prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Densvenska basindustrin är beroende av en god konkurrenskraft i meningen ett gotlkostnadsläge och en gynnsam utveckling av de internationella marknaderna. Denlångsikliga ulmaningen ligger dock i atl anpassa produktionen till fortsatlareala prissänkningar på slutmarknaderna saml att söka delvis nya marknader ochen högre förädlingsgrad. Tillgång fill avancerad forskning ökar i belydelseför såväl produktutveckling som produktionsteknisk utveckling. Förpackningsområdet, somrepresenterar en viktig avsättningsmarknad för massa- och pappersindustrin, kan tjäna som ett illustrativt exempel. Svensk förpackningsindustri har en framskjuten position internationellt. Ettav de framgångsrikaste företagen, Tetra , har koncentreral sig på Prop.1986/87: 74 förpackning av flylande livsmedel. Företaget hyr ulförpackningssystem och levererar kartongförpackningar till sina kunder. TetraPak som köper drygt välskekartong, varav ca (tillell värde av ca ) från svenska kartongbruk, är känd som enmycket krävande kund. SCAoch , som båda tillverkar liner, har genom uppköp av wellpappföretaginlegreral framåt och är ledande på den europeiska wellpappmarknaden. Eftersommycket av konverteringen av material till förpackningar och även en stor del avlillverkningen av förpackningsmaskiner sker nära marknaden har huvuddelen av desvenska förpackningsföretagens tillväxt skett utomlands. Ändå harförpackningsmaskinindustrin varit en av de mest expansiva delarna av svenskmaskinindustri . Nämnas bör också att den inhemskaförpackningsmarknaden är belydande. Den svenska konsumfionen av förpackningaruppgick således 1983 lill ca . Omkring hälflen avsågförpackningar av papper eller kartong. Verksamhelvid etl flertal forskningsinstitutioner i landet har stor betydelse förutvecklingen av nya förpackningar och förpackningsmaterial. Här kan särskiltnämnas Svenska Träforskningsinslituiet och även andra ger värdefulla bidrag. Exempelvis arbetar GrafiskaForskningslaboratoriet med tryckeriiekniska frågor, vilka är vikfiga inomförpackningsområdet. I frågor som rör barriäregenskapen ilivsmedelsförpackningar finns kunnande vid . Listan kunde göras längre. Totalt i dessa insfituttorde ca 100 milj. kr avsättas för forskning och utveckling. Denna insats skallses som ett komplement till basindustrins egna forsknings- ochutvecklingsulgifter, som under /84 uppskattades fill totalt ca1,. Densvenska varvsindusirin sysselsatte ca 30000 personer, dvs. avinduslrisysselsättningen och svarade för av industriproduktionen. Varvsindustrindominerades av ett fåtal storvarv med , , och i spetsen. Till dessa varv knöts ett stort anlal underleverantörer, som under början av 1970-lalet sysselsatte ca 8000 personer i första underieverantörsledet. Som en jämfö relse kan nämnas atl varvsindustrin var av näslan samma belydelse för den svenska ekonomin som dagens elektronikindustri. Ianslutning till varvsindustrin fanns också en intemalionell konkurrenskraftigkonsultverksamhet och en mycket kompetent beslällare och samarbetspartner iden svenska rederinäringen. Vid 1970-talels början var den svenskavarvsindustrin en av världens mest avancerade och svarade för avväridsproduktionen. Under lång lid hade varvsindustrin, redare,underleverantörer, konsuller, universitet och högskolor, bidragit till attskapa ett i det närmaste "komplett" leverantörsblock med mycketstarka bindningar mellan intressenterna. Underfiden efter den första oljekrisen och har situationenförändrats radikalt och den svenska varvsnäringen har minskat sinsysselsättning mycket kraftigt ned lill ca 15000; mer än en halvering från år1970. En molsvarande neddragning har också skelt i underleverantörsledet,konsultverksamheten m. m. Väridsmarknaden,som enligt många bedömare skulle växa krafligl stagnerade i stället.Den fortsatta överkapaciteten (enligt ) ledde fill priskrig ochkraffiga statliga subventioner. Det är myckel svårl, om ens möjligt, attbedriva en lönsam produktion inom de flesta