prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Kapiflet innehåller även bestämmelser om hurbidragen till grundfonden skall betalas inoch när inbetalade belopp får lyftas för räkning. Motsvarighetertill de i detta stycket nämnda bestämmelserna finns inte i SpL. Kapitlet motsvarar 2kap. Paragrafindelningen överensstämmer med ulredningens förslag. 1 § En sparbank skall bildas av minsttjugo stiftare. Stiftarna skall vara svenska medborgare ochbosatta i . äromyndig eller i konkurs får inte vara stiftare. Att detsamma gäller den Prop. 1986/87; 12 som är underkastad näringsförbud följer av 6 8 lagen(1986:436) om näringsförbud. Bestämmelserna idetla kapitel gäller om inle annat följer av bestämmelserna om fusion i 7 kap. 2 8. Paragrafen motsvarar 4 6 första stycket SpL ochmotsvaras av 2 kap. I 8 bankaktiebolagslagen. I SpL uppställs ettkrav på minst 20 stiftare. Detta krav har setts som en vederhäftighetsgaranti.Med hänsyn till den ingående prövning som regeringenföretar i samband med en sparbanks bildande har utredningen föreslagit attdetta krav pä ett minsta antal stiftare slopas. Enligl min mening bör dock nuvarande krav på minsl 20stiftare behållas, bl.a. med hånsyn till att det vid bildandet av en ny sparbank ger uttryck för all del flnnsetl allmänl inlresse för att en ny sparbank bildas. Vidare uppställerandra stycket liksom hillills som kvaliflkationskrav för stiftare all de skall vara här i landetbosatta svenska medborgare. Med detlautiryck åsyftas endast fysiska personer. Detta hindrar emellertid inte juridiskapersoner att lämna bidrag tillgrundfonden enligt 2 8. Sädana bidrag fårnämligen tillskjutas även av andra än stiftare. Av andra stycket följer vidareatt den som är omyndig eller i konkurs inte får vara stiftare. Stycketinnehåller vidare en erinran om att det i näringsförbudslagen (1986; 436) flnns förbud för den som ärunderkastad näringsförbud atl vara stiftare av en sparbank (prop.1986/86: 126, NU 22). Enligt tredjestycket gäller bestämmelserna i 2 kap. inte om någol annat följer av 7 kap. 2 6.1den bestämmelsen regleras fusion mellan sparbanker genom kombination.Till de bestämmelser i 2 kap. som tas över av 7 kap. 2 6 hör bestämmelserna i att stiftarna skall vara fysiska personer och i 2 8 om grundfond. 28 Stiftarna anger villkoren för bildande. När en sparbank bildas skall till en grundfond avsättas ell belopp, vars slorlek skall beslämmas medhänsyn lill omfattningen och beskaffenheten av den planerade rörelsen.Grundfonden skall betalas med pengar. Paragrafenmotsvarar 8 8 SpL och dess första mening överensstämmer med 2 kap. 2 8 förstaslycket bankaktiebolagslagen. När en sparbai bildas skall en grundfondbyggas upp. Grundfonden skall användas till bestridande av koslnadema för att organiserasparbanken och för att täcka förluster i rörelsen . Enligt SpL krävsatt grundfonden vid stiftandet sätts till med rätt för bankinspektionen att i vissa fall medge att fonden bestäms till ett lägre belopp, dock ej understigande . SpL: s bestämmelser om minimistorlek för en sparbanks grundfond torde i realiteten ha spelat en underordnad roll. Iförgmnden kommer i stället det krav på egna fonder som till skydd för insättarna har ställts upp i kapitaltäckningsreglerna. De återflnns nu i bankrörelselagen (2 kap. 9-10 6). Startandet av ensparbank förutsätter med hänsyn till dessa regler i praktiken en gmndfond, som är betydligt större än de i SpLbestämda minimikraven. Med hänsyn till det sagda ställs det inleupp något krav på alt grundton- Prop. 1986/87: 12 den vid stiftandet skalluppgå till elt visst minsta belopp. Grundfonden skall i slället beslämmas med hänsyn till omfattningen ochbeskaffenheten av den planerade rörelsen. Vid stadfästelse av reglementetenligt 3 8 tredje slyckel skallregeringen pröva om del i reglementet angivna grundfondsbeloppet ärtillräckligt. I paragrafen anges vidare att gmndfondslillskotten skallbestå av pengar. I lagen har införtsdelvis nya fusionsbestämmelser. En nyhet är att två eller flerasparbanker kan gä samman och bilda en ny sparbank. Ett sådant fusionsförfarandebenämns kombinalion och regleras i 7 kap. 2 8. När en sparbank bildas enligt dessa bestämmelserställs inte något krav på att medel skallavsättas till en grundfond. Dettaeftersom de överlåtande sparbankernasreservfonder och eventuella övriga fondmedel vid fusionen överlåts tillden nybildade . 