prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — a.företrädare för industrin om projektet och om kravspecifikationerna.Handikappförbundens Centralkommitté () och () har informerats om projektet. AMS räknar med att det fortsatta projektarbetet skall göra det möjligt atlserieupphandla lämpliga hjälpmedel under /89. Efter enframställning från AMS har regeringen bemyndigat AMS attbesluta om modifieringar av saml om regional och lokal fördelning avresurserna för denna verksamhet. En utgångspunktför verksamhetens inrikining skulle vara alt andelen arbetshandikappade inte fick minska i förhållande tillvad som gällde vid besluts-tillfäUet. Regeringsbemyndigandetgällde inle Ami-S. Ijuni 1986 beslutade därför regeringen om de riktlinjer för denregionala organisationen av Ami-S som skall tillämpas vid organisationsförändringar. Iriktlinjerna anges länsvis bl.a.för vilka grupper av funklionshindrade som Ami-S-service skall finnastillgänglig. AMS har påregeringens uppdrag, i samråd med , sluderal hurde sociala och arbetsmarknadspoliliska målen för den skyddade verksamheten inomSamhällsföretagsgruppen har kunnat uppfyllas. Styrelsen har i juni 1986redovisal uppdraget till regeringen. Jag ålerkommeri samband med behandlingen av anslaget C5. Bidrag till till AMS redovisning av uppdraget. En särskilduiredare (S 1986:01) överlämnade elt belänkande (DsS 1986;11) Bilstödet åt handikappade. Förslag om vidgad personkrets och samordning. Förslagetinnebär alt bidrag till köp m. m. av handikappbil skall kunna lämnas även tillfunklionshindrade i åldrarna sominte förvärvsarbetar eller skaffar yrkesutbildning och som därför enligt nu gällande regler inte kan få AMSbilstöd. Vidare innebär förslaget att de nuvarande skatteförmånerna inombilstödet successivt avvecklas. I stället skall etl gmndbelopp om 20000 kr.kunna lämnas uiöver sådana inkomsiprövade bidrag och anpassningsbidrag som kanlämnas enligt nuvarande regler för AMS bilstöd. Rehabiliteringsberedningen(S 1985:02) arbetar med en översyn av sjukförsäkringens roll i samband med förebyggande åtgärder ochrehabilitc- ring.I beredningens arbele ingår även att behandla frågan om ett rehabili- Prop.1986/87: 100 teringsslöd till främst handikappade ungdomar. Syftet är att ökaderas Bil. 12 möjligheter tillrehabilitering och arbete och alt förhindra förtidspensioneringar.Beredningens arbete beräknas vara slutfört under /88. Arbetstider m. m. har i olika sammanhang framställts som etl landmed förhållandevis kortfaktisk arbetstid. Detta är fortfarande riktigt men bilden håller snabbi på att förändras. Den genomsnitlligafaktiska arbetstiden påverkas i hög grad av deltidsarbete och frånvaro,dvs. två faktorer som är utmärkande för svensk arbetsmarknad vid eninternationell jämförelse. De aktuellaförändringarna i omvärlden rör den lagstadgade eller avtalade veckoarbetstiden. I flera länder har40-timmarsveckan ersatts av andra arbetslidsmåtl.Danmark har fr. o. m. en normalarbetsvecka . I Finlandkommer årsarbetstiden att förkorias så alt den är 1990 ligger lägre än år 1985.1 Norgehar avtal träffats för alla arbetstagare fr. o. m. . I , ,och har ocksä stora förändringar sketl i riklning mot kortarenormalarbetstid. har numeraen av de längsla normalarbetstiderna i , men har samiidigi en avde kortaste genomsnittliga faktiska arbetstiderna jämfört med våra grannländer. Under del har ett avtal om38 timmars normalarbelsvecka träffats förtvåskiftsarbetare inom industrin. Vidare har elt arbetstidsavtal ingåtts mellan som helt ersätterarbetstidslagen. Debatten om arbelslidsfrågor, som harvarit livlig under senare är, har förts från många skilda utgångspunkter. Detlångsiktiga målel om sex timmars arbetsdaghar t. ex. markerats även års . Nya inslag ideballen är frågor kring arbetslidsbanker och åtgärder som ökar den enskildesvalmöjligheter i arbetstidshänseende. Frågor om förlängd semester, utökadföräldraförsäkring och flexibel pensionsålder är också aktuella. Delegationen för arbelslidsfrågor (DELFA)har genom sin verksamhet bidragil till alt stimulera debatten iarbetstidsfrågor. DELFA har under senare årarbetat med etl relativt bretl perspektiv. Enligt min mening bör arbetslidsfrågornai framtiden behandlas på ett mer målinriktat sätt. Jag avser atl åierkomma till regeringen med förslag om detfortsalla arbetet med arbetstidsfrågorna. 