prop · GA03128 · 1986-12-31 00:00:00 — Därtill kommer alt konventionen tillåterreservationer av olika slag. Man får därför räkna med att den internationellaavtals- och köprätten kommer all förbli komplex ochsvåröverskådlig även om konventionen vinner bred anslutning. Olägenheter avberört slag lorde dock vara det pris som man får betala för att uppnå enighet omen konvenlionstexl som möjliggör bred anslutning. Åvenom man sålunda inte kan ställa samma krav på en konvention som '67 vi i anser oss böra ställa på inhemsklagstiftning, kan konventionen dock medföra påtagliga praktiska fördelar för inlernalionellhandel. Parterna i internationella avtal och deras juridiska ombudhar knappast möjlighel att med den tidspress, under vilken affärsavtaltillkommer, överblicka och sätta sig in i innebörden av de rättsregler av olikaslag som kan bli tillämpliga på ett avtal. Om avtal träffas om tillämplig lagbestäms lagvalet ofta av den part som bestämmer innehållet i avtalet i övrigtmen ofta lämnas frågan oreglerad eftersom ingendera parten känner den andrapartens lag. Det förekommer och med att parterna i syfte att ingen partskall få en fördel före den andre låter en tredje, ofta för båda parter okändrättsordning bli tillämplig på transaktionen. Det är nu både tidsödande och förenat med betydandesvårigheter att fastställa vilken lag som skall tillämpas. Svaret beror ofta påvar frågan kommer att prövas. År väl svaret givet, t.ex. om avtalet innehålleren hänvisning är det svårt att erhålla en aktuell text av främmande lag.Därefter kvarstår minst samma problem med tolkningen av den främmande lagensom med tolkningen av konventionstexten. I jämförelse härmed är det för affärsmän, bolagsjuristeroch advokater en betydande fördel och säkerhet att det finns en för parterna ien internationell transaktion gemensam konventionstext som utgör lag för bädesäljare och köpare. Sålunda besvarar konventionen i förhållandet mellan parteri konventionsstater frågan om fillämplig lag, och den gemensammakonventionstexten ger part en grundläggande kännedom om den andra partensgällande lag. Enligt samfundets mening är sålunda de prakfiska fördelarnabetydande. Vid en samlad bedömning av för- och nackdelar är detsamfundets mening att fördelarna överväger. Med hänsyn till arten av defördelar samfundet ser med en anslutning till konventionen uppnås dessa dockförst vid en bred anslutning. Förhållandet till de nordiska grannländerna ochrättsgemenskapen i fråga om lagstiftning på avtals- och köprättens område samtförekomsten av allmänt spridda, gemensamt utarbetade allmänna leveransbestämmelserbör föranleda atl vid en anslutning reserverar sig enligt artikel94(1). Härför talar också omfattningen av handeln mellan de nordiskagrannländerna och den påtagliga likheten mellan sådan handel och inhemskhandel. Mellan de nordiska länderna finns genom dessa förhållanden redan enkännedom över gränserna om de regler som gäller. Med samfundets utgångspunktskulle det därför inte innebära någon förenkling eller ökad säkerhet iaffärslivet att tillämpa andra gemensamma bestämmelser än de som nugäller. Detta fömtsätter dock att de övriga nordiska länderna intar sammaståndpunkt och att den gemensamma gmnden kan behållas . Samfundetförutsätter att samråd med de övriga nordiska länderna sker i denna fråga. En reservationenligt artikel 95 skulle göra konventionen tillämplig en dast mellan parter i stater som anslutit sitt till konventionen. reservation medför att två regelsystem kommer att gällaför internationella avtal beroende på om motparten har sin "place of business"i ett konventionsland eller ej. De skäl som samfundet anser talar för enanslutning lill konventionen nämligen atl åstadkomma enkla och enhetliga reglerför det praktiska affärslivet, talar för att reservation inte bör göras. Artikel 92 möjliggör för konvenfionsstat att göra undantagför del II (avtalsdelen) eller del III(köpdelen). De argument som ovan anförts lill stöd för ståndpunkten att Sverigebör ansluta sig fill konventionen gäller i första hand köpdelen. Att göra undantagför den delen av konventionen kan därför inle vara aktuellt. Avtalsdelenbehandlar endast vad som närmast motsvarar första kapitlet i lagen om avtal,dvs. regler om slutande av avtal. Konventionens regler skiljer sig något frånavtalslagens motsvarande regler särskilt i frågan om anbud och möjlighetema atlåterkalla anbud. Samfundet konstaterar att förekomsten av vissa skillnadermellan konventionen och svensk lag är naturlig och att det inte finns någonobjektiv grund för att hävda att den svenska regleringen skulle vara bättre.Tvärtom syns i detta speciella fall konventionens regler innebära praktiskafördelar i förhållande fill tredje paragrafen avtalslagen och medförapreciseringar i affärsverksamhet