prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Mot bakgmnd av vad jag tidigare redovisat omsvårigheterna för jämställdhetsforskningen att få ordentligt fäste bl.a. inomuniversitetsvärlden anser jag det angeläget att JÄMFO fortlöpande bevakarforskningsområdet "Kvinnornas villkor i arbetslivet" och fortsätterdet påbörjade arbetet med att stimulera till forskningsinsatser inom området.Den snabba tekniska utvecklingen och de följder denna får bl.a. inomarbetslivet bör härvid uppmärksammas ur såväl ett medicinskt som ett socialtperspektiv. Inom arbetsmiljöforskningen måste uppmärksamhet ägnas åt det faktumatt kvinnor och män ofta återfinns inom olika branscher och yrken samt att maninom de kvinnodominerade sektorerna av arbetsmarknaden möter speciellaarbetsmiljöproblem. Jagvill också nämna det forskningsarbete på temat som pägär vid arbetslivscentmm. bedrivs jämställdhetsforskningvid centmm. Genom en prioritering av jämställdhetsforsk ningen har centrum såväl personella resurser för sådan forskning som en vissforskningstradifion på området. Jag anser det därför särskilt betydelsefulltatt de goda erfarenheterna från arbetslivscentmm tas tillvara. Förbättradevillkor för kvinnorna i arbetsliv och samhälle fömtsätter all männen i störreutsträckning delar ansvaret för hem och barn. Den särskilda arbetsgmppen (A1983:B) om mannens roll i jämställdhetsarbelet lämnade sinslutrapport, idéprogrammet . Synpunkter pä deförslag som förs fram i arbetsgruppens idéprogram har lämnats av etl 40-talmyndigheter, organisationer och studieförbund. Forskning har lyfts fram somett centralt inslag i det fortsatta arbetet kring dessa frågor. Jag här därföruppdragit ät JÄMFO att göra en inventering av pågående och redan utfördforskning liksom av forskningsbehoven inom området. JÄMFO kommer attavrapportera uppdraget under är 1987. Idetta sammanhang kan också nämnas all JÄMFO tidigare initierat ett Prop,1986/87:80 forskningsprojekt,"Parrelationer i barnfamiljer", som kommer att slutföras under år1987. Detta projekt har i sin tur stimulerat tillkomsten av ett nordiskt pärrelationsprojektsom bedrivs med finansiellt stöd från . JÄMFO har också anordnat ett forskningsseminarium"Parrelationer i ". Fortsattforskning kring representation, makt och inflytande är väsent lig. Jag har erfarit att maktutredningen (Ju 1985:02) särskilt kommer att beakta jämställdhetsfrågor i sitt pågående forsknings- och utredningsarbe te. Jämställdhetsforskningenhar i hög utsträckning bedrivits inom det enligt min mening angelägnahumanisfisk-samhällsvetenskapliga området. Även fortsättningsvis kommersannolikt merparten av jämslälldhetsforskningen att utföras inom denna sektor.Jag vil! emellertid särskilt understryka vikten av att vi i får tillstånd en kvalitativt högtstående medicinsk kvinnoforskning där kvinnorsspecifika behov och intresse när det gäller hälsa och sjukdom uppmärksammas.Jag har inhämtat att nära hälften av doktorandljänsterna vid medicinskaforskningsrådet nu innehas av kvinnor medan andelen kvinnor på forskartjänstervid de medicinska fakulteterna är väsentligt lägre. En prioritering från deforskningsbeviljande organen av medicinsk kvinnoforskning är enligt min meningnödvändig för atl få fill stånd den önskvärda utvecklingen inom området. Jämslälldhetsforskningenhar som jag tidigare påpekat ingen lång tradition i . Inom mångadiscipliner saknas ännu en etablerad jämställdhetsforskning och inom dessaområden är också ofta andelen kvinnliga forskare mycket låg. En väsentlig ökning av jämställdhetsforskningen viduniversitetet och högskolor måste eftersträvas. Jag anser det därför särskiltangeläget alt JÄMFO i ökad utsträckning arbetar med forskningsinitierandeverksamhet gentemot aktiva forskare och gentemot de forskningsbeviljandeorganen. Det är vidare väsentligt att det finns särskilda medel avdelade förområdet. Utöver de begränsade forskningsresurser arbetsmarknadsdepartementetförfogar över måste därför högskolorna, forskningsråd och sektorsorgan ge högreprioritet ät forskningsområdet. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört omjämställdhetsforskningen. Efterandra världskriget har ca en miljon människor invandrat till Sverige.Invandringens sammansättning har skiftat kraftigt under denna fid. Fram tillmitten av dominerade arbetskraftsinvandringen. senastetioårsperioden har en ökande andel bestått av flyktingar och personer som avpolitiskt-humanitära skäl fått tillstånd att bosätta sig här. illustreras med att under är 1986 fler iranska än finländska medborgarehar invandrat till vårt land. Invandringen till har inneburit stora ochgenomgripande förändringar inom en rad olika samhällsområden. Insikten omdessa förändringar är inte alltid uppenbar för beslutsfattare eller förallmänheten. Forskningen om invandrare och invandringen fillSverige kom igång först under 1960-lalet. Bland de första frågeställningarnavar invandringens sysselsättningseffekter samt invandrarnaslevnadsförhållanden. har invandrarforskningen ökati omfattning men intar enligt min mening alltjämt en förhållandevis blygsamplats i förhällande till invandrar- och flyktingfrågornas vikt i den politiskadebatten. Det fortsatta arbetet att reformera invandrarpolitiken behöver etlfortlöpande stöd från forskningen. Invandrarfrågorna är till sin natursektorsövergripande och tvärvetenskapliga. En forskningsmiljö där dennainriktning förmår att hävda sig måste vara öppen och flexibel. är enav förutsättningarna för att ett forskningsområde skall skall attrahera dukfigaforskare att nägoh grad av insfilutionen förankring kan etableras inomhögskolans ram. Statsministern har särskilt påtalat detta.Invandrarforskama har först lyckats skapa olika fora förgemensamma diskussioner, t.ex. när det gäller alt utveckla forskningsmetoder.Sädana fora för invandrarforskning finns vid flera universitet ochhögskolor. Vid i , t.ex., finns inom humanistisk fakultetett centrum för multi-etnisk forskning. Jag finner denna utveckling inominvandrarforskningen mycket värdefull och vill erinra att chefen förutbildningsdepartementet har lämnat förslag om en fastareorganisation för invandringsforskning vid i och ominrättande av en professur i invandringsforskning. invandrarpolitiska proposition (prop. 1985/86:98) som regeringen föreladeriksdagen redogjordes för de forskningsområden som ur invandrarpolilisksynpunkt är särskilt angelägna. Dessa prioriteringar äger alltjämt sammagiltighet. Forskning om etniska relationer och etnisk diskriminering kan gebetydande kunskapstillskott för del vikliga arbetet att motverka konflikter påetnisk gmnd. Området innefattar också frågor om de olika etniska gmppernasställning, och om deras fömtsättningar att bibehålla och utveckla sina språkoch kulturarv och att integreras i det svenska samhället. Förekomsten av etniskdiskriminering har fått ökad uppmärksamhet. Vårt kunskapsunderlagi denna fråga är alljämt otillräckligt. Nära kopplad till delta är frågan ommajoritetsbefolkningens attityder till invandrare och lill invandringen. Vissastudier har gjorts av hur inställningen från svenskarnas sida har utvecklatsöver åren. Fortsatta sådana studier och analyser är viktiga. Andra frågor inomdetta område är massmediernas roll i opinionsbildningen samt frågor om påvilket sätt bristande språkkunskaper hos invandrare innebär risker förförsämrad social status och för diskriminering, särskilt sådan som lar siginsfitutionella former. res möte med hälso- ochsjukvården samt är bl.a. mot denna Prop. 1986/87:80 bakgrund viktigt att studera. Frågan om etnisk boendesegregation är vi dare ett exempel på ett ämne där forskningens omfattning inte står i rimlig Bilaga 8 proportion till den uppmärksamhet frågan har ägnats under senare är. Invandrarnas situation i arbetslivet är eltforskningsområde som förtjä- dep. nar största uppmärksamhet. Detta gäller inteminst de invandrade kvinnornas arbetslivsförhållanden, särskilt med hänsyntill de skillnader som finns mellan olika etniska