prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag kommer senare att under anslaget till demalemafisk-naturvelenskapliga fakulteterna föreslå en förstärkning filluniversitetet för en utvidgad basorganisation för den biotekniska forskningen.Dessa medel kommer till skillnad från de särskilda medlen för biolekniskforskning alt utgöra en permanent förstärkning av resurserna. Medlen bör, omde lokala högskoleorganen så finner lämpligt, också kunna användas för etteventuellt centrum för molekylärbiologisk forskning. Omfattningenav del internationella samarbetet ökar. Skälen härför är många: behovet avutomordentligt stora utmslningsresurser, medvetenheten om gemensammaintressen, t.ex. miljöfrågor, nödvändigheten av informationsutbyte ocharbetsfördelning. I samband med den forskningsministerkonferens inomEuroparådet som ägde rum utarbetades förslag till uppbyggnadoch förstärkning av europeiska nätverk för forskningssamarbete. European ScienceFoundation (ESF) uppmanades att utarbeta en rapport om de åtgärdersom ESF ämnade vidta i enlighet med konferensens rekommendationer. Ekonomiskabidrag till ESF för detta arbete har lämnats av medlemsländer ochav vissa av de i ESF ingående medlemmarna, nämligen forskningsråd ochvetenskapliga akademier. ESF har till ministerkommittéöverlämnat en rapport. ESF framhåller aU beslutet att förstärka nätverkenför forskningssamarbete har lett fill en intensiv verksamhet i Europa.Intresset och deltagandet från många forskare har varit stort. utpekades 25 områden för samarbete, vilka kundegrupperas inom sex rubriker, nämligen forskning om jorden, havet och rymden:hälsa och biologi; material och energi; mänsklig utveckling; jordbmk ochlivsmedel samt avancerad teknologi. Inom samtliga områden har samarbetetintensifierats och vissa nya projekt har tillkommit. Slutsatserna i ESF:s rapport är alt det finns godafömtsättningar att ytterligare förstärka grundforskningssamarbetel inom dessaområden. Detta förutsätter emellertid aU ESF tilldelas ytteriigare medel. Enligt min mening är det viktigt att ESF gesmöjlighet att även fortsättningsvis stödja forskningssamarbete av delta slaginom . Det stämmer väl överens med regeringens övergripande strävandenUll ett ökat europeiskt samarbete. Jag återkommer fill denna fråga vid minanmälan av anslaget Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål. Inom naturvetenskaplig forskning finns en radexempel på framgångsrikt internafionellt samarbete, där akfivt deltar.Som exempel härpå kan nämnas den europeiska organisafionen för grundforskninginom högenergifysik, , där aktivt medverkat , EuropeanSouthern Observalory (), den europeiska molekylärbiologiska konferensen(CEBM), det molekylärbiologiska laboratoriet (EMBL), avinkoherent spridd radiosträlning (EISCAT) samt fusionssamarbetet inom deeuropeiska gemenskapema (EG). Utöver dessa har under föregående årvunnit medlemskap i det internationella oceanborrningsprogrammet (ODP), därSverige tillsammans med övriga nordiska länder utgör ena hälften av etl europeisktkonsortium. har också engagerat sig i arbetet med a« omvandladen.brittiska neutron-spallationskällan (), vid Riitherford AppletonLaboratory, till en gemensam europeisk forskningsanläggning, Sverigesatsar stora resurser i medlemsavgifter till internationellaforskningsorganisationer. För att åstadkomma största möjliga utbyte av dessainsatser bör möjligheterna för svenska forskare aU utnyttja dessa anläggningarförbättras. Viktigt är att yngre forskare ges fillfälle att medverka i forskningenvid dessa anläggningar. Härför erfordras bl. a. resemedel. Jag har beaktatdetta vid mina medelsberäkningar i det följande. Vår medverkan i internationellaforskningsorganisationer innebär också etl viktigt teknologiskt ochindustriellt utbyte med andra länder. Organisationemas inköp frånmedlemsländerna innebär möjligheter till leveranser för svenska förelag. Densammanlagda årliga omslutningen för ovan uppräknade organisationer är ca 5miljarder kr., vilket innebär att de