prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Årsarbelarbidragel uppgår lill 30 000 kr.Beräkningarna fr. o. m. /89 baseras på ett årsarbetarbidrag om . Antalet årsarbetare beräknas öka . Statsbidraget till färdtjänst utgår i princip avkommunernas kostnader för verksamheten. Kostnadsnivån bestäms av denallmänna Prop. 1986/87: 150 kostnadsutvecklingen, antalet förflyilningshandikappadesamt de enskilda Bilaga 1.2 kommunernas utformning av verksamheten. Underlångtidsbudgetperioden har antagits en mindre volymökning av statsbidraget. kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 -8,2 -1,0 -1,2 -2,3 -0,9 -0,4 -8,4 -9,9 -2,6 Ändamålsgruppen omfattar utgifter för affärsverken(postverket, , , luftfartsverket ochsjöfartsverket) samt vägväsendet inkl. trafiksäkerhet. Ett trafikpolitiskt arbete bedrivs med sikte på altframlägga en proposition . De framlida investeringarna iväganläggningar och järnvägar är frågor som kommer alt behandlas i dettasammanhang. Årets budgetproposition föreslås alt bliraffärsverk. Delta innebär att verket får disponera avgiftsmedel frånhandelssjöfarten för all täcka sina kostnader. För vägväsendet baseras långtidsbudgetens beräkningar påplaneringsförutsättningar, som innebär realt oförändrade anslag. () tillgodoser sitt behov av medel förinvesteringar i dels rullande materiel, dels trafikrörelsens fasta anläggningarsaml vissa spärutbyggnader i genom upplåning i riksgäldskontoret.SJ:s övriga investeringar i spårnätel och i irafikrörelsens fasta anläggningarfinansieras över statsbudgeten. I långtidsbudgeten beräknas dessa investeringarligga på en realt oförändrad nivå. tillgodoser fr. o.m. /85 sittkapitalbehov genom upplåning på den allmänna kapitalmarknaden. Någonanslagsbelastning har därför inte beräknas i långtidsbudgeten. Fr. o. m. /86 har postverket möjlighet attfinansiera samtliga investeringar med medel utanför statsbudgeten. Postverketsinvesteringar kommer således inte påverka långtidsbudgeten. Långtidsbudgeten för sjöfartsverksamheten utgår från denya principerna för sjöfartens betalningsansvar som redovisas i 1986 årsbudgetproposition. Detta innebär atl även ges möjlighet altfinansiera sina investeringar genom upplåning i . De statliga investeringarna inom ändamålsgruppenKommunikationer är omfattande. De största insatserna avser vägbyggande samtjärnvägs- och teleanläggningar. Dessa svarar för avtotalutgifterna som kan beräknas till ca . I diagram 1 visasändamälsgruppens totala investeringsulgifter saml fördelningen av dessa /88 oberoende av finansieringskälla. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 Fördelning av större statliga investeringsutgifter inomändamälsgruppen kommunikationer /88. (milj .kr.) (79'iO) De investeringar i nät och annan utrustning som beräknasinom leleverk-skoncernen uppgår för /88 lill 8,8 miljarder kr.För de påföljande åren beräknas investeringarnauppgå till i stort sett samma nivå. Investeringarna finansieras helt utanförstatsbudgeten. SJ:sinvesteringar beräknas för /88 uppgå till 2,9 miljarder kr.Däri ingår bl.a. investeringar i rullande materiel för 950 milj. kr.,investeringar i irafikrörelsens fasta anläggningar med 490 milj. kr. samt vissainvesteringar i med 500 milj. kr. Dessa investeringarföreslås få finansieras genom upplåning i . Deberäknade investeringsutgiflerna för postväsendet uppgår för budgetåret1987/88 till ca . varav 715 milj. kr. för byggande av posthus.Investeringarna föreslås fä finansieras med i postverkets rörelse tillgängligalikvida medel. Enligt nuvarande planer kommer nivån på byggnadsverksamhetenatl sjunka något framöver. Utgifternaför vägbyggande kommer totalt för /88 uppgå till ca 2,0miljarder kr., varav det statliga vägbyggandet svarar för 1,6 miljarder kr.Under långtidsbudgelperioden beräknas investeringar för vägbyggande varaoförändrade. Investeringarna för luftfartsverket beräknas för budgetåret1987/88 uppgå till ca 375 milj. kr./år . Sjöfartsverketsinvesteringar beräknas uppgå lill ca 