prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — I utredningen harexporikreditnämnden, AB , ,, Exportråd samt medverkat. Nedan presenteras en kort sammanfattning avutredningens resultat. Projeklexportenär en kombination av hårdvara och kunnande. Produklerna anpassas i varierandegrad till kundernas speciella behov. En viktig del av projektexporten ärsålunda produklanpassning, systemutformning och projekiering. Förutom attleverera produkterna ålar sig leverantören atl ulföra installationer, utbildadriftspersonal och svara för service. Tjäns-teålagandena kan också omfattaansvar för drift, marknadsföring och försäljning av produkler. Projektexportenuppgick till ca , vilkel motsvarar strax under 10 %av den toiala exporten av varor och tjänster. Vidare beräknas projektexportendirekt och indirekl ha sysselsatt i storleksordningen 80000personer, vilket motsvarar av det totala antalet sysselsatta itillverkningsindustri och byggnadsindustri. År1985 levererades ungefär hälflen av projektexporten till industriländerna.Ungefär 45 % gick lill och lill statshandelsländer. Som jämförelsekan nämnas, atl av verksladsvaruexporten avsattes ull industriländer.Projeklexporten är således i ovanligt hög grad inriktad på länder utanförSveriges traditionella marknader. Eltfåtal slora industriföretag svarar för den övervägande delen avprojektexporten. svarade sålunda fem företag för halva projeklexportenoch med ytteriigare sex företag täckte man in . Destora projektexportörerna är i betydligt högre grad inriktade på marknaderulanför industriländerna än de mindre och medelslora, vars avsättningsmönsteröverensstämmer med genomsnittet för verkstadsindustrin. Projektexportensvarar visserligen bara för en tiondel av toiala export, men den är näringspolitiskt intressant eftersom den representerar produktion som är tekniskt avancerad med en hög grad av kundanpass ning. En belydande del av verkstadsindustrins produktion består av rela tivt standardiserade produkter, som kan få svårt att bära höga kosinader per producerad enhet. Differentierade produkter i vilka ett avancerat industriellt kunnande är inbyggt är en typ av produktion, för vilken svenskt näringsliv har komparafiva fördelar. Projeklexporten torde också i flera fall vara värdefull som en "spjutspets", dels somdemonstra tion av tekniska och industriella kompetens i utlandet, dels för att främja leknisk utveckling överhuvudtagel i . Projektexportenär dock förknippad med problem, vilka skärpts under Prop. 1986/87:74 1980-laletnär betalningsförmågan i försvagats. Normall säljs projektexportenkontant eller med krediter med kortare löplid än . När det gällerinfraslmkturprojekl (t. ex. kraftverk och telekommunikationer) och slora"lurn-key"-projekt kan dock förmågan att erbjuda kunderna enattraktiv finansiering vara nog så viklig som systemlösningen. Sådana storaprojekt svarar för ungefär en tredjedel av projektexporten. Leveransertill är ofta förenade med stora politiska eller kommersiella risker.Projeklexporten kompliceras vidare av olika faktorer, t. ex. krav frånköparlandets sida att lokala leverantörer ska delta i projektet somunderieverantörer eller samverkanspartners. förekommer önskemål attleverantören ska etablera fillverkning av komponenter i köparlandel. förekommer, särskilt vid slörre projekt, t. ex.kraftverksbyggen, telekommunikationer och andra infrastrukturprojekt. Kravfrån köpariandet på lokal medverkan är en viktig anledning till samverkan närdet gäller de större projekten. Eljest är behovet att finna kompletterandeteknisk kompelens, klara finansieringen respektive finna kompletterandeprodukter de viktigaste orsakerna. Svenska och västeuropeiska utomnordiskaföretag förekommer oftast som samverkanspartners. Nära två tredjedelar avföretagen i undersökningen med erfarenhet av samverkan anser att det voreönskvärt att samverka med ulländska förelag i större utsträckning ,främst med företag i ulanför . En slor majoritet av företagenbedömer atl samverkan med ulländska förelag