prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Avräkningen molstämpelskatten har, enligt uppfattning, flera nackdelar.Skatten har ingen anknytning lill denverksamhel som den finansierar och skalleullaget besläms frän hell andrautgångspunkter. Vidare är skatten svår atl prognoslicera och vid övergångentill den nya finansieringsformen för verket är del inte möjligt att föra överintäkterna till . Vidare pekarsjöfartsverkei på den höga uppbörden av stämpelskatt , tillföljd av den omfallande omslruklureringen av den svenska handelsflottan. Därmedhar förrältningsavgifterna hållits tillbaka under en följd av år varvidavgifternas roll alt öka kostnadsmedvelandel och ge rationaliseringsinstrumentförsvagats belydligl. Dessulom skulle enligtsjöfartsverket etl förfarande där avräkningen mol stämpelskatten ersattes avanslagsmedel över slalsbudgeten, ge statsmakterna möjlighet att löpande taställning lill hur slora resurser somskall sältas in på övervakning av efterlevnaden av gällande föreskrifier ochsäkerhelen ombord på svenska fartyg och utländska fartyg i fart på Sverigeliksom på del förebyggande miljöskyddet. förslagangående finansieringen av fartygsverksamhelen skulle innebära ell anslagsbehovför budgeiårei 1987/88 på ca 32,0 milj. kr. Enligt av fastställda rikllinjer skallfartygsverksamhelen bedrivas med i princip full kostnadsläckning som mål.Intäkterna i verksamheten kommer huvudsakligen från avgifier och ersättningarfrän svenska fartygsägare. Den största inläktsposlen ulgör i detta sammanhang denstämpelskatt som erläggs vid förvärv av registreringsplikligl fariyg. Bakgrunden lill denresultatmässiga avräkningen av fartygsverksamhe len mol stämpelskatten är i enlighel med vad som lades fast i proposiiion 1970:119 - alt någon motsvarighet tillslämpelskatl inle finns inom andra 107 Med hänsyn lill konkurrensneutraliteten mellan de olika Prop. 1986/87:100 Iransportslagen bör stämpelskatten därförtillgodoräknas sjöfarten vid fast- Bil. 8 ställande avbetalningsansvaret för fartygsverksamheten. Jag anser för atl en övergång till finansiering av denna verksamhet genom anslag över statsbudgeten inteskulle vara i linje med den i övriglaffärsmässiga inriktningen av verksamhelen. Jag förordar därför atl den resultatmässiga avräkningen avfartygsverksamhelen mot stämpelskallenbehålls. Eventuellt underskoll föresläs avräknas mol sjöfartsavgiftema. Avräkningen mol stämpelskatten bör inlehindra från att bedriva ell forllöpande arbete irationaliserings- och besparingssyfte även avseende fartygsverksamhelen. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkännavad jag förordal om verksamhetsform och de av mig förordade riktlinjerna för finansiering av verksamhe ten, 2. godkänna vad jaganfört om inriktningen och omfaltningen av verksamhet och omverkels investeringar /88, samt bemyndiga regeringen att besluta omavvikelser därifrån, 3. godkänna attsjöfartsverket övergår tiU redovisning per kalenderår, 4. bemyndiga regeringenaU faslställa ram för upplåningi . Ersättning till för vissatjänster 1987/88 Förslag 101406 000 För den del avsjöfartsverkets verksamhel som inle skall ingå i handelssjöfartensbetalningsansvar anvisas medel under anslaget E5. Jagförordar, i likhet med sjöfartsverkei. alt denna verksamhel ävenfortsättningsvis fmansieras genom anslag över statsbudgeten. föreslår att som ersättning lill sjöfartsverkei förvissa tjänster avseende farleds- och fartygsverksamhet anvisas 133,8 milj. kr. för /88. Denna ersällningavser sådan verksamhet som inte skall ingå i handelssjöfartensbetalningsansvar. Av sjöfartsverkelsyrkande utgör 101,8 milj. kr. kosinader hänförliga till farleds verksamheten. Kostnadsposterna består bl.a. av bränslekostnader m.m. för isbrytningen, vissa kostnader förfritidsbäitrafik och yrkesfiske, 108 sjösäkerhetsrådei, bemanning av fyrar avregionalpolitiska skäl samt vissa Prop. 1986/87:100 kosinader för bemanning av sjömäiningsfartyg. Ersättningen lillsjöfartsverket för vissa Ijänster avseende fartygsverksamhet