prop · GA0337 · 1986-12-31 00:00:00 — Mitt förslag:Uttrycket folkrörelsekooperaliv riksorganisaiion för bostadsrättsföreningar ochregional sådan organisaflon, som i gällande lagsliftning endasl åsyftarorganisafloner inom HSB och , byls ul och ersätts med den merneutrala beteckningen riksorganisaiion eller regional organisaflon förbostadsrättsföreningar, som är representerad i föreningarna och skall godkännaföreningarnas stadgar. I lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet görsvidare den ändringen atl alla bostadsrättsföreningar, som förvärvar en hyresfastighetefler beslul av hyresgästerna med två tredjedels majoritet, undanlas frånkravel pä flllstånd enligl lagen. Skälenför mitt förslag: Det finns i f. n. tre större organisationer i vilkabostadsrättsföreningar är organiserade, nämligen HSB, och Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC). Dessa organisationer ochföreningarna inom dem behandlas på något olika sätt i lagstiftningen. Det finnslokall också vissa mindre organisaiioner för bostadsrättsföreningar. Enligtlagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. (tillstånds-lagen)föreligger ingen tiUståndspliki för folkrörelsekooperativ riksorganisationeller regional folkrörelsekooperaliv organisalion av bostadsrällsföreningareller bostadsrättsföreningar anslulna flll sådan organisalion. Medfolkrörelsekooperaliva organisafloner åsyftas endasl HSB och (seprop. 1982/83: 153 s. 19). Molsvarande ullryck förekommer i bosladsrättslagen(1971:479) och fastighelsmäklariagen (1984:81). Även enligt dessa lagarbehandlas organisalionerna på bostadsrällsmarknaden olika i vissa avseenden.Jag skall strax äierkomma till delta. Densärslällning i lagsiiftningen som HSB och intar i förhällande tillSBC har kritiserats. har också behandiai moiioner i denna fråga (sebl.a. BoU 1984/85:12). För egen del ärjag dock inle främmande för atl vissafakiiska skiUnader meUan organisalionerna också kan moiivera vissaskiljakligheler i lagstiftningen, om della betingas av lagstiftningens ändamål.Jag är emellertid nu beredd all i viss utsträckning ompröva deställningstaganden som lidigare gjorls när det gäller behandlingen avbosladsrällsorganisalionerna och lill dem anslulna bostadsrättsföreningar.Innan jag redovisar mina förslag skall jag i korthet beskriva några fakla omorganisalionerna. HSBär organiserat i tre led: de lokala bostadsrättsföreningarna, de Prop. 1986/87:37 regionala HSB-föreningarna och riksförbundet. Samtliga är ekonomiskaföreningar. Den regionala är medlem i riksförbundel och ibostadsrättsföreningarna inom regionen. Denna förening är ocksä representeradi bostadsrättsföreningarnas styrelser. Bostadsrättsföreningarna skall enligtsina sladgar bedriva verksamhelen i nära och fortlöpande samverkan medHSB-föreningen. Vidare skall handha bostadsrättsföreningarnasräkenskaper och medelsförvaltning. Den skall även i övrigl bilrädabostadsrättsföreningarna i förvallningen av deras angelägenheler. InomHSB är det som bildar bostadsrättsföreningarna. TiU en börjanbestår dessa därför av styrelse och medlemmar som utgörs av förtroendemän iorganisalionen. De boende antas som medlemmar först när byggprocessen harfortskridit ganska långl eller, vid ombUdning från hyresrätt till bosiadsrätt,när fastigheten har förvärvats av bostadsrättsföreningen. a. att bostadsrättsföreningarnas stadgar kan ulformas iöverensslämmelse med de normalsladgar som godkänls inom organisalionen ochdärmed i enlighel med hela organisalionens målsättning. kan inle heller ändra sina sladgar utan all HSB-föreningenoch godkänner ändringen. ÄvenRiksbyggen är en ekonomisk förening. Andelsägare är de fleslabostadsrättsföreningar som förvaltas av saml byggnadsarbetareförbundet,riksorganisationer inom fackföreningsrörelsen och kooperationen samlRiksbyggens lokalföreningar. De sistnämnda är ideella föreningar. Inomorganisalionen finns en liknande samverkan meUan ochbostadsrättsföreningarna som inom HSB. Bostadsrättsföreningarna bildas ocksåpå molsvarande säll. är medlem