prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag är således inle bereddall följa SÖ:s förslag alt en försöksomgång av fortbildning för grundskolanslärare skall genomföras /88 och inte heller förslaget atlsärskilda medel skall avsättas för informationsinsatser, materialframtagningm.m. i anslulning till en sådan på försök bedriven forlbildning. Utbildningarna pä den nyagrundskollärarlinjen kommer att starta . För atl lillförsäkra deblivande lärarkandidaterna adekvat praktik redan under studiernas inledandeskede är del från lärarulbildningens synpunki, enligt min mening, nödvändiglatl en utbildning av lärare som skall medverka i de olika utbildningarnaspraktikdelar kan slarla redan under budgeiårei 1987/88. Under delta anslag harjag beräknat 2 milj. kr. förvikariekostnader, resekostnader saml traktamenten för ca 400 sädana lärare. Jaghar samråll med chefen för , som vid sin anmälan av anslaget . Utbildning för undervisningsyrkenåterkommer i denna fräga. Medel för utbildningskostnader har beräknals undersistnämnda anslag. Efter förslag ipropositionen om eit samlal program för skolledarulbildning har riksdagennyligen beslutat atl en ny ordning för skolledarulbildning skall gälla /88 (prop. 1985/86:173, UbU 1986/87:1, rskr. 24).Skolledarutbildningen kommer att omfatta fyra steg: rekryteringsuibildning,introduktionsutbildning, fördjupningsulbildning och kontinueriig forlbildning. Under della anslag börberäknas merparlen av de slatliga kosinaderna för genomförandet av skolledarutbildningen. Här ingår medel för bl.a. den regionala organisalionen, handledare för fördjupningsulbildningen saml produklion av utbildningsmaterial. För budgeläret 1987/88 beräknarjag 10 milj. kr. för dessa ändamål. Undervisningen i lekniskaämnen och yrkesämnen i gymnasieskolan Prop. 1986/87:100 måste anpassas tillden snabba lekniska utvecklingen. För att lillförsäkra Bil. 10 skolankompelens för undervisning i dessa ämnen menar jag all det är nödvändigl altberörda lärare ges vidgade möjligheter tillfortbildning. För /88 beräknarjag 1 milj. kr. för delta ändamål. SÖ har föreslagit atlmedel för forlbildning för lokalt utvecklingsarbete i komvux och grundvu.x,skall ulgå även efler budgeläret 1987/88. Jag förordar en förlängning medhögsl etl är, dvs. längst /89. 1 övrigt räknar jag intemed andra förändringar under anslaget än sädana av automalisk natur. Jag hemsläller alt regeringen föreslår riksdagenatt till Fortbildning m.m.för /88 anvisa etl reservalionsanslag av . 1987/88 anslag 14655000 Medel för provverksamhet anvisas för närvarandeunder anslaget B 1. Skolöverslyrelsen (SÖ) föreslär nu attmedel för provverksamhet och för elt nationellt program för utvärdering avkunskaper och färdigheler anvisas under ell nytl gemensamt reservationsanslag. SÖ föreslär all medlenför provverksamhet om . övertors från anslaget B 1. SÖföreslär att ytterligare . anvisas för en fortsatt utveckling av provför yrkesinriktade utbildningar. Förframställning och utveckling av prov för vuxenutbildning (komvux)föreslår SÖ att 3 milj. kr. Med anledning av elt regeringsuppdrag harSÖ redovisat förulsältningarna för sådana prov. SÖföreslär att det nationella programmet för utvärdering av kunskaper ochfäidigheter tillförs 7,8 milj. kr. Fullt utbyggt skall programmet omfatta ,gymnasieskolan och delar av komvux. Det kommer att inledas med ochavser arbete med ulvärdering av kunskaper och färdigheler inom den språkliga,matematiska, natur- och samhällsorienterande samt praklisk-estetiska seklorn. I enlighet med vad jag anfört under anslaget B1. bör medel för nationell utvärdering och prov föras upp päell särskilt anslag. Medlen för den nuvarande provverksamheten, eflerprisomräkning m.m. 6 19S6/87. , bör föras över från anslaget B 1.Skolöverslyrelsen fill detla Prop. 1986/87:100 anslag. Skolöverslyrelsen (SÖ)har anmält behov av utveckling av prov för yrkesinriklade utbildningar. Sådanaprov är angelägna, eflersom de prov som finns myckel brislfälligl täcker deolika linjerna i gymnasieskolan. De år ofta också gamla