grupper. Det är genomlikvärdiga förutsättningar i arbetslivet som invandrare ges möjlighet attintegreras i vårt samhälle. Arbetsmiljöfonden har låtit utarbeta en inventeringav kunskapsbehoven inom området. Fondens rapport utgör en god grund för detfortsatta arbetet. Ur invandrarpolilisk synvinkel är det närmast kunskaper somkan utveckla de utbildnings- och arbelsmarknadspolitiska insatserna som ärangelägna. Del är sålunda angeläget atl studera invandrares möjligheter att viautbildningsinsatser för vuxna kvalificera sig för arbetsmarknadens krav.Studier och analyser av de hinder som möter invandrare på den svenskaarbetsmarknaden bör komma lill stånd. Dessa hinder är mångskiftande. Det ärockså angeläget att studera hur invandrarnas speciella kunskaper bättre skakunna nyttiggöras i arbetslivet. Forskning inom flera discipliner kan kastaljus över dessa frågeställningar, bl.a. inom sociologi, socialantropologi,språkvetenskap och juridik. I den invandrarpolitiska propositionen framhöllsatt studier av den svenska flyktingmottagningen är angelägna. Jag vill vidgadenna frågeställning till atl omfatta, flyktingpolitiken i hela dess vidd.Flyktingproblemet är en av vår lids stora och mest diskuterade internationellafrågor. Stora insatser görs internationellt och nationellt för atl klaraproblemets mest akuta yttringar. Bedömningar och analyser av insatserna sker,relafivt sett, i mycket begränsad omfattning. Detta gäller de svenskainsatserna i fråga om mottagning av flyktingar, men även mer övergripandeinternationella studier av flykfingproblemel bör komma till stånd. Dessa tre forskningsområden fanns redovisade i 1986års invandrarpolitiska proposition. Jag vill härutöver framhålla frågan ominvandrarbarnens situation och framtida möjligheter. Invandrarbarnensmöjligheter att tillgodogöra sig undervisningen i våra skolor förutsätter enpedagogisk utveckling. Forskningsinsatser kring språkfrågorna, såvälföräldrarnas modersmål som det nödvändiga gemensamma umgängesspråket svenska,blir avgörande för hur dessa barns framtid kommer att gestalta sig. Forskningom andragenerationsfrågorna bör ges hög prioritet. Invandrarbarnensför-äldrarelatjoner och deras dubbla förankring i sin hemlandskultur och isvensk ungdomskultur är viktiga aspekter i detta sammanhang. Behovet av överblick över invandrarforskningen görsig alltmer gällan de. Knutet till finns en delegation för invandrarforskning (DEIFO), vars uppgifter är all initiera, samordna, främja och informera om invandrarforskningen i . DEIFO har utarbetat ett forskningsprogram som väl illustrerar invandrarforskningens bredd och komplexitet och i vilket delegationen pekar pä angelägna forsk ningsbehov. Detta program utgjorde en del av underlaget för de övervä ganden om invandrarforskningen som regeringen redogjorde för i den 20 Delegationen har sedan föregående budgetär ökat sinainsatser i fråga om forskningsinformation. Med hänsyn till den utveckling somägt mm inom forskningsområdet sedan DEIFO:s tillkomst finner jag det angelägetatt fortlöpande pröva formerna för hur behov avforskningsresultat och forskarkontakter skall kunna tillgodoses införframtiden. Invandrarforskningenär till sin natur internationellt inriktad. Behoven av internafionellakontakter är stora. Ett större nordiskt migrationsforskar-seminarium i november1986 underströk behoven av samarbete kring dessa frågor. Min företrädare hargivit DEIFO i uppdrag alt, inom ramen för det finsk-svenskamigrationssamarbetet, fillsammans med delegationen för migrationsärenden viddel finska arbetskraftsministeriet, arbeta vidare med forskningsfrågor som rörden finsk-svenska migrafionen. Även samarbetet med övriga länder harutvecklats. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om invandrarforskningen. 1 Inledning.......................................................... .... 1 2 Arbetsmarknadspolitisk forskning .'........................ 2.1 Arbetsmarknadspolitikens roll........................... .... I 2.2 Dclegafionen för arbetsmarknadspolifisk forskning(EFA) ...... 