som är lämpliga i internationella avtal.Emellertid kan det tänkas uppkomma problem om både ett internafionellt och ettnationellt regelsystem blir tillämpligt på en och samma affär. Sålunda görkonventionen uttryckligen undantag för regler om rättshandlingars ogiltighet.Förhållandet mellan regler som skall bedömas efter konventionen och sådana somskall bedömas efter nationell rätt har inte närmare studerats. Skälen för en anslutning fill avtalsdelen väger ur prakfiskasynpunkter inte så tungt som skälen för anslutning till köpdelen. Vinnerkonventionen i sin helhet bred anslutning är det emellertid samfundets meningatt de praktiska svårighetema inte förefaller störte än att bör kunnaöverväga en anslutning även fill avtalsdelen. Blir en anslutning till båda delarna aktuell kommer denovan berörda frågan om undantag enligt artikel 95 i ett något annat läge. Såsomovan framhållits är avtalsdelen inte så angelägen och gränsdragningen mellandess regler och avtalsrätten i övrigt oklar och därmed fördelarna med enanslutning icke så påtagliga. Därav följer att det finns starkare skäl att avpraktiska hänsyn begränsa tillämpningen av avtalsdelen parter i konventionsstaterdvs. att göra ett undantag enligt artikel 95. Sådant undantag kan emellertidinte göras bara för avtalsdelen utan måste gälla konvenfionen som helhet.Samfundet har svårt att på föreliggande material ta ställning fill humvidaundantag bör göras i det läget. Svaret blir antagligen beroende på hur bredanslutning konventionen får och i vad män reserva-fionergörs. 5 , ,och Internationella handelskammarens svenskanationalkommitté Den nu färdiga konventionen är resultatet av en längre fidsarbete. sationernahar också fått tillfälle att yttra sig över olika utkasttill konventionstext. Sålunda har yttranden avgivits , 9 mars1978 och . nämnda yttrandena har del närmare innehållet i konventionens bestämmelserkommenterats mer ingående. Föreliggande yttrande begränsas därförhuvudsakligen till frågorna om över huvud taget bör ansluta sig tillkonventionen och, om så blir fallet, vilka reservationsmöjligheter som börutnyttjas. Med hänsyn till yttrandets begränsning vill organisationerna starktunderstryka, alt de synpunkter som kommit till uttryck i de tidigare yttrandenaalltjämt äger sin gdtighet. Här fmns också anledning all erinra om den kritiksom riktats mot de kommentarer som tagits fram inom ramen förkonventionsarbetet. Om ansluter sig konventionen bör i sambanddärmed på lämpligt sätl klargöras, att man från svensk sida anser att kommentaremainte bör ha betydelse som rättskälla vid tolkning av konventionen. Organisationemabehandlar i det följande till en börian endast köpdelen, den viktigaste ikonventionen. Beträffande dess innehåll har organisationerna tidigare framförtett flertal synpunkter. Det har främst gällt reglerna om tolkning avhandelstermer, bestämmelserna om leverans och farans övergång, fullgörelsebegreppeloch rättelse av fel m. m. Organisationerna hänvisar till tidigare yttranden ochbeklagar att de tidigare framförda synpunkterna inle alltid harkunnat vinna beaktande i önskad utsträckning. Ifrågan om bör ansluta sig till konventionens köpdel finnerorganisationerna det svårt att ta definitiv ställning i dagens läge. Värdet förnäringslivet av en svensk anslutning köpdelen är i hög grad beroende avvilken hållning andra stater intar till konventionen. Organisationema vill härfasta uppmärksamheten på det möte inom EG som enligt uppgift skall hållas1980-11 -06 och där medlemsstaternas inställning till konventionen skallbehandlas. Det är angeläget att man från svensk sida håller sig noggrantunderrättad om resultatet av överläggningarna inom EG. Ävenom endast ett mindre antal stater ansluter sig till konventionen kan Sverigeändock böra ansluta sig därtill. Så kan bli fallet om det är fråga om sådanastater i förhållande till vilka köplagsdelen skulle innebära en bättre ellermindre främmande reglering än nuvarande ordning. En anslutning, med reservationenligt art. 95, synes sålunda innebära fördelar för om därigenom uppnäsatt konventionen kommer att gälla i förhållande till länder som ,, , samt andra vikfigare öststater och utvecklingsländer.Däremot är intresset att låta konvenfionen ersätta nuvarande rättsregler iförhållanden till och mera begränsat. I relationerna till dessaländer skulle en övergång till konventionen ha värde om konventionen fick såstor spridning att dess tillämpning blev mer eller mindre universell. Skullekonventionen vinna en mycket bred anslutning förefaller det ej längre nödvändigtmed någon reservation enligt art. 95. 