inte bara är högteknologiska verksamhetervid teknikfronten utan också kvantitativt representerar en betydelsefullmarknad. Minst lika viktig är också den kunskapsöverföring till svensk industrisom kontakter och medverkan i olika former av utvecklingsprojekt ger. Etthögteknologiskt samarbete av delta slag kan ge berörda företag exportfördelaräven i andra sammanhang. Etl led i att utnyttja våra insatser i dessaorganisationer på bästa säu är därför också att avsätta resurser för att skapaoch underlätta kontakter mellan svensk industri och dessa organisationer. Jagkommer senare att under anslaget Europeisk forskningssamverkan redovisa deinsatser som genomförts vad gäller industrikontakter med . Det ärnu lämphgt all mot bakgmnd av dessa erfarenheter skapa mer permanenta formerför delta teknologiska och industriella utbyte. Jag avser alt i annatsammanhang återkomma til! regeringen med förslag i denna fråga. Globalchange är ett världsomspännande forskningsprogram som samordnar vetenskapligastudier av de globala samspelen mellan luft, hav och kontinenter, särskilt vadavser biologiska och kemiska processer och hur människan påverkar dessa.Det internafionella sekretariatet kommer att förläggas till (i och ). Jag kommer att underanslagen Temaorienterad forskning och Vissa bidrag till forskningsverksamhetföreslå vissa medelsförstärkningar för detta ändamål. Tillsammansmed övriga nordiska länder söker medlemskap i den europeiskasynkrotronljusforskningsanläggningen (ESRF) i . De nordiska ländernaavser att med stöd av ett avtal mellan forskningsråden i de olika ländernabilda ett konsortium för ändamålet. En gemensam nordisk representation kommeratt få etl slörre inflytande än vad vart och ett av länderna kan påräkna. Detär ett bra exempel pä nordisk samverkan. Jag kommer att underanslaget m. m. föreslå en uppräkning avanslaget för detta ändamål. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår 1. att bemyndiga regeringen att bemyndigaforskningsråden och forskningsrådsnämnden att besluta om tilldelning av anslag för högst , 2. att godkänna vad jag föreslagit om statenspsykologisk-pedago-giska bibliotek och om delegationen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning, 3. att bemyndiga regeringen att besluta omöverföringar mellan fakultetsanslag i enlighet med vad jag förordat. Forskningoch forskarutbildning inom högskolan m.m. Ibudgetpropositionen har medel för forskning och forskarutbildning inomhögskolan m.m. endast beräknats preliminärt. I del följande redovisar jagförslag till anslag för /88 samt till resursförstärkningar förbudgetåren 1988/89 och 1989/90. Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnäriigtutvecklingsarbete 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget bestrids kostnader för dels olikaåtgärder för forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning, delskonstnärligt utvecklingsarbete. Medlen för forskningsanknytning disponeras avregionstyrelserna för högskolan. Medlen för konstnäriigt utvecklingsarbete disponerasav universitets- och högskoleämbetet. d) /bögskoleregion a) Vissa professurer vid (textilkonst samt skulptur) b) Professur vid i (komposition) c) Konstnäriigt utvecklings- Anslagsframställninghar avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). En väsentlig del avresurserna för konstnärligt utvecklingsarbete utgör den del avtjänstgöringsskyldigheten för de konstnäriiga professurerna, som avserkonstnärligt utvecklingsarbete. Under detta anslag redovisas därför ocksävissa av de förslag som UHÄ fört fram under anslaget D 12. Utbildning förkultur- och informationsyrken. Ändringsförslageninnebär i korthet följande. Ändamål/högskoleenhetm.m. Kostnad budgetåren (tkr.) 1987/88 1988/89 Bilaga 6 Utbildningsdep. Utbildningför kultur och informationsyrken Professur i textil konst, UG Professur imålning, UUm" Professur i skulptur, UUm" Professur i grafik, UUmProfessur i regi, dramatiska institutet i komposition, UL Professur iscenisk gestaltning, av tvä