delarna av varvsnäringen. Enfortsalt neddragning av kapaciteten kan därför väntas. Varvsnäringenhar iradifionellt varit uppbyggd av en hög andel inhemska leveranser från malmvia stål- och järnverk fill underleverantörerna och varven. Endast en mindredel av tillverkningen skedde utomlands. Det mesta av verksamheten baseradessåledes på produktion i olika led inom landet och på försäljning av slutprodukternapå världsmarknaden. Varvsnäringensutveckling beskriver det hol som kan ligga i att ha en stor del av denindustriella produklionen koncentrerad till ett fåtal mycket stora tillverkare.När dessutom behovet av underleveranser, konsulttjänster, utbildning m.m.tillgodoses inom landet, ökar sårbarheien om och när världsmarknaden stagnerar.Det som under framgångsåren var en styrka för landet - en dynamisk och inomlandel sammanlänkad industriverksamhet - blev till elt allvariigl problem närmarknaden för lönsam försäljning försvann. 14.4 Personbilar och lastvagnar Densvenska personbils- och lastvagnsinduslrin domineras helt av och med 65000 resp. 43000 anslällda, varav 50000 resp. 35000 i . Dessa tvä företag svarar för av sysselsättningen inom transportmedelsinduslrin (exkl. varv och flygindustri). verantörernaräknas in, kan den toiala sysselsättningen inom transports- Prop.1986/87:74 medelsinduslrin uppskattas fill mellan 100000 och 120000 anslällda(eller ) av industrisysselsättningen. Trotsatt och tillsammans är mycket stora i den svenska ekonominär de små på världsmarknaden där de tillsammans svarar för . Det finnsflera stora konkurrenter på marknaden. Det största bilföretaget. GeneralMotors, har nästan tio gånger så stor omsättning som de båda svenskabiltillverkarna, som dock specialiserat sin verksamhet till vissa delmarknaderdär man har en stark position. När det gäller tunga lastbilar har de svenskaföretagen av den totala marknaden. Väridsmarknadernaför bilar och lastbilar växer med åriigen. Inom de s. k. NIC-ländernadär svenska leverantörer tagit belydande marknadsandelar har marknadstillväxtenavtagit bl.a. till följd av sjunkande olje- och råvarupriser, höjda räntor påutlandslån m. m. Sammanlaget kan den svenska transportmedelsindustrin bedömasvara verksam på stagnerande eller mogna marknader. De svenska företagen hardock genom en effekliv produktion och en framgångsrik marknadsföring haft eninternationellt sett mycket god utveckling. Personbils-och lastvagnsinduslrin genomgår en förhållandevis snabbomvandling. var företagen mer beroende av svenska underleverantörer.Dessa spelar fortfarande en viklig roll men utvecklingen går mot en ökadnationell specialisering och en ökad inlernalionell handel med komponenter. Pålaslvagnsområdet är beroendet av inhemska leveranlörer fortfarande stort ochdet är också vanligare att sluttillverkarna svarar för en större del avtillverkningskedjan. Ilinje med den allmänna utvecklingen på person- och lastbilssidan växer ävenkomponenltillverkarna till ofta mycket stora företag. I vissa fall kan därförkomponentleveranlörer - t. ex. - ha en slark position i relation tillföretag i senare skeden av produktionskedjan. De höga utvecklingskostnadernahar också drivit fram elt stort antal internationella samarbetsrelationermellan förelagen inom transportmedelsindustrin. Trolsatt och har en mycket betydande del av försäljningenutomlands spelar hemmamarknaden särskilt för lastvagnar en viktig roll, inteminst därför att den ger impulser till utveckling och förnyelse av produkternaoch produktionsmetoderna. Påstagnerande eller mogna marknader expanderar företag vanligtvis genom uppköp.Den helt internationaliserade/globala bil- och lastbilsindustrin kommerantagligen att följa detta mönster. ligger väl framme iden globala strukturomvandlingen på detta Prop. 1986/87:74 område. a. Volvos köp av lastvagnstillverkare i . Lönsamhetenoch sysselsällningsutvecklingen inom den svenska personbils- ochlastvagnsindustrin har varit god . och hardärigenom i hög grad bidragil till den positiva utvecklingen inom