prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag hemställer att regeringenföreslär alt till 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag ' Beloppel innefaltar även utgifterna för de nämnder somfr.o.m. /87redovisas under sjunde huvudlileln. '' Från anslaget betalas kosinader - i regelarvoden lill ledamöier och ersällare m. m. - för slatstjänstenämnden (såvittavser statsverkets andel), statens , irygghelsnämnden,skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor,, statens ansvarsnämnd, Offentliga seklorns särskilda nämnd, stalsförvallningens centralaförslagsnämnd saml . Anslagetbör föras upp med elt oförändrat belopp för nästa budgelår. Jaghemställer atl regeringen föreslår att tiU Kosinaderför vissa nämnder m. m. för /88 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 249080000 1986/87 Anslag 270000000 1987/88 Förslag 296800000 Från anslagetbelalas bidrag till sliftelsen Staishälsan i enlighet med kollektivavtal mellanslatens arbetsgivarverk och de statsanställdas hu vudorganisationer om statlig företagshälsovård m. m. För /88 skaU enligt avtalet betalas . Beloppel skall i samband med utbetalningen räknas om medförändringar i konsumentprisindex . Jag har med hänsyn härtUl för innevarande budgelår scha blonmässigt beräknai en uppräkning med tre procenl. De myndigheler somär anslutna till Staishälsan bidrar i viss mån till Prop. 1986/87: IOOfinansieringen av företagshälsovårdens förebyggande insalser inom arbels- BU.15 miljöområdet. Avgiftsfinansieringen sker genom alt ett belopp per anställd betalas till en inkomsttitel påslatsbudgelen. För innevarande budgelår bidrarde anslutna myndigheterna med . Enligt min mening bör myndigheternas avgUt höjas någol /88. Jag har beräknatdet ytterligare belopp som bör omfördelas pä detta sätt lUl 15000000 kr.eUer . till regeringens disposiiion i avvaktan på en slutligavräkning med hänsyn tiU intäkter från den allmänna försäkringen. Jag hemställer atl regeringen föreslär atl tUl Bidrag UU sliftelsen Statshälsanför /88 anvisa ett förslagsanslag av . Viss förslagsverksamhet m. m. 1985/86 Utgift 472943 1986/87 Anslag 250000 1987/88 Förslag 1000 Från anslagetbelalas ulgifter för ersättning i förslagsverksamheten i den utsträckning beslut härom meddelas avstatsförvaltningens centrala förslagsnämnd.Statens arbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer slutit avtal om förslagsverksamhet hos statliga myndigheter. Nämnden beräknar anslagsbehovet för budgetårel 1987/88till . anordnar en förslagspristäv-Ung under innevarande budgetår. TävUngen hålls septemberdecember1986 med prisutdelning ijuni 1987. I förra årets budgetpropositionredovisade jag min avsikl att föreslå regeringen atl uppdra till slalensarbetsgivarverk (SAV) all föra de förhandlingarsom behövs med de statsanställdas huvudorganisationer för att ändra nuvaranderegler för förslagsverksamheten bl. a. så atl beslulen och därmed utbetalningen av ersällningarna normallligger på myndighetsnivå och alt den centrala förslagsnämnden ges en merenlydigl rådgivande och övervakande roll, särskilt i fall där högreersättningsbelopp kan bli aktuella. Regeringen har den18 givit SAV ell förhandUngsuppdrag med dennainnebörd. 1 avvakian på alt förhandlingarna slutförs bör enligt min 75 mening anslaget föras upp med endast ett formeUt beloppom . Jag hemställer med hänvisning till vad jag nu har anförtatt regeringen . 1986/87:100 föreslärriksdagen BU. alt till Vissförslagsverksamhet m. m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa skadeersättningar m, m. 1985/86 Ulgift - 1986/87 Anslag 100000 1987/88 Förslag 100000 Från anslaget betalas bl. a, ersättningar som statenskall betala på grund avskadeslåndsskyldighel och som avser fall där förmänslagaren inte har eller harhaft statligt reglerad anställning. Anslaget bör föras upp med oförändraibelopp. Jag hemstäUer atl regeringen föreslär all till Vissaskadeersättningar m. m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 94507 