prop · GA03148 · 1986-12-31 00:00:00 — Syftet med en sådan bestämmelse, som delvis har sin förebild i dentidigare beskrivna 25 § fondkommissionslagen, är att få garantier för attväsentliga banklagsbestämmelser inte kringgås eller blir mindre verkningsfullavid en omorganisation av bankverksamheten. Ett annat syfte med bestämmelsen är atlskapa så lika förutsättningar som möjligt för finansiell verksamhet vare sigdenna drivs i en traditionell bankkoncern eller i en annan koncernbildning, ivilken bank ingår. Därigenom förhindras en allmän övergång till nya former avfinansiella koncerner innan förutsättningarna för deras verksamhet grundligtutretts. I dentraditionella bankkoncernen kan förutom banken som moderbolag ingå andrafinansinstitut såsom finansbolag och kredilaktiebolag. Som framgår av avsnitt6.1 kommer jag att föreslå att också ett fondkommissionsbolag skall kunna ingåi en koncern av delta slag. ett antal allmänna aktiebolag. För i en koncern ingåendefinansförelag blir i Prop. 1986/87:148 första hand de för dessa bolag antagnalagarna gällande. I finansbolagslagen, kreditakiiebolagslagen och fondkommissionslagenfinns bl. a. särskilda regler om rörelsen och om tillsyn. I den traditionellabankkoncernen tillämpas banklagstiftningen naturligtvis pä banken men den gesockså en viss tillämpning på bankens dotterbolag i form av såväl finansinstitutsom allmänt aktiebolag. Enligt mitt förslag skall i en bankkoncern där bank inteär moderbolag banklagstiftningens regler om rörelsen, tillsyn och ledning gällaför moderbolaget i tillämpliga delar och för övriga företag inom koncernen somom de vore dotterföretag till bank. Därmed skall förstås all banklagsreglernaskall tillämpas på bankens moder- och syslerbolag i princip på samma sätt och isamma omfattning som dessa regler tillämpas på bankens dotterbolag i dentraditionella bankkoncernen. Företagen i den nya koncernbildningen skall alltsåbehandlas som om de vore dotterbolag lill banken. Jag har i avsnitt 4.3beskrivit de förutsättningar som gäller för banks verksamhet i dotterbolag.Moderbolaget i koncernen bör dock i vissa avseenden behandlas något annorlundaän övriga koncernföretag. Jag återkommer till detta . Den föreslagna bestämmelsen innebär att koncernföretageninte får driva annan verksamhet än sådan som är tillåten för banken. Ibankrörelselagens rörelsekapitel dras gränserna upp för bankens tillåtnaverksamhetsområde. I detta kapitel anges också de egendomsförvärv som ärtillåtna för bank. Dessa regler blir alltså tillämpliga på samtligakoncernföretag. Eftersom vissa avvikelser har gjorts för de bankägdafinansbolagen från principen att en banks dotterbolag inle får driva annanverksamhet än banken, bör samma avvikelser accepteras för ett finansbolag somär moder- eller systerbolag till en bank. Dessa avvikelser avser bl. a. rättenatt driva factoring (köp av fakturor) och leasing. Ett finansbolag som ärmoder- eller systerbolag till en bank bör emellertid inte få förvärva t. ex.placeringsaktier eller andra fastigheter än sådana som används i bolagets egenverksamhet. De bör inte heller få lämna föriagslån (2 kap. 14 § bankrörelselagen)eller vinstandelslån (2 kap. 15 § bankrörelselagen), eftersom detta ärförbjudet för bank och därmed också för bankägt finansbolag. Bestämmelsen i 2kap. 16 § bankrörelselagen om enhandskrediter tillämpas i praxis påkoncernbasis i den traditionella bankkoncernen. Detsamma bör därför gälla iandra koncernbildningar, i vilka bank ingår. Bankrörelselagens rörelseregler berör naturligtvis främstde koncern företag som driver finansiell verksamhet. Som jag tidigare nämnt utgör dessa företag finansinstitut med egen lagstiftning som skall tillämpas i första hand. I finansbolagslagen, fondkommissionslagen och kreditaktie bolagslagen (1963:76) eller i kreditaktiebolagens bolagsordningar finns of tast motsvarigheter till bankrörelselagens regler om kapitaltäckning, kre ditgivning och upplåning. I dessa lagar finns även tillsynsbeslämmelser och nödvändiga bestämmelser om bolagens ledning. I dessa avseenden behöver därför inte banks regler om rörelsen, tillsyn och ledning tillämpas på dessa företag, om de är systerbolag i koncernen. Är de moderbolag i en koncern bör dock följande gälla. Moderbolaget i en koncern har en alldeles särskildställning. 