hela densvenska induslrin, då företagen med vidhängande utvecklingsblock kan beräknassvara för av industrisysselsättningen. Densårbarhet som ett sådant beroende till två internationella koncerner och tillpersonbils- och lastvagnsmarknaderna innebär är uppenbar. I ett läge där deinternationella marknaderna viker och/eller de svenska företagenskonkurtenskraft skulle försämras, får detta allvariiga konsekvenser för heladen svenska ekonomin. Vid en sådan utveckling är det t. ex. en fördel om desvenska underleverantörerna till transportmedelsindustrin inte enbart ärberoende av svenska köpare utan också har starka kopplingar till företag iandra länder. Globala utvecklingsblock där och svenska företag ingår inätverk med förgreningar över flera länder kan således på lång sikl minska denmarknadsmässiga sårbarheten men skapar å andra sidan ett starkareinternationellt beroende. Svenskaföretag har en hög kompetens när del gäller att lillverka utmstning för alt"utvinna och förädla energiråvaror, producera och distribuera elektricitetoch värme, återvinna och spara energi och rena rökgaser" (SIND 1985:3). År1982 sysselsattes ca 42000 personer inom energiutrustningsindustrin som svaradeför av hela tillverkningsindustrins förädlingsvärde. Mer än hälften avproduktionen exporterades. Energiutrustningsindustrindomineras av ASEA, som svarar för drygt hälften av saluvärdet. , vissa slatliga företag, Alfa-La-val. Allas och harviss verksamhet inom det energitekniska området. De frislående mindre ochmedelstora förelagen svarar för en knapp femtedel av saluvärdet. Utmslningsindustrinär inlernationellt sett hemmamarknadsorienterad. Ofta utgör energiutmstning(pannor, ventilation elc.) komponenier i störte projekt och i de flesta länderanlitas nationella bygg- och ingenjörsfirmor. Leverantörerna avenergiutrustning får därför fungera som underleverantörer till enhuvudentreprenör vilket i sin tur ofta innebär att lokala/nationella företag iförsta hand kommer i fråga. Fläkt(inom ) utgör något av ett undantag med sin inlemalionella verksamhet. Med en utvecklad konstruktionsteknik och en avancerad kompetens för styrning av processer, har Fläkt lyckats la order 371 i konkurrens med inhemska leverantörer och därigenomuppnått en förhål- Prop. 1986/87: 74 landevis stark posifion på flerabetydande utländska marknader. som dominerar den svenskaenergiutrustningsindustrin omsatte ca , varavhälflen kan hänföras till energiutrustningsindustrin. Tabell 14.1 ASEA:s verksamhet inom den energitekniskaindustrin Fakturering i miljarder kr. Fläkt 9,2 14 600 Kraftöverföring 4,4 8 400 Källa: Årsredovisning . Den svenska energitekniska industrin är som nämntsberoende av ulvecklingen på de internationella marknaderna. Debetalningsproblem som flertalet drabbats av har påverkat marknadennegativt. Priset på energi påverkar behovet av nya energisystem och deekonomiska incita-menler till atl utveckla energisnåla processer. De sjunkandeoljepriserna kan få positiva effekler på de allmänna industriinvesteringarnaoch därigenom gynna vissa delar av energiutrustningsindustrin. Men lågaoljepriser kan å andra sidan verka hämmande på efterfrågan på energibesparandeutrustning och på utrustning för alternativ till oljebränning och därigenommissgynna andra delar av seklorn. Effeklerna av förändrade oljepriser ärsåledes inte entydiga. I och på de inhemska marknaderna har ett närasamarbete mellan i första hand och ASEA utgjort en avgmndfömtsältning-arna för en inlernationeUt slark energiutmslningsindustri.Utvecklingen på den inhemska marknaden är även i fortsättningen slarki beroendeav olika energipolitiska beslut inle minst med lanke på alt staten ochkommunerna är de största beställarna av energiutrustning. Energiutrustningsindustrin är således slarki beroende avden draghjälp som den inhemska marknaden erbjuder såväl för avsättning av produkter som för utveckling av nya produkter och system. Den offentliga upphand lingen i kombination med en omfattande energiforskning i statlig regi skapar