i framliden blir vanligare änidag. Investeringsutvecklingeni påverkar i rält hög grad utvecklingen av projektexportenframöver. Det gäller särskilt export av infrastrukturprojekt eflersom det ärfrämst i som sådana efterfrågas. har ett stortantal brottats med svåra betalnings-problem. I dessa länder harinvesteringsplanerna reviderats ned kraftigt. Fallande oljepriser har ocksåinneburil atl betalningsförmågan i de tidigare köpstarka oljeländerna iMellersta Östern försvagats. Nedgången i dollarkursen och de internationellaräntorna har visserligen bidragit till att lätta skuldtjänstbörda.Men om oljepriset förblir lågt och råvarupriserna pressade - vilket del mestalyder på får man räkna med en relativt långsamt växande marknad förprojektexport . De gynnsammaste marknadsulsikterna torde finnasi som exporterar bearbelade varor, t. ex. de nyindustrialiseradeländerna i . I dessa länder får man dock räkna med en hård konkurrens,från bl. och andra exportörer i regionen. Jämförelsermed fidigare sludier av projektexporl försvåras av atl undersökning tillämpar en snävare avgräns ning, men det förefaller som om projektexportens andel av den svenska exporten minskat något efter den starka ökningen . Som nämnts lorde man få räkna med en begränsad tillväxt . För svenska exportörer torde delta inne bära att man bl. a. måste söka sig mot t. ex. av finansierade projekt samt projekt där man samverkar med företag från andra länder. 13Småföretagens utveckling Prop. Entredjedel av det totala anlalet sysselsatta arbelar i små och medelsloraföretag (färre än 200 anställda). Tolall finns nära en halv miljoninregistrerade småföretag och antalel ökar. Varie år startas elt storl antalnya förelag. Enfortgående slmkluromvandling kan förutses. Produktområden, enskilda företagoch delar av branscher kan komma all slås ut i den internationellakonkurrensen. Ny verksamhet kan ersätta detta produktionsbortfall och höjaproduktionsnivån. Det kan ske genom tillväxt i befintliga förelag och genomnyetableringar. Småföretagensbetydelse för ekonomin är föremål för en iniensiv debatt och uppmärksamhetsedan 10-15 år. Bland de typiska positiva småföretagsegenskaper som har lyftsfram märks deras roll i innovalionsprocessen, deras roll på mindre orler och iövrigt inom regionalpolitiken, deras förmåga alt generera ny sysselsättningsamt deras roll som underleverantörer lill storföretagen. harintresset även riktats mot de tjänsieproducerande näringarna, i vilkasmåföretagen utgör ett dominerande inslag. Tillväxandesmåföretag slälls ofta inför en rad nya krav. Del gäller både de finansiellaförutsättningarna och krav på atl ny kompelens lillförs företagen. a.kräver en personelll slörre organisation en annan form av ledning än ellnystartat företags. Många småföretag kan genom intern utveckling eller medhjälp av externa resurser klara av tillväxtprocessens problem. Här spelarsamhället en roll genom att lillföra företag extem kompelens och genom attbidra med vissa former av finansiering. Bland organen för denna typ av insalsermärks de regionala utvecklingsfonderna. Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling, Småföretagsfonden, Industrifonden och Norrlandsfonden. Småföretagenkompletterar de stora, inlernalionellt verksamma företagen, som en frislåendebas för genuint nyutvecklande och som en potentiell tillväxtmöjlighet i formav självsländiga förelag eller som enheter inom andra organisationer. Nyföretagandelhar ökal och har uppgått till ca 20000 företag per år.Statistiken på områdel är forlfarande under uppbyggnad och präglas avosäkerhet. Jämförl med en undersökning avseende , som gjorts av statistiskacentralbyrån (SCB), tyder ulvecklingen på en markant ökning avnyföretagandel.Enligt undersökningen uppgick det preliminära antaletnyelablerade förelag till ca 11 1982. SCB har dock i senare analysernoteral att denna nivå sannolikl innebär en viss underskattning. Störredelen av företag med ny verksamhet återfinns inom handel och service. Ungefären sjundedel