1 detta Prop. 1986/87:148 bolag fattas beslut som är viktiga förhela koncernen. Det kan därför finnas skäl att i förevarande hänseende behandladessa förelag något annorlunda än dotterbolagen i koncernen. Det gäller främstpå vilket säti bankrörelselagens tillsynsregler och bankaktiebolagslagensregler om ledning skall tillämpas. Jag anser också att ytterligare enrörelseregel skall tillämpas på moderbolaget. För att fä kontroll över atl samtligaföretag inom koncernen, i vilken bank ingår, kommer att driva en verksamhetsom är förenlig med bankverksamhet bör krävas att moderbolaget skall ansöka omtillstånd att förvärva aktier och andelar på sätt som gäller för bank såvälenligt gällande bestämmelser som enligt den förelagna 2 kap. 6S bankrörelselagen. Regeringen bör kunna tillåta att en bank ingår somdotterbolag i en koncern under förutsättning bl. a. att moderbolaget är ett holdingbolageller ett företag som driver en verksamhet som är förenlig med en banksverksamhet. 1 det senare fallet bör enligt min mening endast andra finansinstitut,t. ex. ett finansbolag eller ett kreditaktiebolag, komma i fråga. Ett renodlat holdingbolagdriver ingen rörelse utan har endast till uppgift att förvalta sittaktieinnehav i dotterbolag och andra bolag. Riksbanksfullmäktige har i frågasatt om ett moderbolag iform av ett holdingbolag skall ges rätt att vara annal än ett förvaltandebolag. Om ett holdingbolag ges möjlighet till upp- och utlåning aktualiserasockså enligt fullmäktige en fråga som inte berörts i promemorian, nämligen denkredit-politiska lagstiftningens tillämplighet på den nya formen av finansiellkoncern. Som framgår av avsnitt 5.3.3 föreslär jag en särskildkapitaltäcknings-bestämmelse för moderbolag till bank. Om elt holdingbolagägnar sig åt utlåning till företag eller annan utanför koncernen kommerbolaget, om nettovärdet av tillgångarna i verksamheten överstiger 10 milj. kr.,att bli ett finansbolag. Som sådant omfattas del också av den kreditpoiitiskalagstiftningen. Jag finner därför inte skäl att föreslå några andrabegränsningar i verksamheten för ett holdingbolag som moderbolag än den nämnda kapi-taltäckningsbestämmelsen. Vad gäller tillämpningen av bankrörelselagens lillsynsregleranser jag att moderbolaget bör ställas under bankinspektionens tillsyn, om säinte redan är fallet. Inspektionen bör ges samma lillsynsbefogenheter övermoderbolaget som över en bank, såsom att förbjuda verkställighet av styrelsebeslut,meddela erinringar, sammankalla styrelsen och närvara vid bolagsstämma. Omverksamheten i moderbolaget till följd av allvarliga missförhållanden iledningen kan tänkas komma att bli lill skada för det allmänna, fårinspektionen förelägga styrelsen att vidta nödvändiga åtgärder. Inspektionenblir också berättigad att från moderbolaget få all den information sominspektionen begär. Slutligen ges inspektionen rätt att i moderbolaget utse eneller flera revisorer som bi. a. har insyn i koncernredovisningen. I likhetmed promemorieförslaget anser också jag att bankaktiebolagsla gens regler om banks ledning skall gälla i tillämpliga delar på de i koncer nen ingående i förelagen. För moderbolaget innebär denna bestämmelse att regeringen skall kunna utse offentliga ledamöter i styrelsen. ledamöterhar till uppgift att verka för att samhällets intressen beaktas i verksamheten.Behörighetskraven på styrelseledamot (7 kap 3 § bankaktiebolagslagen) bör ocksågälla, liksom att regeringen skall godkänna valet av styrelseordförande (7 kap11 § bankaktiebolagslagen). De i 7 kap bankak-liebolagslagen intagnabestämmelserna om styrelsearbetet bör också vara tillämpliga på moderbolaget. Ipromemorieförslaget har regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen