prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1. att lill Tjänster tillutomstående för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag på 33940000 kr.samt 2. att godkänna vad jag haranfört om användningen av anslaget för upprustning av vissa vägar. 1987/88 Förslag 35.300000' Från anslaget betalasvägverkels kosinader för planering m.m. samt investeringar vad gällerförsörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. Chefen för försvarsdepartementethar anmält alt bl.a anslagen lill totalförsvarets civila delar kommer all behandlas iregeringens proposiiion om totalförsvarets fortsatta utveckling under perioden1987/88-1991/92, som avses föreläggas . Efter samrådmed chefen för försvarsdepartemenlel föreslår jag därför att anslaget förs uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslår all, i avvakian påsärskild proposiiion i ämnel, till : Försvarsuppgifter för budgetåret1987/88 beräkna ell reservalionsanslag pä . 1987/88 Förslag 575000000 Från anslaget avses ulgåvägverkets kostnader och bidrag för vissa bärighetshöjande åtgärder pä riksvägar och primära länsvägar samt pä länsvägar i övrigt i , , , Västernort lands, , och Nortbotlens län. Från anslaget avses även utgå bidrag lill byggande av vissa enskilda vägar i nämnda län. Denna bidragsgivning regleras genom förordningen (1979:788) om slalsbidrag lill enskild väghållning (ändrad senast 1984:771). Bidragsgivningen till stals kommunvägar regleras genom förordningen (1982:853) om statsbidrag till väg- och gatuhållning m.m. (ändrad senast 1986:668). Föredragandens överväganden Prop. En bärighelsupprustning av de allmänna vägarna iskogslänen samt de viktigaste vägarna - riksvägarna och de primära länsvägarna- i övriga delar av landel är angelägen. Somjag lidigare har redovisat är enupprustning av främst broarna på detta vägnät nödvändig för atl de viklbestämmelsersom gäller för gränsöverskridande Irafik inom EG skall kunna tillåtas iSverige. För näringslivet har denav mig föreslagna bärighelsuppruslningen stor belydelse - inte minsl frånregionalpolilisk synpunki. Sammantaget kommer upprustningen all kosta 5750milj.kr. i 1988 ärs prisnivå. Den del av dessa investeringar som avserskogslänen kommer all stärka konkurrenskraften för i försia hand skogsbrukeloch i övrigt aklivt bidra lill alt skapa gynnsamma förutsättningar för enpositiv utveckling av näringslivet. Med hänvisning lill vadjag har anfört i det föregående förordar jag atl anslaget för budgetårel1987/88 tas upp med 575 milj.kr. 1 följandesammanställning redovisas hur kostnaderna i storl fördelar sig underår 1988. Bärighetshöjande åtgärder 534000000 Bidrag lill bärighetshöjande åtgärder pä det enskilda stats- Anskaffning av vågar lOOOOOOO Jag har i det föregäenderedovisal hur den ökade belastningen på slatsbudgelen som anslaget medförskall finansieras. bör för de erforderiiga bärighetshöjandeålgärderna - efler samråd med berörda näringslivsorganisationer - ta fram entioårig plan. Det erfordras ävenåtgärder för att höja bärigheten pä vissa bidragsberättigade enskilda vägar iskogslänen. Jag föreslår atl 15 milj. kr. av anslaget ulnylljas för dettaändamål. Jag gör den bedömningen att en årlig salsning av denna omfallning börgöras . Jag har lidigare påpekalbetydelsen av all viktbestämmelserna beaklas. förekommeröverlaster i en icke acceplabel omfattning. För att begränsa överlasterna måslebl.a. övervakningen av den tungairafiken förbättras. För detta behövs en ny vägulruslning för vägning av tungafordon. Chefen förjustitiedepartementet har föreslagil atl medel för inköp avvägar anvisas rikspolisslyrelsen. Däruiöver föreslär jag alt 10 milj. kr. avanslaget beräknas för bl.a. faslaväganläggningar för kontroll av fordonsvikter i hamnar m.m. Av detla belopp börca 1,5 milj.kr. användas för inköp av vanliga vägar - som trafiksäkerhelsverketfär lillgång till - för användning för fordonskontroll vid samordnade insalserfrän polisen och . Jag ålerkommer lill frågan i anslutningtill anslag C2. : Fordon och körkort. Som jag harredovisat har 175 milj.kr. förts över från tionde Prop. 1986/87:100huvudtitelns anslag B5. Dessa medel Bil.8 bör även framgent användas på ell sådant sätt att de bidrar till sysselsättningen.Tidpunkten förarbetenas ulförande och anvisningen av arbetskraft bör ske eflersamråd med arbelsmarknadsverkel. Jag hemsläller att regeringen föreslår 1. alt tili Vägverket:Särskilda bärighetshöjande ålgärder för /88 anvisa etl reservalionsanslag på . 