är induslriell verksamhet. Utöver dessa företag, som startar heltny verksamhet, har - bl. a. genom s. k. avknoppningar från störte förelag -under de senasle två åren nelto ytterligare registrerats i genomsnitt ca 10000småförelag . Denökade nyetableringsfrekvensen hänger sannolikt bl. a. ihop med den gynnsammaallmän-ekonomiska utvecklingen. Vidare har samhällel under 1980-lalet genomkampanjer och direkta stimulansinsalser uppmuntrat till att starta eget.Industriverket och de regionala utvecklingsfonderna stöder nyetablering påskilda sätt, såväl genom löpande utbildnings- och finansieringsinsatser somgenom mer koncentrerade insalser som ibland riklar sig till särskildamålgrupper, t.ex. potentiella kvinnliga företagare. Flera av landetsutvecklingsfonder har erhållil särskilda medel för att stimulera ungdomar atlstarta egen rörelse. Sedan ett par är tillbaka kan bidrag utgå även tillarbetslösa för att starta egen verksamhel. Bidragel motsvarararbetslöshetsersättningen och kan lämnas . DrygtI 000 av de som startat eget med hjälp av sådant arbelsmarknadspolitisktstöd har ingått i en särskild undersökning. Av den framgår att efter igenomsnitt ca elt år forlfarande var verksamma i företagel, varav några pådellid. Majoriteten av dem som slutat som företagare hade fått annal arbete. Andelenkvinnor av dem som startat eget företag med hjälp av bidraget är . Mångaav kvinnorna startar eget inom servicesektorn, l.ex. Denekonomiska utvecklingen varierar mycket krafligl mellan olika förelag. finns mycket lönsamma verksamheier såväl som föriustföretag.Småföreiagsbeslåndet förändras snabbi. 1 en undersökning har med 20-49 anställda . Denna visar bl.a. atl endasl hälflen av de minsta företagen (20-49) som fanns i stafisfiken1978 finns kvar 1984. av förelagen hade gåll ikonkurs. Etl mindre anlal företag hade växt och hamnai i en större storieksklass.Knappl hade köpts upp. hade försvunnit ur statistiken av annananledning. Gruppen hade också fält tillskolt genom alt större företag, somminskal sin sysselsättning, tillkommit. Demedelstora företagen med 50-199 anställda har utvecklats på ett . . likarlat sätt. I denna grupp hade dock vart femte förelag som fanns 1978 övergått till en annan ägare. De uppköpta företagen svara de för av sysselsätlningen. SCB:s studie visar att dynamiken inom småföretagssektornär betydan- Prop. 1986/87: 74 Uppgifter om räntabiliteten på eget kapital efter fullskall visar atl småföretagen inom industrin har en bättre lönsamhet än de sloraföretagen, även om skillnaderna minskat. Den höga räntabiliteten i förhållandetill de störte företagen beror bl. a. på skillnader i soliditet. Ränlabilitel före skalt, tillverkande industri,familjeföretag, 1980-1985 RänlabiUtet efter beräknad genomsnittlig skatl, tillverkandeinduslri, familjeföretag. Källa: SCB. Omlönsamheten mäts som nettomarginal, dvs. vinst i förhållande till Prop.1986/87:74 omsättningen, elimineras effeklerna av skillnader i soliditet. Meddetta måll får de mindre och medelstora företagen en sämre lönsamhet än destora företagen, men en väsenllig förbättring har skett . Industrinhar ökat soliditeten från fill . De mindreföretagen ökade sin soliditet från till och demedelstora från till . Källa: SCB. I storföretagen utgörlikviditeten av omsättningen. Dessa medel används i hög grad fillfinansiella placeringar. För de mindre och medelstora företagen liggerlikviditeten kring . Till följd av den högre likviditeten har de storaföretagen delvis kunnal kompensera en försämrad lönsamhet iindustriproduktionen med ökad avkastning på finansiella placeringar.Familjeföretagen har däremot i slort sett varit helt beroende av produktionenslönsamhetsutveckling. Finansnettot har för övrigt inneburiten kostnad på mellan I och av omsättningen för småförelagen, medan det förde stora företagen gav en intäkt på av omsättningen. Investeringarnainom industrin har legal på en hög nivå. För åren1986 och 1987 beräknas investeringarna i byggnader och maskiner ligga kvar påtotall ca (löpande priser). Denna gynnsammautveckling vid mitten av 1980-lalel gäller också småförelagen. Deras investeringari byggnader och maskiner ligger på en oförändrat hög nivå både om man ser tillden faktiska nivån och på prognoser för . Småföretagensmateriella investeringar uppgick till näslan , vilkelvar högre än , räknat i fast penningvärde. Småföretagensinvesleringsutveckling visar mindre variationer över tiden än de storaföretagens. Invesleringsulvecklingen i fasta priser framgår av figur 13.4. Figur13.4 Industrins materiella investeringar (miljarder kronor, priser) 13.5 Uppköp av familjeföretag avalla företag med anställda kan klassificeras som familjeföretag. Åriigen byteren mindre del av dessa förelag ägare. har kartlagtuppköpen av små och medelstora familjeföretag inom induslrin. Av utredningenframgår atl anlalel uppköpta familjeföretag har ökal under 1980-talel, liksomunder andra perioder av högkonjunktur. bytte av antaletsmå och medelstora industriföretag ägare. Antalet köp tycks därefter åter hasjunkil, vilket framgår av figur 13.5. Figur 13.5 Förvärvsutvecklingen åren 19701986 1970 197S ISeO 1905 Anm: Siffroma är uppräknade utifrånpreliminära uppgifler. har köp av industriföretag utgjort entredjedel av samtliga uppköp i näringslivet. Andra förvärvsintensiva näringarhar varil parti- och detaljhandel samt holell och restauranger. Köparföretagen är i allt högre grad belägna i geografisknärhet av de uppköpta förelagen, vilket framgår av figur 13.6. Figur13.6 Rumslig fördelning av överlåtelser med familjeföretag som köparen åren19811984 (procent) tu'"- ...... " Köpare och säljare i saiuna rcgion/ort Köpare och säljare i . övriga Köpare i storstad/ Köpare i övriga , säljare i storstad Drygl hälften av köpeninom industrin görs av andra familjeföretag. Olika köparkategorier ochutvecklingen av deras andel av förelagsköpen framgårav figur 13.7. Figur13.7 Fullständiga förvärv av familjeföretag fördelade på kategorier avköparföretag åren 19751984 (procent) I------ 1------ r- n StatI,kommunala, Den trendmässiga ökningenav familjeföretagens andel av köparföretagen har samband med att företag medfärre än 50 anställda i allt störte utsträckning ålerfinns som köparföretag. Deuppköpta förelagen svarade för av sysselsättningen ifamiljeföretagen och av hela induslrisysselsättningen. Det är allt mindrefamiljeföretag inom industrin som köps. I medianföretaget har antalet anställdaminskat från 35 stycken till 19 stycken . I regel görs endast småförändringar av företagens verksamhet och sysselsättning efter uppköpen. Somskäl för att sälja företagen anger de tidigare ägarna ofta personliga molivsåsom ålder m.m. samt privatekonomiska skäl. Mer sällan anges skatteskäl somorsak fill jningen. Uppköpen av familjeförelagmedverkar enligt statens industriverk inte i Prop. 1986/87: 74 nämnvärdutsträckning fill någon ökad ägarkoncentration i näringslivet. Industriverketbedömer atl förelagsöveriåtelserna har myckel begränsade industri- ochregionalpoliliska konsekvenser. Antaletkonkurser i företag ökade fram med i genomsnitt per år.Därefter har ökningstakten legat på i genomsnitt . För år 1986beräknas antalet företagskonkurser uppgå till 6200. Relativtsett är det dock få företag som går i konkurs. Således uigjorde antaletkonkursföretag av det totala antalet företag. Denna andelvarierar mellan olika näringsgrenar. Den högsia konkursfrekvensen föreliggerinom holell- och restaurangnäringen. Antaletanställda i konkursförelag uppgick år 1984 till 17600, vilket motsvarar ca 0,av den totala sysselsättningen i landet. minskadeantalel anställda i konkursdrabbade företag med . ökadeanlalet, för alt återigen minska. Uppskattningsvis har avalla konkursförelag färre än fem anställda. Konkurserhar en belydande direkl effekl på sysselsätlningen i den verksamhet som går ikonkurs. delstudie av konkursförelag som fått stöd avutvecklingsfonderna visar att av de 3 800 berörda förlorade sitl arbele.Enligl bedömningar av bl.a. länsarbelsnämnden erhåller dock