och därmed dåligtanpassade till aktuella kursplaner.Jag föreslår en uppräkning av medlen för utveckling av prov för yrkesinrikladeutbildningar med . På uppdrag av regeringenhar SÖ redovisat förutsättningar för atl uppnå jämförbarhet mellan betyg ikomvux och belyg i gymnasieskolan. Frågan har berörts av fillträdesutredningeni dess betänkande (SOU 1985:57) Tillträde till högskolan. SÖ påbörjade enförsöksverksamhet med prov inom komvux budgetårel 1985/86. Med slöd averfarenhelerna från denna har SÖ funnit all gymnasieskolan och komvux ärmöjliga att jämföra i belygshänseende, saml att betygsekvivalerande prov kankonstrueras. Jag anser del vikligl all arbelel med utveckling och framställningav prov för komvux fortsätter och beräknar 2 milj. kr. för detla ändamål. Som jag fidigareredovisal i 1985 och budgetpropositioner (prop. 1984/85:100 bil. 10 s.12-13 och prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 49) finner jag SÖ:s förslag lill ettnationellt utvärderingsprogram intressant. SÖ har yllerligare preciserat vadell sådant program skulle kunna innehålla. Utgångspunkten för ellnationellt program för utvärdering mäste enligt min mening vara alt detulformas så atl del kan uigöra elt sakligt underlag för en diskussion pä sävällokal som cenlral nivå om hur skolväsendel lyckas med sin uppgifl i olikaavseenden. Del skall härigenom kunna ligga lill grund för beslut omförändringar av skolväsendet. Av detta följer alt programmet mäste kunna belysaolika aspekler av verksamhelen, både sådana som tar sikte pä yllreomständigheter som påverkar skolan, t.ex. sociala och ekonomiska fakiorer ochsådana som avser den inre verksamhelen samt elevernas kunskapsinhämlande ochfärdighelsutveckling. Bedömningen av eleverna måsle avse såväl kunskaper ochfärdigheler i olika ämnen och ämnesgrupper som hur skolan lyckas med sinpersonlighelsul-vecklande och fostrande uppgifl. Jag vill därmedunderstryka all elt nationellt program för ulvärdering inte fär bli endast ell provprogram. Det är angeläget alt elt sådant program ger en tolal bild av skolväsendels verksamhet. Del är annars en risk all det lätt mätbara får en för slor betydelse i en total utvärdering, medan andra vikliga men inle lika lätt mätbara fakiorer förbises. Lika viktiga som provresultat är därför erfarenheter frän den personal som arbelar i skolan, från elever och föräldrar och från andra som fortlöpande har en insyn i och kontakt med skolväsendet. Den kunskap som man får genom denna lyp av informalion måsle ingå som en naturlig del i etl nationellt utvärderingspro gram. Detla informalionsinhämtande måsle också del ske i systematisk form. Pä sä sätt kan del bli möjligt au fä underlag som kan tjäna dels lill atl förklara del material som kommii fram genom olika mätningar, dels som ell komplemenl för sådana delar av verksamhelen där maierial baserat på mätningar inte gär att fä. Det -:T-¥««_eiLay den slatliga skoladministrationens,särskilt länsskol- Prop. 1986/87:100 Tlamndernas, viktigaTSNippgifter allmedverka i etl nationellt utvärde- Bil. 10 ringsprogram i detta avseende.Länsskolnämnderna bör ha en sä nära kontakt med skolor, skolledare och lärare, altde i viktiga avseenden kan bedöma hur skolan lyckas i förhållande till uppsatta mäl. En samlad redovisning avresultaten av utvärderingsprogrammet bör av SÖ lämnas lill regeringen varttredje är. En effekt avutvärderingar och prov är den slyrning av undervisningen de kan innebära. 