i bostadsrättsföreningarna ochrepresenterat i deras slyrelser. Bostadsrättsföreningarnas stadgar utformasinnan bostadsrättshavarna ansluter sig lill föreningen och de fär inle ändrasutan godkännande av . SBC,som ocksä är en ekonomisk förening, organiserar mer än en Qärdedel av debostadsrättsföreningar som inle är anslulna lill HSB eller . Av dessaca 1 500 föreningar finns ca 900 stycken i Siockholm och ca 200 stycken iGöleborg. I övrigl finns medlemsföreningar i så goll som samfliga län. SBC harlokalkontor i , , saml lokala ombud i ,, , och . EnliglSladgarna skall SBC främja medlemmarnas ekonomiska iniressen främst genom altverka för all bostadsrättsföreningarnas ställning och verksamhel i samhällelslärks och tryggas. SBC skall också medverka lill en ralionell förvaltning avmedlemmarnas fasligheler. Organisationen är inte medlem ibostadsrättsföreningarna och har heller ingen slyrelserepresentation i dessa.Del innebär alt organisalionen inle har någol direkl inflylande överbostadsrättsföreningarnas ekonomi eller de beslul som fallas. SBC lillhandahållermönslerstadgar, men har ingel direkl inflylande över medlemsföreningamassladgar. Förvaltningsavlal har slutits med fler än 400 föreningar. Somframgår av redovisningen skiljer sig HSB och från SBC 39 bl.a.vad gäller organisatorisk uppbyggnad och samverkan mellan olika Prop.1986/87:37 organisationsled. Kännetecknande för HSB och är härvidall bostadsrättsföreningarna bildas av och knyts till en moderförening innanmedlemsanlagningen sker. På della säll kan moderföreningen tillförsäkrasmedlemskap i bostadsrättsföreningarna, representation i deras slyrelser och eltinflylande över stadgarnas utformning. Redan från början kan aUlsåbostadsrättsföreningarnas stadgar ulformas i överensstämmelse med helaorganisalionens målsättning och bostadsrättsföreningarna införlivas i organisationen. Tillde redovisade olikheterna mellan organisafionerna bör fogas att HSB:s ochRiksbyggens verksamhel lill stor del består i produktion av bosläder. TillskiUnad mol SBC uppträder organisalionerna som byggherrar. Karaklerisliskt förframför allt HSB men numera också i viss utsträckning för är vidareden sparverksamhet som bedrivs och som ger resurser till den konlinuilel iproduklion och förvaltning av bosläder som organisalionerna eftersträvar.Mellan organisalionerna finns också andra skillnader vad gäller verksamheternasuppbyggnad, inriktning och allmänna målsättning. Del bör l.ex. nämnas all SBC irelativt slor utsträckning rekryterar nya medlemsföreningar i samband med ombildningfrån hyresrätt tiU bostadsrätt. Ombildningar förekommer också inom HSB ochRiksbyggen, men denna verksamhel har även om den omfaltal flera myckel sloraprojekl inle varil av samma belydelse för dessa organisationer. Organisafionernaföreter givetvis också stora likheler. Framför allt bör framhåUas alt SBCliksom , och är en ekonomiskförening som uppfyller de kooperaliva krav som gäller för sådana föreningarenligt föreningslagen. Samfliga organisationer bilräder bostadsrättsföreningari förvaltningen av deras angelägenheler. Vidare tillhandagår alla på etl ellerannat säll sina medlemmar med informalion, rådgivning, utbildning, olika typerav ijänsler m. m. De fungerar också aUa som intresseorganisationer, vilkel bl.a. innebär all de regelmässigl får besvara remisser i olika bostadspolitiskafrågor m. m. saml della i offentliga utredningar av olika slag. Med hänsyn lilldel sagda och lill organisaflonernas slorlek och ulbredning i riket, bör såvälHSB och som SBC kunna betecknas som riksorganisationer för bostadsrällsföreningar. Jaganser all del är en slor fördel för en bosladsrällsförening all vara medlem i någon organisalion som tillvaratar bostadsrättsföreningens intressen. ger möjlighel lill hjälp med förvallningen, informalion och annal bistånd. Det ger också möjligheter till påverkan i olika bostadspoli tiska frågor och främjar pä del sätlel demokratin. Samhällel bör självfallel förhålla sig neutralt vid valet av organisaflon. Som jag har