1986 årssemeslerkommillé (A 1985:04) utreder på vilkel sätt en utjämningkan åstadkommas mellan olika gmppers semestervillkor. Detla gäller både semeslems längd ochmöjligheter lill inflytande på semesternsförläggning. Kommittén har också i uppgift alt närmare kartlägga semesterförhållandenaför olika gmpper av arbetstagare. Vissaarbetsrättsliga frågor Prop. Den arbetsrältsliga lagstifining som tillkom på1970-talet utgör en gmnd för parternas avtal och överenskommelser om medbestämmande,arbetsorganisation,arbetsmiljö, företagshälsovård och arbetstider m. m. Inom arbetsmarknadsdepartementetbehandlas vissa arbetsrättsliga reformfrågor i en särskild beredningsgrapp.Gruppen har lagt fram ett förslagom ökade möjligheter för anställda att arbela i företagsstyrelser (DsA1986:1, Styrelserepresentation för de anslällda). I beredningsgruppen övervägsför närvarande bl. a. olika förslag som har framförts från arbetsmarknadens parter om ändringar i lagen(1982:80) om anställningsskydd och i lagen (1978:410) om ledighet för vård avbarn m. m. Lagarna om styrelserepresentation var enav många arbetsrältsliga reformer som genomfördes . De nyaförslagen innebär att , . lagstiftningen modemiseras och attarbetstagarnas ställnirig förstärks. finns det två olika lagarom styrelserepresentation. En gäller förbanker och försäkringsbolag och en för aktiebolag och ekonomiskaföreningar. I promemorian föreslås all dessa båda lagar ersätls av en lag. Vidare föresläs att regeln slopas om att enfacklig organisalion skall förelräda mer än hälflen av de anslällda påarbetsplatsen för att styrelserepresentation skall få inrättas. I större förelag sombedriver verksamhel inom skilda branscher och som sysselsätter igenomsnitt minst 1000 anställda ges de anställda rätt att ulse tre ledamöier och tre suppleanter istyrelsen. Arbetstagare med utländskt medborgarskap föreslås också kunna väljaslill arbetstagarrepresentant i ett företagsstyrelse på samma villkor som arbetstagare med svenskl medborgarskap. En ny bestämmelseföresläs införd i lagen med innebörden att arbetstagarrepresentant i slyrelsenför sådana förelag som avses i 2 § MBL (l. ex. förelag inom press, radio, TV) inte fårdelta i behandling av fräga som rör verksamhetensmål och inriktning. Arbetslagarrepresentantemasskadeståndsansvar kvarstår dock. Lagen lillförs beslämmelser om skadestånd.Enligt dessa kan en arbelsgivare eller enarbetstagarorganisation som bryter mot lagen åläggas betala skadestånd.Del personliga betalningsansvar som kan uppstå för styrelsens ledamöier när ett företag som ärlikvidalionsskyldigt driver verksamheten vidare föreslås inte gälla förarbetstagarrepresentanterna. Remissbehandlingenav promemorian har just avslutats. Frågan bereds inom med sikte pålagrådsremiss och proposition . En annan viktigfråga gäller det arbetsrältsliga systemet under krig och beredskap. Denbehandlas i den s. k. beredskapsdelegalionen (A 1983:02). Delegalionen har nui princip slutbehandlat frågan om den arbetsrättsliga lagsiiftningen underkrig och beredskap. Jag kommer att föreslå regeringen att avlåta enlagrådsremiss i ärendet lill , semeslerkommitté prövarfömtsättningarna för alt samordna regler om ledighet som finns i olika lagar. I samband därmed prövas också möjligheterna lill lekniskaförenklingar av semeslerlagen. Jag vUl i detta sammanhang även erinra omatt arbetsolycksulredningen Prop. 1986/87:100 och utredningen omarbetsmiljösekreless behandlar frågor av arbetsrättslig Bil. Pensionsberedningen(S 1984:03) under berör frågor som är arbetsrättsligaeller av arbetslivskaraktär. Del gäller frågan om flexibelpensionsålder för vissa grupper av arbetstagare samt den s. k. Denna problematikinnebär att