1viss mån kan denna slyrning vara avsedd och önskvärd så lill vida all den kanmedföra en viss normering förverksamheten. Det är dock i ett uppbyggnadsskede svårt alt bedöma om styrningenblir enbart positiv. Det kan också finnas en risk att elt provprogram kanuppfattas inskränka den frihet som lärare kan och bör ha när del gällerstoffurval och metodik. Av det skälet villjag i ett initialskede förorda enviss återhållsamhet vad gäller programmels storlek jämfört med SÖ:s förslag. Mol bakgrund av vad jagnu anfört är det angeläget all SÖ yllerligare utvecklar innehållet i ochformerna för elt nationellt utvärderingsprogram. SÖ bör därvid särskilt belysade delar av programmei som inte ulgörs av prov samt hur programmets olika delarförhäller sig lill varandra och hurde kan samspela för alt ge en helhetsbild av skolans verksamhet. Jag avser allföreslå regeringen att lämna etl uppdrag tillSÖ med den innebörd jag nu har redovisat. I avvaktan pä resultatetav della arbete är det angelägel att SÖ kan fortsätta arbetet med utveckling avinstrument för ulvärdering av skolan i huvudsak med den inriktning som SÖföreslagil. Jag beräknar 3,5 milj. kr. Jag har samrått medchefen för i de delar förslagen berör hansansvarsområde. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt till Nationellutvärdering och prov för /88 anvisa ett reservationsanslag av14655000 kr. Kopiering av litterära och konstnärligaverk inom utbildningsväsendet 1985/86 Ulgift 8589599 1986/87 Anslag 9355000 1987/88 Förslag 9750000 Mellan staten och vissaupphovsrättsliga organisationer har avtal träffats dels om kopiering i skoloma, dels om kopiering inom högskoleområdet (se prop. 1984/85:196, UbU 37, rskr. Avtalen gäller ft.o.m. t.o.m.den 30 juni 1988, Avtalen omfattar utbildning som staten, kommun eller landstingskommun är eller blir huvudman för och som står eller under 83 avtalsperioden slälls under lillsyn avskolöverstyrelsen, universiteis- och Prop. 1986/87:100 högskoleämbetet ellerslyrelsen för . 10 ger lärare vidskolor och högskolor rält att i viss utsträckning kopiera svenska och ulländskalitterära eller konstnäriiga verk samt fotografier. Ersättning belalas avsiaten med ell visst belopp per kopiesida. Ersällningen belalas lillföreningen (Bild, Ord, Not - Upphovsrällslig Samorganisalion). För arbetsmarknadsutbildningsom en regional anordnar pä uppdrag av arbelsmarknadsverkelskall i fråga om kopiering tillämpas etl träffat avtal medlillägg till avlalet den 21 febmari1985 om kopiering i skolorna. Enligt avtalen skall statistiska undersökningaravseende omfaltningen av kopieringen göras under redovisningsårel 1985/86 förskolomrädel och under för högskoleområdet. Dessaundersökningar kommer att utgöra underlag för beräkning av den slutligaersällningen för de tre avtalsåren 1985/86. 1986/87 och 1987/88. 1 avvaktan pä resultatenav nämnda undersökningar beräknar () ersällningen förskolomrädel lill . samt ersättningen för högskoleområdet till4920000 kr. Därtill kommer arvoden för ledamöier i slyrelsen för BONUS. SÖ hemställer alt lillKopiering av litterära och konslnärliga verk inom utbildningsväsendet förbudgeiårei 1987/88 anvisas ell förslagsanslag av . I avvaktan pä resultaten av de redovisningar somskall läggas lill grund för beräkningen av ersättningen för kopieringen böranslaget för /88 tas upp med . Jag hemställer atlregeringen föreslår alt lill Kopiering avlitterära och konstnärliga verk inom uibildningsväsendei för budgeläret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88 Nytt anslag 192700000 Som jag har redovisal i avsnittet Vissagemensamma frägor (avsnitt 3.4) bör till ett nyll anslag föras del nuvarande anslaget Regionala ålgärder för elever med handikapp, delar av nuvarande anslagen Särskilda åtgärder i och Särskilda älgärder i gymnasieskolan samt de resurser för särskild undervisning som utgår under anslaget Bidrag till 84 Jag har beräknat det nya anslaget fill 192,7 Prop.1986/87:100 milj. kr. Anslagen Regionala åtgärder för elever med handikapp.Särskilda Bil. 10 åtgärder i och Särskilda åtgärder igymnasieskolan upphör därmed. Ulgångspunklen för mitlförslag i della avseende är somjag har redovisal, behovel av alt begränsautgifterna på statsbudgeten. Genom all föra över bara 75 milj. kr. från delnuvarande anslaget Särskilda ålgärder i uppstår en besparing somjagberäknar till 149 milj. kr. Överföringenfrån det nuvarande anslaget Särskilda älgärder i gymnasieskolan har beräknatstill 4,4 milj. kr. Besparingen pä sisinämnda anslag har därvid beräknals lill20 milj. kr. Milt förslag lillomläggning av anslag och borttagande av de nuvarande s.k. SÅS-anslagen