anfört och somjag skall utveckla vid den följande genomgången av lagsiiftningen, flnns del dock sakliga skäl för alt allljäml upprällhålla en skillnad mellan den organisationstyp som HSB och representerar och andra organisafionstyper. För alt markera alt del bör stå varje organisalion fritl all organisera en sädan samverkan med bostadsrättsföreningarna som flnns inom HSB och och som - såvitt nu är i fräga - bör vara 40 en förutsättning försärbehandling, anser jag att ullrycket folkrörelse- Prop. 1986/87:37kooperaiiv organisation bör ulgå ur lagstiftningen. I stället bör en i förhållandeflll organisalionerna neutral beleckning väljas. Denlyp av organisalion som HSB och represenlerar och som möjliggörbosladskooperalion i en myckel vid bemärkelse är inle ovanlig inom andrakooperativa sammanslutningar. I olika sammanhang har också särskildlagsliflning övervägts för denna gmpp av ekonomiska föreningar (jfr prop.1979/80: 144 med förslag liU nya redovisningsregler för ekonomiska föreningarm. m. saml betänkandet, SOU 1984:9, Kooperaliva föreningar s. 142). Delförslag lill ny lag om ekonomiska föreningar som har förelagtsriksdagen (prop. 1986/87: 7) innehåller dock inle någon särreglering såvitt nuär i fråga. Någon enheilig beleckning för den aklueUa form av samverkan somsker inom HSB och flnns inte. Etl ullryck som brukar användas är s.k. federativ samverkan, men della ullryck omfaltar även vissa andra gmpperingarav ekonomiska föreningar. jämle bostadsrättsföreningarnafaller inte heller under den legala definitionen på koncern enligt 1 a§ lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar (föreningslagen). Jagkan inle se någon möjlighel all ersätta beteckningen folkrörelsekooperalivriksorganisaiion eller regional sådan organisalion med någon annan liknandesärskiljande beteckning. För att särskilja organisafionslypen lorde man därförvara hänvisad lill all på ell mer utförligt sätl formulera de kriterier somutmärker den. Med hänvisning lill vad jag lidigare har anfört om della,anserjag atl ullryckel riksorganisaiion eller regional organisation förbostadsrättsföreningar, som är representerad i föreningarna och skall godkännaföreningarnas stadgar bör kunna användas. F. n. är del endasl HSB ochRiksbyggen som ryms under denna definiiion. Min avsikt är emellertid alt allaorganisationer som byggs upp enligl ell molsvarande mönster och debostadsrättsföreningar som lillhör sådana organisaiioner i fortsättningen börbehandlas på samma säll i lagstiftningen. Jagskall nu övergå till atl redovisa mina förslag tUl ändringar i de olika lagarsom är aktuella. Jag viU fömlskicka att jag i annal sammanhang kommer allöverväga om del finns anledning alt göra ändringar också i de slalligabosladslåneförfallningarna vad gäller frågan om hurbosladsrälts-organisaflonerna skaU betecknas. TUlståndslagensyflar till att förebygga spekulation i hyresfastigheter och att hindra attsådana fastigheter förvärvas av personer som är olämpliga alt förvaha dessa(prop. 1975/76:33, CU 5, rskr 102). Enligl lagen är giltigheten av ell sådantfastighelsförvärv i princip beroende av hyresnämndens lillstånd.Förfarandereglerna är emellertid så ulformade all ell förvärv skall anmälaslill kommunen och all tillståndsprövning behövs endasl om kommunen begär del. Fränlagens lillämpningsområde görs flera undanlag. a. fordras inle någol förvärvsflllslånd för staten, kommuner eller allmännyttiga bostads förelag. Som jag lidigare anfört fordras inle heller någol förvärvslillstånd 41 för organisaiioner ochbostadsrättsföreningar inom HSB och , Prop. 1986/87: 37 dvs.sådana organisaiioner som i undanlagsregeln i 2 § punkt 2 tillsiåndslagenbetecknas som folkrörelsekooperaliva. Syflelmed atl föra in ullryckel folkrörelsekooperativ riksorganisation vid deändringar i tillsiåndslagen som gjordes är 1983, var all den angivnaundantagsregeln skulle ulformas så att den endasl blev lillämplig på sådanariksorganisationer som ursprungligen avsågs med regeln, dvs. HSB och (prop. 1982/83:153 s. 19; jfr prop. 