2. alt godkänna vad jaghar anfört om användningen av anslaget för inköp av vågar. Trafiksäkerhet Prop.1986/87: lOO 8 är cenlral myndighelför uppgifler rörande trafikreglering, fordonskontroll, föraruibildning,körkort, bil- och körkorisregi-slrering, trafiksäkerhelsinformalion och allmänl irafiksäkerhetsarbele. Del åligger verkel särskilt all samordnatrafiksäkerhelsarbelel. Verksamhelen finansieras genom tre anslag(anslag C 1-C3). () är den riksorganisation som verkar somföreträdare för och samordnare av del frivilliga trafiksäkerhelsarbelel.Föreningen erhåller slalsbidrag för sinstadgeenliga verksamhel (anslag C4). Grunden för trafiksäkerhetsarbetet formuleradesi de mäl fastställde år1982 (prop. 1981/82:81, /82:19). De innebär au lolala anlalet dödade ochskadade saml risken att dödas och skadas för varje trafikanlkalegoriforllöpande skall minskas. Nämnda risk skall minskas i högre grad för deoskyddade trafikanterna än för de skyddade och barnens problem skall särskiltbeaklas. beslöt är 1985(/85:19, rskr. 240) alt trafiksäkerhetsverkets viktigaste uppgifl skallvara att samordna trafiksäkerhelsarbelel. Regeringen har därefler beslutat omen ny instruktion för verkel saml ulsetl ledamöier i elt räd för samordning ochplanering. I irafiksäkerheisrådet ingår förulom generaldirektören förtrafiksäkerhelsverket (ordförande) en förelrädare pä molsvarande nivå för envarav rikspolisslyrelsen, , vägverkel,transporlforskningsberedningen, . Som en kansliresurs för rädel och som stabsorganunder verkets generaldirektör har en planeringsenhel inrättats. Enligt sin inslruktion skalltrafiksäkerhelsverket före till regeringen lämna enredovisning av verksamhelen under del senasle budgelåret och en programplan förtrafiksäkerhelsarbelel under de kommande tre budgetåren. Detlatrafiksäkerhetsprogram är avsell att fungera som ett övergripande program fördel samlade Irafiksäkerhetsarbetet i landel och för samordningen av olikamyndighelers och organisalioners trafiksäkerhetsålgärder. En viktig utgångspunktför elt effekiivt och väl samordnat irafiksäkerhetsarbele är tillgäng lill ellfakiaunderlag som beskriver bristerna eller problemen i väg- ochtrafiksystemet. Sedantrafiksäkerhelsproblemen kartlagts och analyserats är del vikligl all söka beskriva problemens bakomliggande orsaker. Det är dessa orsaker som därefter angrips med olika ålgärder. Valel av åtgärder besläms slutli gen av deras förvänlade effekler och kostnader. I åtgärdsprogrammei skall 59 särskilt beskrivas möjlighelen lill samordningav olika trafiksäkerhetsin- Prop. 1986/87:100 satser. Grundtanken är att på ettmer systematiskt sätt än hitlillsfinna problemen i del nuvarande väg- och trafiksystemet. Av bl.a. prakliska skäloch lidsskäl har del inle varit möjligt för verkel all presentera ettkomplett trafiksäkerhetsprogram med förslag lill konkreta ålgärder. Dellatrafiksäkerhetsprogram har därför en nägol annorlunda inrikining än kommandeprogram. I programmei, som har karaktären av en lägesrapport, ägnas särskiltinlresse ål elt planeringssystem och inriktningen av programarbetet. Vidare harspecielll inventerats uppgifter såsom mäl, problemområden samt pågående ochplanerade aktiviteter inom trafiksäkerhetssektorn hos de myndigheler ochorganisaiioner som ar representerade i rådet. Vad gäller problemområdenhar rådel gåll igenom befintligl statistiskt maierial och annat tillgängligtanalysmaterial. Med ulgångspunkl i delta har rådet bedömt följandeproblemområden som väsenlliga. Hastighetsanpassning Oskyddade trafikanterNyblivna molorfordonsförare Funklionsnedsättningar hos trafikanterTrafikanters informationsinhämining Jag vill för min del tilldenna lista foga problemet barn iirafik. Även om barnen ingår bland de oskyddade trafikanterna anser jag delangelägel att barnens särslällning inom irafiksäkerhelsområdel markeras. Trafiksäkerheisrådels arbele med samordning avtrafiksäkerheisarbetet tar i första hand sikte på cenlral verksamhel. Men fulleffekl i den samordnande verksamhelen och i planerna för samverkande ålgärderuppnäs först om regionalt och lokalt arbele också