arbetsmarknadens parter genom centralt godkänd överenskommelse kaniräffa uppgörelser om att säga upp vissaäldre arbetstagare genom avsteg från lurordningsreglerna ianställningsskyddslagen. Allmänt settansluter arbetet på det arbetsrättsliga området till regeringens ansträngningar att, inom ramen förfastlagda ambitionsnivåer i sak, åstadkommaförenklingar i de slatliga regelsystemen. En sammanhållen redogörelse för detla arbete ges i bilaga 2 lillbudgetpropositionen Gemensamma frågor. Arbelslivsfrågorsom rör behandlas senare under avsnittet ILO-frågor. I ell internationellt perspektiv hararbetslivsfrågoma i alll högre grad inriktats mol eltharmoniseringsarbete för att ehminera tekniska handelshinder. Som en följd avden s.k. Luxemburgdeklarationen från år1984 om ell närmare frihandelssamarbete mellan EG- och EFTA-länderna har ocksåfrågan om arbetsmiljöreglers roll som tekniska handelshinder kommit attaktualiseras. Även inom och inom det nordiskasamarbetets ram har det politiska intresset kring frihandelsfrågor ochlekniska handelshinder ökal markant. Detta har bl. a. kommit till uttryck i Nordisk handelsplan för ekonomiskutveckling och full sysselsättning (NU 1985:1), Handelshindringer i (NU1985:9) och Undanröjande av lekniska handelshinder (NU 1985:10). har tvåsamarbetsavtal på arbetsmiljöområdet, varavdet ena har slutits med och det andra med . De båda avtalen har slutits i form avskriftväxling. med syftar främsl till all ökakunskapsutbytet mellan de båda länderna vadavser forskning och utveckling, praktisk lillämpning av arbelsmiljö-, forskningoch arbetsskadestalislik. Efler överläggningar mellan de båda regeringarna hararbetsmiljösamarbelet vidgats. Frågor som rör det praktiskaarbetsmiljöarbetet, särskilt inom den kemiska induslrin, har bl.a.uppmärksammats. Det svenska arbetsmiljösamarbelet medEG-kommissionen koncentreras kring föreskriftsarbete och tekniskahandelshinder, ny leknik och arbetsorganisation, forskning och utveckling,arbetsskadestatistik saml utbildning och information. Vid de överläggningar somär inplanerade kommer diskussionerna om de handelspolitiskaaspeklerna av EG:s harmoniseringsarbete att ytterligare fördjupas. Inom en särskild arbetsgrupp inom OECDbedrivs även samarbete på arbelslivsområdel, främst avseende frågor som rör arbetstid, flexibilitet i 29 arbetslivetsamt samhällsekonomiska konsekvenser av kollektivavtalsför- Prop. 1986/87:100 handlingar, strejker elc. Del nordiska samarbetet påarbelsmiljöområdet slyrs av elt samarbetsprogram,som fastställdes av , Den nya tekniken ochdess effekter på arbetsmiljön är högt prioriterade frågor i programmet. Del nordiska samarbetet bedrivshuvudsakligen i projektform. Under /87 pågår drygt ett 30-talprojekl. Inom ramen för den nordiska ämbetsmannakommittén för arbetsmiljöfrågorhar etl arbele i syfte att utreda förulsältningarna för en nordisk arbetsmiljökonvenlionpåbörjats. En rapporl beräknas föreligga höslen 1987. Jag återkommer inom korttill denna fråga. tillsatteämbetsmannakommittén för arbelsmiljöfrågor en arbelsgmpp för ett nordiskt samarbete på området arbetsmiljö,hälsa och ekonomi. Gruppen har under år1986 avslutat ett arbete med alt ta fram en nordisk handledning för utredningarav arbetsmiljöreglers ekonomiska konsekvenser. avsatteMinisterrådet medel för etl tvärsektoriellt arbetstidsprojekt. Syftet med projektet är atl geett svar på rekommendationnr 6/1977 om en förkortning av arbetstiden. Projektet vänlas bli avslutatunder . haräven beviljat medel för en komparativ studie av företagshälsovården i Norden.Avsikten är att ge en systematisk översikt över förelagshälsovårdens innehåll,omfattning och organisation i de nordiska länderna.Resultatet kommer atl redovisas i en rapport . Inom ramen för samarbetet på arbetslivs-och arbetsrällsområdet, som har organiseratsgenom en för ämbetsmannakommittén och NAUT gemensam styrgrupp, harunder påbörjats en komparativ studie över arbetsrätten i . För år1987 har medel beviljats för ytterligare projekl inom arbelslivsområdel. Genom