prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Lag om ändring i semeslerlagen (1977: 480) 559 10.5 Förslag lill Lag om ändring i lagen (1981: 691) omsocialavgifter 560 10.6 Förslag till Lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623) 562 10,7 Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) 563 10,8 Förslag till Lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel m.m, 564 10,9 Sammanfattning av betänkandet (DsU 1986: 9) 568 10,10 Förteckningöver remissinstanser och sammanställning av remissyttranden över betänkandet(DsU 1986: 9) 576 10.11 Sammanfatiningav centrala musikkommitténs betänkande 2 (DsU 1986: 8) Samspel med Svenskarikskonserter 580 10,12 Förleckningöver remissinslanser och sammanställning av remissyttranden över centralamusikkommitténs betänkande 2 (DsU 1986:8) Samspel med Svenska Rikskonserter 588 10,13 Sammanfattningav betänkandet (SOU 1985:13) Fornlämningar och exploatering 609 10,14 Förteckningöver remissinstanser och sammanställning av remissyttranden över betänkandet(SOU 1985: 13) Fornlämningar och exploatering 631 10,15 Förslag till Lagom ändring i lagen (1978:478) om avgift förinnehav av televisionsmollagare 632 10,16 Förslag till Lag om förtsalt giltighet av lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram Trvckeri,1986 638 Bilaga 11 till budgetpropositionen 1987 (nionde huvudtiteln) 1986/87:100 Bil. Till hör frågor rörandejordbruk, skogsbruk, fiske, trädgårdsnäring och rennäring saml högreutbildning, forskning och försök för dessa näringar liksom prisreglering påjordbrukels och fiskets områden, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård, livsmedelskontroll, utsädeskontroll, jakl och viltvård, idrott,turism, rekreation saml, fr.o.m. den , frågor rörande lotterieroch ungdomsverksamhet. Det förslag lillutgiftsram för verksamhetsområde för budgelåret1987/88 som läggs fram i budgelpropositionen omfallar 6190 milj. kr.Subventionen av konsumtionsmjölk är den största utgifts-poslen och uppgår tillca . Jordbruksdepartementetsbudgelförslag präglas av den slora återhållsamhet som det samhällsekonomiskaoch stalsfinansiella läget kräver. Även de mest angelägna behoven har prövatsnoggrant. Myndighetsanslagen inom departementets verksamhetsområde har iallmänhet beräknats med utgångspunkt i det s.k. huvudförslagel. Genom omprioriteringar isiatsbudgetens nuvarande resursfördelning har skapats uirymme för särskildainsatser pä bl.a. forskningens och regionalpolilikens områden. Som elt led i ensådan omprioritering föreslås att subventionen av mjölkpriset skall reducerasfr.o.m. med 500 milj. kr. räknat vilket moisvarar 35öre i pariiledel. Genom besparingar ochomfördelningar'inom huvudlileln kan förslag om ytterligare resurser läggas framför bl.a. ålgärder på skogsvårdens och rennäringens områden. Stödet tillidrotten räknas upp liksom anslaget till ungdomsorganisationernas ceniralaverksamhet. Frågorna om medel lillforskning liksom om elt åigärdsprogram för jordbruket i norra kommeratl behandlas i särskilda propositioner. Anslagsförändringarna lolalt inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde i förhållande lill anvisade beloppför /87 framgår av följande sammanslällning ullryckl i milj, kr. 1 Riksdugen 1986187. -118,0 '158,6 A. Jordbruksdepartementetm,m. B. Jordbruketsrationalisering m,ni. Utbildning ochforskning H. Ungdomsorganisationerm.m. Idrott,rekreation och turism J. Totalt för '6344,9 6190,9 -154,0 ' Beloppet överfört frän Vill ht. - Exkl. anslaglill miljövården. Jord-ukpartementet Prop-'986/87: lOO II Utdrag ur protokoll vidreringssammanträde Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under Inledning punkterna 1 -6 och 9, littera A-G samt punkten J I; statsrådet såvitt avser frågorna underInledning punkterna 7 och 8, lillera H och 1 samt punklen J 2 Anmälan till budgetpropositionen 1987 INLEDNING budget präglas av denslora återhållsamhet som det samhällsekonomiska och statsfinansiella lägetkräver. Flertalet myndigheler inom departementets verksamhelsområde