200 milj. kr./år . VIII Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Prop. 1986/87: 150 oförändrad pris- och lönenivå iJliaga .Z Genom- Förändringtill Procentuell Genom snittlig ------------------------ förändring snittlig procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 Skatteutjämnings bidrag och kompensationsbidrag -2,5 14250 -1150 -525 -250 O -8,1 -3,6 Ändamålsgruppen omfattar ett skatteutjämningsbidrag lillkommuner och landsting och ett bidrag till kommuner med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. Det allmänna bidraget utgör ett ekonomiskt stöd lillkommunerna ulan förbehåll beträffande användning och utan koppling lill vissverksamhet. Syftet med skatteutjämningsbidraget är att minska deekonomiska skillnaderna mellan kommunerna som uppstår lill följd av olikaförulsättningar vad avser kostnader och skattekraft. Bidraget bör också ledatill att skillnaderna i skattesatserna utjämnas. Skatteutjämningsbidraget utgår dels som ett ordinariebidrag, dels som ett extra skatteutjämningsbidrag. Genom del ordinarie skatteutjämningsbidraget garanteras kommunernaoch landsfingskommunerna ett visst skatteunderlag i skallekronor per invånare(skattekraft) i förhållande till riksgenomsnittet. Extra skatteutjämningsbidrag utbetalas till kommuner somav olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. Bidrag ges även lillkommunerna i skogslänen och som kompensation för attstatsbidraget fill kollektiv landsbygdstrafik avskaffas. Ett särskilt stöd kanäven utgå inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag till kommuner som vidtarförebyggande åtgärder mot jordskred m. m. Skatteutjämningsbidragets utveckling påverkas förutom avskattesats-ändringar, dels av utvecklingen av det egna skalteunderiaget i denenskilda kommunen eller landstingskommunen i förhållande till genomsnittet i riket,dels av en förändring av medelskatlekraften. Skatteutjämningsbidragens storlek beräknas utifrån resp.kommuns och landstingskommuns skattesats. Den skattesals som får användas vidberäkning föreslås i årets budgetproposition maximeras till /skr. förkommunerna, /skr. för landstingen och till /skr. för dekommuner som inte ingår i landsting. Grundgarantin, som fastställs i lag, kompletteras liksomhittills med tillägg eller avdrag för kommunernas och landslingens åldersstruktur. Till läggen eller avdragen beräknas och anges i procent av medelskat lekraften. I årets budgetproposition redovisas ett förslag till reformering av del nuvarande skalteutjämningssystemet. Syftet är att öka utjämningsef fekten inom systemet och därmed minska skillnaderna i skattesatser i första hand mellan kommunerna i den södra och norra delen av landet. Resurserna omfördelades därför så att kommunerna och landstingen i de 38 norra delarna av landet får en större andel avskatteutjämningsbidraget. Förslagetinnebär vidare att den totala bidragsramen minskar. I beräkningarna ilångtidsbudgeten har hänsyn tagits till detta. Prop.1986/87:150 Bilaga 1.2 IX Utbildning och forskning kr., oförändrad pris- och lönenivå -1,5 -1,8 -1,2 -3,0 -0,1 forskning m. m. -0,6 Ändamålsgruppen omfattar utgifterna förutbildningsväsendet och för den civila grundforskningen som bedrivs av stateneller ges statligt stöd. 1 utgifterna ingår bl. a. det obligatoriskaskolväsendet (inkl. särskolan), gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högreutbildning, studiestöd samt grundforskning. Till högre utbildning ochforskning hänförs bl. a. högskolan (inkl. ), de statligautgifterna för forskning och utveckling inom industriområdet. Staten svarar för merparten av kostnaderna för delobligatoriska skolväsendet i form av skolledar- och lärariöner. Resterandekostnader faller på kommunerna. Utgiftsstyrande faktorer för grundskolebidraget i löpandepriser är -förutom löneutvecklingen och antalet elever - den genomsnittligaundervisningsskyldigheten. Genom att utbetalningen av statsbidraget fördelaspå förskott och slulreglering är belastningen pä