det nyligeninledda EG-EFTA-frihandelssamarbetet har frågor som rör harmonisering av standarder ocheliminering av tekniska handelshinderkommii i blickpunkten. Från svensk sida är inställningen atl även inomarbelsmiljöområdet söka verka för mer enhetliga normer av främst teknisk natur. Detta underlättas om samarbetetkring olika arbetsmiljöfrågor som blir aktuella för reglering kan starta påetl så tidigt stadium som möjligt. Det tidigare nämnda arbetsmiljöavtalelmellan och EG-kommissionenger möjlighet till god framförhållning i harmoniseringsarbe-tet. Avtaletöppnar också möjligheter för svenska fillsynsmyndigheter, främstarbelarskyddsstyrelsen, att delta i de tekniska förberedelser för de nyaföreskrifter som planeras enligt EG:s beslut från är 1985 om ny inriktning av del framlida harmoniseringsarbelel,den s. k. Inom ramen för den nordiskaämbetsmannakommittén för arbetsmiljö frågor och dess tillsynsgmpp bedrivs ell samarbete vid utarbetande av nya föreskrifter eller motsvarande. I samband med den nordiska utredningen om en evenluellnordisk arbetsmiljökonvention kom mer frågan om en ytterligare harmonisering av föreskriftsarbetet attägnas särskild uppmärksamhet, liksom frågan om olika former för teknisk kon- 30 a. skall frågor som rör ömsesidigt godkännande av Prop.1986/87:100 provningsinstilulioner ochprovningsprocedurer behandlas. Avarbetarskyddsstyrelsens relativt slora antal arbetsmiljöregler inrymmer endastnågon enstaka föreskrifter som kan sägas utgöra tekniskt handelshinder iegentlig mening. akliva strävanden att motverka tekniska handelshinder påarbelsmiljöområdet innebär inte atl vi uppger vårrätt lill en nationell arbetsmiljöpolitik på hög ambitionsnivå. Det är ofrånkomligt alt länder som är föregångare när detgäller atl uppmärksamma och åtgärda arbetsmiljöproblem också lättare kan blianklagade för att införa tekniskahandelshinder. Erfarenhelerna visar dock alt införandeav slränga arbelsmiljöregler i ofta får efterföljd i andra länder. Detsvenska förbudet mol asbesthaltiga broms- och kopplingsbelägg i fordon är etl bra exempel på della, där såväl somflera nu följer politik. Försök alt främja export av svenskarbetsmiljöteknologi och kunskap pågår. Elt viktigt område för export ärkunskap om sådana åtgärder som eliminerararbetmiljörisker redan vid produktionsprocessens uppläggning och när manutformar maskiner och verktyg, ventilation etc. Intresset är också slort för svensk arbelsmiljöutbildning påolika nivåer. Inom arbetsmiljöfonden pågår en utredning isamverkan med arbetsmarknadensparter för att analysera möjligheterna atl främja svensk export inomarbelsmiljöområdet. Under del gångna året har tillsynsmyndigheter, forskningsorganisationer och uibildningsanordnaresökt sälja utbildning i arbetsmiljökunskap. Det gäller t. ex. SWEDEC IntemalionalAB som anordnar kurser såväl på kommersiell basis som i samarbete medSIDA. Även arbetarskyddsstyrelsen medverkar i internationellt kunskapsutbyte påolika nivåer, bl, a. inom ramen för lLO:s verksamhet. står Sverigesom värd för den ll:e världskongressen om förebyggande av arbetsolycksfall och yrkessjukdomar.Kongressen äger rum i och arrangeras i samarbetemed och (). ILO-FRÅGOR Prop.,1986/87:100 I arbetsmarknadsdepartementethandläggs ärenden som rör förhållandet till internationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden som rör samarbelel med finns en trepartiskt sammansatt kommillé, (SFS 1977:987). beslutande församling arbetskonferensen - höll sitt sjuttioan-dramöle . deltog i mötet på sedvanligt sätt meden trepartsdelegation bestående av två regeringsombud, etl arbetsgivar- och etl arbelstagarombud samt experter.Arbetskonferensen har bl. a. till uppgtft att anta arbetsprogram ochbudget samt att anta konventioner och rekommendationer. 