1975/76:33 s.67). Jag uttalade då atl delill dessa organisationer anslutna föreningarna hade enhefligt ulformadestadgar som vilade på en gemensam bostadssocial gmndsyn, vilket inle var fallelmed den mera helerogena grupp av föreningar som var anslutna liU SBC. Delsisinämnda uttalandet äger allljäml sin riklighet. Jag anser emellertid altdet över huvud tagel inle flnns någon anledning alt underkasta bostadsrättsföreningarlillståndsplikt i de fall en fast anknylning finns mellan föreningen och enriksorganisation eller regional organisalion som föreningen lillhör. I dessafall blir del ju hela organisalionen som lar på sig ell ansvar för förvärveloch förvaltningen av fasligheten. Jag föreslår därför alt tillämpningsområdetför undanlagsregeln i 2§ punkl 2 tillstånds-lagen utvidgas till all gälla allariksorganisationer eller regionala organisationer för bostadsrättsföreningar,som är represenlerade i föreningarna och skall godkänna föreningarnas sladgar.I följd härav bör uttrycket folkrörelsekooperativ riksorganisation ochregional folkrörelsekooperativ organisalion i laglexlen ulgå och ersältas meddel ullryck somjag lidigare föreslagit. Jagvill i della sammanhang emellerlid ocksä la upp frägan om inle ävenbostadsrättsföreningar som slår ulanför den organisationstyp som HSB ochRiksbyggen representerar bör undanlas från lillständskravet. Det bör härvidlill en början framhållas atl det över huvud taget är myckel sällsynl attbostadsrättsföreningar vägras förvärvslillstånd. Delta torde ha all göra medatl de kriterier som lagen uppsläUer för sådan vägran inte passar rikligt pådessa förvärv (jfr t.ex. rättsfall frän 21:80). Enbedömning av om kravel pä lillsländ i fortsättningen skaU upprällhällas börgöras uiifrän de kriterier för all vägra lillslånd som anges i tillsiåndslagenoch de syflen som uppbär dessa. Enligl 4§ försia slyckel liUståndslagen skaUförvärvstillstånd vägras om förvärvaren inle visar allhan är i slånd alt förvalta fastigheten, om förvärvaren inte görsannolikt all syftet med förvärvel är all han skall förvalla fasligheten ochdärvid hålla den i ell sädanl skick alt den motsvarar de anspråk de boendeenligl lag har rätt att slälla, om det kan antas allförvärvaren i något annat avseende inte kommer att iaktta god sed ihyresförhållanden eller om det kan antas altförvärvaren eljest med hänsyn till brottslig gärning eller visad brist vidfullgörande av åligganden enligl lag är från allmän synpunki olämplig allinneha fastigheten. Enanmälan fill kommunen för att möjliggöra tUIståndsprövning blir aktuell för sådana bostadsrättsföreningar som inte är medlemmar i 42 ellerRiksbyggen i första hand vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Prop.1986/87:37 Vid en sådan ombildning fordras enligl 60 a § bostadsrältslagen altföreningen med två tredjedels majoritet av hyresgästerna i de uthyrda lägenheternafattar beslut om förvärvel på föreningsstämma. Enligl samma lagmm fordras delockså atl en sådan ekonomisk plan över föreningens verksamhel som avses i 4 §bostadsrältslagen häUs tillgänglig för hyresgästerna innan beslutet fattas.Planen skall då vara försedd med intyg av två personer om alt den enligl derasomdöme vilar på tillförlitliga gmnder. Behörighet som intygsgivare meddelas avbosladssiyrelsen. Enlillslåndsprövning kan också bli akluell för bostadsrättsföreningar som bildasutan medverkan av hyresgästerna och alltsä utan att någol majoritetsbeslutenligt 60 a § bostadsrältslagen har fattals. Del kan vara fastighetsägaren somvid ombyggnad sagl upp hyresgästerna för avflyttning och därefler bUdat enförening andra personer för alt förvärva fastigheten ochupplåla den med bosladsräll. Del kan ocksä vara någon utomstående, byggmästareeller annan, som bildal en bostadsrättsförening som förvärvat fastigheten. Generelllsett måsle anses all sådana bostadsrättsföreningar, som bildas under medverkanav hyresgästerna och fallal beslul om förvärvet enligl bestämmelsen i 60a §bostadsrältslagen, inte kan anses ha annat syfle med förvärvel än all