föreslåsfå sina anslag beräknade enligt det s.k. huvudförslagel. Genom omprioriteringar istatsbudgetens nuvarande resursfördelning har skapats uirymme för särskildainsalser på bl.a. forskningens och regionalpolitikens områden. Som etl led i ensådan ompriorilering föreslår jag i det följande all subventionen avmjölkpriset skall reduceras fr.o.m. den med i pariiledel.I regeringens särskilda proposition om forskning kommer päjordbruksdepartementets område frågan om livsmedlens kvalitet och forskningrörande livsmedel att inta en central ställning. Särskilda utredningar rörandebl.a. kvalitetsbetalning inom jordbruksprisregleringen och märkning avlivsmedel pågår också . Elt åigärdsprogram för jordbrukel inorra där bl.a. de särskilt skuldlyngda jordbruksföretagens problem tasupp kommer att redovisas i en särskild proposition . Förslag om ändradfinansiering lämnas på bl.a. områdena djurens hälsooch sjukvård och statistikpå jordbrukets område. Omprioriteringar ger möjlighel lill förslag omytterligare resurser för bl.a, skogsvårdsålgärder och insatser på idrottensområde. Under budgeiårei 1986/87har särskilda medel anvisals under huvudliteln för åtgärder med anledning avolyckan i Tjernobyl, Jag ålerkommer till frågan om ytterligare anslag försådana ålgärder när en bedömning av behovet föreligger för /88, 2 Jordbruk och livsmedelskontroll m.m. Livsmedelssektorn, dvs. den del av vårtnäringsliv som producerar, förädlar och distribuerar våra livsmedel och deinsatsvaror som behövs härför. sysselsätteri dag ungefär en halv miljon människor. Sammanlaget utgör Prop. 1986/87:100 livsmedelssektorn en belydande del av del svenska näringslivet. Värdet av den lotalasvenska livsmedelskonsumlionen uppgick till ca 98 miljarder kr.Livsmedelsposien utgör av den lolala privata konsumtionen av varor ochijänster. Av de lolala livsmedelsulgif-terna avser produkter somhuvudsakligen kan hänföras lill den svenska jordbruksproduktionen. Värdel avdessa livsmedel uppgick lill ca . i det jordbruksprisregleradeledel. Jordbrukelsproduktionsvärde för beräknas uppgå till ca . Av dellabelopp svarar animaliska produkler för . Jordbrukets andel av BNP harvaril relativt konslani under 1980-talel och uppgår till . Den totala åkerarealenhar hitlills minskatmed och uppgick år 1985 till 2921000 ha. totala åkerarealen minskat med 3,. Antalet brukningsenheler var 109000 år1985 och medelarealen åker 27 ha per förelag. Anlalet sladigvarandesysselsatta i jordbrukel uppgår tillca 200000 personer vilkel motsvarar av det totala anlalel sysselsattainom landet. Omkring hälflen av jordbrukarna är dellidsjordbrukare. Trädgårdsnäringenomfallar ca 5700 företag. Brulloproduklionsvärdet var ca I miljard kr.Näringen sysselsätter ca 16000 personer. september1985 lill har prisernai det jordbruksprisreglerade ledet, vilka fastställs efler överläggningar,stigit med 4,. har konsumentprisindex totalt ökal med 4,. Konsumentprisindexför jordbruksprisreglerade livsmedel har sligil snabbare nämligen med 5,1%vilket tyder på att leden efter det jordbruksprisreglerade ledet ökal sinaandelar av den s. k. livsmedelskronan . haravräkningspriserna lill jordbrukarnastigit med 5,. fastställde ijuni 1985 riktlinjer för en samladlivsmedelspolitik (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. Beslutet innebär enklar kursomläggning jämfört med politik. Vi har påbörjat utvecklingenmol en politik där livsmedlenskvalilel och hänsynen lill djur ochmiljö står i förgrunden på elt helt annat sätl än lidigare. Huvudmålet förlivsmedelspolitiken skall enligtriksdagsbeslutet vara all trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred somunder avspärrning och krig. Under detla huvudmål finns två likställda delmål, nämligen konsumenimåletoch inkomstmålet. Konsumenlmålel innebärall konsumenterna skall få tillgång lill livsmedel av god kvalitet lillrimliga priser. Inkomslmålet innebär alt jordbrukarna skall få en med andrajämförbara grupper likvärdig standard. Dessutom finns elt miljö-och resursmål som