1986 årsarbetskonferens antog elt reviderat arbetsprogram samt budget för ,som totall omspänner ca 279 milj. dollar. För innebärkonferensens beslul i denna del all det årliga bidragel utgär meddrygt 1,58 milj. dollar, motsvarande ca Internationella konventioner ochrekommendationer som utarbetats inom ramen för tjänar som gmnd för deanalyser och jämförelser av förhållanden i olika länder som behövs för alt fåperspektiv på nationella angelägenheler. Vid 1986 ärs arbetskonferens diskuleradesåtgärder mol ungdomsarbetslöshet och erfarenheter av insalser för altunderlätta övergängen mellan skolan och arbetslivet. Vid arbetskonferens antogs enkonvention (nr 162) och en rekommendation (nr 172) om säkerhet vid användningav asbest. Konferensen fattade även beslut om vissa ändringar iorganisationens stadga. Dessa instrument kommer att föreläggas våren1987. har underdet gångna året tillträtt två , nämligen konventionerna (nr 160) om arbetsmarknadsstatistikoch (nr 161) om förelagshälsovård (prop.1985/86:141, AU 16, rskr. Konventionerna ratificerades av resp. . Sverigehar därmed ratificerat sammanlagt 77 . skall enligt bestämmelserna i stadga rapporteraom tiUämpningen av 19 av dessa konveniioner. hölls en förberedande teknisksjöfartskonferens inför en sjöfartssession med arbetskonferensen i oktober1987. Qärde europeiska regionalkonferens ägerrum . Ämnena förkonferensen blir Demografisk utveckling och social trygghel samtUtbildning och återkommande utbildning - konsekvenser av teknologiskaförändringar. Nya ämnen ordinariearbetskonferens är Sysselsättningsfrämjandeåtgärder och social trygghet samt Säkerhet och hälsa i byggindustrin. Fr. o. m. har sammanlagt 13industrikommittéer. är medlem i sju av dem, nämligen ikommittéerna för inlandssamfärdsel, järn- och stålindustri, byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten, kemisk industri, tjänstemän och utövare av fria yrken, livsmedelsindustri saml skogs- och träindustri. har dessutom en regeringsplats i den två- partiska kommittén för offenllig Ijänsl. I återfinns påregeringssidan under innevarande treärspe- Prop. 1986/87:100 riod påen ordinarie plats och på en suppleantplats. 12 rådande lurordning kommer -sedan avstått att kandidera till en styrelseplats för perioden1987-1990. 33 3 1986187. JÄMSTÄLLDHET MELLAN KVINNOR OCH '°p- 1986/87: lOO MÄN «">2 Under detta avsnitt behandlas jämställdhetsfrågor inomsåväl arbetsmarknadsdepartementetssom övriga departements områden. Jämställdhetspolitikens mål och inriktning Det råder bred politisk enighet omjämställdhetsmålen. En rad offentliga och enskilda organ i samhällel arbetarvart och ett inom sitt område för alt förverkliga dessa mål. är dock kvinnorsoch mäns villkor i samhället alltför olika. Det gäller inte minst påarbetsmarknaden där kvinnor och män arbetar i skilda branscher och i olikayrken, med olika lång arbelslid och olika lön. Även i fortsättningen kommerdärför en väsentlig uppgifli jämställdhetsarbetet att vara atl verka för en arbetsmarknad där kvinnor och män deltar i alla delar avarbetslivet på samma villkor och med likamöjligheter. I regeringens politik för jämställdhet kommer arbetet med atl förbällra kvinnors villkor på arbetsmarknadenockså under /88 att utgöra en central del. Kvinnors och mäns rätt till arbele pålika villkor förutsätter bl.a. elt gemensamlansvar för arbetet med hem och barn liksom tillgång lill en väl utbyggd barnomsorg och möjligheter för bådaföräldrarna att vara lediga i sambandmed bams födelse eller sjukdom. Kvinnorna får dock fortfarande bärahuvudansvaret för hemarbetet, medan männen i ringa utsträckning utnyttjar t. ex. föräldraförsäkringensmöjligheter. En annan viktig utgångspunkt i regeringens politik förjämställdhet är därför att medverka till att förändra den traditionellamansrollen. Kvinnor och män börfinnas med i samma utsträckning i den demokratiska processen. Det är en tillgång för samhället att de beslulsom fallas är allsidigt belysta. Åtgärderför att öka kvinnorepresentationen i de statliga rådgivande, utredande ochbeslutande organen är nödvändiga i det fortsatla jämslälldhetsarbetet.Andelen kvinnor i dessa organ är fortfarande utomordentligt låg. Det är även angeläget alt uppmärksammainvandrarkvinnornas situation. De möter