2 2.3 Prioriteringar ................................................ 3 2.4 Överväganden.............................................. 4 3 Hemställan....................................................... .... 6 4 Arbetslivs-och arbetsmiljöforskning ....................... .... 6 4.1 Allmänt........................................................ 6 4.2 Arbetsmiljöfonden.......................................... 7 4.3 Arbetarskyddsslyrelsens forskningsavdelning....... 9 4.4 Arbelslivscentrum................................ ..;...... 15 5 Hemställan........................................................ .. 15 6 Jämställdhetsforskning ....................................... .. 16 6.1 Allmänt........................................................ .. 16 6.2 Forskningens inriktning................................... .. 17 6.3 Resursbehov................................................. .. 18 7 HemstäUan....................................................... 18 8 Invandrarforskning............................................. .. 18 9 Hemställan........................................................ .. 21 Bilaga 9 Prop. Bilaga 9 Bostadsdep. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning Inombostadsdepartementets ansvarsområde bedrivs forskning och utvecklingsarbetesom omfattar stora delar av samhällsbyggandet. Arbetet har sin tyngdpunkt ifrågor om markanvändning och byggande. Dessa frågor är till sin karaktärsektorsövergripande och forskningen finns företrädd inom flera vetenskapligadiscipliner. Forskningsorganisafionen omfattar ett finansierandeorgan statens råd för byggnadsforskning (BFR) - och ett forskningsinsfitut -(). Statsministernhar beskrivit hur sektorsfoi"skningen vuxit fram utifrånetl starkt upplevt behov hos polifiker,.intresseorganisafioner och forskare. Denna beskrivning gäller i hög grad även för denstatligt finansierade byggforskningen som bildades som etl led iefterkrigstidens bostads- och byggpoliliska satsningaroch inriktning påsamhällsbyggandet i övrigt. Bostadspolitiken hade då under mänga år domineratsav ansträngningarna att bygga bort bostadsbristen. Elt dåligt utgångsläge meden låg bostadsstandard efter skapade fillsammans med ensnabb befolkningsutveckling, urbanisering och arbetskraftsinvandring ständigtallt större behov av fler moderna och allt rymligare bostäder. Engod bostad fill en rimlig kostnad är grundläggande för ett gott liv. I densociala välfärdspolitiken blev därför bostadsförsörjningen ett prioriteratområde. I takt med den tekniska utvecklingen och allt större ekonomiskaresurser blev del också möjligt att med en nationellkraftsamling som saknar motstycke i andra länder bygga bort den allmännabostadsbristen. Med del s.ki miljonprogrammet skapades i allt väsentligt balanspå den svenska bostadsmarknaden. Attdenna uppgift kunde genomföras kan i stor utsträckning tillskrivas det kunnandeoch den kompetens som byggts upp med hjälp av omfattande forsknings- ochutvecklingsinsatser (FoU) . Nya produktionsmetoder, nya materialoch nya tekniska och uiformningsmässiga lös- 1 1986/87. ningargjorde det möjligt att i värt land på kort lid skapa en boendesiandard som hörtill världens högsta. Miljonprogrammet och produktionen av bostäder ochbostadsområden före detta krävde kraftinsatser inte bara fränbyggherrar och byggföretag. De insatser som gjordes av kommunerna vilka haransvaret för bostadsförsörjningen och för den kommunala samhällsplaneringenhade avgörande betydelse för resultatet. Kommunerna belastades samfidigt medstora utgifter för infrastruktur av olika slag såsom gator och vägar samtvatten och avloppssystem samt för byggnader för service m.m.Kommunerna har förändrats i vikliga avseenden. Av 2500 små kommunerår 1945 utvecklades i tvä steg en ny kommunstmklur med 284 stora och iflertalet fall resursstarka kommuner med helt andra möjligheter att fullföljaarbetet med att utveckla samhällsplaneringen. Den snabba