38 Stiftarna skalt upprätta ett reglemente som skall underställas regeringen för stadfästelse. Till ansökan om oktrojskall fogas en plan för den tilltänkta verksamheten. Regeringen prövaralt reglementet överensstämmer med denna lag, bankrörelselagen (1986:000) och andraförfatiningar samt om och i vad månsärskilda bestämmelser behövs med hänsyn till omiattningen och arlen avsparbankens verksamhet. Om regeringen finner den planeraderörelsen vara nyttig för det allmännastadfäster regeringen reglementet samt beviljar oktroj. Paragrafen motsvarar 4 8 andra slycket, 6 8 förstastycket och 7 8 SpL. Paragrafen motsvarar i sak med 2 kap. 3 8bankaktiebolagslagen. Paragrafeninnehåller de grundläggande bestämmelserna om oktroj för sparbanker. Enligt försiaslycket skall stiftarna som ett försia led i en sparbanks bildande upprättaett reglemente som skall underställas regeringen för stadfästelse. Enliglgällande rätt ankommer stadfästelsen på bankinspektionen. Föreskrifterom reglementets innehåll flnns i 5 8. En nyhet är att en sparbank vidbildandet måste beviljas oktroj av regeringen efter en prövning som skerenligt samma kriterier som för ett bankaktiebolag (avsnitt 4.2) och ifortsättningen också för en central föreningsbank. Stadfästelsen av reglementetingår således som ett led i oktrojprövningen. För att kompletterade uppgifter om den planerade verksamheten som finns i reglementet och för attunderiätta lämplighetsprövningen skall ansökan om oktroj åtföljas av enbeskrivning av den planerade verksamheten. Motsvarande bestämmelse finns i BLoch har i oförändrat skick överförts tillbankaktiebolagslagen (2 kap. 3 8 ). Enligt andrastycket skall det ske en formell stadfästelseprövning, dvs. en kontroll av att reglementsbestämmdserna inte står i strid med spar bankslagen,bankrörelselagen och andra författningar och om bestämmel sernai reglementet behöver kompletteras. Saknas en sådan obligatorisk uppgiftsom föreskrivs i 5 6 anses regeringen kunna komplettera reglemen tet idetta hänseende. Detta gäller naturiigtvis under fömtsättning att det inteär fråga om en sådan uppgift som endast själv kan fastsiäl- ( I sådana fall bör stiftare ges tillfålle att kom- Prop. 1986/87: 12 pleltera reglementet. Sker inle detla skall ansökningenavslås. I reglementet kan,uiöver de obligatoriska uppgifterna 15 6, införas alla slags bestämmelser, iden mån de inle slrider mot sparbankslagen, bankrörelselagen eller andra författningar. I tredje stycketanges att regeringen i samband med atl en nybildad sparbanks reglemente prövasför stadfästelse också skall pröva om den planerade rörelsen är nyttig för delallmänna. Om så är fallet skall oktroj beviljas. Samma prövning skall således göras som enliglSpL gjordes som etl led istadfäslelseprövningen. Villkoret att en sparbankskall vara nyttig för det allmänna infördes 1920.Den maleriella prövning som skall göras med utgångspunkt i detta villkor skatl baseras på enbedömning av, om befolkningen inom det föreslagna verksamhetsområdet har ellreelll behov av en ny sparbank vid sidan av redan befintliga sparbanker eller andra kreditinrättningar.Vidare ingår i prövningen alt bedöma om med hänsyn till deföreslagna reglementsbestämmdserna förmodas bli lill nytta för detallmänna i den meningen att etableringen är förenlig med en sund utveckling avbankverksamheten. Denna prövning innefaltar både kvantitativa och kvalitativa momenl. Oktroj kan beviljasutan tidsbegränsning. De skäl som för bankaktiebolagen motiverat enlidsbegränsning gäller inte för sparbankerna. NO har ifrågasatt ominle tiden är mogen för att slopa behovsprövningen vid nyetablering av bankerpå samma sätt som har skett för försäkringsbolag, se härom prop. 1984/85; 77 s. 3 avsnitt 3.2.3). För egen del villjag peka på alt den av NO aklualiserade frågan kommer, i enlighel medlämnade direkliv, att behandlas av kreditmarknadskommittén. Minasynpunkter i frågan har jag redovisat i förslagel lill bankaktiebolagslag (avsnitt 4.2). 