förutsättningar för en långsiktig konkurtenskraftig utveckling och omvandling av förelagen. Under /87 avsätts jarder kronor för insatser inom energipolitiken. Av dessa medel går mer parten (ca ) till uppförande och drift av kraftstationer. över 300 milj. kr. satsaspå statlig forskning och utveckling inom ener- Prop. 1986/87:74 giområdel.Inom ASEA-koncernen avsattes totalt ca tillforskning och utveckling, varav en betydande del går till forskning inom detenergitekniska området. Densvenska elektronikindustrin sysselsatte, enligt en särskild bearbetning av,SCB:s industristatistik, ca 51000 personer, dvs. av det totalaantalet anslällda inom tillverkningsindustrin. Saluvärdet uppgick till drygt 34miljarder kronor och förädlingsvärdet till drygt 15 miljarder (eller avfillverkningsindustrins förädlingsvärde). Exporten var något under 22 miljarderkronor och 27 miljarder . Hälflenav elektronikproduktionen sker inom några få stora koncerner, där ärdominerande. Förelagel sysselsatte vid börian ca 40000 personer iSverige och ca 38000 ulomlands. av Ericssonkoncernens verksamhel iSverige faller utanför elektronikindustrin. Det gäller i första handaffärsområdena och . och den svenskaelektronikindustrin är mycket nära knuten lill telekommuni-kafionsområdet. Härspelar också en betydande roll såväl som köpare av utrustning ochsom tillverkare av lelekommunikationsutruslning för egel behov. Televerketomsatte /86 ca och sysselsatte 47 000personer. Merparten av omsättningen och sysselsättningen är hänförbar tillutveckling och drifl av telekommunikationsnätet. Ävendet statliga är verksami som köpare och fillverkare avelektronikprodukter. FFV Elektronikgmppens fakturering uppgick under år 1985lill och antalel anslällda var ca 1 300 personer. , televerkel och FFV sysselsätts i ca 90000 personer meddrift, utveckling och produktion av telekommunkationsutrust-ning. Elektronikindustrinär, vid sidan av telekommunikationsområdet, mycket heterogen och omfattarbl.a. periferiutrustningar till daiorer, industriell och medicinsk elektroniksamt olika slags elektronikkomponenter. Etl nära samarbete mellan kund ochleverantör är nödvändigt framförallt när det gäller utveckling av industriellaoch medicinska applikationer. Verksamhetensom , , m. fl. ulländska företag bedri ver representerar en viktig del av den svenska elektronikindustrin. I fortsättningen av dettaavsnill behandlas två av elektronikindustrins Prop. 1986/87:74delmarknader, telekommunikations- resp. datorutrustningar. Ericssonberäknas ha av världsmarknaden inom telekommunikationsområdet ochkonkurrerar med företag som , AT & T/Phi-lips/samt några avde största japanska eleklronikförelagen. Världsmarknadenväxer med åriigen och beräknas uppgå till ca . Tillväxtenblir mer internationell bl.a. därför alt såväl den nordamerikanska som defranska och brittiska marknaderna avreglerats. När tele-monopolen bryts får dehöginternalionaliserade förelagen goda möjligheter alt expandera. Betydandesvårigheler kvarstår dock atl anpassa produkter och system fill de särskildavillkor som forlfarande råder i köparländerna. arbele med att anpassaAXE-systemet till amerikanska standards är ett exempel på de krav som företagslälls inför pga. olikheter i nafionella standards. Samtidigtsom marknaderna avreglerats har konkurrensen hårdnat. De slora företagen satsarmycket stora resurser på forskning och utveckling för att vidareutvecklalekniken och därigenom siärka konkurrenskraften. Det är också troligt allföretagen i ännu högre grad än tidigare på egen hand, eller i nära samarbetemed andra förelag, måsle kunna erbjuda fullständiga lösningar som bl. a.innebär en integrering av tal- och datakommunikation. gick ITT och delfranska CGE ihop och skapade en myckel slark gmpp på den europeiska marknaden.Enligt vissa bedömningar blir den framtida konkurrenskraften beroende avföretagens förmåga alt utveckla och anpassa fullständiga system lill olikamarknadskrav. Denna utveckling kräver stora företagsgmpper med lillgång