1samband med ställningstagandet fill art. 95 måste också tidsaspekten beaktas, eftersom en sådan reservation synes böra ske med ratificeringen. Om det enligt det tidigare förda resonemanget är motiverat 170 meden svensk anslutning även vid ett mindre antal staters tillträde, men detfortfarande är oklart hur andra betydelsefulla stater ämnar förhålla sig, ärdet lämpligt att gör reservation enligt art. 95. Skulle det senare visasig, atl konventionen vinner en nöjaktigt bred anslutning bör reservationenkunna tas tillbaka i enlighet med art. 97(4). Organisationerna vill även härlåta sitt definitiva ställningstagande bli beroende av den totala anslutningentill konventionen som kan förväntas. Organisationernaönskar hållas informerade om den internationella utvecklingen och hemställer,att de ånyo bereds tillfälle att yttra sig i anslutningsfrågan när överblickkan erhållas över andra staters inställning. Idetta sammanhang vill organisationerna också beröra konventionens betydelse försvenska och nordiska rättsförhållanden. Organisationema är medvetna om att ettantagande av konventionen kan påverka de förebådande revisionerna av deskandinaviska köplagama. Härvidlag finns anledning att understryka att denföreliggande konventionen i många stycken är resultatet av olika kompromisseroch att texten inte representerar någon "modem" köplag, somåterspeglar de kommersiella realiteterna eller eljest tillgodoserreformbehoven för köplagens del. Detta bör finnas i åtanke vid etl framtidarevisionsarbete Organisationernavill också understryka vikten av en nordisk rättslikhet även efter en eventuellanslutning till konvenfionen och revidering av köplagama. De skandinaviska köplagamaär av hög kvalitet och det vore slöseri att förspilla detta rättsarv genom enradikal omläggning. Vid en revidering är det organisationernas uppfattning, bör bygga på de gällande köplagarna på så sätt, att man tillvaratar delvärde som ligger i lagarnas disposition och den homogena rättsliga miljö somskapats av köplagamas långvariga giltighet. Viden anslutning till köpdelen bör således beaktas atl dörrarna inte stängs för ensärreglering av de nordiska förhållandena på köprättens område. Den rättslikhetsom råder inom , och är viktig och bör bevaras. Så långtmöjligt bör i vart fall materiell rättslikhet eftersträvas också i förhållandetill . Organisationema hemställer därför, att verkar för att denordiska länderna vid en eventuell anslutning till köpdelen fogar enreservation enligt den s. k. nabolandsklausulen i art. 94(1). En sådanreservation torde komma att behövas även efter en eventuell reformering avköprätten i . Isamband med behandlingen av konvenfionens köpdel vill organisationema ocksåframhålla, att en svensk ratificering inte får påverka anslutningen till 1955års om tillämplig lag beträffande inlemationella köp av lösasaker. är och bör förbli anslutet till denna konvenUon. Organisationernabeklagar att en stat som ansluter sig till konventionen givits möjlighet attavge en "deklaration" i enlighet med art. 96. Detta innebär attifrågavarande stater inte blir bundna av stadgandet i art. 11 om slopande av varieformkrav för slutande av avtal. För svenskt vidkommande måste gälla att någotformkrav inte skall uppställas härvidlag. Ifråga om konventionens avtalsdel måste organisationerna redovisa en primärt negativ hållning. Avtalsdelen innehåller en kompromiss mellan 171 anbuds äterkallelighetrespektive oäterkallelighet som inte är särskilt klargörande. För svenskrättsuppfattning - och med etl kommersiellt betraktelsesätt är vidare densubjektiva tolkningsregeln i art. 8 inte tilltalande, eftersom svensk rätt jubygger på tillitsteorin. Så länge och andra common law-länder,för vilkas skull kompromissen närmast kom till, ej ansluter sig tillavtalsdelen finns ej heller för svensk del nägon anledning att göra så.Sammantaget finner organisationema att sådana skäl inte föreligger, att Sverigef. n. har anledning att ansluta sig till konventionens avtalsdel. Även på avtalssidan villorganisationerna betona vikten av en fortsatt nordisk rättslikhet.Organisationerna fömtsätter all samråd sker med de övriga nordiska länderna,och att man från svenskt håll, om och när anslutning överväges, verkar för atteventuellt erforderliga reservationer görs enligt art. 94. med konventionenom internationella köpavtal har också i ett protokoll till 1974 årspreskriptionskonvention intagits en del ändringar i denna. Lika litet somtidigare finns nu någon anledning för att ansluta sig tillpreskriptionskonventionen. Vad som emellertid nu är aktuellt är de ändringar ikonventionen som vidtagits för att få till stånd en närmare överensstämmelsemed motsvarande stadganden i konventionen om internationella köpavtal. Sålundasägs i protokollet (art. I) att preskriptionskonventionens regler blirtillämpliga också i de fall där de internationellt privaträttsliga reglernautpekar ett konvenfionslands lag som tillämplig på