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Enligt förordningen(1973:499) om bostadsanskaffningslån med statiig garanti tiU statstjänstemän m. fl. kanunder vissa förutsättningar lån med statlig garanti medges för förvärv av bostadsrätt ellerför kontantinsats vid villaköp. Län får beviljas med högst del belopp somsvarar mol den kontantinsatssom behövs för förvärv av bostaden. Högsta länebelopp är . Län beviljas av efler tillstyrkan från anslällningsmyndighelen. Lån kan medges den som isamband med ändring avtjänstgöringsort har fåll eller kunnal fa anstånd med omstalionering. Syftet medkreditgarantin är tvåfaldigt. En anställd som omplaceras kan med hjälp av lånetlättare lösa bostadsfrågan på den nya orten. Härigenom minskar kostnaderna för traktamenten isamband med omplaceringen. Från anslagetbetalas de kostnader som kan uppkomma lill följd av alt den statiiga garantinbehöver tas i aiispråk. Anslaget disponeras av kammarkollegiet. Enligt vad jag harinhämtat från och kammarkollegiet fanns 2946 lån med statligkreditgaranti . Den sammanlagda lånesumman var ca 38,2 mUj. /86 behövde den statliga kreditgarantin tas i an- 76 språki sju fall liU en sammanlagd kostnad av . /85 Prop.1986/87:100 uppgick motsvarande kostnad till . Jag förordar mot bakgrund av osäkerheten omanslagsutvecklingen all anslaget även för /88 förs upp endastmed ett formellt belopp om . Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen alt liU StatUgkreditgaranU för bostadsanskaffningslån för budgetårel 1987/88 anvisa eltförslagsanslag av . Bidrag tillförnyelsefonder på det statligt reglerade området 1985/86 Utgift - Reservation 50000000 1986/87 Anslag lOOOOOOOO 1987/88 Förslag lOOOOOOOO Genom avtal den 5 juni1985 har siaten och de statsanställdas huvudorganisationer för budgetåren1985/86-1988/89 avsatt resp. 50,100, 100 och 50 milj. kr. för inrättande avfömyelsefonder på det statligt reglerade omrädet (prop. 1985/86: IOO, bU. 15 s.51, AU 12, rskr. Avtalet har godkänts av lönedelegation ochregeringen. Jag har tidigare iGemensamma frågor (bil. 3) anmäll att parterna i ett nytl avtal den 18seplember 1986 närmare har preciserat fondernas användning. Jag pekade därvidbl. a. på möjligheterna att använda fondmedlen offensivt i förnyelsearbetet.Härigenom kan de effektivi bidra till en långsiklig anslällningslrygghel ochsamtidigt understödja den nödvändiga ulvecklingen av förvallningen. Jag anmälde altregeringen efter hemställan från -varom parterna enats i del nya avtalet -beslutat om inrättande av enpartssammansatt nämnd som beslutar om fördelning av fondmedlen och i samarbetemed andra myndigheter verkar för atl prognoser och annan information ulvecklassom är av betydelse för nämndens verksamhel (SFS 1986:729). Nämnden skallfinnas inrättad så länge fondmedel finns att fördela. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår att lill Bidrag tUlförnyelsefonder på del slatligt reglerade området för /88anvisa ett reservationsanslag av lOOOOOOOO kr. Externa arbetstagarkonsulter /87:100 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslagetbetalas utgifter för konsulter som personalorganisationerna anlitar iralionaliseringsfrågor med stöd av medbestämmandeavtal som har godkänls avregeringen. Anslaget disponeras av . avtalsrörelse (RALS 1986-87)har parterna enats om att medlen föranlitande av extern arbetstagarkonsult enligt träffade medbestämmandeavtal skaU räknas upp för vartderabudgelåren 1986/87 och 1987/88. Jaghar med ledning härav beräknat medelsbehovet för /88till . I likhei medföregående är ställs medlen liU förfogande i avvaktan pä att ytterligareerfarenheter har vunnils. Parterna har enats om att genomföra fördjupade studier av erfarenhelernaav externa arbetstagarkonsulter. Med hänvisning tUlvad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslår alt liU ExternaarbetstagarkonsuUer för /88 anvisa etl förslagsanslag av . Länsstyrelserna m. m. Prop.1986/87: loo 1985/86 Utgift 2126492465. 