tillforskningsresurser och kännedom om lokala marknader (vilket ofta innebär lokalproduklion). En fortsatt global samverkan och/eller uppköps/fusionsverksamhetkan därför förväntas. Telekommunikationsområdetsvarar för över hälften av den svenska elek tronikindustrin. Därefter kommer "datorer och annan kontorsutmstning" som i i första hand omfattar fillverkning av olika periferiutrustning ar till datorer. Datormarknaden, som internationellt setl är slörre än tele kommunikationsmarknaden, beräknas ha omfattat ca och växer med . Marknaden präglas av en mycket hård global konkurrens, där är världsledande på flera områ den. Företaget svarar för av USA-marknaden för standarddatorer. har ca 320000 anställda. Priserna på datorhårdvara pressas nedåt. Företagen tvingas rationalisera 374 hårt i lillverkningsledetsamtidigt som den långsiktiga utvecklingen i myc- Prop. 1986/87: 74 ket höggrad beror på framgången i forsknings- och utvecklingsarbetet. Utslagningen avdatortillverkare har redan börjat. För vissa företag finns möjligheterna tillöverlevnad i smala nischer och i kombinationer med t.ex.telekommunikationssystem. Denframtida utvecklingen på datormarknaden beror på de slora företagensutveckling, men också på framgången och intensiteten i olika nationella och transnationellaforskningsprojekt. I har flertalet av de ledande elektronikföretagen gåttsamman i kollekliva forskningsprogram. svarar den militära sektornför den dominerande delen av forskningssatsningarna inom elektronikområdet.Inom vissa särskilt känsliga teknologiområden har öppenheten minskat bl. a.fill följd av en önskan att inte sprida datorteknik till . 1Japan finns elt flertal FOU-program inom dator- och elektronikområdet. Ett avde mest uppmärksammade är projektet som syflar till alt utveckla femtegenerationens datorer. IEuropa har mer omfattande samarbete inletts inom del s. k. ESPRIT-programmet.Möjligheten för t.ex. att della i det europeiska utvecklingssamarbetethar avsevärt förbättrats i och med det s. k. EURE-KA-inifialivel. Små länderoch på världsmarknaden små företag blir allt mer beroende av forsknings- ochutvecklingssamarbete med andra företag och inom ramen för inlernationellaprogram. Tvåföretag - och - svarar för merparten av de svenska forsknings-och utvecklingsinvesteringarna inom eleklronikområdel. Tolall satsade Ericsson2,och ASEA 1,5 miljarder på forskning och utveckling underår 1985. lorde i slort sett helt falla inom eleklronikområdelmedan andelen för ASEAs del ligger kring hälften. Inomeleklronikområdel kan slora strukturförändringar förväntas äga rum under denärmaste åren. Utslagningen på vissa områden med överkapacitet kan komma atlbli omfallande. Både på telekommunikations- och datorområdet blir förmågan atthänga med i teknikutvecklingen och att komma in på nyöppnade marknader heltavgörande för den framtida framgången. Ett fortsatt effektivt samarbete mellanEricsson, televerkel, offentliga forsknings- och utbildningsinstitutionerkommer all krävas som grund för fortsatla framgångar inom elektronikområdet.Därutöver torde omfattande internationella kontakter på områden där de svenskaresurserna är otillräckliga vara av vital belydelse för en långsiktig positivutveckling. 14.7 Läkemedel och medicinsk teknik Densvenska läkemedelsindustrin sysselsatte ca 10000 personer. Tilldetta kommer sysselsättningen i de förelag som tillverkar produktions- 375 utrustning och/ellerkomplement fill läkemedel (diagnostik, njuranalys Prop. 1986/87:74 etc).Området svarar totalt för av sysselsättningen inom tillverkningsindustrinoch för knappl av förädlingsvärdet. ASTRAoch dominerar tillsammans med KabiVitmm och Fer-rosan den svenskaläkemedelsindustrin. Enligt verksamhetsberättelse har 6400anställda, varav 3200 i . Av dessa arbelar 1 200 med forskning.Pharmacia har nära 5 200 anställda, varav 3 000 i och KabiVitrum har ca2 100 anställda, varav I 500 i . Världsmarknadenför läkemedel uppskallas fill , där och svararför nära hälften av omsättningen. På marknaden agerar ett