prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Insatserna harfrämsl rört kapitalförsörining, forskning och utveckling, utbildning m. m.Senast våren 1986 beslutades om medel för kooperativ utveckling i näraanslutning till kooperalionen och Kooperaliva rådets verksamhet (anslagetSmåföretagsutveckling). Det förutsattes atl kooperationen själv skulle bidramed motsvarande belopp. Kooperationen och siaten har beslutat attbygga upp etl Kooperationens utvecklingssystem. Verksamhelen skall omfattaåtgärder på tre områden: allmänna informations-, utbildnings- och utvecklingsinsatser,kooperaiiv företagsservice saml slöd lill uppbyggnad av lokala kooperalivautvecklingscenlra. Kooperationen kommer att medverka i finansieringen med upplill av kostnaderna, eller högst 2,5 milj. Jag vill understryka atl denna insals skall ses som entemporär åtgärd för att initiera och påskynda uppbyggnaden av kompetens ochandra resurser för atl utveckla ny kooperativ verksamhel inom skilda områden.På sikt bör dessa utvecklingsresurser kunna integreras med samhällels generellanäringspolitiska organisation, i första hand SIND och utvecklingsfonderna.Väsentligt är härvid all den kooperativa specialkompetensen även i denna miljökan bevaras och utvecklas. Det är därför lämpligt att successivt söka finnaformer för en regional och cenlral samverkan mellan berörda intressenter. har genomförls informalions- ochutbildningsinsatser som varit riktade lill lärare, ungdom, glesbygdsområdensaml till personal inom kooperativa organisationer och slalliga organ. Enseminarieserie under den sammanfattande . Del ökade intresset bland kvinnor för alt slarla förelag beröräven kooperalionen. Föreningsbanksrörelsen har bl.a. medverkat till atl slarlakvinnliga förelagsorganisationer, kvinnomässor och ulbildningsakliviieier. Eltomfattande studie- och utbildningsmaterial för kvinnligt förelagande, benämntKvinnor och Ekonomi, har tagits fram. Vidare har initiativ tagits för atlkartlägga förutsättningarna för kooperativ verksamhet inom del socialatjänsteområdet. Även frågan om en förnyad analys av den etableradekooperationens villkor har aktualiserats. Åtgärderna för kooperaiiv utveckling har kanaliserats viakooperaliva rådel som är kooperationens och slalens gemensamma operativa organ. Rådet skall initiera eller medverka i karlläggning ochanalys av kooperalionens utvecklingsmöjligheter samt söka undanröja de hinderoch utveckla de förulsältningar som härvid aktualiseras. Rådet kan vidare isamverkan med kooperalionen och samhälleliga organ siödja olika utvecklingsinsatseri form av information, utbildning, forskning och företagsutveckling. Jag redovisar i detta avsnitt den statliga förelagssektornunder industridepartementels ansvarsområde och de senasle årens utveckling fördessa företag. Riktlinjer för statens fortsatta politik som ägare av dessaföretag presenteras. Sammanfattningoch bedömning: Staten kommer att ha en belydande roll som ägare till företaginom såväl basindustrierna som andra mer expansiva branscher. Genom detslatliga engagemanget vidgas den ägarmässigä basen för en expansion av svensklnäringsliv. Den förbättrade situalionen för de stalsägda förelagen lorde iväxande utsträckning ge möjligheter till en mera offensiv utveckling. Ensuccessivt ökad utdelning från de statliga företagen kommer atl kunna användasför nya industriella salsningar i dessa företag. I vissa fall bör även andraintressenter kunna bli aktuella som minoritetsdelägare i samband mednyemissioner i de statliga företagen. Staten driver företagsverksamhet dels inom sju affärsverk,dels i ett antal hel- eller delägda aktiebolag. Totalt omsatte den statligaföretagssektorn ca och sysselsatte ca 310000personer. Slalens samlade engagemang inom området redovisas varie år förriksdagen i en särskild skrivelse. Så skedde senasl redogörelse förde slatliga förelagen (skr. 1986/87:20, NU 7, rskr. 95), i vilken redogjordesför verksamhet. En viktig del av denna företagsamhet är underställdindustridepartementet. Inom departementets