prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — kr., dels 12 milj. kr.för beslutade nytillkomna nalurvårdsobjekt och fortsatt bemanning av utsjöplatsema Golska Sandön, SloraKarlsö, Ni-dingen och Svenska Högarna, delsför en viss utökning av fällpersonalen i QäUvärlden på gmnd av en övergång frånen-: till tvåmannapatruller av arbetarskyddsskäl, dels för all något kompenseratidigare eftersläpningar i vården på grund av medelsbrist. Mol bakgmnd av vad anfört ommedelsbehovet bl, a, avseende utökade arealer bör anslaget för nästa budgelär höjas med 11,1 milj.kr. Del är angeläget att de möjligheter som kan finnas tUl samarbete medlänsarbetsnämndema tas till vara när del gäller beredskapsarbeten på c. nalurvårdsområdel,-1de fall vårdålgärderna omfattar objekt som också Prop. 1986/87: 100 berörkulturminnesvärdens intressen bör dessa beaktas. Samråd bör i Bil, 16 dessa frägor ske med . Denmer långsiktiga inriktningen på naturvårdsförvaltningens organisation ochfunktion behandlas i den särskilda översyn somnaturvårdsförvaltningskommiltén gjort under är1986, Kommittén har avlämnat belänkandet (Ds Jo 1986:4) Våra nalurvårdsobjekt Förvaltning,skötsel, ekonomi. Ärendet bereds i regeringskansliel. Jaghemställer all regeringen föreslår att lill Vård avnaturreservat rn. m. för /88 anvisa ell reservalionsanslag av . Vård av hotade arter m, m. Nytt anslag (förslag) 2000000 Anslaget bördisponeras för kosinader i samband med särskUda insatser till skydd för utrotningshotade växt- ochdjurarter. Naturvårdsverkethar etl ansvar för landets fauna. Detta innebär bl, a, ansvar för bevakning ochvård när det gäUer hotade och sällsynta djurarter. Även när det gäller floranhar verkel elt ansvar för de hotade och sällsynta arterna. harvissheten växt om behovet av målinrikladestudier och åtgärder rörande de hotade och sällsynta arterna. På flerahåll i landet pägår ett anlal artbevarande projekt på ideeU basis. För attdessa skall bli effektiva bör en viss samordning ske säväl när det gäller organisationen som finansieringen. Dagensteknik inom framför aUt de areella näringarna åstadkommer myckel snabbaförändringar av djurens och växternas livsbetingelser. Antalet arterminskar kraftigt. Det SärskUda ansvarei för de hotadearterna och deras miljö kräver resurser som verkel saknar. Förvård av utrotningshotade djurarter behöver åtgärder preciseras i särskildaprogram för de olika djurarterna, Detla arbete har redan påbörjals. finns flera djurarter omvars förekomst och anlal vi behöver bättre kännedom. a. gäller detta de slora rovdjuren, exempel vis lodjur. Även våtmarkernas fauna är av slort intresse, l.ex. mot bak grund av skogsbmkets och jordbrukets ökade krav på dessa marker. Stora brister i kunskaperna finns vidare när det gäller det lägre djuriivet - groddjur, insekter etc. och om faunan i olika restbiotoper. Bristen på kunskaper om herptUer och insekter är eltallvarligt hinder när det gäller åtgärder för att t. ex. rädda hotade arter eller för all förbättrabetingelserna 52 fördes.k.nyltoinsekterna- humlor, bin m. fl. som i hög grad är beroende Prop.1986/87:100 av oUka restbiotoper, exempelvisåkerholmar. När det gällerfloran är en viktig arbetsuppgift att sammanställa befintUga kunskaper samtsamordna och initiera informalions- och utbildningsinsatser till förmån för hotade växtarter.Det är likaledes väsentligt alt tillgängligkunskap får en sädan spridning och utformning alt den pågående negativa ulvecklingen kan vändas. I detla syftebör verkel i samarbete med andra myndigheter och organisationer utarbetaläromedel, åtgärds program samt rädoch riktUnjer för ålgärder tUl förmån för hotade växtarter. Naturvårdsverketuppskattar det sammanlagda medelsbehovei under ett nytt anslag Värd av hotadearter för /88 liU 2 milj. kr. Del är en angelägen uppgift för naturvården attsäkerstäUa mångfalden i fauna och flora. Behovet av resurser för detla ändamålhar vuxit sig aUl starkareunder senare år. Dagens leknik inom framför allt de areeUa näringarna åstadkommer mycket snabba