statsbudgeten regelmässigtskild från vad kommunerna är berättigad till i statsbidrag för ett visst läsår.Under långtidsbudgelperioden minskar antalet elever i () medca vilket innebär att utgifterna i fasta priser sjunker . Antalet intagningsplatser inom gymnasieskolans ram somregeringen föreslår i årets budgetproposition (124 000) förutsätts gälla underhela perioden. Utöver dessa platser finns ca 29 000 platser i sådana specialkursersom för fillträde kräver tidigare gymnasial utbildning, praktik eller vissålder. Kostnaderna för gymnasieskolan styrs - förutom av löneutvecklingen ochantalet elever - av antalet klasser, omfattningen av lärarnasundervisningsskyldighet samt timplanernas utformning. Fr. o. m. den 1 juli 1987införs ett nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan. Statsbidragutgår fr. o. m. till vissa kommunala åtgärder för de ungdomarunder som efter inte genomgår reguljär utbildning eller harfast arbete. Utgifterna styrs av antalet ungdomar som blirföremål för dessa åtgärder. Utgångspunkten för medelsberäkningen i Prop.1986/87: 150 årets budgetproposition är att 14 000 ungdomar i åldern 16-17 årväntas Bilaga 1.2 vara i behov av dessa åtgärder. Till grund förberäkningarna under hela långtidsbudgelperioden ligger ett antagande attantalet 16-17 åringar som kommer bli föremål för åtgärder genom det kommunalauppföljningsansvaret är oförändrat. Kostnaderna för vuxenutbildningen, som huvudsakligenbestår av bidragsanslagen till studiecirklar, invandrarundervisning i svenska,driften av folkhögskolor och utbildning för vuxna (grundvux ochkomvux), beräknas inte öka . Utbildningsvolymen förväntasinte förändras . Utgifterna i fasta priser för den grundläggandehögskoleutbildningen väntas lill följd av redan fattade beslut minskamarginellt. De dominerande utgiftsstyrande faktorn för dengrundläggande högskoleutbildningen, exkl. högskoleutbildning, utgörsav dels de planeringsramar i form av nybörjarplatser som ärligen fastställs avriksdagen, dels utbildningens längd, kostnaderna per utbildningsplats samlkringkost-nader såsom administration vid högskoleenheterna m. m. Dessa faktorerutgör av de totala utgifterna. Staten ger bidrag till kommuner och landstingskommuner fördriften av den kommunala högskoleutbildningen. Bidraget antas realt minskaunder långtidsbudgelperioden. Antalet gymnasiestuderande antas vara oförändrat underperioden. Vad gäller de studerande på högskolan förväntas antalet minska någotunder långtidsbudgelperioden. Utgifterna för studiesociala ändamål styrs av antaletstuderande på gym-nasie- och högskolenivå. Den största utgiftsposten - deåterbetalningspliktiga studiemedlen - styrs även av basbeloppet.Studiemedelstagarnas sammanlagda skuld till staten uppgick vid utgången av år1986 lill . De statliga anslagen lill forskning och utveckling uppgårtill ca . I proposition 1986/87:80 omforskning föreslår regeringen atl ytterligare 315 milj. kr. /88, 95 milj.kr. /89 och 90 milj. kr. /90 tillförs forskning och utveckling. Forskningen inom område /87 för ca en tredjedel, eller , av delstatligt finansierade forsknings- och utvecklingsarbetet. För budgetåret1987/88 ökar resurserna med knappt 230 milj. kr., 1988/89 med 60 milj. kr. och1989/90 med drygt 74 milj. kr. Verksamheten inom utbildningsdepartementetsområde finansieras även genom externa resurser. För perioden efter /90 beräknatsoförändrade resurser till forskning och utveckling. De viktigaste utgiftspåverkande faktorerna inomändamålsgruppen är antalet elever, löneutvecklingen för lärare samtbasbeloppet. Dessa faktorer påverkar framför allt anslagen inom skolväsendet,den högre utbildningen och studiestödet. kr., oförändrad pris- och lönenivå Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 Genomsnittlig procentuell förändring 1981/82-1985/86 Förändr 1988/89 ing till 1989/90 Procentuell förändring 1987/88-1988/89- Genomsnittlig procentuell förändring 1987/88-1991/92 -0,6 + 4,2 + 2.0 + 14 -294 -0,2 -3.5 Ändamålsgruppenomfattar statens