område finns sålunda två affärsverkmed dotterbolag samt närmare tjugo hel- eller delägda företag. Flera avföretagen är i sin lur moderbolag i industrikoncerner. består dels av de två affärsverken domänverket ochaffärsverket FFV med sina dollerbolag, dels aktiebolagen (), (Ncb), , , AB Slatens Skogsindustrier (), , () samt . Det är denna företagsgrupp jagkommer att behandla i della kapitel efter det att jag redovisat vilka övrigaförelag som finns inom industridepartementets ansvarsområde. Bland dessa övriga företag finns två kreditinsfitut,nämligen och . Dessa båda företagoch deras utveckling harjag behandlat lidigare i min föredragning. Elt par av företagen har en speciell siluation genom attde är riksprovplalser och har att utföra provning av elektrisk materiel resp.tryckkärl, cisterner, lyftanordningar m. m. Dessa företag är AB StatensAnläggningsprovning och SEMKO, Svenska Elekiriska MaterielkonlrollanslalienAB. Två andra företag - och AB har särskildauppgifter inom forsknings-, utvecklings- och prov- Prop. 1986/87:74ningsområdet. annan kategori av förelag hör de som är knutna lill de svenskarymdprogrammen. och Nordiska Satellitaktiebolaget. Någraav förelagen bedriver ingen rörelse och har inga anställda. Så är fallet iNorrbotiens (). bolags slörsia lillgång är en fordran påstaten om 450 milj. kr. Denna fordran uppkom i samband med att bildades . Ett annat företag utan egen rörelse är AirAB. Isamtliga hillills nämnda bolag äger siaten minsl hälften av aktierna. Dessutomäger staten aktier i (av aktiekapitalet) och () samtsedan år 1986 i Kranen (), som är lokaliserat till . Jagåtergår nu lill atl lala om de tio induslriföretag jag räknade upp. Avföretagen är samtliga utom och Ncb helägda av staten. I dessa två bolagäger staten 67 resp. av aktiekapitalet. Genom att de övriga ägarna helteller delvis har B-aktier med lägre rösträtt än statens A-aktier uppgår statensandel av rösterna i de båda bolagen lill 80 resp. . För förutsätter denämnda andelarna att godkänner de förslag som lämnals i proposilionenom vissa aktiefrågor för , m. m. 1986/87: 71). Sammantagetomsatte de två affärsverken och älta företagen/företags- Omfattning gruppernaår 1985 något och gav ell resullal efter finansiellaintäkter och kostnader på . Exportvärdet uppgicklill och förelagen svarade därmed för av den toialasvenska exporten. beräknas omsättning resp. resultat bli ca 55resp. Dettotala anlalet anställda uppgick till inemot 87000. Härav är 10000personer eller anställda utomlands. Dessa statliga företags andel av dentoiala industrisysselsättningen i är . Destatliga ägarengagemangen har tillkommit och av skildaskäl. Flera engagemang är av gammall datum, t. ex. det i , där staten köpte50 % av aktierna i börian av och i , som bildades på 1940-lalet.Delar av den verksamhet som drivs inom domänverket och FFV har också etttidigt ursprung. Undersenare delen av 1970-lalel skedde en markanl uividgning av slatensägarengagemang. Staten förvärvade då en rad företag, vilka genomgående var iekonomiskt myckel dåligi skick. De statliga förvärven berodde främst på deomfattande strukturkriserna inom basindutrin och varvsnäringen. Siaten gicksålunda in som ägare i , Ncb och i . SSABbildades och staten blev då hälftenägare i bolaget. Denna andelutökades vid årsskiflet 1981-1982 till 75 %. övertog staten aktierna i och bildades som moderbolag för de statligavarvsengagemangen. införlivades Kockum AB:s varvsrörelse i denslalliga varvskoncernen. Kostnaderna för dessa engagemang har blivit myckelhöga. 12.2 De senaste årens utveckling Prop. De slalliga företagen hade i början av 1980-lalet så gollsom genomgående stora problem. 