1986/87 Anslag 2146966000' 1987/88 Förslag 1223433000 ' Prop. 1985/86: IOO bil. 15, BoU 19, rskr. Länsstyrelsernasvarar för den statiiga förvaltningen i länen i den mån detla inte ankommer pä andra myndigheter. Länsslyrelserna skall främja länens utveckling och befolkningens bästa samtverka för atl siatiig, ochlandstingskommunal verksamhet samordnas och anpassas tiU de regionalpoliliska målen och tiU rUitUnjernaför hushåUning med mark och vallen.Länsstyrelsernas verksamhet är mångskiftande. Arbetsuppgifterna berör samhällsutbyggnaden i vid mening,lolalförsvarel, social omvårdnad ochräddningstjänst. Länsstyrelserna är också högsta polisorgan i länen samt huvudmän för priskonlorsverksamhelen.Länsslyrelsernas hittillsvarande ansvar för skalteförvaltningen upphör dockvid . Länsstyrelserna är isitt arbete direkl underställda regeringen. Samlidigt fungerar de i endel frågor som regionala organ åt vissa centrala ämbetsverk. leds av en styrelse.Landshövdingen är styrelsens ordförande. Slyrelsen beslår därutöver av 14ledamöter, som ulses av . Den Ijanuari 1987bildas nya skattemyndigheter i länen. Länsstyrelserna blir dä, medundantag för länsstyrelserna i och , organiserade ien planeringsavdelning saml en aUmän och en administrativ enhet.Länsstyrelsen i är indelad i tre avdelningar; planeringsavdelningen,förvaUningsavdelningen och administrativa avdelningen. I Norrbotiens län pägår enförsöksverksamhet med samordnad länsförvaUning. är där indelad i enhetersom är direkt underställdalandshövdingen. I de tre storstadslänen samt i ,och finns enlänspolismästare som är ansvarig för polisfrägor inom ochsamtidigt polischef vid en polismyndighet. I övriga län utom i Gotlandslän finns en länspolischefsexpedilion. I Gotiands länfullgör de uppgifter som i andra län ankommer på länsbostadsnämnderna. Anlalet anställdavid länsstyrelserna uppgår efler skatteavdelningarnas utbrytning tiU drygt 5 000. () är ettrationaliserings-, sam-ordnings- och uibildningsorgan för länsslyrelsernagemensamt. Nämnden bistår länsstyrelserna i frägor som rör personal- ochekonomiadministration, rationalisering och administrativ utveckling. LONfastställer också formulärtill vissa blanketter för länsstyrelserna. I samråd medlänsstyrelserna planlägger och anordnar utbildning och konferenser förlänsslyrelsepersonal. genomför på regeringens uppdrag utredningar som rörlänsslyrelseorganisalionen. En redovisningscentral förlänsslyrelserna är knuten till . Antalet anställda vid uppgår tiU ca 25. I enlighet med regeringens särskilda direktiv harlänsslyrelserna i sina anslagsframställningar redovisal behov och önskemålendast för budgetårel 1987/88. Länsslyrelserna har inte själva gort någon pris- ochlöneomräkning avinnevarande års anslag. Besparingar pädrygt 4 milj. kr. Drygt 1 milj. kr. Förövrigt anger länsstyrelserna atl besparingar kan genomföras endasl genom atltjänster som blir vakanta genom t. ex. pensionsavgångar inte återbesätts. Flera länsstyrelser anhållerom att helt befrias från generellabesparingar. Andra menar att besparingar inte kan genomföras utan samtidigaförändringar i lagar eller författningar som reglerar länsstyrelsernasarbete. i Norrbollens län har i sambandmed att försöksverksamheten med samordnad länsförvaltning inlells lagilöver inlernadministrativa funktioner från flera centrala verk. Härigenom harenligt uppskattning besparingar vid dessa verk på istorleksordningen 1,2 milj. kr. Länsstyrelsernayrkar atl iriedelstilldelningen utöver pris- och löneomräkning ökas medsammanlagt drygt 85 milj. kr. Därav avser drygl 37 milj. kr. utgifter avengångskaraktär, medan omkring 48 milj. kr. skulle innebära en bestående uppräkning avlänsslyrelseanslagel. Länsstyrelsema yrkarmedel för nya tjänsler vid framför alll naturvårds-enheterna och deregionalekonomiska enheterna samt dé aUmänna enheternas socialafunktioner. Yllerligare medel yrkas också lill de administrativa enheterna. Länsstyrelserna kunde näranslagsframslällningarna skrevs ännu inleöverblicka hur anslaget för förvaltningskostnader skulle fördelas mellan länsstyrelserna och de