förändringarför djurens och växternas livsbetingelser. För vissa arters överlevnadkrävs åtgärder uiöver det biolopskydd somsker med stöd av naturvårdslagen. Jag delar bedömning att vården av de hotadeväxt- och djurarterna bör grundas på särskUda program. Möjligheterna tillsamarbete och samordning med andramyndigheter och med ideella organisationer pä omrädet bör las lill vara. Under anslaget Särskilda projekt påmiljövärdens område förordar jag all medelanvisas för skydd av värdefulla ängs- och hagmarker i odUngs-landskapet.Därigenom tillkomna åtgärder kommer att utgöra ett betydelsefuUt komplemenltiU insatserna för de hotade arterna. Jag ansluter mig ihuvudsak till de skäl som redovisat om behovet av attresurser ställs tUl förfogande för insalser lill skydd för utrotningshotade växt- och djurarter.Kostnaderna för dessa åtgärder bör beslridasfrån elt särskiU reservationsanslag. Mot bakgrund av vad verket anförtom medelsbehovet bör anslaget för nästa budgetår föras upp med 2 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Vård avhotade arter m. m. för budgetårel 1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av2000000 kr: - Restaurering av /87:100 Bil.16 1985/86Ulgift 8238018 Reservation 8575613 1986/87 Anslag 1600000 1987/88 Förslag 6100000 Frånanslaget bestrids kostnaderna för restaurering av . Under /88 väntas den vattenrättsligaprövningen i vattendomstol och regering äga rum. Vidare avsesrestaureringsåtgärderna slut-projekterasoch planeras saml vissa förberedande sjöarbeten utföras. Utgifterna beräknas för budgetåret lill7,1 milj. kr. Med hänsyn till ingåendereservalion föreslås elt anslag av 6,1 milj. kr. Medhänvisning tiU beräkningar av medelsbehov och beräknadreservation bör anslaget för nästa budgetår föras upp med 6,1 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Reslaurering av Hornborgasjönför /88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Under anslaget lasupp ett formellt belopp av . till uppdragsverksamheten vid statens slrålskyddsinstilul. är slrålskyddsmyndighei enligt strålskyddslagen (1958:110) ochhar därjämte bl.a. tUl uppgtft atl vara samordnande organför olika strålskyddsintressen i landet. Institutet har vidare ett centrah samordnande ansvar för den målinriktadeslrålskyddsforskningen och skall även självl bedriva målinriktatforsknings-- och utvecklingsarbete inom strålskyddsområdel. Institutet leds av en slyrelse. är,en generaldirektör. . Inom institutet finns fyra huvudenheter,nämligen administrativa enheten, enhelen för tiUsyn på kärnenergiområdet,enhelen för allmän lUlsyn saml forsknings- och utvecklingsenheten. finns en rådgivande forskningsnämnd. Kostnaderna för lUlsynsverksamheten påkärnenergiområdel, beredska pen mol kärnkraftsolyckor saml för den sirålskyddsforskning som har anknytning liU kärnkraftsproduktionenfinansieras genom avgifter som inbetalas av kärnkraftsförelagen enligt förordningen (1976:247) om vissa 54 Även viss övrig tUlsyns- ochupp-: dragsverksamhel pästrålskyddsområdel finansieras med avgifter. 1986/87: IOO Bil.16 Institutetavser att gå vidare med de insatser som påböijades inom områdena gmndläggande strålskyddsforskning,radiofrekvent strålning och radon i bostäder. Beräknad ändring 1987/88 Myndighetsuppgifter m. m. Strålskyddstillsyn pä kärnenergiområdel Beredskap mot kärnkraftsolyckor Sirålskyddsforskning +233000 +299000 + 47000 + 349000 Bidrag till myndighetsuppgifter Inkomst av strålskyddsverksamhet Avgift för koncession för uppförande eller innehav av engergiproducerande reaktor Avgift för beredskap mot kärnkraftsolyckor Bidrag till strålskyddsforskning Avgift för sirålskyddsforskning + 93 000 + 140000 + 47000 + 100000 +249000 I mina beräkningar harjag utgått från elt huvudförslagmed en real minskning av utgifterna om med fördelningen 2, 2 och förresp. budgetäri enlighel med vad som beslutades inför budgetårel 1986/87. Jag viU erinra omalt särskilda medel stäUls till institutels förfogande innevarande budgelär för beredskapshöjandeåtgärder med anledning