utgifter för skilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsomarbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning,konlanlstöd vid arbetslöshet, arbetsmiljöåtgärder, stöd till StiftelsenSamhällsförelag, saml vissa andra sysselsäit-ningsfrämjande åtgärder. Vidarehör utgifterna för regionalpolitiska åtgärder lill denna ändamålsgrupp. Arbetslösheten uppgick till 2,i genomsnitt under 1986.Långtidsbudgeten har baserats på elt sjunkande arbetslöshetstal. En förändringav arbetslösheten med en procent under en lid av tvä månader innebär attutgifterna för arbetslöshetsersättning förändras med ca 167 milj. kr. på statsbudgetenoch med ca 310 milj. kr. Sysselsättningsskapande åtgärder, avser främst statliga,kommunala och enskilda beredskapsarbeten saml rekryteringsstöd. Behovet avberedskapsarbeten är i hög grad avhängigl konjukturulvecklingen och sysselsättningslägel.Del innebär alt medelsåtgången kan variera kraftigt mellan budgetåren.Avgörande för kostnaderna för verksamheten är dels antaletsysselsältningsdagar, dels kostnader per sysselsättningsdag. Till kommunalt och enskilt beredskapsarbete avinvesteringskaraklär lämnas fr. o. m. statsbidrag (grundbidrag)med normalt av lönekostnaderna. Därutöver utgår ett lilläggsbidrag om10% för övriga kostnader. budgetproposition föreslås altgrundbidraget skall sänkas till utom i stödområdena A och B. Destatliga utgifterna för sysselsättningsskapande åtgärder har beräknats fill ca2,, för /88 motsvarande 5,7 milj.sysselsättningsdagar för beredskapsarbeten och rekryteringsstöd. Utgifternaför statsbidrag fill de ungdomslag för 18-19-åringar som startade i januari1984 beräknas lill ca . sammanlagt för hela långfidsbudgetperioden.Därvid har antagits en volym om 20 000 platser underperioden. Därtill kommer 10 000 inskolningsplatser motsvarande 5 000helårsplatser lill en kostnad av ca . Konlanlstöd vid arbetslöshet utgår dels i form aversättning frän erkända arbetslöshetskassor, dels i form av kontant arbetsmarknadsstödlill perso- 4 1986/87. ner somstår utanför arbetslöshetsförsäkringen. Statsbidragen till arbets- Prop.1986/87: 150 löshelsförsäkringen samt det kontanta arbetsmarknadsstödetfinansieras Bilaga 1.2 dels över anslag pä statsbudgeten (), dels genomarbetsgivaravgifter () frän statsbudgetens inkomstsida. Övriga kostnader förarbetslöshetsförsäkringen finansieras genom medlemsavgifter från de försäkradeoch genom ränteinkomster. Behovet av medlemsavgifter styrs till stor del avstatsbidragets storlek. Statsbidragen lill de erkända arbetslöshetskassornautgör av den arbetslöshetsersättning som betalas ut. Utgifterna för konlanlstöd vid arbetslöshet styrs avarbetslöshetens omfattning, antalet arbetslösa och antalet ersättningsdagarsamt ersättningsnivån. Den högsta ersättningsnivån, som höjs till . perdag fr. o. m , fastställs av statsmakterna. Utbildningsbidragetför den som är berättigad till ersättning från erkänd arbetslöshetskassa höjsockså lill . Arbetsmarknadsavgiften föreslås mot denna bakgrund höjastill 2,fr. o.m. Utgiftsutvecklingen för arbetsmarknadsutbildningen styrs iförsta hand av antalet kursdeltagare saml av utbildningskostnaden ochutbildningsbidragets storlek per kursdeltagare. Antalet deltagare iarbetsmarknadsutbildningen och utbildningsbidragets storlek fastställs genomsärskilda beslut av statsmakterna. Antalet kursdeltagare i verksamheten ärberoende av arbetsmarknadsläget och av i vilken utsträckning de sökandeuppfyller villkoren för tillträde till utbildningen. Utbildningens inriktningoch fördelning av kursdeltagarna regionall har också betydelse förkostnadsutvecklingen. Genom arbetsmiljöfonden kommer ca 580 milj. kr. attfördelas till arbetsmiljö- och arbetslivsändamål under /88.Verksamheten finansieras via en särskild arbetsgivaravgift och redovisas intepä statsbudgeten. Inom arbelsmiljöområdet bedrivs forskning om hur skador iarbetslivet uppkommer och hur de kan förebyggas. Genom arbetarskyddsslyrelsensföreskrifter och insatser