nyaiänsskatiemyndigheterna. Flera länsstyrelser menar alt medel för vård avnaturreservat och fornminnen bör ställasdirekl till länsstyrelsernas förfogande hellre än atl anvisas som beredskapsmedel. Många länsslyrelser framhåUer alt medlenför förvallningskoslnader ulom löner nu är otiUräckliga. Man begärytterUgare medel för resor, utbildning och avgifier lill , statskontoret ochStats- hälsan. Yrkandena om engångsanvisningar avser konsultkostnaderför speciella Prop. 1986/87:100 utredningsprojektsamt utrustning av olika slag, däribland flera större Bil. Drygt 3 milj. kr. yrkas för ledningsövningar. Länsslyrelsernabegär ofta särskilda medel även för inköp som kostnadsberäknats tiU 10-15 000kr. Några länsstyrelser anger att man har svårt att klara amorteringskrav påinköp av ADB-utmslning och liknande. Församhällsinformation yrkas ytterligare närmare 3 milj. kr. Länsslyrelserna vill utökainformationen om framför allt naturvårdsarbeiel, kulturminnesvården och det egna länet iallmänhet. Anslaget lilllantmäterienheterna behöver enligt länsstyrelsernas bedömningar räknas upp medsammanlagi närmare 11 milj. kr. Därav avser drygl 3 milj. kr. yrkanden omytteriigare lönemedel. gäller förvaltningskostnader utom löner;ökade kosinader för kopiering, telefon, lokalvårdm.m. För engångsutgifter yrkas närmare 3,5 milj. kr. Medel yrkas bl.a. förADB-utrustning, mikrografiutmstning och utrustning för kartlagning. Länsslyrelserna påtalar också behovel av att förbättrafaslig-hetsregistrens innehåll och inågra faU behovet av särskilda insatser med anledning av den rådandefasiighelsstrukturen. () har i sinanslagsframställning utgått från det obligatoriska huvudförslaget. LONifrågasätter dock om huvudförslagel bör tillämpas på en liten myndighet somLON, eflersom en successiv minskning av resurserna kati äventyra syftet med verksamhelen. Följande myndigheter har yttrat sig över länsstyrelsernasanslagsframslällningar - rikspolis- beträffande länspolischefernasexpeditioner styrelsen - slatens beträffande försvarsenhelernaräddningsverk - överstyrelsen för beträffande försvarsenhelerna civU beredskap - beiräffande länsstyrelsernas uppgifter enligt lagen (1977:293) om handel med drycker och enligtsocialtjänsllagsliftningen - trafiksäker- beträffande bil- och körkortsregislrenhetsverket - beiräffande väglrafikskatlekontrollen hos länssty- - riksantikvarie- beträffandelänsantikvarierna Prop. 1986/87:100 ämbetetoch Bil. - lantbruksslyrel- beträffande länsveterinärerna sen - slatenslivsme- beträffande länsveterinärerna delsverk - statens beträffande naturvårdsenheternanalurvårdsverk - slatens planverk beträffande planenheierna - slalens beträffande lantmäterienheternalantmäteriverk - slalens beträffande de regionalekonomiskaenhetema. Rikspolisstyrelsenpåminner om all den regionala poUsorganisalionen har ändrals i län och saml i , och länår 1986. Samma förändringar bör enligt uppfattning kunna genomförasäven i övriga län. menar att det finns en obalans mellan uppgifter och resurser vid länsstyrelsernasförsvarsenheter. Resurserna måste dimensionerasefter de uppgifler försvarsenhelerna har. Frågan om departementstillhörighet bör övervägas. Vidare anserverkel alt särskilda resurser måsle avdelas för en bättrekatastrofberedskap vid försvarsenhelerna. Överstyrelsen förcivU beredskap (ÖCB) konstaterar alt endast högt prioriterade arbetsuppgUler kan utföras vid länsslyrelsernasförsvarsenheler. Andra uppgifter blirofullständigt utförda eller hell lagda ät sidan. ÖCB anser art ytterligarebesparingar vid försvarsenhelerna är helt o-acceplabla. Omförsvarsenheterna även skall upprätta beredskapsplaner för radioaktiva ulsläpp, krävs resursförslärkningar. Andra angelägnacivila lotalförsvarsuppgifler får inte åsidosättas. Socialstyrelsenframhåller att del behövs en översyn av länsslyrelsernas sociala funktioner, delta särskilt medtanke på det ökade antalet ärenden vid enhelerna. Länsstyrelserna bör enligtsocialstyrelsens mening få resurser så altde kan ta ansvar för hälsoskyddsfrågorna på del sätt statsmakterna avsell.Tillsyn av mUjö- och hälsoskyddsnämndernas verksamhet är en viktiguppgift för länsstyrelserna. Traflksäkerhetsverketkommer under innevarande budgelår alt analysera effektema av att servicegrupper förbilregisterfrågor inrättats i och . 