ärbaserat på förslag () lade fram i den översyn avgrundskolans statsbidragssystem som presenterades är 1984 (DsU 1984:16). SÖföreslog atl merparlen av det dåvarande SÅS-anslaget skulle föras fillförstärkningsresurserna i och gymnasieskolan medan reslerande delav anslaget skulle användas lill insalser för handikappade elever. Jag följersåledes i princip SÖ:s förslag med den skillnaden atl någon överföring tillförstärkningsresursen i resp. gymnasieskolan inle görs, vilkelleder lill en besparing på sammanlagt 169 milj. kr. Enligt min mening är detnaturligt att anslaget till regionalaälgärder för elever med handikapp förs samman med delta anslag, så atl desärskilda resurserna till handikappade elever utgår från ett enda anslag. Ävenom de resurser som härigenom kan utgå tillinsatser för handikappade elever m.m. blir belydande, sä villjag slarki betonaall det är fråga om resurser som utgår uiöver vad som kan avsättas för dessaelever inom ramen för skolans ordinarie resurser. Avsikten är således attkostnaderna för handikappade elevers skolgång endast lill en begränsad delskall bekostas från detta anslag. Jag föreslår vidare,somjag lidigare redovisal, att bidraget lill särskild undervisning i skall föras lill delta anslag. Detla bidrag utgär enligt förhållandevis detaljerade regler till undervisning av elever som vistas på sjukhus eller som i övrigt på grund av handikapp eller sjukdom inle kan della i vanligl skolarbete. Statsbidrag utgår även till kostnader för särskild undervisning av zigenarbarn. De regler som gäller för bidragel för särskild undervisning innebär att utgår för elev som undervisas enskilt och ätta veckotimmar för tvä elever som fär undervisning i grupp och därutöver för varje ytteriiga re elev i gruppen, dock högst för en grupp (28 § förord ningen (1978:345) om statsbidrag lill driflkostnader för , m.m.). För särskild undervisning vid bl.a.sjukhus gäller liknande detalje rade föreskrifter. Dessa regler har enligt min mening i vissa fall varil dåligt anpassade till hur verksamheten med l.ex. undervisning av elever på sjukhus faktiskt har bedrivits, och har härigenom kunnal verka hindrande på möjligheterna all finna nya och bättre former för verksamheten. Genom att överföra bidraget för särskild undervisning i liil detta anslag och avskaffa nuvarande detaljerade beslämmelser kan länsskol- 85 nämndernafriare tilldela resurser lill särskild undervisning efler enbedöm- Prop. 1986/87:100 ning av resursbehovet i det enskilda fallet. Jaghar beräknai överföringen Bil. 10 frän anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m. m. till 96,6 milj. kr. Det bör ankomma päregeringen all besluta om de närmare villkoren för fördelning och användning avmedel ur anslaget. För bör dock redovisas vissa utgångspunkter sombör gälla. SÖ bör fördela de medelsom anvisas under anslaget mellan länsskolnämnderna i huvudsak medutgångspunkt i elevantalet i grund- och gymnasieskolan i resp, län, SÖ bördock vid fördelningen även kunna beakta sådana behov som anmälls avplaneringsberedningarna. Del är vidare rimligl atl SÖ ålminstone vidfördelningen inför /88 tar hänsyn lill hur resurserna försärskilda älgärder pä skolomrädel vad avser regionala insalser samt särskildundervisning lidigare har utgätt. Länsskolnämnderna fördelarmedlen lill dels kommuner som tar på sig regionala undervisningsinsaiser, delskommuner som har behov av extra resurser för elever med handikapp eller elevermed särskild undervisning. Med regionala insatseravser jag samordnade utbildningsinsatser för elever med handikapp eller andrasärskilda behov, t.ex. av särskildundervisning pä sjukhus, i en region eller ell län eller i en del av ett län.Sädana utbildningsinsatser bör planeras i samråd mellan berörda kommuner, länsskolnämndenoch i förekommande fall planeringsberedningen. I vissa fall bör även eleverfrån andra län eller regioner kunna komma i fräga. Till de regionala insatsernabör räknas sådana insatser som hittillsgjorts med hjälp av bidrag i form av särskild resurs frän SÅS-anslaget, l.ex.skoldaghem