av kärnkraftsolyckani Tjemobyl (prop. 1986/87:18, NU 12, rskr. 97).' De särskildainsatserna i fråga om bl.a. bUdskärmsarbete, mammografi och radon i bostäder bör fortsätta. ' JaghemstäUer att regeringen föreslår atl till Slalens strålskyddsinstitut:Uppdragsverksamhet för /88 anvisaetl förslagsanslag aV 1 OOÖ kr. ' Bidrag till Prop.1986/87:100 Bil.16 1985/86 Utgift 44483 464 Reservation 1986/87 Anslag 21062000 1987/88 Förslag 21255 000 Underanslaget anvisas medel för inslitutets myndighetsuppgtfter och för vissforskningsverksamhet. Med hänvisning till vad jag har anfört under punkten B 11beräknarjag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl lill Bidragtill för /88 anvisa elt reservationsanslag av 21255000kr. 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Kemikalieinspektionen, som inrättades den1 , är central förvaltningsmyndighetför ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkler i den mån handläggningen inle ankommerpå annan myndighet. Kemikalieinspektionen leds av enslyrelse. Chef för inspektionen är en generaldirektör.Inom kemikaUeinspektionen finns en lillsynsavdelning, en utredningsavdelning, ett informationssekretariat,ett intemationeUt sekretariat och en administrativ enhel. Kostnaderna för kemikalieinspektionenfinansieras genom de avgifter som inbelalasenligt förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel (bekämpningsmedelsavgifter) och de avgifter sominbetalas enligt förordningen (1986:199) om avgifter för finansiering avkemikalieinspektionens verksamhet (kemikalieavgifter). Kemikalieinspektionenbefinner sig i ett uppbyggnadsskede. De nya arbetsformema inom kemikaliekontroUen skall utvärderas efter en Ivåårsperiod, alltså under våren 1988.1 samband härmedskall särskiU resursavvägningen ochsamverkansforniema meUan de myndigheter som arbetar inom detta områdeövervägas, varefter stäUning skall las tiU den fortsatla omfattningen ochinriktningen av verksamheten. Mot bakgmnd härav framförkemikalieinspektionen inle nu några krav påresursförstärkningar utan begär endasl alt få de resurser som avsägs i de avriksdag och regering fattade besluten om den nya kemikaliemyndighelen. Då mindre än ell årförflulil sedan beslut fattades om den nya myndighelens organisation och resurser anserinspektionen atl den under uppbyggnadsskedet bör undantas från huvudförslaget. Regeringen har inrättat sammanlagi 66 tjänster vidkemikalieinspektionen. för kemikalieinspektionen har härutöver inrättat tretjänsler pä assistentnivä. Sammanlagt har alltså 69 tjänster inrättats.TUldelade lönemedel motsvarar emellertid endast 65 årsarbetskrafter. Skillnaden beror främsl på atlelt storl antal av de överförda tjänsternaär deltidstjänster. Inspektionen är synnerligen angelägen alt framhåUa vikten av att medel tilldelas för 69årsarbetskrafter. Prop.1986/87: 100 Bil. 1986/87 - (därav lönekosinader) Lokalkostnader Undersökningar pä kemikalieområdet Engångsanvisning TiUsynsverksamhet m. m. I regeringens proposition 1984/85:118 omkemikaliekontroll anförde föredragandestatsrådet alt det var lämpligt att de nya arbetsformerna inom kemikaliekontrollen prövades efter entvåårsperiod. Särskilt resursavvägningenoch samverkansformerna meUan de myndigheter som arbetar inom delta omräde borde dä övervägas. Därefter fickställning tas till en fortsatt utbyggnad. På grund härav har jag beräknat staten förkemikalieinspektionen utan reduktion enligt huvudförslaget. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt till Kemikalieinspektionen /88 anvisa elt förslagsanslag av I . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Koncessionsnämndenför miljöskydd handlägger ärenden rörande tiUstånd lill eller förbud motmiljöfarlig verksamhel. Nämnden, beslår av ordförande och tre andra ledamöier. I nämnden finns fyraavdelningar. Ärels anslagsframslällning måste bedömas mot bakgrund avnödvändigheten att hållanere handläggningstiderna. I tidigare anslagsframslällningar har koncessionsnämnden framhåUU all nämndensarbetsvolym inte bestäms avkoncessionsnämnden själv utan av lUlslrömningen av tUlslånds-ärendenm.m., att antalet tillståndsärenden i viss män är konjunkturberoende saml althär berörda omständigheter försvårar bedömningen av verksamheten på något och därmed också bedömningen av de anslag som erfordras för en sådan framtidaverksamhet. En lillämpning av huvudförslagelskulle i huvudsak gå ul över lönemedlen, innebärande en indragning av en liU en och en halv ijänsl. Ensådan indragning kommer atl påverka arbetsresultatet i negaliv riklning. Prop.1986/87: Bil. Beräknad ändring 1987/88 (däravlönekostnader) Reseersättningar Lokalkoslnader (6373 000) +257000 (+214000) +57000 + 38000 En betydelsefuU del av miljöskyddsarbetet är den prövningenligt miljöskyddslagen som sker bl. a. i koncessionsnämnden. Denna prövningmäste görasingående. Det är emellertid också angelägel alt handläggningstiden för enskilda ärenden kan hållas nere. Medhänsyn härtill harjag beräknai anslaget utanreduktion enligt huvudförslaget, vilket innebär en ökning av anslagetmed . Med hänvisning lill sammanställningenhemställer jag alt regeringen föreslår all för budgetårel 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag miljöfond inrättades genom beslut av1972 års generalförsamlingför atl inom ramen för FN:s miljöprogram helt eUer delvis finansierakostnaderna för nya miljövårdsimtiativ inom FN:s olika organ.Fondens användning stär under överinseende av FN:s miljösly- Prop.1986/87:100 relse. Ett fortsatt starktengagemang från svensk sida är nödvändigl när del Bil. 16 gäller deglobala miljöfrågor som behandlas av miljöslyrelsen och som under är 1987 kommer att aklualiseras ytterligaregenom bl. a. den rapport som väntas från den s. k.Bmndtlandkommissionen. Jag hemställer all regeringen föreslår att tUl Bidrag UUFörenta Nationernas miljöfond för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationellamiljöorganisationer Nytt anslag (förslag) 3850000 Anslaget bördisponeras för utgtfter för deltagande i vissa intemationeUaorganisationer och för intemationeUt samarbete inom miljövårdsområdet. Beräknai anslag 1987/88 450 000 ECE-konventionenom långväga gränsöverskridande Diverse internationeUa organisationer och kongresser 750000 Med hänvisning tUlsammanstäUningen hemsläller jag all regeringen föreslär all liU Bidrag UU vissa internationellamiljöorganisationer för /88anvisa ett förslagsanslag av . Energi Prop.1986/87:100 BU,16 Cl.Statens energiverk: Förvaltningskostnader 1985/86 Netloutgift 23 533 000 1986/87Anslag 31655000 1987/88 Förslag 33070000 Statens energiverkär sedan den den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor omenergiförsörjning. Det åligger verkel - i den män det inte ankommer pä någonannan myndighet - att verka för en rationeUtUlförsel, omvandling, distribution och användning av energi, atl bevaka säkerhetsfrågorna pä energiområdet samtatt följa den internationella utvecklingen i fråga omenergiförhällanden. Verket är chefsmyndighetför statens elekiriska inspektion: Fr. o. m. har verket ansvaret för funktionen energiförsörjning inomden civila delen av totalförsvaret. ledsav en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Verket är fr, o, m, den 1 januari 1987organiserat pä tre avdelningar - en förutredningar, en för forsknings- och utvecklingsverksamhet och en förelsäkerhel, ledningskoncessioner och energiberedskap - en byrå för administrationoch en informalionsbyrå saml ett planeringskansli. Inom verket finnsfyra nämnder. De är utvecklingsnämnden - som har i uppgift alt besluta om stöd tillforskning, utveckling och investeringar inomenergitillförselområdet inklusive tiU miljöskyddande åtgärder - samt ,eldistributionsanläggningarm. m. och . Som rådgivande organtiU verket finns ett eldistributionsråd, ett energihushållningsråd och ellenergiberedskapsräd. 