urbaniseringen som präglat årtiondenaefter kom också alt sammanfalla med industrisamhälletskulmen. Under slutet av 1960-lalet stod det klart för allt fler att trycket pånaturmiljön blev allt större främst i områden som var attraktiva både för tung,miljöstörande industri och för det rörliga friluftslivet. Utan ett aktivtsamhällsansvar skulle utvecklingen leda till förhållanden som skulle skapaoreparabla skador för framtiden. Dessa förhållanden ledde fill en utvidgadtillståndsprövning för miljöstörande industrier inom ramen för en fysiskrikspläne-ring, i vilken kommunerna och statsmakterna successivt och isamverkan utvecklade en ny planeringsmetodik. Utvecklingen ledde också till alt arbete startademed alt ersatta byggnadslag med ett modernt lagverk anpassat tilldagens situation. Detta arbete har avslutats i och med att riksdagenlagfäst riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen genom beslut omiiaturresurslagen (prop. 1985/86:3, BoU 3, rskr 34) och beslutat omplan- och bygglagen (prop. 1985/86:1, BoU 1, rskr 27). På flera sätt har utvecklingen lett fram lill ensituation som framstår som ny och i väsentliga avseenden annorlunda än denstatsmakterna haft att hantera under läng fid. Detta innebär attsektorsforskningen ställs inför väsentliga och delvis nya uppgifter. Inom samhällsplaneringen har konsekvenserna avkommunindelningsre-Ibrmen tagits i och med tillkomsten av den nya plan- ochbygglagen. Tyngdpunkten i samhällsplaneringen förskjuts i riktning motkommunerna och involverar medborgarna i slörre utsträckning . Enökning av brukarinflytandel har även utvecklats inom hyresrättens område. Inombostadsbyggandet har intresset alltmer förskjutits frän slorskalignyexploatering lill förtätningsbebyggelse. Allt större andel av byggnadsverksamhetensker i befintlig bebyggelse i form av ombyggnad, reparation och underhåll. Äveninfrastrukturen är på mänga håll i behov av tekniskt komplicerat och kostsamtunderhåll och förnyelse. Ambitionerna kan höjas vad gäller energihushållning ibebyggelsen. Större insikt har nåtts om förvaltningsskedeis betydelse. Enslörre medvetenhet har också uppnåtts-om bebyggelsemiljön som en betydande delav vårt kulturarv. Varsamhet har blivit ett begrepp i ombyggnadssammanhang. Atl bostadsbristen allmänt sett inte är likaomfattande som har ocksä givit kommuner och byggherrar andrum ochtillfälle atl vidga perspektivet pä ett gott boende. Inom ramen förbostadsförbättringsprogram-met har statsmakterna bidragit till atl skapamöjligheter och förståelse för behovet alt förbättra den redan byggda miljön.Riksdagen har slagit fast att en god bostad skall vara en rättighet för alla.Äldres och handikappades krav på boendemiljön uppmärksammas mer än tidigare.Kravel på god tillgänglighet i bostäder och bostadsområden skärps för att skapaförutsättningar för en förnyelse av äldrevård- och äldreomsorg. Dagens debatt om bostäder och bostadsområden förs ien tid dä många känner stor osäkerhet om vad den fortsatta utvecklingen kommeratt innebära. Avvecklingen av kärnkraften kommer att ställa nyakrav, både pä samhällsplaneringen i stort och på vår förmåga all hushålla medknappa resurser. En ökad användning av markområden till andra ändamål än traditionelljordbruksproduktion kommer att få återverkningar pä naturen och påkuliuriandskapet. Användningen av nya energikällor som energiskog, torv ochvindkraft kan komma att påverka miljö och livsbefingelser i olika delar avlandet. En annan konsekvens av avvecklingsbeslutet blir ett starkt ökat behovav satsningar på energihushållning och ny energiteknik. Den fortsatta övergången från industriproduktion itraditionell mening till mer av serviceverksamhet såväl i offentlig som privatregi skapar också nya och svåröverblickbara konsekvenser församhällsplanering och utveckling av bostads- och arbetspiatsmiljöer. I tendenser till att den regionala balansen försämras. 