eller skolinlernal. Utgångspunkten bör vara att värdkommunen svararför grundkostnaden med hjälp av ordinarie undervisningsresurser medan bidrag urdetla anslag skall utgå lill undervisningskostnader och kosinader i anslulninglill undervisningen som uppstår härutöver. Det bidrag som länsskolnämndenbeslutar om bör avse en viss preciserad regional insats, och bör därmed ocksåanvändas för delta ändamål. SÖ har i en särskildskrivelse till regeringen lagit uppfrågan om kostnadsfördelningen mellan värdkommun och en elevs hemkommun i sambandmed regionala insalser för handikappade elever. SÖ föreslär alt värdkommunenskall ha räll att debitera hemkommunen samtliga kostnader som är förknippademed undervisningen och som inle täcks av statsbidrag. haryttral sig över skrivelsen och därvid anfört alt siaten bör svara för allakosinader som inle läcks av sedvanlig interkommunal ersättning. Jag finner det angelägetall få fastslaget vilka principer som bör gälla för kostnadsfördelning mellanslal, värdkommun och hemkommun när det gäller regionala undervisningsinsatser.Med hänsyn lill alt förutsättningarnaför SÖ:s förslag på grund av mina förslag förändrals, bör SÖ få i uppdrag alt isamband med anslagsframslällningen för /89 föreslå vilkaprinciper som bör gälla. Under /88 bör gälla atl värdkommunenskall ha räll lill sedvanlig interkommunal ersällning av hemkommunen. Planeringsberedningarnabör liksom hillills ha ansvarei förregionala insalser för handikappade elever. Jag är således inle beredd att för närva- 86 randeföreslä alt deras ansvarsområde vidgas lillatl generelll avse regiona- Prop. 1986/87:100 la insatser för elever sombehöver sådana. Planeringsberedningarna, som Bil. 10 ju är elt samarbetsorganför länsskolnämnderna inom regionen, bör således liksom bedöma och tillnämnderna anmäla behovel av regionala insalser för handikappade elever. Delankommer därefler på resp, nämnd atl avgöra hur nämndens totala andel avanslaget skall fördelas, Självfallel är därvid planeringsberedningens förslagen viktig del av nämndens beslutsunderlag. SÖ har för innevarandebudgelär erhållit medel för alt ulvärdera den regionala stödorganisationen förelever med handikapp och planeringsberedningarnas verksamhet. Fr.o.m. den 1juli 1986 har planeringsberedningarna ansvar ocksä för planering av regionalainsalser för flerhandikappade elever inom särskolan, 1 avvakian på nämndaulvärdering ärjag inle beredd atl föreslå alt medel fårdisponeras även för insalser för flerhandikappade elever inom särskolan. Anslaget i övrigl börfördelas lill kommuner med behov av resurslillskotl för undervisning avhandikappade elever och elever som har särskild undervisning i sominle är av regional karaklär. Del gäller dä "egna" elever, dvs.elever som ocksä bor och är kyrkobokförda i kommunen. Ulgångspunkten börhärvid vara all en kommun skall tilldelas medel uiifrän en generell bedömningav behovet av extra resurser för dessa ändamål sä all kommunen inle skallbehöva i delalj precisera vilka resurser som behövs för enskilda elever. Detbör således inte vara så all länsskolnämnden tilldelar etl schablonmässigtbelopp för t.ex. varje handikappad elev i kommunerna. Del belopp en kommun fårbör av kommunen få disponeras frilt för insatser inom det område somjagangivii. Medlen bör fä användas såväl för direkla undervisningsinsatser som förinsatser i anslutning lill undervisningen, såsom t. ex. personell assistans. bör senaslden göra en preliminär fördelning av de medel som länsskolnämndenväntas bli tilldelad för del kommande redovisningsårel. börenligt min mening få innehålla en mindre del av de lilldelade medlen förfördelning senare under budgetårel. Enligt min mening ligger det ell stortvärde i atl kommunerna före läsårets början har vetskap om den totalaresursbilden. Varje länsskolnämnd bör därför mot bakgrund av sin kännedom om förhållandena i länet göraen restriktiv bedömning av om nägra resurser skall hällas inne och i sä fallhur stor del. Det belopp kommunenerhåller bör i de fall det används för lärariöner