förvaltafasligheten. Tillståndslagens krav på alt syflel med förvärvel skall vara atlförvärvaren skall behålla fastigheten som förvallningsobjekt är alltså uppfylltför de hyresgästbildade föreningarna. Vidare fär majoritetsregeln jämlebestämmelserna om ekonomisk plan m. m. i bostadsrältslagen anses uigöra enlillräcklig garanii för all dessa föreningars verksamhet vilar på stabUekonomisk grund och all varje förening, som förulsälls för förvärvsflllslånd,är i stånd all förvalla fastigheten. Vadgäller rekvisitet i tillståndslagen atl förvärvaren skall göra sannolikt allfastigheten skall håUas i sådanl skick all den moisvarar de anspråk som de boendeenligt lag har rätt att ställa, lorde det sällan vara möjligt alt i elllillståndsärende - dvs. innan föreningen har påbörjai sin verksamhel medframgång hävda atl en hyresgäslbildad bosladsrällsförening skulle komma altåsidosätta de kvarboende hyresgäslernas räll såviit nu är ifråga. Del kangenerelll selt knappasl heller antas all hyresgästbildade bostadsrällsföreningari nägol annal avseende inle skulle komma atl iaktta god sed i hyresförhållandenmol sådana hyresgäster som bor kvar med hyresrätt. Även i övrigl torde del varamycket svårt all finna nägra avslagsgrundande omständigheter mol enhyresgäslbildad bosladsrällsförening. Molbakgmnd av vad jag nu har lagil upp, anserjag alt hyresgästbildadebostadsrättsföreningar, som fallal beslul om fastighelsförvärv enligl de reglersom anges i 60a§ bostadsrältslagen, i fortsättningen bör kunna undanlas frånfillslåndspliklen enligl lUlståndslagen. Delta bör gälla oavsett om föreningenflllhör någon riksorganisaiion för bostadsrättsföreningar eller ej. Vad däremoi gäller sådanabostadsrättsföreningar ulanför HSB och som tiUkommit hell utan medverkan av hyresgästerna, anser 43 jagall flUslåndskravet aUtjämt bör upprätthållas. Visserligen kan det med Prop.1986/87: 37 nuvarande lagsliflning inle antas annal än alt denna typ avföreningsbUd-ningar i allmänhet sker på elt seriöst sätt och all del säUanförekommer någon anledning för kommunerna att begära förvärvslillstånd hoshyresnämnden. Skulle sådana föreningar hell undanlas från flllslåndspliklen,föreUgger enligl min bedömning emellertid en risk för all föreningsbildningarsker enbart i syfle att kringgå liUståndslagen. Del är också rimligl all sådanabostadsrättsföreningar som domineras av en eller några få personer bör varaunderkastade flllslåndsplikt på samma säll som juridiska personer i allmänhel.Om förvärvaren är en juridisk person får nämligen bestämmelserna iliUståndslagen om förulsältningarna för lillslånd flllämpas på den som har etlväsenlligl inflytande över den juridiska personen (jfr prop. 1982/83: 153 s.25). Sammanfattningsvisföreslår jag all sådana riksorganisationer eller regionala organisaiioner förbostadsrättsföreningar som är represenlerade i föreningarna och skall godkännaföreningarnas sladgar undanlas från tillslåndspliklen. Vidare bör allabostadsrättsföreningar, som har fallat beslut om fastighelsförvärvel med denmajoritet och i den ordning som anges i 60 a § bostadsrältslagen undanlas. VadgäUer andra typer av organisafioner och bostadsrällsföreningar än som harsagls, saknas del däremoi anledning atl göra nägra undanlag. Ibosladsrätlslagen finns tvä lagrum - 14 och 60 a §§ - i vilka bostadsrättsföreningaranslutna lill HSB och särregleras. Enligl 14 § får endasl sädanabostadsrällsföreningar som är anslulna lUl en folkrörelsekooperalivriksorganisaiion ta in förbehåll i stadgarna om räll all återköpa eller lösabostadsrätter till bostadslägenheter. Av 60a § sista stycket framgår allsådana bostadsrättsföreningar som är anslutna lill en folkrörelsekooperativriksorganisaiion är undanlagna från del krav på två tredjedels majorilel hoshyresgästerna och de övriga krav som enligl paragrafen annars gäller vidombildning av hyresrätt lUl bosladsräll. Endast om förvärvel sker enligt lagen(1982:352) om rätt lill fastighelsförvärv för ombildning till bostadsrätt(ombildningslagen) gäller majoritetsregeln