getts rätt att avgöra i vilken omfattning som de nu redovisadebestämmelserna skall träffa de övriga koncernföretagen. Undantag frånbestämmelserna bör medges, om det finns särskilda skäl. Med hänsyn tillbestämmelsernas provisoriska karaktär anser även jag alt det kan finnas falldär det kan vara motiverat att medge undantag. Bestämmelserna syftaremellertid till att tillgodose skyddsintressena i banklagstiftningen och tillatt skapa konkurrensneutralitet mellan olika former av finansiella koncerner.Undantag från bestämmelserna bör därför enligt min mening få ske endast om detfinns synnerliga skäl. Mitt förslag: Koncernbidrag får ges endast eftermedgivande av bankinspektionen. Vidare skall bankinspektionen underrättas omkrediter och andra medelsövertoringar mellan företagen. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Nägonsärskild lagregel har dock inte föreslagits. Remissinstanserna: Några remissinstanser har anfört altdetta förslag bör utformas som en lagregel. Skälen för mitt förslag: Verksamheten inom koncernen måsteenligt tillsynsbestämmelserna drivas i sunda kontrollerbara former. De olikaföretagen inom koncernen förutsätts därför i sin verksamhet vara så självständigasom möjligt. Enligt min mening är det emellertid också angeläget all företagenavskärmas från varandra i syfte att förhindra t. ex. att medel förs över frånbanken för atl täcka förluster i elt annat koncern företag. Bankens resurserbör således inte fä tas i anspråk lill förmån för systerföretagen på ett sättsom menligt kan inverka på en sund utveckling av bankens verksamhet. Med hänsyntill den försiktighet som jag anser bör krävas vid tillåtande av nyafinansiella koncerner på marknaden, bör bankinspektionens tillstånd förstinhämtas innan koncernbidrag lämnas mellan de förelag som ingår i koncernen.Eftersom en sådan ordning skiljer sig från vad som gäller i en traditionellbankkoncern, bör detta komma till uttryck i en särskild lagregel. Mittförslag: I en koncern där ett bankaktiebolag ingår utan att vara moderbolagskall moderbolagets eget kapital motsvara minst det bokförda värdet avmoderbolagets aktier i dotterbolag som driver nägon form av bankverksamhet. Förslaget i promemorian: Överensstämmer i huvudsak medmitt förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttratsig i denna del tillstyrkeratt det införs en kapitaliäckningsregel förmoderbolaget. Tre remissinstanser påpekar att den föreslagna regeln innefattarett högre kapitaltäckningskrav för moderbolaget än vad som gäller för bankernaoch efterlyser en motivering till detta. Fyra remissinstanser motsätter sig attdet ges möjlighet för regeringen eller bankinspektionen att medge undantag frånregeln, medan två menar att också förlagslån bör inräknas i kapitalbasen förmoderbolaget. En instans, slutligen, anser att definitionen av eget kapitalinte är heltäckande genom att hänsyn inte tas till balanserade föriuster. Skälen för mitt förslag: I fråga om bankernas innehav avaktier i hel- och delägda företag som driver någon form av bankverksamhetgäller med vissa undantag att hela det bokförda värdet av dessa aktier skallavräknas från bankens eget kapital. Bakgrunden till denna bestämmelse är bl. a.att det egna kapital som en bank enligt lag skall hälla som skydd för insättarnainte skall få utgöra riskkapital i elt annat kreditinstitut. Man harmed andra ord sökt undvika att en bank genom att bilda ett dotterbolag vidgar sinkreditkapacitel, jämfört med om rörelsen drivs i moderbanken. För att fålikställdhet mellan den traditionella bankkoncernen och andra finansiellakoncerner är det enligt min mening nödvändigt alt pä moderbolaget i en koncernav det senare slaget tillämpa en regel med motsvarande innebörd. Med nuvarandelagstiftning kan, genom bildande av elt holdingbolag som moder lill bank ochandra finansföretag, kravet på tillförsel av riskkapital från de"egentliga" ägarna till dessa företag reduceras. Genom att bilda en koncern med exempelvis ett holdingbolagsom moderbolag