1 avvakian på dennautvärdering anser verket inte alt medel för nya tjänsler vid länsstyrelsernas biUegislerbör anvisas. Medel för nya ijänster som allmänna ombud i körkortsmål tiUslyrksdock för Stockholmsoch . Del finns enligt verket annars en risk för all praxis i fråga om körkortsingripandenutvecklas oUka i skilda delar av landel. Riksskatteverketpåpekar all besparingskraven särskilt drabbat den offensiva kontroUen avvägirafikskalt. har medfört dels elt skattebortfaU, dels bristandelikformighet i beskattningen. Minst 1 milj. 82 behövs enligt verket för ändamålet. Statens pris- ochkariellnämnd (SPK) önskar atthesparingar vidlänssty- Prop. 1986/87: IOO relsernaspriskonlor genomförs i samråd med nämnden. Priskontorens Bil, 15 reseverksamhetfår inte begränsas av brist på medel för resor och expenser vidlänsstyrelserna. Handläggartjänsler vid priskonloren bör tiUsältas avlänsstyrelserna och SPK i samråd. SPK anhåller vidare om möjUghet all tillfälligt omplacera handläggare frånett priskonlor till ett annat för att därigenom utjämna variationer iarbetsbelastningen. Riksantikvarieämbetetframhäller all anslagsfrågorna för kullurminnes-vården mäste beredas i ett kultur- ochmiljöpolitiskt perspektiv, som griper översektors- och departementsgränseraa. behöverförstärkas i sju län. Särskilda medel behöver anvisas för arbelel med regionala kulturminnesvårdsprogram. Ämbetetpoängterar också behovet av medel för värd av fornlämningar och förinformationsinsatser. Länsstyrelsema börenligt ämbetets uppfallning själva pröva fömtsättningarna för atl förslärka den regionalakulturminnesvården genom omfördelning av resurser inom i första handplaneringsavdelningarna. Lantbruksstyrelsen konstaierar altlänsveterinärfunktionen sannolikt behöver förslärkas i flertalel län som enbarihar en länsveierinär, detla bl. a. medanledning av de förslag som livsmedelskontrollutredningen lagt fram. har inle funnil anledning tillstyrka nägon ändring i länsveterinärernas roll beiräffandelivsmedelskontrollen. Frågan bör i ställetövervägas i samband med beslul om en samordnad länsförvaltning. Verketbedömer inle att det är motiverat att nu förslärka länsvelerinärorganisationen. framhåller attlänsstyrelsernas naturvärdsenheter harfåll nya arbelsuppgifler utan att motsvarande resurser tiUförts enhelerna.Regeringens höjda ambitioner på miljövårdsområdet måsle få genomslag på denregionala nivån, som svarar för den stora mängden operativa beslut. Skydds- ochbevarandefrågor bör därför enligt verket samlas i en särskUd avdelning vidlänsstyrelserna. förutsätter att delkommer atl krävas en betydande arbetsinsats vid länsstyrelsernas planenhelerför atl introducera den nya planlagstiflningen.Skärs planenhelernas resurser ned, kan den service tiU kommunerna, andramyndigheter och allmänhet som och naturresurslagenfömtsätter komma alt ävenlyras. Avgifter för atl lillhandahålla underlagsmaterial försvårar dessutom länsslyrelsernasarbele med lagreformerna. anser att enallmän nedskärning av anslagen lill lantmäterienheterna får allvarligakonsekvenser, eftersom länsstyrelserna dä inte kan uppfylla sill ansvar somfaslighetsregislermyndigheter. Lantmäteriverketlillslyrker länsstyrelsernas yrkanden om medel för engångsulgifler ochför nya tjänster och utökade lokaler i vissa län. Särskilt framhåUer verketviklen av alt förberedelser för stmkturrationalisering kan genomföras iSkaraborgs, och . instämmer i de bedömningar somflera länsstyrelser gör, nämligen atl minskningar av personalstyrkan vid de regionalpolitiska enheterna aUvarligl skulleäventyra de regionalpolitiska insatserna. utgångspunktfrån prognoser för befolkning, sysselsättning öch befolk- Prop. 1986/87:100ningsomflyttningar gör verkel bedömningenalt