för dessa föreningar. Jagtar först upp undantaget i 60a§. Vidregelns tUIkomst rådde delade meningar om undantag borde göras förbostadsrättsföreningarna inom HSB och (jfr SOU 1981: 74 s. 108,prop. 1981/82: 169 s.29 saml CU 1981/82:46 s.6). Utskottet, som med avvikelsefrån propositionen anslöl sig flll 1978 ärs bostadsrältskom-mitlés förslag,uttalade bl. a. atl del knappast fanns anledning lill annal än allifrågavarande föreningar skuUe kunna bevaka alt det fanns ell betryggande ochmanifesterat inlresse för ombildningen hos de boende. Jaghar ingen annan uppfattning än den som ulskottet gav ullryck för 1982. I anslulning flll min tidigare redovisning om skillnaden mellan organisaiionernas uppbyggnad vill jag därtill framhålla, 44 atl ombildningsförfarandetgestaltar sig olika i de fall initiativet kommer Prop. frän HSB eller Riksbyggenoch i de fall hyresgästerna själva lar inilialiv lill I del förrafaUel får den fasla sammankoppling som flnns mellan moderföreningen ochbostadsrättsföreningen anses innebära atl organisalionen som sådanlar på sig ell ansvar för ombildningen och för I del senare fallel får hyresgästerna på ell hell annal säll själva bäraansvarei för ombildningen och för all fastigheten kommerall förvallas tillfredsstäUande. a. av dessa skäl är del enligl min mening motiverat attdet i del sisinämnda fallet finns en slark majoritet för ombildningen hoshyresgästerna innan fastighelsförvärvel sker. Detsist sagda gäller även om bostadsrättsföreningen anlitar någon organisafionför hjälp med ombildningen. Finns det däremot en sådan anknylning mellanbostadsrättsföreningen och organisalionen som finns inom HSB och ,bör emellertid undantag kunna ske från reglerna i 60 a § bostadsrältslagen ommajorilel och ekonomisk plan m. m. På grund av vad jag nu har anfört anser jagall del i fortsättningen bör göras undantag i 60 a § sisla slycketbostadsrältslagen för bostadsrättsföreningar som tillhör denna lyp avorganisaiioner. Uttrycket folkrörelsekooperafiv riksorganisation bör därförulgå och, enligl vad jag lidigare förordal, ersältas med riksorganisaiioneller regional organisalion för bostadsrättsföreningar, som är representerad iföreningarna och skall godkänna föreningarnas stadgar. Det nuvarande kravet allhuvudregeln i 60 a § generelll skall gälla vid förvärv enligt ombildningslagenbör dock kvarstå. Bestämmelseni 14 § andra slyckel bosladsrätlslagen infördes så senl som den 1 maj 1985efler ell initiativ i om en snar reform för all kunna bekämpaspekulation i bostadsrätter (se BoU 1984/85:12). Innebörden av bestämmelsen äralt en bostadsrättsförening som är ansluten flll en folkrörelsekooperativriksorganisation i sina stadgar får ha bestämmelser om rält alt inom tre årfrån upplåtelsen återköpa bostadsrätten från bostadsrältshavaren eller alllösa den från någon som har förvärvat bostadsrätten. Förbehållet får gällaendast lill förmån för organisalionen, bostadsrättsföreningen eller dessmedlemmar. Stadgarna skall ange bl. a. inom vilken lid rälien skaU görasgällande, efler vilka gmnder ersällningen skaU beslämmas och inom vUken tid denskall belalas. 1983års bostadsrätlskommitté föreslog i sill betänkande (SOU 1985:6) Förköp avbostadsrätt m. m. atl bl. a. kommuner skulle få rätl atl för nybildadebostadsrättsföreningar föreskriva vUlkor om förköp flll bostadsrätter jämleprisföreskrifler. Jag har mol bakgmnd av remisskritiken tidigare klargjort alljag inle avser föreslå all kommilléns förslag i denna del genomförs. Jag villdock framhålla all jag inle är helt främmande för tanken all den rält somföreningar inom HSB och har, skulle kunna ulvidgas så all allabostadsrättsföreningar, oberoende av organisationsflU-hörighet, skuUe kunna fåen räll att frivilligl ta in treårsförbehåll av aktuellt slag i sina sladgar. Jaghar emellertid funnil att en sådan uividgning av bestämmelsen i 14 § bostadsrättslagen kräver åtskilliga överväganden somjag inte är beredd att göra förrän tillräcklig erfarenhet vunnils av den lagändring som genomför des förra årel.