och ett antal dotterbolag i form av olika kreditinstitut skapasmöjlighet att lånefinansiera dotterbolagens verksamhet. Moderbolaget kan motsäkerhet i dotterbolagens aktier låna upp kapital på den allmänna marknaden ochtillskjuta detta i form av aktiekapital i dotterbolagen. Med hänsyn tilldotterbolagens finansiella styrka står denna möjlighet till buds förmoderbolaget även om detta har ett eget kapital av ringa storlek. På så sättkan man bygga upp en koncern utan finansiell stabilitet som det inomkoncernen ingår bolag av stor samhällsekonomisk betydelse. Därtill kommer attett moderbolag i en koncern av detta slag kan lånefinansiera uppköp av andrabanker eller andra i dotterbolagens aktier. På såsätt kan det komma atl skapas finansiella koncerner med alltför stor makt ochdominans på kreditmarknaden. Det behövs därför enligt min mening bestämmelsersom har till syfte att motverka sådana strukturella förändringar. Enligt min mening utgör regler om kapitaltäckning förmoderbolaget elt myckel viktigt och nödvändigt inslag i den föreslagnaregleringen av finansiella koncerner. Moderbolaget i en sådan koncern får medhänsyn till sin samhällsfunktion inte arbeta med ett för lågt eget kapital. Enkoncern av detta slag måste ha en tillfredsställande stabilitet och bör därföri princip förhindras att via moderbolaget lånefinansiera aklieinköp. Särskilda kapitaltäckningsreglerför moderbolaget är också motiverade av att denna form av koncern inte skall ha gynnsammare förutsättningar för sinverksamhet 25 än en traditionell bankkoncern. Med detsagda som bakgrund föreslår jag att det införs en kapitaltäck- Prop.1986/87:148 ningsregel för moderbolaget i en koncern som inte är en traditionellbankkoncern. I departementspromemorian har föreslagils en bestämmelsesom innebär att moderbolaget bör ha elt så stort eget kapital att detta täckerdel bokförda värdet av moderbolagets aktie- och andelsinnehav i de dotterbolagsom driver nägon form av bankverksamhet. Jag anser att denna regel är välavvägd med hänsyn till den försiktighet som krävs vid en introduktion avfinansiella koncerner på marknaden. Regeln är dessutom okomplicerad och därmedenkel att tillämpa. Flertalet av remissinstanserna är också av sammauppfattning. Enligt promemorian avses med eget kapital aktiekapital,reservfond, dispositionsfond och av bolagssslämman fastställd vinstbalans. har påpekat överensstämmer inte denna definition avbegreppet eget kapital med den gängse använda terminologin. Jag delarsamfundets mening och anser att samma terminologi skall användas som i 4 kap. 7§bankrörelselagen. Eget kapital delas där upp i bundet och fritt eget kapitaleller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital tas upp aktiekapital,reservfond och uppskrivningsfond. Med fritt eget kapital avses fria fonder, varför sig, balanserad vinst eller förlust samt nettovinst eller -förlust förräkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas upp somavdragsposter. Med dotterbolag som driver någon form av bankverksamhetavses bl. a. bank, finansbolag, kredilaktiebolag och fondkommissionsbolag.Kreditaktiebolag som är bostadsfinansierande institut eller kommunlåneinslitutanser jag dock bör undantas. 1 promemorian anges alt del kan finnas situationer där kapitaltäckningsreglerinle behöver tillämpas fullt ut. Möjlighet har därför getts regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen att om särskilda skäl finnsmedge undantag från det föreslagna kapitaltäckningskravet. En sänkning avkravet har motiverats med utgångspunkt i en företagsekonomisk bedömning. a.riksbanksfullmäktige och kreditmarknadskommittén kan inle på denna grundacceptera ett undantag från kapilalkravet. Vissa remissinstanser ifrågasättereller motsätter sig en möjlighet till undantag. För egen del anser jag att ett begränsat utrymme börfinnas alt frångå det uppställda kapitalkravet. Detta är av nödvändighet ett strikt krav som i något fall kan vara alltför betungande. Kapitaltäckningskravet bör inte hindra