yrkesutbildadpersonal i regel snabbi nylt arbele. De direkta sysselsättningseffekterna ärdärmed totalt sett relativt små. Deslörsia ekonomiska förluslerna drabbar konkursföretagens leverantörer ochstaten som fordringsägare för skatter och lönegarantier. En uppskattning handen att leverantörerna står för av de lotalakonkursförlusterna. Under de två senasle åren, som industriverket harundersökt, har bankernas andel av konkursförlusterna tenderat alt öka. Byggbranschenhar drabbats hårl av konkurser till följd av minskningen i byggvolymen. Däremoihar ingel stalistiskl samband kunnat konstateras mellan antalet konkurser iindustrin och variationer i indusirins tillväxtlakl. Denkrafiiga ökningen av anlalet nyelablerade förelag har enligl industriverketlell till en ökning av antalel konkurser. Främsl i branscher där del är lättall etablera sig har antalel konkurser blivit högt. På grund av att stafistiköver antalet nyelablerade företag endast producerats går deldock inte atl fastlägga etl statistiskt samband mellan ökningen av antalelnyetableringar och antalet konkurser. Utvecklingenmot mer tjänsleproduktion i samhället har skapat en mark nad för nya företag. Företagare och krediigivare synes enligt industriver ket ha underskattat behovel av kompetens för att driva serviceförelag. Den vanligaste allmänna konkursorsaken är enligt industriverket brist på kunskap, erfarenhet och kompelens hos förelagsledningen. Påtagliga bris ter i förmågan alt planera och följa upp företagets ekonomi har kunnat 363 noteras.Särskilt i nystartade och expanderande företag är även för litet kapital oftaen orsak fill konkurser. Det höga anlalel konkurserär självfallet negativt för bl.a. berörda företagare och anställda. Del bördock betonas all alla konkurser eller företagsnedläggningar i andra former intebehöver vara negativt för näringslivet i stort eller för samhällsekonomin. Enkonkurs kan innebära att affärsrörelsen och flertalet av de anslällda las överav någon annan intressent med lämplig kompetens och lillräckliga resurser föralt göra rörelsen lönsam. Antaletanställda i samtliga näringsgrenar (utom offentlig förvaltning, SNl 9) harenligt SCB:s centrala företagsregister ökal med mellan åren 1982 och1985 (tabell 13.1). (Se även avsnitt 3.) Antalet anställda har ökat med 8 resp.6,hos de små (1-49 anställda) och medelslora (50-199 anslällda) företagen,men hos de stora (minst 200 anställda) företagen. Inomtillverkningsindustrin har anlalet anställda ökat mindre än för näringslivelsom helhet. Ökningen var totalt . Ökningen var kraftigast hos de småoch medelstora företagen - ca 6 resp. . Bland de storafillverkningsföretagen ökade antalel anställda med enbart . Antaletanställda inom handeln ökade med mellan nämnda år. Inom handeln harde små företagen ökat antalet anställda med hela Tabell13.1 Antai anställda inom tillverkningsindustri, handel och service, åren19821985, fördelat på företagsstorlek (antal årsanställda) industri (SNl 3) Handel (SNl 6) Service (SNl 8) Källa:SCB, Centrala företagsregistret Anm:Uppgiftema sammanfaller inte med sysselsättningstal enligt de s. k.arbetskraftsundersökningama ()på grund av skilda mätmetoder. , medan de medelstoraoch slora förelagen svarar för betydligt mindre Prop. 1986/87:74 ökningar(2,6 resp. ). Inomservicenäringarna har det toiala antalet anställda ökat med . Inomdenna näringsgren har de medelslora företagen hafl en mycket krafiig ökning -. Bland de små förelagen ökade antalel anslällda med näslan ,medan ökningen bland de stora företagen stannade vid . 14 Förutsättningar inom vissa industriella Prop. 1följande avsnitt behandlas sex industriella nyckelområden, som lillsammanssvarar för av sysselsättningen inom fillverkningsindustrin.Beskrivningen görs med avseende på bl. a. slorlek, koncentration,världs-marknadsposifion och internafionaliseringsgrad. Intresset knyts bl.a.till den utveckling av konkurrenskraftiga varor, tjänster och produktionsmetodersom sker i det dynamiska samspelet mellan köpare, säljare och frislåendekunskapscentra (t. ex. universitet och högskolor). Resonemanget bygger på bl.a. en ulredning om utvecklingsblock i förnyelsen av svensk ekonomi (Slenberg1987) och på en konsultstudie genomförd av ., London.Studierna har gjorts på uppdrag av industridepartementet. Den senareavrapporterades vid ett seminarium till vilket represenlanlerför fackliga organisationer, näringslivel och myndigheler inbjudils. 