av arbetsmarknadens parter arbetar man vidare för ensund och säker arbetsmiljö. Budgetförslaget för arbelarskyddsverket utgår från denekonomiska treårsplan som fastlades . Verket får genom denna en4-procentig realminskning av anslaget fram t.o.m. /89.Yrkesinspektionen har i likhet med föregående år genom omprioriteringtillförts vissa medel. För arbetarskyddsverket budgeteras ca 320 milj. kr. För att öka möjligheten för arbetshandikappade att fåarbete på den reguljära arbetsmarknaden kan lönebidrag lämnas till arbetsgivare. Dess utom finns ett särskilt inlroduklionsslöd vid anställning av arbetshandikap pade inom vissa sektorer. Vidare kan bidrag lämnas till arbetshjälpmedel åt handikappade. För /88 beräknas utgifterna för dessa stödformerna uppgå till . Kostnadernaför stöden bestäms av regelsystemet och av arbetsförmed- Prop. 1986/87: 150lingens möjligheter atl placera sökande med arbeishandikapp. Introduk- Bilaga1.2 lionsstöd föresläs kunna utgå inom en viss volymram. Antalet platser med100% lönebidrag hos statliga myndigheter är begränsat. Bidrag med90% av lönekostnaden till allmännyttiga organisationer ökar i viss begränsadomfattning. Anställning med lönebidrag med lägre subventionsnivåer hosenskilda företag, kommunala arbetsgivare och affärsdrivande verk får däremotgenomföras i obegränsad omfattning. beräknasantalet lönebidragsplalser öka med 2 000 . För den yrkesinriktade rehabliteringen väntas i stort settoförändrade utgifter . Rörelseunderskottet viddriften av sliftelseorganisalionen för skyddat arbete - Samhällsföretagsgruppen-finansieras helt via statsbudgeten. Stiftelsen - föreslås fåelt anslag om ca . för att täcka delta underskott samt förvissa investeringar under /88. Utgifterna beräknas sjunka underlångtidsbudgelperioden genom att verksamheten effektiviseras ochförsäljningsintäkterna ökar. Det regionalpoliliska stödet till näringslivet består bl.a. av åtgärder för företags- och teknikutveckling, stöd i samband medinvesteringar och glesbygdsinsalser, transportstöd samt pris- ochrationaliseringsstöd till jordbruk i norra . Det regionalpoliliska slödel inom industridepartementelsområde syftar främst lill alt skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i deregioner i landet som drabbats av undersysselsättning och arbetslöshet. Ökadvikt har lagts på åtgärder för att allmänt förbättra näringslivsmiljön i deprioriterade regionerna vad gäller utbildning, kommunikationer, tekniskkompelens m.m. har beslutat om en ekonomisk ram för budgetåren1985/86 -1988/89 för dessa stödåtgärder. Ramen uppgår till ca 6,5 miljarderkronor och omfattar bl. a. lokaliseringsstöd, offerlslöd, investeringsbidrag,företagsutvecklings- och glesbygdsstöd samt sysselsältningsstöd och nedsättningav socialavgifter. För långtidsbudgelperioden har i övrigt förutsatts allambitionsnivån är oförändrad. Den årliga utgiften har beräknat till drygt 1,6miljarder kronor. De kortsiktiga variationerna i utnyttjande av de medel somdisponeras är bl. a. avhängiga av den allmänna konjukturulvecklingen ochbehovet av att motverka tendenser till ökade regionala obalanser. Enförstärkning av regionalpolitiken föresläs i årets budgetproposition, vilketinnebär att ca anslås för regionalpoliliska insatser inomindustridepartementets område för /88. Ett nytt anslag på 300 milj. kr. för särskildaregionalpolitiska insatser för infrastrukturutbyggnad m.m. har föreslagils attutnyttjas . föreslås sysselsätlningsstödetslopas i stödområde C. Inom område föreslås tillbärighets- 43 höjandeåtgärder i vägnätet att nära investeras i skogs- Prop.1986/87: 150 länen . Vidare föresläs atl 15 milj. kr.anvisas till Bilaga 1.2 driftstöd för kommunala flygplatser. Transportstödetlill m. m. är i långtidsbudgeten beräknat utifrån en viss realtillväxt. Inom område föresläs alt 15milj. anvisas /88 för särskilda utbildningssatsningar viduniversitet och högskolor i de regionalpolitiska prioriterade delarna avlandet. Inom område föreslås oförändradeanslag vad