eller onödigt försvåra ett bildande eller drivande av finansiella koncerner av ifrågavarande slag. Utan att ge avkall pä olika skyddsinlres- sen eller andra samhälleliga intressen finner jag det därför motiverat alt moderbolaget vid bestämmande av kapilalkravet i viss omfattning bör få likställa föriagslån med eget kapital. Med hänsyn till förlagslånens karaktär kan denna möjlighet inte anses medföra några påtagliga risker. Rätten att ta i anspråk förlagslån pä detta sätt måste dock föregås av en särskild prövning som enligt min mening bör vara restriktiv. I moderbolagels kapitalbas bör inte få inräknas förlagslän mer än lill ett belopp som motsva rar högst av kapitalbasen. Denna möjlighet atl räkna in förlagskapital 26 ikapitalbasen bör inte heller vara av permanent karaktär. Krav bör ställas påmoderbolaget att sä snart ske kan, t. ex. genom en nyemission, öka det egnakapitalet och därmed nå upp till det lagstadgade kapitalkravet. 5.3.4 Förbud för vissa rättssubjekt att förvärva aktier ikoncernens moderbolag. Mitt förslag: Reglerna i 3 kap 3 § bankaktiebolagslagen omförbud för vissa utländska medborgare och andra utländska rättssubjekt samtvissa svenska bolag och föreningar att förvärva aktier i bankaktiebolag skallgälla även beträffande förvärv av aktier i ett moderbolag som inte åren bank. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: En remissinstans anser atl man böravvakta kreditmarknadskommitténs förslag. En annan remissinstans harföreslagit att bestämmelsen förtydligas så att det framgår att förbudet gällerförvärv av aktier i moderföretaget. Skälen för mitt förslag: Genom reglerna i 3 kap 3 §bankaktiebolagslagen hindras bland annat utländska medborgare att genomteckning eller överlåtelse förvärva bankaktier. En motsvarande bestämmelseåterfinns i finansbolagslagen och i fondkommissionslagen. öm en bank underordnas ett företag, i vilket utländskamedborgare har rätt alt förvärva aktier, föreligger det risk att bestämmelsen i3 kap 3§ bankaktiebolagslagen kringgås. För att motverka alt utländska medborgarepå detta sätt indirekt blir ägare av aktierna i bank, finansbolag och fondkommissionsbolag,föreslår jag att ifrågavarande förbud också skall gälla för förvärv av aktier imoderbolaget till en bank. 5.4 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Mittförslag: De föreslagna lagändringarna skall träda i kraft den 1 juli 1987.Bestämmelserna gäller även beträffande koncerner som har bildals före den 1juli 1987. Ansökan om undanlag från huvudregeln att bank endast får ingå i enkoncern, om moderföretaget i denna är en annan bank, skall av moderföretaget ien sådan koncern ges in till regeringen . Förslageti promemorian: 1 promemorian har inte föreslagits några särskildaövergångsbestämmelser. Detta har inte ansetts nödvändigt eftersom regeringen isamband med alt undanlag från huvudregeln medges bör ta ställning till om en särskildövergångstid krävs för alt verksamheten i koncernföretagen skall kunna anpassastill de bestämmelser som enligt förslaget skall gälla för företagen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har efterlystklarare uppgifter om vad somskall gälla beträffande koncerner som redan är bildade, när de Prop.1986/87:148 nya bestämmelserna träder i kraft. 1 några fall har man framhållitatt regeringen bör vara generös vid sin behandling av dispensansökningar frånsådana koncerner. Skälen för mitt förslag: Tanken med att skapa regler förkoncerner där bank ingår utan att vara moderbolag vore förfelad, om inte deregler jag föreslagit skulle gälla också för koncerner som redan är bildade,när de nya reglerna träder i kraft. Även för sådana koncerner bör alltså gällaatt moderbolaget måste ansöka hos regeringen om undantag från huvudregeln attbank inte får vara dotterbolag i en koncern, där moderbolaget inle är bank. Ensådan ansökan måste göras före utgången av . Banken får utan hinderav att undantag från huvudregeln inte givits fortsätta sin verksamhet tilldess regeringen prövat frågan. Om