avtalet. I de fallkonventionen kommer till användning innebär detta bl. a., attpreskriptionsavbrott måste ske vid domstol i konventionsstat. För svenskt vidkommande ärproblemet näraliggande eftersom är anslutet till konvention. Sålänge konventionen fillämpas endast mellan konventionsstater uppstår härav ingaolägenheter för svensk del. Utsträcks däremot tillämpningen till att omfattaäven parter i icke-konven-tionsstater kommer problem att uppstå för dessa. Ävenom det skulle sägas att en konventionsstat kan acceptera talan vid domstol i enicke-konven-tionsstat som preskriptionsavbrytande, kommer detta som påpekatsi professor - att förbli så oklart och osäkert, att enpart som skall avbryta preskripfion inte kan förlita sig därå. För övriganordiska länder synes därför den nuvarande ordningen vara att föredra. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Artiklarna 1-13 och 25-88 i Förenta nationernaskonvention angående avtal om internationella köp av varor skall i original texternas lydelse gälla som lag här i landet. Originaltexterna skall ha samma giltighet. Konventionens engelska och franska originaltexter finnstillsammans med en svensk översättning intagna som en bilaga lill denna lag.Texterna pä övriga originalspråk, arabiska, kinesiska, ryska och spanska, skallkungöras på det sätt som regeringen bestämmer. 2 § Lagen tillämpas inte i fall då bäde säljaren ochköparen har sina affärsslällen i , , ,eller . Om en part inte har något affärssiälle, skall avseende fästas vid hans hemvist. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Bilagan har uteslutits här. Lag om ändring i lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte avlös egendom Härigenomföreskrivs alt I § lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte av lös egendom skallha följande lydelse. Dei denna lag givna stadganden om säljares och köpares rättigheter ochskyldigheter lände till efterrättelse, såvitt ej annat är uttryckligen överenskommeteller eljest må anses avtalat eller ock följer av handelsbruk eller annansedvänja. denna lag är stadgal om köp skall i tillämpliga delar gälla i fråga om byte. Denna lag tillämpas inte ifall då lagen (1987:000) om internationellaköp är tUlämplig. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I fråga om avtal som har ingåttsföre ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser. Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ I Uldrag urprotokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning ....................................................................... 81 2.1 Bakgrunden till konventionen ................................ 81 2.2 Konventionens huvudsakliga innehållm.m............... 83 3 Allmänmotivering ....................................................... 86 3.1 Skall tillträda ? 3.2 Vilka reservationer bör Sverigegöra? 3.3 Hur skall FN-konventioneninförlivas med svensk rätt? 3.4 Ikraftträdande m.m................................................... 93 4 Upprättadelagförslag ................................................. 93 5 Specialmotivering ........................................................ 94 5.1 Förslaget till lag ominternationella köp ................ ... 94 5.2 Förslaget till lag om ändring iköplagen ................... 95 6 Detnärmare innehållet i ................. 96 6.1.................................................................................. och allmänna bestämmelser 96 6.1.1.......................................................................... Kap.I Tillämpningsområde 96 6.1.2.......................................................................... Kap.II Allmänna bestämmelser 100 6.2 Del II Ingående av avtal ......................................... 104 6.3 Del III Köp av varor ................................................ 108 6.3.1 Kap. 1 Allmänna bestämmelser ...................... 108 6.3.2 Kap. II Säljarens skyldigheter ........................ 6.3.3 Kap. III Köparens skyldigheter ....................... 133 IV Riskens övergäng .............................. 144 6.3.5 Kap. V Gemensamma bestämmelser omsäljarens och köparens skyldigheter 146 6.4.................................................................................. DelIV Slutbestämmelser 159 7 Hemställan .................................................................. 160 8 Beslut .......................................................................... 161 Utdrag ur lagrådels protokoll .............. . 162 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 .,. Bilaga I Sammanställning av remissyttrandena över FN-konven tionen ............................................................. . 166 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag ........................ 173 Tryckeri, 1987 175