1 flera av företagen var förlusterna stora,medan andra visade positiva resullal, vilka dock var helt otillräckliga för atlmöjliggöra en långsiklig positiv utveckling. Särskilt gällde delta förbasindustrierna och . Den då nylillträdda regeringen föreslogdärför en omfattande rekonstruktion avStatsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 15, rskr. Eflerriksdagsbeslut i frågan förvärvade staten samtliga Statsföretags (numeraProcordia) aktier i bl.a. , och för tolall 2,4 miljarder kronor.Dessa tre företag är alla kapitaltunga och starki konjunkturkänsliga och derasresultat och investeringsvolymer visade sig ha så stor påverkan påStatsföretagsgruppen atl hela koncernens utveckling kom i fara. Det bedömdesdärför vara en nödvändighet alt skilja ut de berörda förelagen.Rekonstruktionen gav Staisförelagsgruppen förulsältningar att genomföra deövriga förändringar som var nödvändiga för atl ge gruppen ny utvecklingskraft.Samlidigt erhöll ett betydande ägarkapitaltillskolt från staten. har finansiella rekonstruktioner genomförts i LKABefter beslut 1983 och i Svenska Varv senast efler beslut iriksdagen . Ansträngningarna har i de olikaföretagen/förelagsgrupperna inriktats på fortsatt omstrukturering ocheffekiivisering av verksamheterna. 1 flera fall har myckel stora ingrepp varilnödvändiga för att stoppa ytteriigare förluster. Som exempel kan nämnas deomfattande neddragningarna av nybyggnadskapacitelen i Svenska Varv och destora personalminskningarna inom . Inom har också skett enkraftig omstrukturering. Detta arbele har varit framgångsrikt. Förluslbringandeeller föråldrade verksamheter har dragils ned eller helt avvecklats samtidigtsom betydande satsningar har gjorls inom mera utvecklingsbara områden. I endel fall har förelag sålls till nya ägare, vilka bedömts ha bättre möjligheteratl utveckla företagen. Inom de olika företagsgrupperna har i andra fall köptsen rad företag för att kompletlera och siärka den befintliga verksamhelen. Den allmänt goda induslrikonjunkturen och den markantaförbättringen av konkurrenskraften, som inte minsl devalveringen höslen 1982medförde, har naturligtvis gynnat också den statliga företagsseklorn. Vissa uppgifter om affärsverken/företagen framgår av deföljande tabellerna. Där framgår atl såväl omsättning som resultat så gott somgenomgående utvecklats positivt. Även investeringarna har med någol enslakaundantag ökal. Däremot har sysselsätlningen genomgående minskat. Detta är enföljd av rationaliseringar liksom alt nedläggningar/avyllringar av vissaverksamheter inte fullt ut motverkats av nysatsningar/företagsköp. Uppgiflerna beiräffande har inte medtagitsi sammanställningarna då bl. a. lämnade ackord från gör atlresultaten och investeringarna blir missvisande. Tabell12.1 Omsättningen i vissa statliga företag (milj.kr.) ' och ingick i Procordia.Hänsyn till detta har tagits i totalsiffrorna. Tabell 12.2 Resultatet i vissa statliga företag under åren1980198S (milj. Resultat efter finansiella inläkler geologiska AB (SGAB) ' och ingick i Procordia.Hänsyn lill detta har tagits i totalsiffrorna. Kostnader för omstrukturering har i flera fall lagits somextraordinära kostnader saml ägartillskott tagits upp som extraordinär intäkt,vilket gör att nettoresultatet kan avvika avsevärt från det i tabellen angivnaresultatet. Tabell12.3 Investeringar i vissa statliga företag (milj.kr.) Investeringar (inkl. aktier och andelar) ' och ingick i Procordia.Hänsyn till detta har tagits i totalsiffrorna. - Beloppet påverkas av en tillfällig investering i fartygoch riggar. Tabell 12.4 Antal anställda i vissa statliga företag underåren 19801985 'och ingick i . Hänsyn till detta hartagits i totalsiffrorna Denstatliga företagsseklorn har en förhållandevis stor andel av sin verksamhetinom basnäringarna gruv-, stål- och skogsindustri. Delta innebär ett stortengagemang i branscher vilka kännetecknas av hög kapitalintensitet, starkkonjunkturkänslighet och kraftigt konkurrensutsatla inlernalionella marknader.