beräknar verketför budgeiårei 1987/88 lill 32,0milj. I della belopp har bl.a. inkluderat ersättning förinspektioner och andra uppdrag, vissa kosinader för sjömansregisirel samtdeltagande i vissa internationella organisationers arbete. I föregående års budgetproposition förordade jagall den överföring av medel från chefen för marinen för viss bemanning avsjömäiarfartyg som efter överenskommelse med chefen för marinenhade föreslagil i sin anslagsframslällning skulle anstå i avvakian päöverbefälhavarens ställningstagande i frågan. Sjöfartsverkei tar nu åter uppdessa medel som en anslagspost. ÖB har godkänl altmedel för viss bemanning av sjömäiarfartyg förs över från chefen för marinenlill . Nägol avtal om della har dock ännu inle upprällals mellansjöfartsverket och chefen för marinen. Del bör ankomma pä regeringen alt, närelt sådant avtal föreligger, besluta om överföring av dessa medel. Jag tardärför inle upp några medel för bemanning av sjömätningsfartyg avseendebudgetårel 1987/88. Som redan framgått, delarjag inte uppfallning alt stämpelskatten skall ersättas avanslag över statsbudgeten. Jag föreslår därför att över statsbudgeten anvisas1000 kr. Av de 28,2 milj. kr. som beräknai för denna ersättningutgör 1,2 milj. kr. kompensalion för inläktsbortfall lill följd av atlavgifterna för mindre fartyg är reducerade med hänsyn till dessa fartygsredares- främsl yrkesfiskare - ekonomiska bärkraft. Enligt min uppfattning bör dennakostnad även fortsättningsvis finansieras genom anslag över stalsbudgelen. I övrigl har jag gjortvissa jusleringar i förhållande lill sjöfartsverkels yrkanden bl.a. vad gällerkostnaderna för deltagande i vissa internationella organisationer. Pris- ochlöneomräkningen ger 4,2 milj. kr. Sammanfattningsvis harjag beräknatkosinaderna för ersättning lillsjöfartsverkei för vissa tjänsler till . Mitt förslag, exklusivepris- och löneomräkning, fördelal på delprogram framgår av följandesammanslällning. Beräknat 1987/88' Bemanning av fyrar av regionalpoli- Deltagande i vissa internationella Vissa kostnader för fritidsbäitrafik Bränslekostnader m. m. för isbryt- ning,/öri/aji'/. Vissa kostnader för bemanning av Vissa kostnader inom det hittillsva- Åtgärder mot vattenförorening från vid sjöo\ycii.or, förslagsvis Vissa kostnader för sjömansregi- Ersättning för inspektion och andra '1 1986/pris- ochlöneläge. 'Totalförsvarsfrågorkommer, efter förslag av försvarskommitté, att behandlasav i vår. Då kommande ställningstaganden kan beröra funktionen Transporler.delfunktionen sjötransporter, avser jag all åierkomma till i dennafräga. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenalt 1. godkänna vad jag anförtom överföring av medel för viss bemanning av sjömäiarfartyg, 2. lill Ersättning liUsjöfartsverket för vissa tjänsler för /88 anvisa eUförslagsanslag pä . 1985/86 Utgift 1000 1986/87 Anslag 1000 1987/88Förslag 1000 ' Ändrad anslagsbeteckning Handelsflollans pensionsansiall (HPA) handläggerärenden om pensionering av sjömän enligt kungörelsen (1972:412) omsjömanspension (ändrad senast 1980:432). Enligt lagen (1981:691)om socialavgifter skall arbetsgivare som syssel- Prop. 1986/87:100 sätter sjömän betala sjömanspensionsavgift. Kosinaderna förpensionsanstallens administration betalas med dessa avgifter. Av medlen tas eltså stort belopp i anspråk lillpensionsanslalten, som motsvarar summ.an av anstaltens avlöningar och omkosinadermed avdrag för . Ulgifter, avlöningar och omkostnader Kostnaderna beräknas således lill ,varför lill uppbörd under anslaget skall las . Över stalsbudgelenanvisas oförändrai . Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Handdsfioltanspensionsanstalt för /88 anvisa etl anslag på . Handelsflottans kultur-och fritidsråd' 1985/86 Utgift 1000 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 ' Ändrad anslagsbeteckning Handelsflottans kuliur-och fritidsråd (HKF) planlägger, samordnar och genomför kultur- ochfrilidsverksamhel för sjöfolk. Rådets verksamhet inriktas på kulturell servicesom avses ge en bild av del svenska kuliurulbudel genom dislribulion avböcker, tidningar och tidskrifter, inspelade TV-program, film m.m. Rådel ordnaräven bl.a. idrottsarrangemang. Rådet har etl omfattande samarbete med bl.a.molsvarande nordiska organisationer och med i ullandel saml medkommuner och idroltsorganisalioner. HKF beräknar utgifterna exkl. filmverksamheientill ca 11,9 milj. kr. under budgetårel 1987/88. Rådels verksamhelfinansieras genom alt kostnaderna avräknas mot fyravgifterna. HKF föreslår ingen ändring av nuvarande finansierings form. Föredragandens överväganden Prop.1986/87:100 Efter lillägg för pris- och löneomräkningberäknar jag kosinaderna för rådels kuliur- ocb fritidsverksamhet till 12,4 milj. kr. /88.Dessa kostnader föreslår jag, i likhet med HKF, avräknas mot fyravgiflerna.Avräkningen bör dock inte utgöra av fyravgifterna. Därutöver bör HKFfå tillgodoräkna sig eventuellt överskott av rådets filmverksamhet. Uppstårunderskott får resterande belopp las från anslagna medel för kuliur- ochfritidsverksamhet på bekostnad av övrig verksamhel. Det förhållandet atlfyravgiflerna är trafikberoende kan medföra alt avräkningen på högst inteblir lillräcklig för finansiering av HKF:s verksamhel budgeiårei 1987/88. Jagförordar därför all regeringen, om så krävs, fär göra avsleg från den gällandeproceniavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhel för budgetåret1987/88. I föregåendebudgetproposition meddelade jag all en översyn av rådels utlandsverksamhetskulle äga rum. Som elt resultat av denna översyn avser jag atl i annatsammanhang föreslå regeringen att i besparingssyfte ge HKF i uppdrag alt i sinnästa anslagsframslällning redovisa förslag lill en ändrad organisation avutlandsverksamheten. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenall 1. godkännna de av migföreslagna riktlinjerna för finansiering av , 2. lill Handelsflottanskultur- och fritidsråd anvisa elt förslagsan slag pä . Ersättning till viss kanaltrafik m.m.' 1985/86 Utgift 1000 1986/87 Anvisat 45600000 1987/88 Förslag 47900000 Från anslaget kompenserasTrollhälte kanalverk och enligt statsmakternasbeslut om att slopa de särskilda passageavgifterna för Vänertrafiken (prop.1978/79:24, TU6, rskr. Koslnaden för ersättning till och uppgick /86 till 51,2milj. kr., varav 43,6 milj. kr. Inkomslerna från farledsvaruavgifter inkl. distanstill-lägg somvar hänförliga till irafiken pä och uppgick underbudgeiårei lill ca 12,0 milj. kr. verk harför /88 beräknat medelsbehovet till ca 48,3 milj. kr., varav 7,5milj. ulgör kosinader för ett fillfälligl driftslopp i kanalen . Tillfälliga kanalstoppför underhällsarbeten m.m. genomförs . Jag anser att kostnaderna för dessa driftstopp inte bör belasta elt enskilt 112 budgetär ulan fördelas ul på den mellanliggandesjuärsperioden. 1986/87:100 derna för kanalstoppel hösten1987 föreslår jag finansieras genom upplå- Bil. Del bör ankomma påregeringen all faslställa den närmare utformningen av denna lånefinansiering. Vid min beräkning aversäitning fill kanalverkei harjag inkluderat medel för amortering ochkapitalkostnader för nämnda lån. Eventuella överskoll i kanalrörelsen bör fåanvändas för en snabbare amortering av lånet, som föreslås återbetalas inomhögst . Jag har beräknat koslnaden för ersäitning fill kanalverkei /88 tiU 42,8 milj. kr.För har jag, i enlighet med seglationsstyrelsensförslag, beräknat 5,1 milj. kr. I ersättningen lill seglationsstyrelseharjag inkluderat 0,6 milj. kr. Del börankomma pä regeringen att anpassa utbetalningarna frän anslaget tillulvecklingen av övriga inkomsler i verksamheten. Vid beräkningen avanslagsbehovet harjag utgått från atl de inkomster av fariedsvaruavgifter inkl.distanslillägg som är hänförliga lillirafiken i och pä , skall tillgodoräknas kanalverketrespeklive seglationsstyrelsen. Trollhätte kanalverktillämpar kalenderärsredovisning. Regeringens beslul om driftslal förekalenderårets början kommer därför alt omfalla del av kalenderår för vilken riksdagenvid lidpunkten för beslut om driftslat inle anvisal nägot anslag. Jag förordardärför i likhet med tidigare är att regeringen inhämtar godkännandealt ersättningen från anslaget även i fortsättningen får beslutas förkalenderår. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkänna vad jag anfört ifräga om beslul om ersättning till Trollhätte kanalverk, 2. medge att regeringenbeslutar om formerna för lånefinansiering av kostnaderna för planeratdriftstopp i Trollhätte kanalverk, 3. till Ersättning tdl visskanaltraftk m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag på 47900000kr. Stöd till svenska rederier' 1985/86 Utgift 122956000 1986/87 Anslag 50000000 1987/88 Förslag 25000000 fattaderiksdagen beslul om vissa sjöfartspoliliska frågor (prop. 1981/82:217, TU37,rskr. Beslutet innebar bl.a.elt tidsbegränsat stöd lill svenska rederier. Slödel grundas i normalfallet påden sjömansskall som inbetalts . har hösten 1982beslutat om att medge en tidigareläggning av stödet för s. k.kustsjö-fartsfartyg. Stödel adminislreras av . Nämndens för rederistöd anslagsframställning Nämnden redovisar i sin anslagsframställning atl591 milj. kr. Av beloppelavser 418 milj. kr. deringsstöd och reslerande belopputvecklingsstöd. För budgeiårei Prop. 1986/87:100 1987/88 beräknar nämnden medelsbehoveilill 25 milj. kr. I della belopp Bil. 8 har nämnden inkluderat beräknadkvarvarande balans frän kalenderåren 1981-1985. Vidare har hänsyn lagits lill alt för utbetalningar avseenderederistöd som blir aktuella med 1984-1985 som kvalifikalionsår gällerreducerat procenttal av inbetald sjömansskatt. Nämnden beräknar kostnadema föradministration m.m. lill . för budgetårel 1987/88. Jag förordar i enlighel med nämndens förslag ettanslag pä 25 milj. kr. Jag godtar också nämndens beräkning avadministrationskostnaderna. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Stöd lUl svenskarederier för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag på . Lån till den mindre skeppsfarten 1985/86 Utgift 14056000 Reservalion 71649000 1986/87 Anslag 1000 Anslaget för län lill denmindre skeppsfarten har till syfteatt främja en från allmän synpunkt önskvärd förnyelse av landets bestånd avmindre fartyg. Lån kan enligt förordningen (1971:324) om lån till den mindre skeppsfarten (omtryckt1980:462) beviljas svenskt rederiföretag för förvärv, ombyggnad ellerreparation av mindre fartyg. Företräde till lån skall ges mindre rederier. Lånbeviljas av mindre skeppsfarten. Under budgetårel 1985/86 beviljade lånenämndentvä län på sammanlagt 14,0 milj. kr. Lånen avsåg dels inköp av ellkemikalieiankmolorfarlyg, dels ombyggnad av ell lankmotorfartyg. har beräknaikapitalförlusterna för /86 till ca 4 milj. kr. För innevarandebudgelär kan den dåliga frakimarknaden för framför allt torrlastfartyg kommaatl medföra risk för ytterligare förluster i samband med betalningsinställelseravseende sädana fariyg som under längre lid haft likvidiletssvårigheter. Enligt lånenämnden är denekonomiska siluationen för den mindre skeppsfarten myckel besvärlig. Under desenasle åren uppges tre fjärdedelar av dessa rederiföretag ha visat negalivaresultat och likvidilelssitua-lionen är mycket dålig. anser vidareatl del förhållandel alt det stathga rederistö-del nu upphört kan leda till altsituationen ytterligare försämras. ulläningsränla fastställs för 21/, vilket i en lid av 114 snabbt sjunkande ränlor medförl en visseftersläpning i lånenämndens Prop. ränlor i förhållande lill den allmännaräntenivån. Detta har medfört att Bil. efterfrågan på lånenämndens län har minskat.Lånenämnden anser att nämndens klientel borde komma i ålnjulande avslatliga insalser för alt underlätta den nuvarande krissituationen ochföreslår därför atl räntan pä lån från nämnden fr.o.m. den 1 juli 1986faslslälls lill högsl under en ireårsperiod för såväl befintliga som nya lån.För befintliga lån beräknar nämnden atl statens inkomster skulle sänkas medca 3 milj. kr. en sådan åtgärd. Som tidigare nämnts arbelar en tjänstemannagruppinom