särskilda svårigheter och kan ha behovav särskilt stöd. Fortsatla insatser på della omräde kommer också atlprioriteras. Kvinnornas villkor på arbetsmarknaden En viktig fömtsättning för jämställdhet mellan kvinnoroch män är ekonomisktoberoende byggl på ell eget förvärvsarbete. Som jag har redovisat harkvinnornas förvärvsfrekvens ökal oavbrutet under de senasle decennierna och fortsätter att öka. Omökningen fortsätter i samma takt som kommer kvinnomas andel avarbetskraften att vara lika stor som männens. Arbetsmarknaden ärdock fortfarande köns-uppdelad. Detla är i sig en anledning all vidtasärskilda ålgärder. Först när kvinnor och män väljer utbildning och yrke samt deltar i arbetslivet efler sina 34 intressenoch förutsättningar i stället för enligt traditionella könsrollsmön- Prop.1986/87: 100 ster kommer jämställdhetsmålet att uppnäspå arbetsmarknaden. Särskilda problemföreligger på de kvinnodominerade delarna av arbetsmarknaden. Både på kontoroch inom industrin har kvinnorna arbetsuppgifter som riskerar att utarmaseller rationaliseras bort i samband med datorisering och aulomatisering. Mänga kvinnor har ocksåen ulbildningsbakgmnd som svarar dåligt mot de krav som ställs pä arbetsmarknaden. Del är därförnödvändigt att särskilda ansträngningar görs för att tillgodosekvinnornas behov av utbildning och vidareutveckling i samband med förändringarinom arbetslivet. Förnyelsefonderna bör här kunna spela en viktig roll ochenligt min mening är del av yttersta vikt att företagen och de fackligaorganisationerna beaktar de yrkesverksamma kvinnornas fortbildningsbehov. En majoritet av deförvärvsarbetande kvinnorna återfinns inom den offentliga sektorn. Även i framtidenkommer stora grupper kvinnor och män atlbehövas inom offentligt service- och vårdarbete. Åtgärder måste vidlas för atl i högre grad värdera kvinnorstraditionella arbete men också föratl slimulera kvinnor till ett mer otraditionellt utbildnings- och yrkesval. En jämnare könsmässig fördelning över alladelar av arbetsmarknaden skulleockså minska de löneskillnader som föreligger mellan kvinnor och män. I den projektverksamhet för att förbättrakvinnornas villkor på arbetsmarknaden somhar bedrivits har många av dessa problem uppmärksammats. En särskild referensgmppmed representanter för bl.a. arbetsmarknadens parter, AMS och SÖ följeroch utvärderar projekten. Enligt min meningger projektverksamheten en väsenllig stimulans i jämställdhetsarbetet såväl inom utbildningsområdet som iarbetslivet. Chefen förutbildningsdepartementet har närmare redogjort för jämslälldhetsfrågorna inomutbildningsområdet. I projektverksamheten har nya metoder ochsamarbetsformer prövats, studiematerial harutarbetats och riklade insalser har genomförls både till flickor i ungdomsskolan och kvinnor iarbetsmarknadsutbildning liksom till kvinnligasmåföretagare och kvinnor inom mansdominerade yrkesområden. I särskildaprojekt har invandrarkvinnornas situation uppmärksammals. Jag vill också nämnaatt särskilda projektmedel tilldelats jämställdhetsombudsmannen (JämO) för att se över frågan om sexuella trakasserier påarbetsplatserna. Genom bl.a. konferenser och informationsmaterial kommer idéer och resultat från de olikaprojektområdena att ges en vidare spridning. Vid bedömningen avprojektansökningarna har sådana förslag priorite rats som kan ingå iett ordinarie arbete. Det är av avgörande betydelse för del framtida jämställdhetsarbeiet all det finns en beredskap hos olika myndigheter och organisationeratt fånga upp, tillämpa och föra vidare de mest verkningsfulla delarna i projektverksamheten. Länsskol nämnder, länsarbetsnämnder ochutvecklingsfonder har här en viktig funk tion atl fylla. Jag fömtsätter att även de centrala myndigheterna, inte minsl inom ulbildningsseklorn, tar sitt ansvar för atl införliva kunskapernaoch erfarenhelerna frän projekten i sitlarbete. Försärskilda jämslälldhelsålgärder inom arbetsmarknadsdepartemen- Prop. 1986/87:100 . tets område föreslås 9 milj. kr. Statsrådet har lidigare, i dagBil.