Sonessons. Med utgångspunkt i bl.a. Leo-affären diskuterar kommissionen tillämpningen av den s. k. pilotskolan.Med pilotskolan avses den uppfattning som innebär atl ledande personer i ellförelag - piloter - fömtsatts arbeta på ett mer engagerat sätt i förelaget omde genom delägande erhåller en personlig ekonomisk fördel av företagets framgångsrikautveckling. Motivationen att stanna kvar i företaget ökar. Kommissionen konstaterar att pilotskolan tycks hakommU för atl stan na. Under fömtsättning att villkoren för en emission fastställs på mark nadsmässiga grunder har kommissionen för sin del inte funnit atl det föreligger några avgörande hinder från principiell synpunkt mot atl riktade emissioner av aktier eller konvertibler sker när fråga är om tillämpning av pUotskolan. Andra riktlinjer som enligl kommissionen kan vara befogade vid riktade emissioner av förevarande slag är att kursen på värdepapper som inte är föremål för notering bör fastställas av ett utomstående organ, atl endast ledande funktionärer och inte styrelseledamöter i det bolag vari emissionen sker erbjuds alt teckna, samt atl tilldelningen lill vaije funktio när står i rimligt förhållande till funktionärernas anställningsvillkor. Kom missionen lar avstånd från en ordning som innebär atl, om en emission inle blir fulltecknad, resterande del får övertas av andra som styrelsen bestäm- 20 Vid emissionen bördärför inte fastställas ell bestämt belopp varmed Prop. 1986/87: 76aktiekapitalet skall ökas ulan i stället ell högsta belopp. Kommissionen har vidare genomfört en undersökningav riktade emissioner . Avsikten har varit att ge enbild av hur möjligheten lill riktade emissioner har utnyttjats. Del framgår avundersökningen alt emissioner lill såväl ledande befattningshavare somanställda i aUmänhet i de flesta fall haft formen avutgivning av konvertibla skuldebrev och att sådana emissioner haft en betydandeomfattning. Normalt har styrelsen fatlat beslut om emission med stöd avbemyndigande från bolagsstämman. I kommissionens uppdrag låg även att ge sin syn påvilka åigärder som bör vidtas för atl trygga atl handeln med aktier sker isunda och rättvisa former. Kommissionen skulle särskilt överväga om det fannsanledning att införa ytterligare regler för de mindre aktieägarnas skydd. Idenna del föreslår kommissionen en viss lagstiftning för alt förslärkaaktieägarnas inflytande och rätl lill information. Lagstiftningen tar framföralll sikte på all skapa garantier för att beslul om emissioner och liknandetransaktioner riktade till ledande personer och andra anställda i delemillerande företaget fattas i former som är betryggande frånminoritetsskyddssynpunkt och för all informationsgivningen före och eflersådana beslut uppfyller högt ställda krav. Kommissionen förordar däremot intenågon lagstiftning när det gäller de materiella villkor som bör gälla vid ensådan emission. Enligt kommissionen finns det anledning atl här avvaktaerfarenhetema av de nu föreslagna lagreglerna om beslutsformer ochinformafionsgivning. Kommissionens rapport har väckt slort intresse.Dess förslag har över lag emotlagits väl av remissinstansema.