innebär att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste tahänsyn till kravet på en god miljöoch till behovet av en långsiklig och planerad hushållning med våranaturresurser. Mjölkproduklionen skailpå sikl, under hänsynslagande tillden produk tion som behövs för att klara försörjningen av mjölk och mejeriprodukter i en kris. anpassas till en nivä som ungefär motsvarar konsumtionsutrymmel för mjölk och mejeriprodukter i fred samt lönsam export. För animaliepro- dukier skall näringen liksom hittillssjälv bära kostnaderna för en produk- tion utöver den samhällsekonomiskt moliverade. Del är vidare angelägetalt produktionen aV proteinfoder inom landet Prop. 1986/87:100 ökar.Produklionen på överskottsarealen skall lillsvidare liksom Bil. 11utgöras av spannmål. För de kostnader som uppstår till följd av atl åkerarealen överstiger behovel för alluppfylla produktionsmålet skall samhället på fem årta elt delansvar. Skörden av spannmålberäknas för uppgå till 5,6milj. ton, vilket i storl sett innebär en oförändrad nivå jämfört med årsskörd men lägre än skörd. Spannmålsöverskottet beräknas till 1.3 milj. ton. Produktionen avnötkött och fiäsk beräknas uppgå till138 milj. kg resp. 312 milj. kg. Det innebär en minskning för resp.nötkött och fiäsk jämfört med . Exporlbehovel av nötkött uppskallas bli20 milj. kg och av fiäsk 52 milj. kg. Mjölkproduktionen beräknas uppgå lill3406 milj. kg vilket utgör en minskning . Det innebär elt överskott på101 milj. kg mjölk. Den här redovisade utvecklingen innebär all en balans inommjölkproduktionen i storl sett uppnåtts. Även inom nötkötts- och fiäskproduktionenhar överskotlssilualionen förbättrats. Överskotten inom främsl spannmåls- ochfiäskproduktionen är dock besvärande. Även omproduktionsbalansen inom animalieområdel förbättrats äröverskotiskostnaderna mycket stora tillföljd av försämrade världsmarknadspriser. Ulvecklingen på vegetabiliesidanvisar samma bild med kraftigt ökade exporlkostnader i försia hand på grund avexlreml låga världsmarknadspriser. Kosti.iaderna för överskotten avjordbruksprodukter utgör det största problemet för det svenska jordbruket . Kostnaderna inom regleringen för att avsätta överskotten uppgick underregleringsårel 1985/86 lill ca . Bakgrunden lillöverskollsproblemen inom jordbruket är den ekonomiska utvecklingen i Sverigeunder sluiet av och början av 1980-lalet med snabba prisökningar påjordbruksprodukter i kombination med vikande köpkraft och minskande konsumlion.Därtill kommer den ökande produktiviteten inom jordbruket. En förutsättning för attdet skall gå all komma till rätta medde problem som råder inom livsmedelssektorn, inle minst med överskottenav jordbruksprodukter, är enligt min mening all vi får balans i Sverigesekonomi. Viktiga mål för regeringens ekonomiska politik är därför alt minskaunderskottet i statens budgel genom en stram utgiftsprövning och att pressaned inflationen. En minskad inftationstakt är nödvändig om vi skall kunnafortsätta den ekonomiska återhämtning som inlettsunder senare år, bibehålla vår inlernalionella konkurrenskraft ochbevara konsumenternas köpkraft. För samhällets delansvarför spannmålsöverskotten har disponerats 338 milj. kr. resp. 460 milj. kr. för1985 resp. skördar. Enligt min mening bör en förslagsvis beräknadanslagspost av 350 milj. kr. avsättas för samhällets delansvar föröverskollsarealen avseende skörd. För alt minskakostnaderna för spannmålsöverskottet redan i fråga om 1987 års skörd har den s.k. spannmålsgruppen utarbetat elt syslem med ersättning vid träda. 