regeringskansliel med en ulvärdering av olika förslag till sjöfartspoliliska åtgärder. Lånenämndensförslag lill ränleslöd m. m. för den mindre skeppsfarten behandlas inom ramenför delta arbete. I föregäende årsbudgetproposition framhölls att finansiering över stalsbudgelen av utlåningentill den mindre skeppsfarten inte är en speciellt smidig finansieringsform ochall möjligheterna lill utlåning via skeppshypoiekskassan skulle undersökas.Lånenämnden har i sin anslagsframslällning slälll sig posiliv till en sådanuppläggning. ' Efter samråd med chefen förindustridepartementet föreslår jag att lånenämndens utlåningsverksamhel helleller delvis övertas av skeppshypoiekskassan. För att lånenämndens utlåningskall kunna ske via skeppshypoiekskassan krävs dock vissa lagändringar bl.a. vad gäller ändamålen förskeppshypoiekskassans utlåning. Chefen för industridepartementet kommer atlföreslä regeringen erforderliga lagändringar när det blir aktuellt. Det blirsedan sak att besluta om lagförslagen. Förluster på lånenämndensutestående lån finansieras över stalsbudgelen. De evenluella förluster somuppkommer på län frän skeppshypoiekskassan lill den mindre skeppsfartenföresläs även få belasla slatsbudgelen. Jag hemställer atl regeringen föreslår all godkänna vad jaganförl i fråga om utlåningsverksamhelen för den mindre skeppsfarten. F. Luftfart Prop. 1986/87: lOO 8 Luftfartsverketsuppgifter och mål har fyra huvuduppgifter nämligenatl - drivaoch förvalla statens flygplatser för civil luftfart och även ansvara fördriften av stationsområden för civil luftfart vid militära flygplatser, - ifred svara för civil och militär flygtrafikledning, - halillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, samt - ulföravissa irafikala myndighetsuppgifter. Luftfartsverketsövergripande mål som gäller den civila luftfarten är atl främja en på sundaekonomiska villkor grundad utveckling av luftfarten och verka för all entillfredsställande flygiransportförsörjning uppnås och vidmakthålls till lägstamöjliga kostnader. Verket skall självl, eller i samverkan med övrigaintressenter i luftfartssektorn, vidta eller iniliera sådana ålgärder somstärker sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Verksamheten skall drivasmed full kostnadsläckning. Däruiöver skall luftfartsverket uppnå ell överskollsom motsvarar slalens avkaslningsränta på slalskapilalel. treårsplan för budgetåren1987/88-1989/90 Genom tidigare genomförda organisatoriskaförändringar har en gmnd lagls för all uppnå en ökad affärs- ochmarknadsorientering av luftfartsverkets verksamhet. Med statsmakternas beslutvåren om luftfartsverkets investeringar m.m. (prop. 1984/85:139, ,rskr. 333) ersattes tidigare anslagsframslällningar med ireårsplaner. Verkethar därigenom fätl ell smidigare instrument för all anpassa såväl verksamhelsom investeringar till förändringar i efterfrågan. Verkel fick samtidigtvidgade möjligheter all finansiera investeringar utanför slalsbudgeten. Genom de förslag somverkel för fram i treärsplanen försiärks den affärsmässiga rörelsefriheten ytteriigare.Luftfartsverket föreslär bl.a. att investeringarna fr. o. m. nästa budgetårhell finansieras utanför statsbudgeten. Verkel begär också ökade befogenheieralt självt fä besluta om invesleringar och vidare en rält atl få fonderaöverskottsmedel för egenfinansiering av invesleringar och resultaluljämning.Jag ålerkommer lill dessa förslag i del följande. strategier för silt agerandegeniemot marknaden, enskilda kunder och övriga intressenter ligger fast. Verkets agerande tar sikle på att stärka flygtransportsektorns konkurrensförmåga. Förulom en slor följsam hel av ijänsleulbudet lill förändrade behov eller möjligheter gäller all flygbolagen skall kunna erbjudas möjlighel lillhög regularitet, korla mark uppehåll och smidig trafikavveckling. Verket har vidare den ambitionen att flygsäkerhetsstandarden lägst skall vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luflfarlsnationer. Luftfartssverkels marknadhar utvecklats gynnsamt de senasle åren. 1986/87:100 Trafiktillväxteninom inrikesflyget och särskilt regionalflyget är markanl. 