14.2 Svenska basindustrier och deras leverantörer Densvenska basindustrin svarar, som framgår av avsnitt 10, för en stor del avindustriproduktionen, sysselsätlningen och nettoexporten. Enfjärdedel av industrins förädlingsvärde skapas inom skogs- och metallindustrin,som också svarar för knappt en iredjedel av exporten. Omkring en femledel avindustrisysselsätlningen finns inom dessa industrier. I en redovisning avbasindustrierna är del naturligt att även inkludera skogsbruket och gruvindustrinmed tanke på dessa näringars starka kopplingar lill skogsindustrin respektivemetallindustrin. Basindustrin är av mycket stor betydelse för slora delar avNorrland och Bergslagen. Basindustrinhar även stor betydelse för övriga delar av näringslivet och har under hela1900-talel varil en viklig marknad för tillverkare av insalsvaror,produktionsutrustning och andra produktionshjälpmedel. Totaltuppskattas 20000-30000 personer vara sysselsatta i industri som fillverkarinsatsvaror (exkl. råvaror) och produktionsmedel för basindustrierna samt förskogsbruk och gruvindustri, varav en stor del för exporl. Utöverproduktionsutrustningar i vanlig bemärkelse innefattas här kemikalier,sprängämnen, bortkronor, slitgummi, sågblad, elektroder m. m. Den heltdominerande delen av denna produktion sker ulanför storstads- ochuniversitetsorterna. Trotsalt den svenska marknaden för flertalet av de större leverantörs-företagen idagsvarar för en liten del av företagens avsättning är den fortfarande ofta denstörsta enskilda marknaden. Än vikfigare är emellertid dess roll som avanceradutvecklingsmarknad. Som sådan har den även lockat utländska företag atletablera sig i . Basindustrinförbmkar skär- och slilmaierial, metall- och maskinpro dukter (som inte klassificerats som investeringar) för ca , 366 kemikaler för ca 2,5miljarder och övrigt material för ca I miljard. Till detla Prop. kommer basindustrinsförbrukning av olja, drivmedel och elkraft för ca 10 Summeratinnebär detta att industrin kan beräknas köpa invesierings- ochförbrukningsvaror för i storleksordningen 25 miljarder Basindustriernakonkurrerar i allt väsentligt på marknader som kan betecknas som mogna ellerstagnerande. Möjligheterna till prisdifferentiering är små och förelagenslönsamhel är i hög grad beroende av fakiorer ulanför företagens egen kontroll.Dollarkursen, priset på energi och råvaror och eventuella protektionistiskaeller konkurrenssnedvridande ingrepp har mycket slor belydelse förbasindustrins utveckling. Generelltfinns också ett betydande kapacitetsöverskott på världsmarknaden, vilketpressar priserna nedåt. Drygthälften av basindustrins produklion säljs på export från , ofta viautländska försäljningsbolag. Endast en mindre del av produktionen kommer frånsvenska enheter i andra länder. Ifrågaom försörjningen med investeringsvaror till basindustrin har Sverigesinternationella beroende ökat väsentligt . Dels importeras enväxande del av produktionsutrustningarna. Av särskild betydelse är härvidimporten av pappersmaskiner. Dels har flera maskinförelag övergått i utländskägo. Delta gäller bl. a. KMW och flera skogsmaskinlill-verkare. Beiräffandeinsats- och förbrukningsvaror är bilden något annorlunda. Svenska tiUverkarehar en dominerande ställning ifråga om förbrukningsmaterial i metall ochgummi. Däremot importeras exempelvis slora mängder kaolin, krita och diversespecialkemikalier för användning i pappersindustrin. Flera exempel finnsemellertid på såväl svenska som ulländska företag som etablerat nylillverkning av kemiska produkter för massa- och pappersindustrin i landet.