1 gruppen som var enig om sina förslag finns represen lanler för bl. a. och jordbruksnäringen. Regering en bemyndigade jordbruksnämnden atl medge Svensk spannmålshandel, 5 ekonomisk förening alt ingå avtal medjordbrukare som innebär att jord- Prop. 1986/87: 100 brukaren åtar sig attmot ersättning frän föreningen hålla Bil. 1 1 vissa arealer iträda. Regeringen medgav altkostnaderna för ersällningen för trädesbruk får bestridas inom ramen förprisregleringsmedel. Spannmälsgruppens arbete inriktas nu på att finna merlångsiktiga lösningar när det gäller åkerarealens användning och på ålgärderför att minska överskotiskostnaderna skörd. Sedan slatensjordbruksnämnd lagt fram förslag tillprisreglerande åtgärder på jordbrukets område fr.o.m. ,har företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegalion enatsom atl jordbruksnämndens förslag lill ändring av prisnivån på vissa livsmedelfr.o.m. iräder i kraft försi . Staten tillskjuter 555 milj, kr, intill den , Av dessa medel skall 250 milj,kr, användas som direkt avbetalning av underskottet i Svensk spannmålshandel.Återstående del av underskottet inkl,räntekostnader skall jordbrukel reglera inom ramen för den amorteringstid somregeringen redan angett. Frågan om det s,k, hisloriska spannmålsöverskottet ärdärmed slutgiltigt reglerad. Överenskommelsen innebärockså att etl nytl skördeskadeskydd införs om möjligt fr,o,m, skördmed () som huvudman. Induslri- ochhandelsleden i livsmedelskedjan uireds av en särskild uiredare som skallredovisa sina slulsalser och förslag senasl , Utredarenskall bl,a, granska konkurrensförhållandena och prisbildningen inomlivsmedelsindustrin. Frågan om livsmedlenskvalitet är av allra största belydelse, Akluella frågeställningar är bl,a, användningenav kemiska medel, produktsortimentet, livsmedlens färskhet, som haraktualiserats genom den ökade storskaligheten inom livsmedelsindustrin, samlsträvandena till ett ökat kvaliteismedvetande inom primärproduktionen t, ex, avslaktdjur. Statens jordbruksnämndhar fåll i uppdrag atl uireda och lägga förslag till utvidgadkvalitelsbeialning inom jordbruksprisregleringen. Vidare har slatenslivsmedelsverk fått i uppdrag all ularbela förslag lill märkning av produkter som kan underlätta konsumenternas valav livsmedel. Livsmedelskontrollutredningenhar i belänkandet (SOU 1986:25) Kontroll av livsmedel föreslagit bl,a, vissaförändringar i livsmedelskontrollens organisalion. Utredningens förslag beredsför närvarande inom , I de överläggningar somförevarit mellan företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegalion inför prisregleringen på jordbruks produkter efter träffades en överenskommelse om finansieringen av djurens hälso- och sjukvård fr,o,m, 1987/88, Överens kommelsen innebär att en slörre andel av kostnaderna för dislriktsveleri- närorganisationen skall betalas kollektivt av näringen. Kompensationsra men för jordbrukel höjs med anledning härav fr, o.m. Detla innebär att kosinaderna fr.o.m. denna lidpunkt således får läckas genom höjda livsmedelspriser. Förslaget innebär inte någon förändring i den stat- 6 Frågan om den framlidafinansieringen av djurens hälso- och sjukvård Prop. 1986/87:100 har prövalsinom jordbruksdepartemenlel. De problem som samman- Bil. 11 hänger med en ökadindividuell avgiftsfinansiering har därvid särskilt studerats. Genom den nuföreslagna lösningen av finansieringen av dis-Iriktsveterinärorganisationenuppnås enligt min mening en lämplig fördelning mellan avgifier för denenskilde djurägaren och en kollekliv finansiering. Den föreslagna modellenskall nu enligt överenskommelsen prövas , Ulredningen om etiskafrågor i samband med djurförsök har lagl fram betänkandet (Ds Jo 1986:3) Etiskprövning av djurförsök. Utredningens förslag bereds inomjordbruksdeparlementet och jag ålerkommer senare med förslag i denna fråga. Inomjordbruksdepartementet pågår nu även arbetet med en ny djurskyddslag. För näsla budgelårförordar jag alt lantbruksstyrelsen får disponera en oförändrad engagemangsramför kreditgarantier på jordbrukets, trädgårdsnäringens och rennäringensområde. Bidraget lill jordbruketsrationalisering bör bibehållas oförändrai. Lantbruksnämndernas inköpoch försäljning av jordbruksfastigheter sker med anlitande av jordfonden sombör uppgå till oförändrai 367 milj.kr. En särskild uiredare harlagl fram beiänkandei (Ds Jo 1986:5) Översyn av jordförvärvslagen. Uiredarensförslag bereds i jordbruksdepartemenlel ochjag återkommersenare med förslag i denna fråga. Under anslagetPrisreglerande ålgärder på jordbrukets område beräknar jag ca 2,9 miljarder kr.under näsla budgelår. Jag har därvid räknat med en minskning av subvention påkonsumtionsmjölk fr.o.m. med i pariiledel. Ett åigärdsprogram förnorriandsjordbruket kommer att redovisas . 