8 Förregionalflygets del har ökningen legal pä drygt 30%per år. Trots all inrikesflyget befordrar drygl 6 milj. passagerare gör verkelden bedömningen all lillväxlpolenlialen är belydande. utnyttjarendast 150000-200000 personer inrikesflyget för tjänsteresor och ca 400000 förprivatresor. Verkel räknar i sina prognoser med en ökning av passagerarantaleti inrikeslrafiken på per är . Förutrikestrafiken räknar verkel med en ökning på . Inrikesflygets starkatillväxt och trafikens uppläggning med som nav leder tillkapacitetsproblem pä framför allt . Kapacitelsbrisl inträffar ävenpunktvis i flygtrafikledningen. Del är mol denna bakgrund viktigt, enligtverkel, att den kapacilet som finns lillhands i försia hand utnylljas för sädan trafik som har betydelse för all målelom en tillfredsställande flyglrafikförsörjning ska kunna uppfyllas. Kapacitelsutnytljandelhar stor belydelse inle bara för verkels ekonomi ulan ocksä för verkels kunder.Uppbyggnad av ytterligare kapacitet skall därför enligt verkel ske för eneflerfrågan och trafikutveckling som kan överblickas med stor sannolikhet.Luftfartsverkets möjligheter att uppnå fastställda resullal- och lönsamhetsmålhar avgörande betydelse i det sammanhanget. avserunder treårsperioden atl vidareutveckla sin marknadsorientering. Åtgärder föratt förbättra den inlerna effektiviteten fullföljs. Möjligheterna lillförbättrad lönsamhet genom kommersiella ijänster som riklar sig lill resenärer,allmänheten och företag är ett annal område som verkel ger forlsall prioritet. De mäl som luftfartsverkettidigare formulerat för olika produktgrupper som start- och landningstjänsl,passagerartjänsl, flygtrafiktjänst en route, ramp- och expedilionstjänst samlflygsäkerhetstjänst ligger fast även i den nya treärsplanen. Servicemälen somverket formulerar i treärsplanen är liksom i gällande plan relateradetill krav på rimliga avgifter ochlill slalens krav på lönsamhel och avkastning. redovisar i treärsplanen mål förresultatutveckling, prissättning, produktivitet och soliditet. Verketsekonomiska resullal påverkas i hög grad av de stora investeringar som gjordesunder andra hälflen av . Det bedömdes orimligl attdirekl göra nödvändiga laxehöjningar för atl del nya statskapitalet omedelbartskulle kunna förränlas fullt ut. I stället lades en resultaluljämningsplan uppsom innebar alt underförräntning i början av perioden skulle kompenseras medöverförtänlning under periodens senare del. Ränlor pä de kommunalainvesteringsbidragen skulle behandlas på samma sätt. Återbetalningen tillkommunerna beräknas vara avslutad under innevarande budgetär. För budgeläret 1985/86uppgick luftfartsverkets inlevererade överskott till 101,7 milj. kr. Resullatet innebär att det statliga förräntningskravel 117 För /87 är målel atl nå etl Prop.1986/87:100 resullal som uppgår lill av full förtäntning. Enligt detförslag som Bil. 8 verkel redovisar itreärsplanen skall under budgeiårei 1987/88 full förränlning nås och därutöverelt överskott på ca 85 milj. kr. Överskottet innebär en påbörjad ålerbelalning till staten av lidigare ackumulerad underförräntning som under innevarande budgelår uppgårlill ca 650 milj. kr. Enligt gällanderesultaluljämningsplan skall återbetalningen vara avslulad senasl budgeiårei1991/92. Målen förekonomiskl resultat och prissätlning enligt gällande treårsplan baseras på en årliginvesteringsvolym på ca 200 milj. kr. Verkel framhåller iårets treårsplan att denna förutsäuning numera är orealistisk. Förkommande ireårsperiod bedömer verkel med ledning av de krav som flygföretagen fört fram atlinvesteringar på sammanlagt 1,7 miljarderkronor i genomförandepris behöver göras. Investeringstakten kommer enligtverket atl vara fortsatt hög även under de närmast följande åren. Till gmnd för deninvesleringsplan som verkel redovisar ligger bedömningen atl irafiklillväxten är ca 1%högre i genomsnitt per är än enligt lidigareprognoser.