1 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100 bU. 1 s. 44-45) anförs all det är avväsentlig betydelse för myndigheternas möjligheter alt planmässigt bedrivasilt effektiviseringsarbete att myndigheterna anlägger elt längre tidsperspektiv än vad detnuvarande ettåriga anslagssystemel ger anledningtill. Av intresse är alt pröva medelsbehov för myndighetsverksamhet än etl år och i sambanddärmed utreda frågan om hur fleråriga planeringsramar kan utformas. Fömtom altmyndigheterna lättare skulle kunnaplanera och driva sin verksamhet, kan etl syslem med fleråriga ramar geuirymme för fördjupade analyser av verksamheterna med några årsmellanmm. Dessa fördjupade analyser ger dämtöver statsmakterna bättre möjligheter att i sinaprioriteringar styra resurserna tiU de mesl angelägnaverksamhetsområdena. Statens energiverkingår bland de myndigheler som har fåll särskilda direkliv föranslagsframslällningen för /88 avseende ireårig budgetram. I del följandelämnas mol denna bakgrund en relativt utförlig redogörelse för verkets uppgifter och planeradeverksamhet. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekosinader) Lokalkoslnader (31558000), Medel som lillförs anslaget från 1. anslaget E 4. Utbildning och rådgivning m. m. för alt spara energi 2, anslaget C 6. Energiforskning Avgifier för koncessionsoch behörig- helsärenden 1986/87:100 Bil. Verksamhelens allmänna inriktning 1987/88-1989/90 erinrar om att läget pä energiområdethar ändrats i flera avseendensedan bildades. Energipolitiken präglades under de försia åren avde kraftiga oljeprishöjningarna, varför insatserna i hög grad var inriktade päoljeersättande åtgärder. Det energipolitiska intresset har,påpekar verket, förskjutils mot etfrå-gor.Energiverket pekar även på kärnkraftsavvecklingen och över huvud tagetföränderiighelen pä energiområdet som kommer atl kräva kvalificeradeutredningsinsatser även . EnergiverketframhåUer alt om den framtida ulvecklingen ställer krav pä utbyggnad av elproduktionen kommerstatsmakterna att behöva ta ställning lillflera svåra frågor som t. ex. typ av kraftverk, lokalisering,.miljökravosv. Del kommer enligt verket att krävas omfattande underlag för detla arbete bl. a. från statens energiverk.Energiverket bedömer vidare alt intresset för sambandet mellan energioch miljö kommer alt öka. I fråga omverksamheten med att få fram ny teknik utgär verket från atl en viss minskning avden ekonomiska stödvolymen och en förskjutning i stödets inriktning från marknadsnäraåtgärder till stod tiU forskning och utveckling kommer att äga rum. Det beslutadestödet tiU teknikutveckling beräknas pågå under ca två är avplaneringsperioden. Energiforskningsprogrammel och bränslemiljöstödetförutsätts vara i kraft . Den kommande inriktningen mot ökadforskning möjliggör enligt verkel en nödvändig prioritering av ett merlångsiktigl och aktivi arbete. Enligt kommer framför alllden förändrade inrikiningen med ökalengagemang i stödel tiU forskningen och minskade investeringsstöd att ändra karaktären och kraven pä arbetetoch därmed öka kraven pä flexibilitet och förmåga till anpassning inomenergiverket. verketsföreskrtftsarbete, tillsyn, tillståndsgivning m.m. på främst del Prop.1986/87:100 elektriska området samt verkels uppgifter avseendeenergiförsörjning Bil. 16 inom totalförsvaret fömtser förnärvarande ingen slörre förskjutning av verksamhetens inriktning. När det gäller deekonomiska resurserna har i enlighel med direktiven planeratverksamheten med utgångspunkt i del s.k. huvudförslaget. Detta innebär enminskning av myndighetsanslaget sammanlagt under ireårsperioden1987/88-1989/90. räknar med alt kunna möta detta krav genom omprioriteringar, vissarationaliseringar och genom all disponera om resurserna inom ramen för den förändrade inrikiningen av verksamheten. Inom detekonomiadminislraliva områdel avser verkei alt fortsätta den process som påbörjats med all successivthöja kvaliteten för atl kunna svara upp motinlerna och externa krav. a. planerar verkei att i samverkan medstatskontoret pröva de s. k. INKA- och PRISA-metoderna för att uppskatta den intema administrationens storlekoch produktivitetsutvecklingen rörande statlig tjänsteproduktion. De inkomster somverkel räknar med härrör