1 frågor rörandelivsmedelsberedskapen ålerkommer jag i totalförsvars-propositionen som kommerall föreläggas . i Tjernobyl har skapat storaproblem för renskölselfö-relagen. De omedelbara ålgärder som behöver vidlasär atl försöka minska hallen av cesium-137 i renköttet så alt sedvanlig slaktoch försäljning kan ålerupplas i så slor utsträckning som möjligt. Helulfodring pågår avrenar som avses slaktas . För de värst drabbade samebyarna har nyavinlerbetesområden ställts tillförfogande i . Genom vidlagna åtgärder torde konsekvenserna förrenskölseln näsla år komma alt bli små. Under budgetårel 1986/87 disponeras 140milj. för ålgärder som skall förbättra situationen för rennäringen. Ytterligare medeltillförs anslaget lill rennäringenför att samebyarna skall kunna utarbeta ulvecklings- och markanvändningsplaner. Skogsnäringen är en av våra viktigasteexportnäringar. Den har ulomor- "" ' dentligt goda förutsättningaratt medverka till en förbättrad balans i våra utrikesbelalningar. Skogensbetydelse för landets ekonomi och välstånd motiverar all skogsmarken somproduktionsresurs las lill vara påbästa sätt och så att även andra intressen, som , friluftsliv ochrekreation, kan tillgodoses, Målel för skogspolitiken enligt 1979 årsskogspoliliska beslut är mot bakgrund härav en varaklig, hög och värdefullvirkesavkastning under hänsynstagande tillnaturvårdens och andra allmänna intressen. Genom riksdagsbeslut år 1983kompletterades skogsvårdslagen med uttryckliga krav på aktivt utnyttjande avskogen i syfle all öka produktionen och sysselsättningen i skogsnäringen. Skogsproduktionenslämpliga omfattning och sammansättning är inle exakl fastslagen i riktlinjernaför skogspolitiken. Strävan skall emellertid vara en ökad produktion bådekvantitativt och kvalitativt. En utgångspunkt är sålunda alt ästadkomma enskogsproduktion som möjliggör en långsiktig årlig brulloavverkning avåtminstone 75 milj, msk. Därutöver skall strävan vara att öka produktionenytterligare i den mån detta är möjligt och lämpligt med hänsyn lill andraviktiga samhällsmål. har redovisal nya preliminära beräkningarav virkesbehovet och den långsiktigl möjliga avverkningen. Dessa beräkningarvisar all beslul om skogsproduktionens omfattning kan ligga fast. Bruttoavverkningarna harunder senare år uppgålt lill endast ca62 milj. msk. Den pålagliga och långvariga underavverkningen är ell allvarligtsamhällsekonomiskt problem. Det råder numera bred enighel om alt avverkningarnakan öka. Mot denna bakgrund beslutade med anledning av regeringenskompletteringsproposition (1985/86:150) om vissa avverkningsstimulerandeålgärder, som lillsammans skall kunna bidra till en högre och mer stabilavverkningsnivå. Ärels avverkningar beräknas nu komma atl uppgå lill ca 65milj. För näsla budgelår föreslår jag all fortsatta ökade insatser görsfrån slatens sida för information, rådgivning och översiktligaskogsinventeringar. Genom datorisering av vissa arbelsuppgifter skallskogsvårdskonsulenternas arbele med rådgivning och tillsyn effekliviseras. Enengångsinsais för skogsfröplantagerna skall säkra den framlida försörjningenmed högklassiga skogsplantor. Inom regeringskansliel fortsätter arbetet medyllerligare insalser, bl, a, på faslighelsstruk-turområdel och i fråga omegenavgifter. Del ankommer dock i första hand på skogsbrukel och skogsindustrinatt gemensaml ta ansvaret för alt virkesförsörjningen fungerartillfredsställande. Skogens och skogsmarkensbelydelse för andra intressen än virkespro duktion betonas ytterligare. Skogsvårdsstyrelserna skall kunna fullfölja sin del av den samordnade markanvändningsplaneringen i fjällnära skogsom råden. Vidare är del angeläget med etl ökat inslag av lövskog i det svenska landskapet. Medel ställs därför