huvudlärartjänstertill professurer, Professur!koreografi, Professur i scenisk gestaltning, UG Professur iskulptur, UG Professur i scenisk gestaltning, UL Professur i musikdramatiskscengestaltning, Professur i materialkunskap, konsthögskolanMusikpedagogiskt centrum, i i iStockholm i i UmeåHögskolan i + 200 -I- 300 + 300 + 400 + 10 ' UL=universitetet i , UG= i i Kostnadernabestrids från anslaget D 12. Utbildning för kultur- och informationsyrken. UHÄ har låtit utarbeta översikter över vissa frågor kringverksamheten konstnärligt utvecklingsarbete inom högskolan. Arbetet harresulterat i bl.a. 1985:23, Konstnärligt utvecklingsarbete m.m. Erfarenheter och frågeställningar. I finns en utförlig redogörelse förtillkomsten av det konstnärliga utvecklingsarbetet, vars innebörd ochavgränsningar också diskuteras. UHÄ anser all övervägande skäl talar för att dennuvarande benämningen bibehålls. Det konstnärliga utvecklingsarbetets särartär och bör vara, att det bygger på konstnärlig grund och avser utveckling ochförnyelse av de konstnärliga uttrycksmedlen utan bindning till vetenskapligametoder och formkrav. UHÄframhåller behovet av resursförstärkningar för följande ändamål: "Rörlig resurs" för andra lärare änprofessor UHÄ har fått i uppdrag av regeringen att utformaförslag till en ordning för fördelning av medel för konstnäriigtutvecklingsarbete, motsvarande den som gäller ifråga om fördelning av medelför forskning inom ramen för den rörliga resursen. UHÄ anser att storleken avden rörliga resursen och dess användning primärt är en lokal angelägenhet. Medhänsyn till de begränsade medel som är tillgängliga för högskoleenheterna underdenna anslagspost anser UHÄ att det inte är meningsfullt med t.ex. en regionalfördelning av den röriiga resursen. I stället bör respekfive högskoleenhetbeakta behovet av en röriig resurs inom ramen för de medel för konstnärligtutvecklingsarbete som står till förfogande för enheten. UHÄ föreslår en förstärkning av anslagsposten förkonstnärligt utvecklingsarbete med 1500000kr. /88, . /89 och 400000 /90. UHÄ lämnar förslag på hur medlen bör fördelas. 1. en tjänst som professor i textilkonsl inrättasvid i borg den , 2. en tjänst som professor i målning inrättas viduniversitetet i , 3. en tjänst som professor i skulptur inrättas viduniversitetet i den Ijuli 1987, 4. en tjänst som professor i grafik inrättas viduniversitetet i , 5. en tjänst som professor i regi inrättas viddramatiska institutet , 6. en tjänst som professor i komposition inrättas viduniversitetet i den , 7. en tjänst som professor i scenisk gestaltninginrättas vid i den , 8. beslut fatlas om inrättande av en tjänst somprofessor i koreografi vid , 9. beslut fattas om inräUande av en tjänst somprofessor i scenisk gestaltning vid i den 1 juli 1988med samtidig indragning av en halv adjunktstjänsl i samma ämne. 10. beslut fattas om inrättande av en tjänst somprofessor i skulptur vid Prop. 1986/87:80 i den 1juli 1988, 11. beslut fallas om inrättande av en tjänst somprofessor i scenisk Bilaga 6 gestaltning vid i den 1juli 1989 med samtidig indragning Utbildningsdep. av halv adjunktstjänsl, 12. beslut fattas om inrättande av en tjänst omprofessor i musikdramatisk scengestallning vid i den1 , 13. beslut fattas om inrättande av en tjänst somprofessor i materialkunskap vid med BjörnHallström som förste innehavare, 14. beslut fatlas om inrättande av en tjänst somprofessor i musikpedagogik vid i , 15. att under ett reservaUonsanslag D 15.Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnäriigtutvecklingsarbete anvisas /88 + . /89 + . /90 + . 