frän krafl-ledningskoncessioner ochbehörighetsärenden. Inkomsterna från dessa läckeri princip kostnaderna för handläggningen och beräknas för budgetårel 1987/88uppgå lill 4,2 milj. kr. Vidare fömtsätts finansiering av vissa uppgiftervia anslaget till energiforskning. Enav huvuduppgtfler är planerings- och utredningsverksamhet inom energiområdet. skallanalysera och bedöma bränslealternativeUer energialternativ med avseende på marknader, tiUgängUghet, miljöeffekter och teknik förutnyttjande av bränslen. Verket skall vidare bl. a. uireda förhållanden påinlemalionella och svenska energimarknader och lämna underlag för bedömningarav hur dessa päverkar landets ekonomi samt utvärdera och lämna underlagför omprövning av encrgipolitiska åtgärder.Energiverket skall bedöma risker och känsUghet för olika slag av störningar i energiförsöijningen samt upprättaöversikter och prognoser överenergianvändning, energiförsörjning och försörjnings-möjUgheler. Beträffandeutredningsverksamheten förulser verket vissa förändringar under de närmasteåren. I gmnden måste liksom tidigare finnas en kontinuerlig bevakning ochanalys av de internationella energimarknaderna och energiutvecklingen i andra länder. Påliknande sätt måste verket bedriva enkontinuerlig bevakning och analys av ulvecklingen i . Den måste vara helläckande och omfatta importbränslen, el-och Qärrvärmeproduk-tion, distribution av bränslen och el samt slutligenergianvändning och energihushåUning inom olika samhällssektorer. Med hänsyn lill alt en stor del av dennegaliva miljöpåverkan sker genom verksamhel inom energisektorn är delviktigt att verket följer och analyserar vilka konsekvenser som förändringar på energiområdet får för utsläpp av miljöpåverkande föroreningar.Även utvecklingen av ny leknik 62 föratt begränsa ulsläpp från t, ex, förbränning bör ingå i den löpande Prop,1986/87:100 bevakningen. Verket planerar att höja ambitionsnivån när del gälleratt Bil. 16 analysera sambandet mellan miljö och energi. Med hänsyn till attfrågor om elförsörjningen bedöms komma att tilldra sig etl alll större intresse under dekommande åren räknar verkel med atl behövaavsälla en betydande del av sina utredningsresurser för insatser pä dettaområde. Detslalliga energiforskningsprogrammet har pågått och planeras och genomförsi treårsperioder. disponerar medel inom energtforskningsprogrammet för stöd liU forskning och utveckling om energitillförsel.Energiforskningsutredningen (EFU) har överlämnat sitt betänkande (SOU1986:31) avseende program för perioden /88-1989/90, planeringbygger i allt väsenlligl pä EFU:s förslag, Energrtillförselprogrammetär det största enskilda områdel i EFU:s förslag. Liksom bör enligt EFU statens energiverk varaansvarig för energitillförselprogrammet, mot bakgmnd av verkels centralauppgifter inom energUiUförselområdet, EFUföreslär endasl en smärre förändring av områdesindelningen jämfört mednuvarande ordning. framhåller att verket i sitthittillsvarande arbete med stöd till forskningoch utveckling nödgats koncentrera sina personalresurser pä atl fullgöramer kortsiktigt inriklade stödinsatser. anser att etl merambitiöst arbele med forskningsoch utveckUngsstödel än hittUls bör kunnabedrivas av verket . I ökad ulslräckning bör samarbele med berördainslanser genomföras som bl. a. syflar lill att samordna insatser i utvecklingskedjan forskning,teknikutveckling och marknadsintroduktion. Antalet projekt väntasminska något, men handläggningen väntas bli mer resurskrävande. harbeslutat om ett stöd för utveckling och introdukiion av ny teknik (prop.1985/86:102, NU 17, rskr. planerar att i störte utsträckning än i lidigarestödprogram ta inilialiv och kontakter för attsöka åstadkomma en utveckUng som bedöms som angelägen mot bakgrund avmålen för verksamhelen. Arbelel med delta program beräknas pågå i full skala in iplaneringsperioden /88-1989/90, Slällande av lånegarantier resp,utbetalning av beviljade bidrag bedöms komma att fortgå . Detsamma gäller behandUngen av ärenden enUgt tidigarestödprogram.