gäller stödet till jordbruket i norra . aviserasatt ett särskilt åtgärdsprogram skall föreläggas . En förstärkning av stödet till arbetsgivare som ordnarsysselsättning för medflyttande till nyckelpersoner som fiyttar till ort istödområden föreslås under huvudtitel. Inom område föreslås en överföring avuppemot 100 tjänster inom från till Örebrooch vissa andra åtgärder. Under huvudtitel föreslås enförändring av skatte-utjämningssystemet, som bl. a. innebär atlskatteutjämningsbidragen höjs i regionalpolitiskl prioriterade regioner. oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändring till------- Procentuell Genom snittlig ------------------------ förändring snittlig procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 -13,1 13515 +368 +835 + 880 +1235 +2,6 +5,6 12400 +600 +950 +1000 +1250 +4,6 +6,9 Statsutgifterna inom ändamålsgruppen domineras avräntebidrag till bostadsbyggande. Räntebidrag lämnas även för vissaunderhålls- och energi-besparingsåtgärder. Räntebidragen täckermellanskillnader mellan den s. k. garanterade räntan och faktisk räntekostnadför såväl statliga lån som botlenlån. Kostnaderna för räntebidrag är beroendeav förändringar av den allmänna räntenivån. Staten betalar vidare ut bostadsbidrag till barnfamiljersamt delfinansie-rar statskommunala bidrag hushåll med barn. Statens bidraglill kommunalt bostadstillägg till folkpensionärer () redovisas under ändamålsavsnittIV. De bostadspolitiska utgifterna omfattar även bidrag ochlån till bostadsförbättring m.m., bidrag till åtgärder i bostadsområden medstor andel outhyrda lägenheter m. m. samt vissa ränle- och amorteringsfriatill-läggslån. I beräkningarna antas nybyggnadsvolymen omfatta ca33 500 lägenheter. Ombyggnadsverksamheten antas uppgå till ca 35 000 lägenhe- 44 ter per är. Underlångtidsbudgelperioden antas att nybyggnadsvolymen . 1986/87: 150 ökalill ca 37 000 lägenheter medan ombyggnadsverksamheten antas Bilaga1.2 ligga kvar på i stort sett oförändrad nivå. De sammanlagda effekterna av ensänkning av den allmänna räntenivån och volymökningen leder lill en real ökningav kostnaderna . Riksdagenhar beslutat (prop. 86/87:48, BoU 7, rskr 93) om dels försökmed bidrag för att dämpa höjningar av hyrorna för vissa boende efter ombyggnad,dels bidrag vid nybyggnad av vissa bostäder samt införande av tilläggslån förombyggnad av vissa hus som är är. Regeringen har i åretsbudgetproposition föreslagit att räntebidrag till främst egnahem skall minskasgenom extra upptrappningar av den garanterade räntan. Vidare föresläs atlkommunerna skall delfinansiera bostadsanpassningsbidragen. Föreslagen minskarstatens utgifter med 355 milj. kr. frän år 1988.1 långtidsbudgeten har hänsyntagits till dessa förslag. Bostadsbidraglill barnfamiljer beslår av en statlig del, som lämnas med ett visst belopp perbarn och en statskommunal del. Denna del är beroende av bostadskostnaderna.Bostadsbidraget är inkomstprövat och reduceras med en viss del av denbidragsgrundande inkomsten. Regeringenhar lagt fram vissa förslag rörande bostadsbidragen, som ännu intetagit ställning till. Ett förslag innebär (prop. 86/87:48) att bidrag skalämnas till högre bostadskostnader. Vidare föreslås i årets budgetpropositionatt bostadsbidraget i sin helhet omvandlas till ett kommunalt bidrag och atlstatsbidrag skall utgå. Staten och kommunernas andelar av kostnaderna för dettotala stödet förblir dock detsamma som . Vidare har regeringen under våren1987 föreslagit all bostadsbidrag införs för yngre hushåll utan barn. Hänsynlill dessa förslag har tagits i långtidsbudgeten. Bostadsbidragutgick till 263 000 hushåll. Utgifterna för bostadsbidragpåverkas av antal barn, förvärvsfrekvens, utveckling av inkomster ochbostadskostnaden. Skattereglersom berör bostadssektorn påverkar statens inkomster. Den beskattningsbarainkomsten för egnahemsägare minskar p. g. a. att ränteutgifter för län medsäkerhet i fastigheter är avdragsgilla. För sådana lån, kan skattebortfalletunder uppskattas till .