4 6 Om reglementet ändras skall även ändringenstadfästas. Regeringen kanuppdra åt bankinspektionen att pröva frågor om stadfästelse i sådana fallsom inle är av principiell betydelse eller i övrigl av synnerlig vikt. Paragrafen motsvarar 61 8 andra slyckel SpL ochöverensslämmer i sak med 2kap. 4 6 bankakflebolagslagen. Liksom enligt SpLskall ertligt första stycket stadfästelse sökas också på beslut om ändringav ett reglemente. Prövningen av huruvida ändringsbeslutet skall stadfästassker i princip enligt samma kriterier som redovisats under 3 8. Som huvudregelgäller att regeringen skall pröva frågan om stadfästelse av ändringen.Ärendena rörande ändring av reglementet kan emellerlid vara av växlande karaktär. Ändringar som- sett från allmän synpunkt -är av tämligenringa vikl eller som kan behandlas mer mflnmässigt kan enligt andra stycket stadfästas avbankinspektionen. I motiven till 2 kap. 4 8 bankaktiebolagslagen (avsnill 4.2) har jag närmare utvecklat vilka ändringsbeslut som bör kunna stadfästas avbankinspektionen. Ett beslut att ändra en sparbanksreglemente måste alltid fattas av Prop. 1986/87:12 sparbanksstämman och i enlighet med reglerna i 4 kap. 15 8. Mot ettfaitat beslut kan klandertalan föras och i normalfallet skall en sådantalan ha väckts vid allmän domstol inom tremånader från beslutet. Vanligen skall inte prövningen av frågan om stadfästelseav reglementsändringen behöva anstå till dess att tiden för väckande avtalan gått ut. Ur synvinkel kanett snabbt beslut om stadfästelse av ändringsbeslutet ibland vara nödvändigt.Dessutom finns i vissa fall en icke tidsbegränsad rätl att väcka talan motstämmobeslut (4 kap. 17 8 andra stycket). Är det däremot känt attklandertalan har väckls redan innan stadfäslelseprövningen påbörjats bör dock- om talan synes befogad - ärendet vila fllls talan prövats. Om en reglementsändring innebär attreglementet ändras i flera olika avseenden, varav en ändring bedöms varaprincipidh betydelsefull, bör inteprövningen av ärendet delas mellan regeringen och bankinspektionen utanhelt åvila regeringen. Samtliga ansökningarom stadfästelse av reglementsändringar skall lämnas in till bankinspektionen som, i de fall som regeringenskall avgöra frågan, skall översända handlingarna med ett eget yttrande. Minavsikl är att bestämmelser om detta skall föras in i bankrörelseförordningen. 5§ Reglementet skall ange 1. firma, 2. verksamhetsområde, 3. den ort i där styrelsen skall hasitt säte, 4. de rörelsegrenar som avser attdriva, 5. gmndfondens belopp samt huruvida helagrundfonden eller del av denna skall betalas tillbaka med eller utan ränta, 6. antalet huvudmän, 7. den kommunalavalkorporation som skall förrätta val av huvudmän och, där sådant val skall förrättas avflera korporationer, fördelningen av antalet mandat dem emellan, samt ordningenför att åstadkomma en successiv förnyelse av huvudmannakåren och det närmareförfarandet i övrigt vid huvudmannavalen, 8. antalet eller lägsta och högsta antaletstyrelseledamöter och revisorer samt eventuella suppleanter, som skall utsesav sparbanksslämman, samt tiden för deras uppdrag, 9. sättet att sammankalla sparbanksstämman,samt 10.vilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman. Paragrafenmotsvarar I 8 SpK och 2 kap. 5 § bankaktiebolagslagen. I paragrafen angessamtliga obligatoriska reglementsbestämmelser. Utöver dessa kan reglementet ocksåinnehålla särskilda föreskrifter som avviker från dispositiva regler isparbankslagen. Någon uppräkning av sådanaej obligatoriska föreskrifter görs inte. Det enda kravet är att de inle fårstrida mot sparbankslagen eller annan författning. Endast sådana frågor som bedömts vara avsärskild vikt har tagits