Även en stor del av de övriga bolagen inom den slatliga företagsgruppen ärverksamma i myckel konkurrensutsatla bran- scher.Sammanlaget innebär detta för en och samma ägare ett ovanligt stort ochkoncentrerat såväl kort- som långsiktigt risktagande. Geografisktär de statliga förelagen verksamma över hela landel. Sysselsältningsmässigt ärbetydelsen särskilt slor i Norrbollen där de svarar för inte avinduslrisysselsättningen. På många enskilda orler är det statliga företaget denhelt dominerande industriarbetsgivaren. Destatliga förelagen har vidare en viklig och i vissa fall dominerande roll inomflera industribranscher. På några områden är statliga företag de endaproducenterna. Så är fallet i fråga om exempelvis järnmalm, vissförsvarsmateriel och lobaksprodukter. Inom ytteriigare andra branscher -t. ex.drycker och handelsstål - svarar de statsägda bolagen för en stor del av densvenska produktionen. Jagålerkommer senare med en kortfattad förelagsvis redovisning av mera betydandehändelser . Underde har staten som ägare också genomfört vissa försäljningar inomförelagssektorn. Sålunda avvecklades det statliga engagemanget i . Det statliga ägandet iLuxor AB avvecklades etappvis. såldes av aktierna i bolaget lillden finska industrikoncernen . Reslerande köptes av del och till en del vid ett senare tillfälle.Härigenom skapas bättre förulsältningar för att inlegreras i ett företagmed omfattande utvecklingsresurser och där stordriflsfördelarna i produktionenkan utnyttjas bättre tack vare en produktuppdelning mellan olika enheter. Nyligenhar också slutits avtal om en ägarförändring i som innebär dels attGränges AB som delägare ersätts av ett konsortium av institutionellaplacerare, dels att statens ägarandel minskas från tre ijärdelar lill tvåtredjedelar. Dessa förändringar är föremål för behandling iriksdagen (prop. 1986/87:71). Jag lämnar nu enkortfattad redogörelse för utvecklingen i de olikaaffärsverken/företagsgrupperna. affärsverket FFV och med dotterbolag har desenaste åren varil god. Koncernens orderingång ökade mellan och år 1986från 2,9 miljarder lill . Omsättningen har under sammaperiod ökat med 2,2 miljarder till . Minskadeoch senarelagda svenska försvarsbeställningar medför att FFV måste öka sinasatsningar inom andra produktionsområden och på andra marknader. Det svenskaförsvaret är dock alltjämt FFV:s största kund. Med minskade svenskabeställningar har sålunda exporten blivit av en avgörande betydelse förkoncernen. Exportandelen uppgick till . Motsvarande andel ibörian av 1980-talel var . FFVhar valt att så långl som möjligl renodla militär resp. civilverksamhel. Målsättningen är atl förstärka de militära verksamheterna somfinns inom koncernen samiidigi som man successivt utökar del civilaverksamhetsområdet. Det senare har skelt såväl genom egen expansion som genomförvärv av förelag. Som exempel på detla kan nämnas tillverkningen avförpackningsmaskiner för AB TetraPak och för- värvet av C E JohanssonAB. Den civila sektorn svarar nu för av Prop. 1986/87: 74 koncernensomsättning. Meden ny marknadsorienterad organisation fr. o. m. årsskiftel harFFV-koncernen arbetat vidare för all skapa en bredare ochtryggare bas i verksamhelen. förvänlas en kraftig föräljningsökningmedan resullatet däremot kommer atl försämras i förhållande till år 1985.Under hösten 1986 drabbades FFV av en omfattande och kännbararbetsmarknadskonflikt, vilket medförde kraftiga ekonomiska konsekvenser förvissa affärsområden. Denna konflikl beräknas kosta FFV ca 50 milj.kr. Tillresultatförsämringen bidrar också utvecklingen inom Gevärsfaktoriet ochförsenade minleveranser lill och . För dekommande åren förvänlas en god utveckling för vad gäller såvälomsättning som resultat. Domängruppenbestår av domänverket med dollerbolag. De senare är Domängruppen med etl parundantag samlade inom . uppgifl är alt påaffärsmässiga villkor sköta slalens skogar, marker och vattenområden. Verkel ärSveriges största markförvaltare och sköter ungefär en femledel av landetsproduktiva skogar. Verksamhelen inriktas på att vidmakthålla ell uthålligtskogsbruk med god ekonomisk avkastning. är vidare landels störstaförvaltare av jordbruksmark och hyr dessutom ut permanent- och fritidsbostäder. DomänföretagenAB är moderbolag i en koncern med ett 15-tal rörelsedrivande dotterbolag medhuvudsakligen träförädlingsverksamhet. Den relativt omfattandeomstruktureringen av Domänföretagen