16. samt att de riktlinjer för utveckling ochekonomiska ramar som UHÄ i sammanhanget i övrigt redovisat godkännes Forskningsanknytningav all gmndläggande högskoleutbildning var ett av högskolereformens övergipandemål. Begreppet forskningsanknytning stär för en rad varierande insatser, bl.a.beroende av vilken utbildning det gäller. Frän anslaget finansieras t.ex.utveckling av nya forskningsområden, FoU-projekt, kurser i bl.a.forskningsmetodik, seminarier, föreläsningar saml studieresor. Medlen har ocksåbetydelse som stödresurs för de mindre högskolorna, I likhet med UHÄ anser jag det angeläget med enförstärkning av resurserna för forskningsanknytning av utbildningar som saknarfasta forskningsresurser (+700000 kr.) Enligt min mening fyller konstnärligtutvecklingsarbete inom sill område en funktion som närmast motsvararforskningen inom högskolan i övrigt. Det är en verksamhet vars syfte är attutvidga och fördjupa kunskaperna samt finna former att framföra vunna insikteroch erfarenheter. Utveckling inom en konstart eller ett konstnärskap kan baraske ufifrån en konstnäriig gmnd och bör definieras utifrån sina egna kriterier.För den samlade kunskapsutvecklingen inom det konstnärliga området måstegivetvis ocksä forskning i gängse mening kunna utnyttjas. Jagvill i delta sammanhang erinra om alt konstnärligt utvecklingsarbete också kan förekomma i anslutning till andra högskoleutbildningar än de konstnärliga. Som min företrädare anförde i propositionen om lärarutbild ning på (prop. 1984/85:122, UbU 31, rskr 366) bör sådana resurser även kunna användas för forskningsanknytning och konstnärligt utvecklingsarbete i anslutning ull praktisk-estetisk lärarutbildning. För konstnärligt utvecklingsarbete har berördahögskoleenheter två slag Prop. 1986/87:80 av resurser, dels professorstjänsler med denna typ av arbete som en av sina uppgifter, dels desärskilda medel som beräknas under förevarande Bilaga 6 Vidinstitutionen konstinduslriskolan inom i pågår enomfattande utbildnings- och utvecklingsverksamhet inom områdena design ochkonsthantverk. InsUtutionen har ännu ingen professur. Konsthantverk medinriktning mot lexlilkonst är särskilt etablerat och framgångsrikt. Förslagetom en tjänst som professor inom detta område intar en framskjuten plats ianslagsframställningen från i . Det är, som UHÄframhåller, mycket viktigt att verksamheten stöds och stimuleras. Jag förordaratt en tjänst som professor i te.xtilkonst inrättas vid iGöteborg (+400000 kr. Ianslutning till linjen för fri konst i finns endast en professorstjänst.Jag finner det angeläget att resurserna för konstnärligt utvecklingsarbeteinom området förstärks genom att ytterligare en tjänst som professor inräUas.Jag förordar att en professur i skulptur inrättas vid i (+400000 kr. Linjenför fri konst i Riksdagenhar beslutat att linjen för fri konst skall finnas inrättad vid iUmeå fr.o.m. . Enligt min mening är det av största betydelse attverksamheten redan från början kan bedrivas med goda resurser. Jag förordardärför alt en tjänst som professor i vart och ett av ämnena målning, skulpturoch grafik bör inrättas vid i . Kostnadernaför tjänsterna bör bestridas inom ramen för de medel som jag i åretsbudgetproposition beräknat under anslaget Utbildning för kultur- ochinformafionsyrken. Universiteteti har anhållit att professorn och rektorn vid utses som förste innehavare av tjänsten som professor i målning. GeorgSuttner har deltagit i planeringen av linjen för fri konst vid universitetet.Del är angeläget att han kan fullfölja detta arbete. Jag kommer i annatsammanhang att föreslå regeringen att förordna som försteinnehavare av tjänsten. Vidinstitutionen i bedrivs, liksom vid motsvarandeinstitutioner i och , en omfattande utbildningsverksamhet. UHÄbetonar vikten av all utbildningen och den konstnärliga utveck- lingen i komposition ledsav en framstående konstnär. Jag delar ämbetets uppfattning och föreslär att entjänst som professor i komposition inrättas vid i den 1 juli1987 (+300000 kr. SedanOMUS-reformen genomfördes har ett brett musikpedagogiskt utvecklingsarbeteinitierats vid i , Detta innebär bl.a. alt godaförutsättningar skapas för musikpedagogisk forskning och forskarutbildning. Jagförordar att för budgetåren 1988/89 och 1989/. resp. 150000 kr.anvisas för den musikpedagogiska forskningen. Jag förordar vidare alt entjänst som professor i musikpedagogik inrättas vid i . Kostnaderna för