1 expansiva områdenställs stora krav pä bl. a. bostadsförsörjningen som svårigheteruppstår när det gäller att upprätthålla en god samhällsservice i områden somupplever en tillbakagång. För alt motverka en sådan negativ utveckling ärregionalpolitiken etl prioriterat område i regeringens politik. De demografiska förändringarna innebär attmedelåldern kommer alt sfiga. Antalet mycket gamla kommer att ökakraftigt, 'medan antalet barn och ungdomar minskar. Detta innebär alt en radverksamheter successivt måste omvandlas för all möta de nya behoven, vilketställer krav såväl på samhällsplaneringen som på byggandet och förvaltningen.Invandringens omfattning och karaktär samt dess. regionala och lokalafördelning är ocksä en faktor som måste uppmärksammas. Samhällsekonomin har stabiliserats. Även omprognoserna pekar mot en lägre tillväxt än under , kommerdel ändå aU finnas elt ökat konsumtionsulrymme. Det sätt pä vilket dettakonsumtions-utrymme används är av, stor betydelse för samhällsplaneringen,t.ex. genom ökad standard i boendet eller genom arbetstidsförkortning. En generell minskning av arbetstiden är en viktigvälfärdsfaktor. För samhällsplaneringen och byggandet har det även betydelse ivilken form vi väljer atl ta ut arbetstidsförkortningen. Förkortad arbetsdagger bland annat möjlighet för aktiviteter i bostadsområdet. Tas den ut i längresammanhängande lidsperioder kan bl.a. trycket pä fritidsboendet komma att öka.Arbetstidsförkortning i kombination med ökade möjligheter även för hyresgästeratt själva utföra åtgärder i den egna lägenheten, kan också länkas innebära att man iökande utsträckning bygger.om och underhåller Prop. 1986/87:80 sinabostäder genom eget arbete. Underen följd av år har produktivitetsutvecklingen inom byggandet Bilaga 9 varitotillfredsställande, vilket lett till en kostnadsutveckling som varit Bostadsdep. ogynnsam i jämförelse med konsumentprisutvecklingen. Detta harsäkert fill en del alt göra med alt branschen ställs inför nya och alltsvårare uppgifter. Förtätningsbebyggelse pä trånga arbetsplatser kräver, liksomombyggnadsprojekt, nya arbetssätt och nya lösningar. Konkurrensen från importen ökar och kommer heltsäkert att öka ytterligare i takt med frihandelssirävandena inom EG vilketkommer att få konsekvenser också på den svenska marknaden. Möjligheterna försvenska förelag att hävda sig på exportmarknaden är beroende av en hög tekniskstandard på produkter och en god produktivitetsutveckling. Miljöfrågorna betonas i statsministerns anförande.Luftföroreningarna, bl.a. försurning, har också slor betydelse förbeständigheten hos byggnadsmaterialen. Detta har också betydelse när detgäller att bevara den del av vårt kulturarv som består av äldre byggnader. Nyabyggnadsmaterial och processer inom byggsektorn kan i vissa fallinverka skadligt på vår livsmiljö. Genom insiktsfull och förtänksamsamhällsplanering och genom användning av genomtänkta bygg- ochinstallationstekniker kan miljöproblem förhindras eller dämpas och deraseffekter begränsas. Del bör också betonas att en bred satsning påenergihushållning i bebyggelsen medverkar fill en förbättrad yttre miljö genomreducering av luftföroreningar. I denna situation är forskning och utveckling avstor betydelse för samhällsplaneringen och bostadsförsörjningen. Byggbranschensspeciella stmktur med ett mindre antal stora förelag och ett stort antal småförelag kan vara etl hinder för branschen då det gäller att fä till stånd merkraftfulla satsningar på forsknings- och utvecklingsverksamhet. Detta ärockså-ett motiv för att det behövs statliga insatser då del gäller att utvecklabyggsektorn. Det handlar dä om forsknings- ochutvecklingsinsatser som spänner över breda intresseområden. Här krävssociologisk och annan samhällsvetenskaplig forskning. Lokalklimat och energistatushos byggnader behöver studeras. Nya metoder för projektstyrning avombyggnadsprojekt behöver utvecklas liksom utveckling av nya tekniska lösningaroch material. Metoder att involvera brukarna i samhällsplanerings-, bygg- ochförvaltnings-processerna måste utvecklas och utvärderas.