upp som obligatoriska reglementsfrågor. Deobligatoriska reglementsbestäm- melserna överensstämmer i stor utsträckning med vad som i 2 kap. 5 8 bankaktiebolagslagen föreslås vara obligatoriska bolagsordningsbesläm- melser. Reglementet skall således innehålla vissa uppgifter som är indivi- j duella för vaijesparbank, nämligen dess firma* verksamhelsområde, sty- Prop. 1986/87: 12relsens säte, de rörelsegrenar som avser att driva samt grundfondens belopp. Reglementet skall vidare innehållaföreskrifter om vissa förhållanden som varierar så mycket att man ilagtext avstått från att ge någonnormalregel, t.ex. antalet huvudmän,styrelseledamöter och revisorer. Slutligen kan som nämnts reglementetinnehålla avvikelser från lagens regler isådana fall där dessa är dispositiva. De flesta av sparbankslagensbestämmelser är emellertid av tvingande karaktär. Sådana bestämmelser behövernaturligtvis inte upprepas i reglementet. Endast i ett avseende görs undantagfrån denna princip. I lagen finns tvingande föreskrifter om vilkaärenden som skall förekomma på ordinarie sparbanksstämma (4 kap. 6 8). Trotsdetta föreskrivs i punkt 10 att reglementet skall ange vilka ärenden som skallförekomma på den ordinarie slämman. Reglementet skall enligt 5 8 ange I 6 kap. bankrörelselagen finns det bestämmelser omsparbanks flrma. En sparbanksfirma måste alltid innehåll ordet sparbank. Enligt I kap. 5 8bankrörelselagen får inte andra än där angivna associationer, bl.a.sparbank, använda ordet bank i sin firma eller i övrigt vid beteckningav affärsrörelse. Med verksamhetsområde avses i detta sammanhang detgeografiska verksamhetsområdet. Till detta begrepp knyts flera rättsverkningar. Redanvid bildandetav en sparbank ingår det i oktrojprövningen att bedöma huruvida den planeradesparbanken kan bli till nytta för det allmänna med hänsyn bl.a. lillverksamhetsområdets storlek och gränser. styrelseledamöter och huvudmän skall som regel varabosatta inom verksamhetsområdet.Halva antalet huvudmän skall enligl 4 kap. 3 8 väljas av kommunfullmäktigei de kommuner, som ingår i verksamhetsområdet eller av landsting, varvid underförstås att det skall vara ett landsting medanknytning till verksamhetsområdet. Med hänsyn till denbetydelsefulla roll som verksamhetsområdet givits i sparbankslagsflflningenkrävs att området till sina gränser tydligt anges i reglementet. Området börmotsvara rörelsens förväntade territoriella räckvidd och bör bestämmas avvissa administrativa gränser, som t. ex. kommungränser eller länsgränser. Den ort där styrelsen skall ha sitt säte Denna ort utgör också forum enligt 10 kap. 18 . De rörelsegrenar som avser att driva Prop. 1986/87: 12 bankrörelselagen finns regler för bankernas rörelse och i de inledandebestämmelserna anges vilken verksamhet som en bank får ägna sig åt. Annan ändär angiven verksamhet är förbjuden för sparbankerna. 2 kap.1 8 bankrörelselagen föreskrivs att en sparbank får - med en viss inskränkning- jämte in- och utlåning av pengar driva annan verksamhet som står i sambanddärmed. Denna beslämmelse anger den yttre ramen för verksamhet. Detär inte givet att en sparbank skall ägna sig åt all verksamhet som är tillåteninom denna ram. De rörelsegrenar som planerar ägna sig åt skalldärför framgå av reglementet. I samband med stadfästelsen av reglementet prövashuruvida de uppgivna rörelsegrenarna är förenliga med bestämmelserna i 2 kap.bankrörelselagen. Regeringen skall således pröva om de rörelsegrenar somangetts i reglementet har samband med den centrala bankverksamhet som in- ochutlåning utgör. Grundfondens beloppsamt huruvida hela grundfonden eller del av denna skall betalas tillbakamed eller utan ränta Beträffande grundfondens storlek hänvisas lill 26 i detla kapitel. De närmare förutsällningarna för återbäring ochräntebetalning framgår av bestämmelserna i 5 kap. 3 och 4 88. I 4 kap. 1 6 andra stycket anges att huvudmänskall utses till ett antal av minst 20. Den kommunala valkorporation som skall förrätta valav huvudmän och, där sådant