tjänsten skall bestridas inom ramen för deangivna beloppen. Detsceniska området saknar högre tjänster. Scenframställning ärcentral inom skådespelarkonsten. Inrättandet av professurer i ämnet sceniskgestaltning är väsentligt för det konstnäriiga ulvecklingsar-belel vidteaterhögskolorna. Jag förordar alt tjänster som professor i sceniskgestaltning inrättas vid i (+300000kr.) och vid universiteten i och (+300000 och+300000 kr. Vid dramatiskainstitutet (DI) bedrivs en i landet unik utbildning av flera yrkeskategorierför såväl teater som film och TV. Ämnet regi intar en nyckelposition iinstitutets verksamhet. UHÄ ger en professor i regi vid DI hög prioritet. Jagfinner det angeläget med en sådan förstärkning av den konstnärliga verksamheteninom området och förordar att en tjänst som professor i regi vid dramatiskainstitutet inrättas (+300000 kr. Gästprofessur inom dekonstnärliga områdena Internafionellaimpulser är av stor betydelse för utvecklingen inom de olika konstnärligaområdena. För att öka förutsättningarna för kontakt mot olika internationellaströmningar föreslår jag att en gästprofessur inrättas inom områdetkonstnärligt utvecklingsarbete. Professuren skall kunna innehas under högstett år. UHÄ bör fördela medel till en sådan professur vid någon av de enheterdär konstnäriigt utvecklingsarbete bedrivs. Jag har i mina förslag tillförstärkning av resurserna för konstnäriigt utvecklingsarbete beräknat medelför gästprofessuren. Jagförordar att en tjänst som professor i melatlhantverk och en tjänst somprofessor i textil konst och formgivning inrättas den vid konstfackskolan.Merkostnaderna för dessa professurer beräknas till . för budgetåret1989/90. Inrättandet av dessa tjänster sker i enlighet med beslut pågrundval av prop. 1984/85:57. Sonien allmän förstärkning av medlen för konstnärligt utvecklingsarbete föreslårjag att ytteriigare . beräknas för nästa budgetår. För /90 förordar jag att medlen ökasmed . UHÄ bör vid sin fördelning av medlen beakta behovet avbasresurser i anslutning till de professurer som föreslås inrättade. Vid bifall till mina förslag kommer resurserna förkonstnärligt utvecklingsarbete att fortsättningsvis vara av betydligt störreomfattning än vad som hitintills varit fallet. De medel som inte avserproftssorstjänster fördelas av UHÄ. Ett motiv för detta harvarit medlens relafivt blygsamma omfattning. En central fördelning äri ett sådant läge den enda möjligheten att kunna göra större insatser inomnågot eller några områden. Med de ökningar som jag nu föreslår kommer medlenunder den kommande treårsperioden att få en sådan omfattning att de bör kunnadisponeras direkt av berörda högskoleenheter. Jag kommer i annat sammanhang attföreslå regeringen aU uppdra åt UHÄ att lämna förslag till fördelning av medlenmellan högskoleenheter. Professorerna inom högskolan ingår normalt ifakulteter. Inom vae fakultet finns fakultetsnämnd (motsv. ), som bl.a.behandlar vissa frågor om planenng av verksamheten och fördelning av resurser. Inom det konstnärliga området kommer del vid bifalltill mina förslag att finnas sammanlagt 39 professurer . Det bör nuövervägas om dessa bör ingå i befintliga fakulteter eller om en särskildorganisation med motsvarande funktioner skall inrättas för områdetkonstnärligt utvecklingsarbete. Jag kommer i annat sammanhang alt föreslåregeringen att uppdra åt UHÄ att utreda denna fråga. Medhänvisning fill sammanställningen beräknar jag förevarande anslag till(17121000 + 4275000 =) . Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att bemyndiga regeringen att inrätta tjänster somprofessor i enlighet med vad jag förordat, 2. alt godkänna de riktlinjer för resursförstärkningaravseende budgetåren 1988/89 och 1989/90 som jag angeU, 3. att till Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete för /88anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Detta anslag avser humanistisk forskning ochforskarutbildning vid universiteten i , , , ochUmeå. Beräknad ändring 1987/88 i i i i Universitets- och högskoleämbetet 46048000 47362000 40016000 39444000 20.156000 391000 + 7263000 + 8525000 + 6758000 + 5845000 + 3731000 + 16000 Anslagsframställninghar avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslageninnebär i korthet följande. Ändamål/högskoleenhet m.m.' budgetåren (tkr.) Rörlig resurs fördelad av Anslagsomläggning, bibliotek, UL Multietnisk forskning, UU Laborativ arkeologi, US ' US =universitetet i , UU = i , UL = iLund, UG = i , UUm = i 5 1986/87. 