som påbörjades är nu slutförd.Denna medförde avyttring av bl. a. betongva-rulillverkningen. Underår 1986 beräknas en resultatförsämring för Domängruppen som helhel.Domänverkets resultat försämras framför allt genom sänkta virkespriserna samten viss nedgång i avverkningsvolymen. Resultatet för Domänföreiagens störstaverksamhetsområde, virkesförädlingen är fortsatt svagl. För övrigaverksamheier förväntas en viss resultalförbällring. Denslora andelen yngre skog inom domänverket gör att avverkningen har nödgalsminska. Delta innebär i sin lur att anpassningar måste göras inom Domängruppen,bl.a. i gruppens egna industrier. Del betyder också att den virkesförbrukandeindustrin måsle räkna med minskade leveranser från domänverket. År1983 övertog staten aktier i . Samlidigt erhöll ABStatens ett kapilallillskolt på . ASSIär etl företag med tyngdpunkten inom förpackningssektorn () medlillverkning av kraftliner och wellpapp. Genomgripande investeringsprogram hargenomförts i bl. a. och Frövifors. Ett investeringsprogram genomförsför närvarande vid anläggningen i . ASSIhar tre huvudprodukter som är utsatta för kraftiga konjunktur svängningar; pappersmassa, kraftliner och sågade trävaror. Företagets strategi är att minska denna konjunkturexponering främst genom övergång lill produkter som inte är utsatta för utomeuropeisk konkurrens, genom ökad integration framåt i förädlingskedjan saml genom inrikining på kun der med jämnare efterfrågeutveckling över liden. ASSIhar som del dominerande områdel för avsättning av förelagetsprodukter. Exportandelen vid koncernens svenska företag var . Somett led i ASSLs sirategi om en integration närmare marknaden har under senareår etl fiertal wellpappföretag förvärvals. 1 och med köpet avdel engelska wellpappföretaget i kommer koncemensförsäljning - inkl. utlandsbolagens - på marknaderna utom atl ökaytteriigare utöver de som gällde . har över en konjunkturcykel inle uppnått de uppsatta målen.Resultalspridningen inom koncernen är stor, men flertalel enheler visar entillfredsställande lönsamhel. och har dock visatklart otillfredsställande lönsamhet. Inom dessa verksamheier kommer särskildaåtgärdsprogram att sällas in. ASSIsaknar egen skog. är förelagels största råvaruleverantör och svararför av råvarutillförseln. Detta innebär att domänverketsavverkningssvacka drabbar särskilt hårt. Riksdagenhar (prop. 1983/84: 102, NU 22, rskr. 188) behandlat Ncb.Riksdagen beslutade atl eu statligt lån på IOO milj. kr.skulle konverteras lill eget kapital för atl delfinansiera etlinvesteringsprojekt i Ncb:s sulfat- och pappersbruk i . Ncb:ssvenska del är koncentrerad till säckpappersproduktionen i Dy-näsfabriken iVäja samt sulfatfabrik i . Vidare produceras sågade trävarorm.m. vid dotterbolaget n-KUafors AB. Ncbhar förvärvat , etl engelskt förpackningsföretagsom bl.a. tillverkar säckar. Detta förvärv skall i likhet med aktieinnehavet iHannover Papier i och Charfa i ses som en del i Ncb:sstrategi alt stärka banden mellan sina två produktionsenheter i ochmarknaden i . Koncernens försäljning på marknader utom Sverigeuppgick till . Somett led i koncentrationen till Dynas- och Vallviksenheterna har DalaträMockfjärd och sålts. Därigenom har resurser frigjorts för atl användasbl. a. för nödvändiga marknadsinvesteringar. Ncbhar visal ett positivt resultat. Ncbäger ingen egen skog. Merparten av den erforderliga råvaran kommer frånprivata skogsägare. Skogsägarna är också representerade bland Ncb:s aktieägare. LKABrekonstruerades finansielll senasl (prop. 1982/83: 120, NU 38, rskr.306). För atl anpassa produktionskapaciteten till marknadsförutsättningarnahar anläggningarna nu dimensionerats till en årlig produktion av ca 15miljoner ton järnmalm. Anlalet anslällda har minskat från 1976till ca 4000. De lägre personalkostnaderna i kombinalion med ökadproduktivitet har minskal produktionskostnaderna för järnmalm väsenlligl.Kvaliteten på företagels produkler har höjts i belydande omfattning. Dessaåtgärder inom företagel har tillsammans med en gynnsam