val skall förrättas av flera korporationer,fördelningen av antalet mandat dem emellan, samt ordningen föratt åstadkomma en successiv förnyelse av huvudmannakåren och det närmareförfarandet i övrigt vid huvudmannavalen Enligt 4 kap. 3 8 skall hälften av antalethuvudmän i enlighet med närmare föreskrifter i reglementet väljas avkommunfullmäktige i de kommuner, som ingår i verksamhetsområde,eller av landsting. Enligt denna punkt ankommer det på själv attavgöra vilken valkorporation som skall välja huvudmän. kanmed hänsyn till verksamhetsområdets utsträckning välja mellan följandealternativ. valetförrättas av kommunfullmäktige i samtliga de kommuner som ingår iverksamhetsområdet, valetförrättas av landsting såvitt angår sparbank med anknytning tilllandstingsområde, eller valetförråttas både av kommunfullmäktige i en eller flera kommuner och av landsting. Skall flera kommuner och/eller landsting delta ivalet skall reglementet ange hur mandaten skall fördelas mellanvalkorporationerna. Som normal- Prop. 1986/87: 12 regel gäller enligt 4 kap. 38 andra stycket att fördelningen av anlalet mandat skall ske eflerinvånarantalet i de kommuner som valkorporalio-nerna företräder. I vissa fallskulle en sådan fördelning kunna leda till orimliga resultat. Som exempel påett sådant fall kan anges att kärnan i en sparbanks verksamhetsområde utgörs aven mindre kommun men verksamheten i mindre omfattning drivs även i enangränsande större kommun. I sådana situationer bör det stå fritlalt föreskriva annan grund för mandatfördelningen än invånarantalet i deenskilda kommunerna. Vidare uppställs krav påatt reglementet skall ange ordningen för hur en successiv förnyelse avhuvudmannakåren skall åstadkommas. I och för sig innebär redan reglerna om atthalva huvudmannakåren skall utses av kommunfullmäktige eller landsting och attde pä detta sätt valda huvudmännen vid senare tillfälle skall ulse återstoden enviss garanii för successiv förnyelse. Alla huvudmän - utom den varsefterträdare skall utses -deltar i valet. Vidare skall ireglementet ges regler för del närmare förfarandet i övrigl vidhuvudmannavalen. Det är önskvärt atl reglementet lämnar en så fullständigvägledning som möjligl om den prakliska gängen av förfarandel. Antalet eller lägstaoch högsta antalet styrelseledamöter, revisorer och eventuella suppleanter, som får utses avsparbanksstämman, samt tiden för deras uppdrag I 3 kap. 1 8 sägs att en sparbanks slyrelseskall ha minsl fem ledamöter. Lagen anger inte något högsta antalstyrelseledamöter och inte heller atl suppleanter för styrelsdamöterna skallfinnas. Uppdragstiden för en styrelseledamot eller dennes suppleant får inleomfatta mer än fyra räkenskapsår. I 3 kap. 1 8bankrörelselagen sägs all en bank alltid skall ha minst två revisorer och attstämman kan utse en eller flera suppleanter. Enligl 3 kap. 3 6 tredje stycketbankrörelselagen kan elt revisionsbolag utses till revisor. I sådant fall ärdel onödigt att utse särskild suppleant. hindrar naturligtvis attreglementet ändå anger hur många revisorssuppleanter som skall utses. Enrevisor utses för den tid som anges i reglementet. Någon längsta tid förförordnandet finns inle föreskriven. Av 3 kap. 1 8 bankrörelselagen andrastycket får anses framgå att ett sådant uppdrag normall lämnas tills vidare. Bestämmelsen i dennapunkt gäller endasl för sådana styrelseledamöter, styrelsesuppleanter ochrevisorer som utsetts av sparbanksslämman. I 4 kap. 9 8 anges att styrelsen skall kallatill sparbanksstämma samt vilka tidsfrister som därvid skall iakttas. Iparagrafen sägs också att kallelsen skall ske enligt närmare bestämmelser ireglementet. Vilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman Prop. 1986/87: 12 Enligt4 kap. 9 8 tredje stycket skall i kallelsen tydligt anges de ärenden som skallbehandlas på stämman. Annat ärende får inte tas upp på stämman utan samtycke av samtliga huvudmän. Dettagäller dock inte ärende som enligtreglementet alllid skall behandlas på stämman. De obligatoriska sparbanksstämmoärendenaframgår av 4 kap. 6 8 andra stycket. Någon uppräkningav dessa ärenden i reglementet är inte nödvändig. En hänvisning till ovannämnda lagrum räcker. Andra ärenden somalltid skall förekomma på stämman skall dock noggrant anges. 