det vid ansökningstillfället har påbörjatsåtgärder inom koncernen för atl anpassa organisationen till de nyabestämmelserna bör regeringen övergångsvis medge undantag från huvudregelnunder den tid omorganisationen kan förväntas pågå. Denna lid kan naturligtvisvariera myckel med hänsyn till hur omfattande omorganisation som erfordras.Enligt min mening bör dock regeringen vara välvillig när man bestämmer längdenav . Under delta övergångsskede kan det finnas skäl atl medge undanlagfrån tillämpningen av vissa av de regler som föreslås gälla för de i koncerneningående bolagen. Om förutsättningar inte föreligger att tillåla en bank atlingå som dotterbolag i en koncern och ägarna lill moderföretaget i koncerneninte har för avsikt atl förändra organisationen så att tillstånd skall kunnages, bör regeringen avslå framställningen. I sitt beslut bör regeringen därvidange moderföretagets majoriietsengagemang i banken skallvara avvecklat. För att ett aktiebolag skall fä driva bankrörelse ochsåledes få benämnas bankaktiebolag krävs bl. a. atl bolaget har fåttregeringens tillstånd (oktroj) all driva bankrörelse. Oktrojprövningen är delsformell, dvs. man kontrollerar att bolagsordningen stämmer överens medbanklagen och andra författningar, dels materiell pä så sätt att regeringenprövar om den planerade rörelsen är till nytta för det allmänna. Med delsistnämnda uttrycket förstås att det skall föreligga ett allmänt intresse avatt banken finns till och vidare alt man kan förvänta sig alt banken kommer attdriva en sund bankverksamhet. Om nu ett moderföretag i en befintlig koncern inte ger innågon ansökan om undantag från huvudregeln, eller om elt sådant bolag inteefterkommer ett beslut av regeringen alt avveckla sitt majoriietsengagemang ibanken, utgör detta enligt min mening omständigheter som - mot bakgrund av degrunder på vilka oktroj ges medför att frågan om bankens oktroj bör tas underomprövning. 6 Ändringar av icke provisorisk karaktär Ett av syftena med de regler jag har föreslagitär att skapa i stort sett likartade verksamhetsförutsättningar för traditionellabankkoncerner och 28 sädanakoncerner där en bank ingår utan att vara moderbolag. Genom de hittillsföreslagna reglerna anser jag att man inte helt uppnår detta syfte. För attåstadkomma en bättre balans mellan olika slag av koncerner finner jag detdärför angeläget att föreslå vissa ytterligare åtgärder som jag återkommer tilli det följande. Dessa åtgärder har inte den provisoriska karaktär som de förslagjag har lagt fram i tidigare avsnitt. 6.1 Fondkommissionsrörelse i särskilt bolag Mitt förslag: En bank skall ha rätt att driva fondkommissionsrörelseinom banken och äga ett fondkommissionsbolag. Ombanken äger ett fondkommissionsbolag skall de begränsningar ivärdepappersinnehav som är uppställda i 16 § första stycket fondkommissionslagenavse bankens och fondkommissionsbolagets sammanlagda innehav. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Samtliga de remissinstanser som haruttalat sig i frågan tillstyrker förslaget. En instans föreslär därvid att manprovisoriskt höjer maximibeloppet för ett handelslager till 100 milj. kr. Skälen förmitt förslag: Som jag har påpekat kan det i en traditionell bankkoncerninte ingå ett fondkommissionsbolag. Ett sådant bolag kan däremot förekomma i enfinansiell koncern av annat slag. Anledningen till att en bank inte har tillåtitsatt föriägga sin fondkommissionsrörelse till ett dotterbolag är att fondkommissionsrörelsenhar ansetts utgöra en så central och betydelsefull verksamhet för banken attden bör bedrivas inom denna. I samband med tillkomsten av fondkommissionslagdiskuterades över huvudtaget inle möjligheten för bank att förlägga sin fondkommissionsrörelsetill ett dotterbolag, eftersom frågan inte var aktuell. Lagstiftningen utgårdärför från att en banks fondkommissionsrörelse alltid skall drivas inombanken. Fränbankhåll har det emellertid under senare är uttalats önskemål att få driva fondkommissionsrörelsei särskilt bolag.