särskiU slödområdeslänen Bil. 15 slår inför påfrestningar, somkräver stora insatser från de regionalekonomiska enheterna. Verket tillslyrkerdärför länsslyrelsernas yrkanden om personalförstärkningar vid dessa enheter. har utretts under mänga är.Utrednings- och reformverksamhetenhar gälll såväl förvaltningens uppgifter som dess stmktur, och organisation. Utredningar som rörförvaUningens uppgtfter och inriktningär naturliga inslag för alt anpassa förvallningen lill nya och ändrade kravfrån samhället. Behov av sådana förändringar kommer att finnas fortlöpande.Mera omfattande överväganden och förändringar när det gäller förvaltningens stmktur och organisation i storl bör dock enligtmin mening inte förekomma för ofta. Övervägandena om en ny länsförvaUningpåbörjades . Man hadedå två skUda utgångspunkter för arbetet. En utredning, länsförvaltningsutredningen, ulgick från eni stort setl oförändrad uppgiftsfördelningmellan stat och landsting, medan länsdemokratiuired-ningen däremot utgick frånen mer omfattande överföring av statliga uppgifter tiU landstingen. genomfördesen partiell omorganisation av den statliga länsförvaltningen. Den innebar bl. a. attlänsstyrelserna fick lekmannaslyrelser, attvissa länsexperter inordnades i länsstyrelserna och alt länsstyrelsernas organisation ändrades. För alt göra ensammanfattande bedömning av den regionalasamhällsförvaltningens uppgifter och organisation tillkallades en pariamenlariskberedning. Denna beredning,länsberedningen, redovisade sitt uppdrag . Länsberedningensarbete ledde emellertid inte tiU några slutiiga ställningstaganden lill denframtida länsförvaltningen. En ny ulredning om vidgad länsdemokrati tiUsattesår 1976. Slutbetänkande från denna kommitté avlämnades . Jag behandladelänsdemokralikommilténs betänkande i budgetpropositionen 1984. Jag konstaterade då altnågra mera omfattande förändringar avuppgtflsfördelningen mellan stat och landsting inle är akluella. I ställetmåste man finna nya vägar för atl förbättra samordningen mellan de oUka statiigaregionala organen. I propositionen(prop. 1985/86:5) om försöksverksamhet med samordnad länsförvaltningredovisade jag elt utredningsförslag från statskontoret om försöksverksamhetmed samordnad länsförvaltning i Norrbotiens län. I propositionen föreslogs bl. a. attlänsstyrelsen i detla län under en treårsperiodskulle fuUgöra de uppgifler som i övriga delar av landel ankommer på länsvägnämnden, länsskolnämnden,lantbmksnämnden, fiskenämnden och länsbostadsnämnden. Förnyelsen av den regionala statsförvaltningenbehandlades även i pro- 84 positionen (prop. 1985/86:55) om sammanhållen skatteförvaltningm.m. 1986/87: 100 Därredovisades regeringens gmndläggande uppfattning om förändringar- Bil. 15 nainom den regionala förvallningen. börges en ledande ställning i den slalliga länsförvaltningen när det gällerfrägor som rör länets utveckUng och framtid och där utrymme och behov finns förregionala avvägningar. De ökade regionala strävandenaatt stärka sysselsättningen och förbättra den ekonomiska utvecklingen visar att del finns ett behov av attutveckla länsstyrelsernas roll. Länsslyrelserna har redan belydelsefullauppgifter i fråga om länens utveckling men bör kunna ges etl nytt ellervidgal ansvar. Regeringens avsikl är allinom ram skapa en samlad länsförvaltning med sikte på atl främja varje regionsutvecklingsmöjligheter. Den närmareutformningen av den nya regionala slatsförvahningen skaU dock i sina detaljer prövas i denföreslagna försöksverksamheten i . Av propositionen framgär allförsökel skall ulvärderas sä att enproposition om samordnad länsförvaltning kan föreläggas i godtid före . Arbetet med attförbereda en proposition om samordnad länsförvaltning pägår iregeringskansliet. Jag räknar med att under innevarande mandal-period föreslå regeringenatt förelägga en sådan proposition. Jag vill i dellasammanhang också något beröra de krav som ställs i reformarbetet och devinster som enligt min mening uppnås genom en ny och samordnad länsförvaltning.