förhållandevis stortantal multinationella företag. Läkemedelsindustrinhar ingen marknadsledare av t.ex. storlek på datormarknaden. Det störstaföretaget - omsatte ca . är med ca 2,4 miljarder och medknappt i omsättning. och säljer för caen halv miljard US dollar vardera och finns på listan bland världens 35 störstaläkemedelstillverkare. Påmarknaden förekommer elt mycket stort antal produkter och de enskilda företagenär ofta hårt specialiserade. I många faU svarar en eller elt fåtal produkterför merparten av det enskilda företagets omsättning och framgången beror oftapå om företaget lyckas lansera och patentera nya produkler. Utvecklingstidenför en ny produkt - från grundforskning till registrerat läkemedel är oftamycket lång och stora resurser måste också avsättas för klinisk testning,marknadsföring m. m. Det ställs vidare olika krav i olika länder, varför lokalproduklion och/eller licensering blir alll vanligare. Världsmarknadenför medicinsk utrustning år väsenfiigt mindre än för läkemedel. Den uppgick år1983 fill ca med en årlig tillväxttakt på . Trefjärdedelar av marknaden ulgörs av diagnosui-mslning. CGR(), , , och är några avde stora företagen på marknaden. Huvuddelen av produktionen sker dock i ettstort anlal små och medelstora tillverkare. Inom EG finns ca 600 specialiseradeleverantörer av medicinsk utrustning. Blandde större tillverkarna av medicinsk utrustning i återfinnsSiemens-Elema, och . Fortfarandedominerar lokala/nationella tillverkare den medicinska lekniken. Mycket talardock för att utvecklingen inom området kommer att gå i samma banor som inomläkemedelsindustrin, vilket innebär att förtagen i allt högre grad blirinlernalionella. Läkemedels-och diagnosfikindustrin påverkas starkt av utvecklingen 376 Det faklum att svenska företag hör till de absolut Prop.1986/87:74 ledande tillverkarna av utrustningar för bioteknisk forskning ochproduktion i industriell skala utgör därför en styrkefaktor också förutvecklingen av läkemedels- och diagnosfikindustrin i landet. Forskningoch utveckling är det avgörande konkurtensmedlel. Därför satsarläkemedelsföretagen i genomsnitt av omsättningen i forskning ochutveckling: , 0,5 och Kabi Vilrum 0,2miljarder . Dämtöver bidrog den offentliga seklorn /84 med ca fill medicinsk forskning inomuniversitet och högskolor. Inget OECD-land satsar mer offentliga medel (percapita) i biomedicinsk forskning än . Utvecklingenav produkter och metoder är beroende av kontakter och utbyle med friståendekunskapscentra. Företagen är därför ofta lokaliserade i närheten av deuniversitet där forskningen bedrivs. Den stora betydelsen av den biomedicinskaforskningen vid och för Pharmaciassnabba tillväxt är elt talande exempel. Från universitetens forskningsmiljöerhar , i synnerhet i och , elt flertal nya företagavknoppats. Denoffentliga sektorn är också den helt dominerande upphandlaren i avläkemedel och medicinsk teknik och köper in produkter från industrinför ca , varav ca en sjättedel utgör investeringsvaror ochreslen förbmkningsvaror av olika slag. De senare fördelade sig år på 1984 olikavamgrupper enligt följande Tabell14.2 Förbrukningsvaror inom läkemedelsområdet (miljarder kronor) Bränsle, smöri- och drivmedel Källa: LKELP 85, rapport 5. Genomdenna dominans kommer den offentliga upphandlingen att få en avgörandebetydelse för industrins utveckling på hemmamarknaden. Ett väl fungerandesamspel - med starka nätverk mellan köpare, säljare och frislåendekunskapscentra - kan också på utgöra en bas för en slark ochväxande exportindustri. Läkemedeloch medicinsk teknik svarar för någol av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin. Den slarka koppling en mellan företag, landsting och kommuner samt den fristående forskning en kan ge svenska företag fortsatt goda ulvecklingsbelingelser. Trols atl läkemedelsindustrin är verksam på internationella marknader är risken för 377 en genomgripandeinternationell strukturomvandling mindre än inom t. ex. Prop. 1986/87: 74transportmedelsindustrin bl.