6 8 har beviljats, skall stiftarna förteckning av bidrag tillgrundfonden lägga fram en av dem upprättad och underskriven, dagtecknad teckningslista. På teckningslistan skallanges om fonden eller del av denna skall betalas tillbaka med eller utan räntajämlikt förbehåll i reglementet. Skall ränta ulgå, skall anges den räntefot,efter vilken räntan skall beräknas.Räntefoten får dock inte sättas högre än den som framgår av 5 8 räntelagen (1975:635). Till teckningslistan skallfogas avskrifter av reglementet och beslutet om oktroj. Bidragsteckning, som inte sker påteckningslislan, är inte bindande. Tecknasbidrag med andra villkor än som sägs i teckningslistan, är teckningenogiltig. Paragrafen motsvarar 4 8 tredje stycket SpL och 2 kap. 68 bankaktiebolagslagen. 1 paragrafen anges hur grundfonden skalltecknas. I första stycket sägs attstiftarna skall upprätta en teckningslista. På teckningslistan skall anges omfonden skall betalas tillbaka och om ränta därvid skall utgå. Vidare skall till listan fogas avskrifter av reglementet och oktrojbeslutet. Härigenom får de som överväger att teckna bidrag ettklart besked om under vilka fömtsättningarbidragsteckningen sker. Räntan får beräknas efter en räntefot som högstmotsvarar den som anges i 5 8 räntelagen. I andra stycketföreskrivs att bidragsteckning till grundfond skall ske på teckningslista föratt vara bindande. Vidare sägs att teckning som sker med andra villkor änsom anges i teckningslistan är ogiltig. Om bankinspektionen vid sin granskning av anmälningen förregistrering av tinnerattteckning inte skett på teckningslista eller att listan inte är upprättadpå föreskrivet sätt skall bestämmelserna i 8 kap. 4 8 bankrörelselagen om föreläggande m. m. tillämpas. Detsamma gällerom inspektionen finner att leckning skett med otillåtet villkor. 76 Stiftarna eller annan får inte ta emot ersättning av för andra kostnader för bildande änsådana som varit uppenbarligen nödvändiga för bildandet. De får inte hellerförbehålla sig eller någon annan särskilda förmåner eller rättigheter. Paragrafen,som saknar motsvarighet i gällande SpL, överensstämmer i sak med 2 kap. 8 6bankaktiebolagslagen. Med utgifter somvarit uppenbarligen nödvändiga för bildande avses exempelviskostnader för att upprätta och ge in handlingar till regeringen eller bankinspektionen (stadfästelseansökan,förslag till regie- Prop. 1986/87: 12 mente,verksamhetsplan och registreringansökan), kostnader för kallelse tillkonstituerande stämma samt kostnader för att anlita juridiskt biträde för att få vissafrågor om bildandet lösta eller belysta. För andra än nu angivna ellermed dessa helt jämförbara utlägg eller Ijänster i och för bildande får nägon ersättning inte utgå. Stiftarna ellerannan får inte heller förbehålla sig särskilda förmåner eller rättigheter fränsparbanken. Som exempel på sådana kan nämnas rätl för utomstående attutse styrelseledamot eller revisor. Den enda siluation, i vilken här avseddarättigheter eller förmåner kan tänkas är när en sparbank bildas med stöd förfusionsbestämmelserna i 7 kap. 2 8. Det kan då vara fråga om t. ex. rättför en av de överlätande sparbankerna att ulse verkställande direktör i den nybildandesparbanken. En sådan fräga och även andraförutsättningar för fusionen kan tas upp och regleras i fusionsavtalet. 8 8 När samtliga huvudmän har utsetts på det sättsom föreskrivs i 4 kap. 3 8 och hela det i reglementet fastställda grundfondsbdoppel har blivil tecknat, skall stiftarna kallahuvudmännen till en konstituerande stämma enligl föreskrifierna i reglementetom kallelse till sparbanksslämma. Teckningslistan,reglementet och beslutet om oktroj skall genom stiftarnas försorg hållastillgängliga för huvudmännen under minsl före stämman på den plats som har angivits ikallelsen.