tillförfogande för lövskogsplantering på definitivt nedlagda jordbruksmarker. Anslaget till ädellövskogsbruk nära fördubblas. Anslaget till skogsdikning skall kunna utnyttjas för alt finansi era utredningar om naturvärden hos våtmarker som ännu inle har omfat tats av nalurvårdsmyndighelernas våimarksinvenlering. Grundläggande i den svenska fiskeripolitiken äratt vatten- och fisktillgång- "'' '' arna utnyttjas på sådant sätt all delångsiktigt kan medverka till livsmedelsförsörjningenoch till välståndet i övrigl. En god hushållning genom en väl avvägd vård ochbeskattning av fiskbestånden och genom omsorg om vattnen är sålunda väsenllig.En god vård av vattnen förbättrar också förutsättningarna för produktion avfisk på icke traditionellt säll, dvs. i form av odling. En väl avvägdhushållning främjar även sportfisket som är en viklig form för friluftsliv ochrekreation. Den europeiskasillmarknaden domineras av det siarkt ökade ulbudel av nordsjösill.Fångstkvoten i för har fastställts till 570000 lon, vilkel ärdubbell så mycket som hela fångst i samma område. Under de närmasteåren väntas dessutom mycket stora fångster av den atlanioskandiska sillen, som fångas ulanför ochNorge, Del ökade utbudet av sillunder har medfört etl visst prisfall, Situalionen för stor silltycks dock ha stabiliserat sig och t,o,m, visat en viss tendenslill prisökning. Prisnivån är emellertid klart lägre jämfört med den som råddei slutet av 1970-lalel, På de mindre sillsiorlekarna är prisei forlfarandelågt. De svenska fångsterna avsill var till etlvärde av ca 195 milj, kr, Torskfångslen, har ökat, sjönk till ca motsvarande ell värde avca 254 milj, kr. kan fångsterna av sill och torsk bedömasbli 120000 lon resp, 54000 lon. Fångsterna har sålunda minskat med 22000 lon.Det finns fiera skäl lillminskningen. I fråga om torsken har beståndet i försvagats. Vadgäller sill och strömming beror nedgången delvis på avsättningssvårigheternaoch låga priser på exportmarknaden. Marknadssituationen bedöms bli fortsattpressad för sill. För lorskprodukler kan avsättningsmöjligheterna de närmasleåren bedömas som gynnsamma. För laxfisket lill havsvar förhållandena goda. Fångsterna ökade med , Jämförtmed har laxfångslerna nästan fördubblats. Anledningen lill ökningen är de slora utsättningarav laxungar som görs av bl.a. . Andelen nalurreproducerad lax avfångsterna i är så låg som , vilkel visar den storabetydelsen av fortsatla utsättningar. Priserna på lax har dock sjunkilkraftigt. Del svenska yrkesfiskethar en hård priskonkurrens från fiskenäringen i andra länder. För att höja effektiviteten allmänl selt inom svensk fiskeri näring mäste strukturrationaliseringen drivas vidare, ralionellt svenskt fiske har goda möjligheter all hävda sig internationellt. Särskilt angelägen är en rationalisering av östersjöflollan. Försäljning av svenskfångad fisk kan expandera. Den av fiskets organisaiioner nu igångsatta samordningen av bl, a, mottagningen och distributionen av fisk skapar förulsältningar för ökad avsättning lill konkurrenskraftiga priser både inom landel och på exportmarknaden. Prisstöd lämnas endast lill de licensierade fiskeförelag som levererar sin fisk lill de uppköpare som dellar i den organiserade samordningen. Ulvecklingen av samordningsarbetet kommer all följas noga, " Konsumlionsodlingen avfisk och skaldjur röner elt alll siarkare intresse Prop. 1986/87:100 i vårtland. var den sammanlagda produktionen , varav Bil. 11 2700 lonmalfisk och blåmusslor. Del sammanlagda produktionsvärdet uppgick lill74 milj. kr. Produktionen av fisk ökade med jämfört med år 1984.Musselprodukiionen har däremoi minskal med under de senaste två åren.Orsaken lill nedgången är deförsäljningsstopp som rått under stora delar av som en följdav påvisat gift i musslorna. För en fortsalt utveckling av musselodlingen krävsen ökad anpassning lill betingelserna för odling. Mol den bakgrunden har bl.a.laboraloriekonlrollen förbättrats. Konsumtionsodlarna har under innevarande årupplevt stora avsättningssvårigheter bl.