prisutveckling isvenska kronor på järnmalm medfört starki förbättrade resultat under åren1984-1986. Det ökade priset på järnmalm beror dock helt på ökningen avdollarkursen omräknal i svenska kronor. Del lägre värdet på dollarnunder senare lid och ett tilltagande utbudsöverskott på järnmalm och därmedsjunkande priser medför att resultatet för kommer att starkt försämras.LKAB avser att möta de försämrade marknadsförhållandena genom olika åtgärderför att öka effektivitet öch produktivitet inom förelaget samlidigt somkvaliteten på produkterna ytteriigare förbättras. LKABhar koncentreral sin verksamhet till järnmalmsrörelsen, vilketbl.a. inneburit att koppargruvan saml industrimi-neralföretaget sålts. ProcordiaAB har efter den rekonslruklion som genomfördes per den 31 december 1982genomgått en fortsalt omstrukturering. Förelaget är nu koncentrerat till fyraaffärsområden, nämligen konsument, service, verkstad och kemi/läkemedel. Inomramen för denna omslruklurering har en rad förelag förvärvals somandra verksamheier avyttrats eller avvecklats. Bland de förvärvade förelagenkan nämnas AB Bryggerier, Falken och . De förvärvade företagen har en omsättning av 4 miljarder kronor.Bland företag som lämnat koncernen kan nämnas AB Eiser, , AB BeijerBygg och AB Beroxo. Detta innebär att lämnat såväl textil ochkonfektions- som byggmaterialomradet. har företag med ensammanlagd omsättning av ca avvecklats eller avyttrats.Genom försäljningarna och förvärven har konsumentsektorn fått näslan avföretagels omsättning, vilket bl. a. gör företaget mindre konjunkturberoende. Organisatoriskaoch finansiella rekonstruktioner har skett i några dotterbolag som t.ex. Liberoch KabiVitrum, vilkel gjort alt dessa företag fått förutsättningar alt återvisa positivt resultat. Sammanlagethar dessa förändringar i form av ändrad koncernsammansättning ochåigärdsprogram i vissa företag medfört att koncernens lönsamhet ochtillväxtpotential ökats betydligt. räknar företaget med ettresultat efter finansiella kostnader på ca 800 milj. kr. Resultatmässigt ärkonsumentsektorn av mycket stor belydelse för förelagels resultat. Avsikten äratt denna obalans skall korrigeras genom all andra seklorers lönsamhet stiger. har beskrivits i den proposiiion som förelagtsriksdagen med anledning av de föreslagna ägarförändringarna i bolaget (prop.1986/87: 71). En enig styrelse beslutade att uppdra åtförelagsledningen alt utarbeta elt förslag lill struklurplan för . Sedanförslagel presenterats för styrelsen behandlas det förnärvarande inom företaget. har under de senasle åren genomfört en omfallande omstrukturering.Öresundsvarvet i och har lagls ned, beslul harfattats om avveckling av handelsfartygsproduktionen vid , samt omväsentliga minskningar av antalet anställda vid och i . En rekonstruktion och komplettering har genomförls avverksamhelen vid genom att stålbyggnadsverksamhelen inom GrängesHed- lund tillförts bolagel. har köptsoch sammanslagils med . Svenska Varvs lidigare omfallande farlygsinnehav haröverförts i del nu av staten direktägda , vilket reduceratrisknivån i Svenska Varv betydligt. Det tidigare av Svenska Varv ägda RederiAB Oktetten har sålts. Koncernen har minskat antaletanställda med 6000 och minskningen kommer att fortsätta. De stora enskilda neddragningarnaav antalet anställda har gjorts på ett sådant sätt och i en sådan lakl all denkunnal anpassas lill särskUda åtgärder som initieras av regeringen, såsometableringen av nya industriella verksamheter i och . Deålgärder som vidtagits inom förelaget har också medfört att utbildning harerbjudits de uppsagda inom företaget så all de varil bättre rustade att gå utpå arbeismarknaden. Dessa insatser och omstruktureringar har krävl slorakapitalinsatser från ägaren/staten. beslöt (prop. 1982/83:147, NU 55, rskr. 383) om direkla medeltillskott till förelagel på 2555milj.kr. För all ålerslälla Svenska Varvs kapitalbas efler avvecklingen avvarvsenheter och fartygsinnehav beslöl att tillföraSvenska Varv ett kapilaltillskoit om 950 milj. kr.