inkludera ersäitning förkosinader för arbetsgivaravgifter enligt de grunder som gäller för bidrag tillgrundskolan. Lönekosinadspålägg bör inom ramen för anslaget beräknas pähälflen av den resurs som fördelas mellan länsskolnämnderna sedan hänsyn tagitstill att en viss del av resursenavser arbelsgivaravgifter. Jag hemsläller alt regeringen dels bereder riksdagenlillfälle att la del av vad jag anfört om tilldelning och användning av medelför särskilda insatser inom skolområdet, dels föreslår riksdagenatt tili Särskilda insalser inomskolområdet för /88 anvisa ell anslag av . Detobligatoriska skolväsendet m. m. Prop.1986/87: lOO 10 B 12. Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. 1985/86 Ulgift 14184975431 1986/87 Anslag14893600000 1987/88 Förslag 15017000000 Från anslaget beslridsutgifter för statsbidrag lill kommunerna för kostnader för driften avgrundskolan, viss praklisk lärarutbildning vid och lokalaplaneringsråd. Bidragsbesiämmelserna finns i förordningen (1978:345) omstatsbidrag lill driflkostnader för , m.m. (ändrad senasl 1986:582).Dessa bestämmelser innebär i korthet alt slalsbidrag till kosinader fördriften av i huvudsak ulgår i form av basresurser ochförstärkningsresurser. För varje skolenhet beräknas anlalet basresurser medhänsyn till anlalel elever i varje årskurs av vid enhelen. Förfilialskolor gäller dock särskilda regler. Förslärkningsresurser ulgår direktlill kommunerna med per elev i . Vidare ulgärlilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vikariekoslnader. Tilläggsbidragetutgär med viss procentsats av statsbidraget för bas- ochförstärkningsresurserna. Härutöver ulgär bidrag för vissa särskilda ändamål,bl.a. skolledningsfunklioner, särskild undervisning, hemspråksundervisning,vissa arbetsgivaravgifter och samlad skoldag. Regeringen fastställerårligen veckolimpris för bas- och förslärkningsresurser m.m. I den förordningsom avser redovisningsårel 1985/86 (SÖ-FS 1986:146) har veckotimpriset förbasresurser för resp. sladium fastställts lill i genomsnitt , 4161 kr.och . saml veckotimprisel för försiärkningsresursens undervisningsbundnadel till . och den ickeundervisningsbundna delen lill . Tilläggsbidraget har fastställts lill8,. Stalsbidragel utbetalas iform av förskott och slutreglering. Budgeiårei 1987/88 belastas anslaget medförskott beräknai pä statsbidraget för redovisningsårel 1986/87samt slulreglering av bidraget för redovisningsårel 1986/87. Från anslaget beslridsvidare kostnader för statsbidrag lill kommunerna för lokal skolutvecklingenligt bestämmelser i förordningen (1982:608) om slalsbidrag lill lokalskolutveckling m.m. (omlryckl 1983:416). Även för della bidrag gäller ellförskotts- och slutregleringsförfarande. Anslaget belastas vidaremed bidrag till kommuner och organisaiioner för vissa verksamheter, förkostnader för bl.a. reservlärareenligt förordningen (1984:626) om statsbidrag lill kostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare,biträdande skolledare och lärare i utbildning (ändrad 1986:403 och731) samt med kostnader för reducerat lönekosinadspålägg (lkp). 1 enlighel medföreskrifier i förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag lillkommunal utbildning skall flerlalel bidrag som utbetalas under della anslagminskas av det belopp som annars skulle ha Ur anslaget ulgär bidragdels enligt förordningen (1983:97) om statsbidrag till fristående skolor förskolplikiiga elever (ändrad 1986:192), dels enligt förordningarna (SÖ-FS1986:75, 76 och 77) om statsbidrag till Kristoffcrskolan, och deestniska skolorna. Ur anslaget ulgår bidragenligt förordningen (SÖ-FS 1983:106) om slalsbidrag till lokaltutvecklingsarbete på läg- och mellanstadium (ändrad SÖ-FS 1985:56och 1986:99). Ur anslaget utgär bidragenligt förordningen (SÖ-FS 1984:101) om slalsbidrag lill datorutrustning ochprogramvara för dataundervisning pä högstadium. Ur anslaget utgär ävenbidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1985:55) om statsbidrag tillutvecklingsarbete med kuliur i skolan (ändrad SÖ-FS 1986:87).