1. en tjänst som professor i kinesiska inrättas viduniversitetet i den Ijuli 1987, 2. en tjänst som professor i tyska inrättas viduniversitetet i den I jufi 1987, 3. de ovan förordade resurserna tilldelasuniversitetet i för fortsatt utbyggnad av centmm förmultietnisk forskning, 4. centrum för biblioteksforskning inrättas viduniversitetet i den Ijuli 1988, 5. en tjänst som professor i laborativ arkeologiinrättas vid i den Ijuli 1988, 6. centrum för dansvetenskap inrättas viduniversitetet i den Ijuli 1988, 7. en tjänst som professor i litteraturvetenskapinrättas vid i , 8. en tjänst som professor i idé- ochvetenskapshistoria inrättas vid i den Ijuli 1989, 9. de riktlinjer för utvecklingen och ekonomiska ramarför verksamheten som i övrigt redovisats fastställs, 10. under reservationsanslaget D 16. för /88, . /89 och . läns landsfingskommun, Härnösandskommun, högskolan i /och i Västernorrlandslän har lagt fram förslag om ett svenskt lokalhistoriskt institut i . Ändratämnesinnehåll för tjänst som professor Med stöd avriksdagens bemyndigande (jfr. 1966:1, bil. 10 s. 361, SU 42, rskr. 125)har regeringen ändrat den ledigblivande professuren i grekiska viduniversitetet i fill professur i grekiska språket och litteraturen. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) föreslär att en professur i kinesiska inrättas viduniversitetet i . Jag anser att detta är väl motiverat. I ost- ochSydostasien bor nära hälften av jordens innevånare. Våra förbindelser meddenna del av världen är under stark utveckling. Det finns ett växande behov avkunskaper om denna region, dess språk, kultur och historia, ekonomiska ochpolitiska förhållanden. Vid i pågår ett studium av ostasieninom flera discipliner. Gmndutbildning i kinesiska har bedrivits under en följdav år. Jag förordar att en professur i kinesiska inrättas vid iLund (+800000 kr. EnligtUHÄ bör en professur i tyska inrättas vid i . Med hänsyn bådetill tyska språkets ställning som skolspråk och till kulturella,industriella och ekonomiska kontakter med de tyskspråkiga länderna är fastaforskningsresurser i tyska väsentliga. En professur i tyska utgör också ennaturlig utbyggnad av den humanistiska fakulteten vid i . Jagförordar att en professur i tyska inrättas vid i den 1 juli1987 (+800000 kr. Deiranska språken brukas av ungefar 65 miljoner människor i en rad länder.De utgör också vägen till en djupare kunskap om en kultur och andlig miljö avutomordentlig betydelse både i historisk och i modern tid. Det finns en levandeforskningstradition i iranistik i , som bör ges en fast organisafion.Jag förordar att en tjänst som professor i iranistik inrättas vid universitetet1 (+800000 kr. Datoriingvistikenhar sin tillämpning inom bl.a. fritextbaserad faktasökning, dokumentsökning,indexering och abslrahering, maskinöversättning, kommunikation människa- maskinsamt allmän ordbehandling. Datoriingvistikenbefinner sig i ett mycket expansivt skede. har startatforskning inom området. har utifrån tidigare gjordasatsningar goda fömtsättningar att erbjuda en gynnsam forskningsmiljö i dettaämne, bl.a. i form av lokaler och utmstning. Jag förordar att en professur i datorlingvistikinrättas vid i den (+800000 kr,). Delarkeologiska forskningsfältet präglas av slor spännvidd och mångfald och harbl.a. pä grund av fornminneslagens tillämpning ett rikhaltigt svensktmaterialtillflöde. Jag finner det angeläget att den livakfiga forskning meddifferentierad metodik, ökad leorimedvelenhet och skilda specialiseringar somutvecklats las tillvara.