samordnas. harenats om all trafiksäkerhetsverkets mandal att samordna irafiksäkerhetsarbetetäven skall omfatta verksamhelen på regional och lokal nivå. För den regionalasamordningen föreslås därför att samordningsgrupper bildas i samtliga län.Därvid gäller, alt den regionala samordningen så långt del är möjligt ochlämpligl organiseras efter huvudsakligen samma principer som gäller för dencentrala verksamhelen. Jag vill i dellasammanhang erinra om de regionala kontaktgrupper som etablerades för arbetet under del nordiska (NTÅ-83). Mycket av den ert"arenhel som dä vanns bör kunna komma lill nytta för den regionala samordningen. Med den variation i slyrka och resurser som gäller för myndighelers och organisalioners regionala organ bör slor flexibiliiel i uppbyggnaden eftersträvas så alt all tillgänglig kraft kan komma trafiksäkerhelsarbelel lillgodo. Nordisk handlingsplan förtraFiksäkerhetsfrågor Prop. Bil 8 Jag vill i detta sammanhang kort omnämnadet arbete som pågår rörande en nordisk handlingsplan förtrafiksäkerhetsfrågor. Planen skall ulformas så alt den kan utgöra en bas förNordiska trafiksäkerheisrådels arbete till mitten av . Särskilduppmärksamhet skall ägnas avvägningen av resursinsalserna mellan egenlligforskning och direkt handlingsinriklal utredningsarbete. Handlingsplanen skallinriktas på alt koordinera det nordiska arbetet samt kompletlera och förslärkade nationella arbetsinsatserna. Den kommer att presenteras för Nordiska rådelvid dess session . Man kan såledeskonstatera atl vi nu organisaloriskl och planeringsmäs-sigl står bättre rustadeän tidigare. Likaså kommer i än högre grad än tidigare en gemensam fokuseringatl kunna ske mol de allvarligaste trafiksäkerhetsproblemen. Trafiksäkerhet, miljö och energi Etl av de trafiksäkerhelsproblem somirafiksäkerheisrådet högpriorileral gäller hastighelerna på våra vägar ochgalor. Hastighelerna har förulom inverkan pä säkerhelen ocksä slor betydelseför miljön, genom fordonens avgasutsläpp, och energiförbrukningen. En särskildarbetsgrupp har därför tillsatts inom regeringskansliel för all ta fram ett såfullständigt faktamaterial som möjligt. Därefler åvilar del gruppen atlularbela förslag som aktivt bidrar till att uppnå mälen inom sektorernatrafiksäkerhet, miljö och energi- 1985/86 Ulgift 25094000 1986/87 Anslag 25057000 1987/88 Förslag 26151000 Trafiksäkerhetsverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör som lillika ärordförande i styrelsen. Till verkel är knulel ell råd för samordning ochplanering där generaldirektören är ordförande. Inom verkel fmns en Irafikbyrå,en fordonsbyrä, en körkortsbyrå och en kansli-byrå saml en avdelning för bil-och körkortsregistren m.m. Vidare finns under generaldirektören enplaneringsenhel och en juridisk enhel. För förarprov, fordonsbesiktning,informalions- och utbildningsuppgifter saml tillsynav efterlevnaden av vissa trafikregler finns en regional organisation med sjudistrikt. Från anslag C 1 belalaskostnaderna för verkels styrelse, rådel för samordning och planering, Irafikbyrånsaml vissa Ijänsler inom planeringsenheien. kanslibyrån, juridiska enheten ochinom den regionala organisalionen. Vidare belalas verkets kostnader förinformationsverksamhet samt för malerialundersökningar och utredningar. 1986/87: 100 Bil 8 Trafiksäkerhetsverketansvarar för samordningen av irafiksäkerhetsarbe- ' tel på cenlral och regional nivå. På lokal nivåsamverkar verket med skolstyrelser, socialnämnder,trafiksäkerhelsnämnder och övriga berörda För att bl.a. bislå rådetför samordning och planering i dess arbete har en planeringsenhel inrättats iverket. I enhetens arbele ingår all följa trafiksäkerhelsulvecklingen ochsamhällsutvecklingen i frågor som har betydelse för trafiksäkerheten, mälaeffekler av insatta trafiksäkerhetsålgärder, ta fram underlag för planering iform av statistik och undersökningar samt sammanslälla della. Trafiksäkerhetsverkeismyndighetsinformation är inrikiad pä information om lagar, förordningar ochandra bestämmelser samt moiiven lill dessa. Trafikbyrån handläggerremisser, dispenser, ärenden angående differentierad hastighetsbegränsning ochhandhar kontakterna med distriktens ira-fikingenjörer. Vidare ingår altuiarbeta föreskrifter om irafik och vägmärken och all ta fram rapporter om t.ex. trafikmiljön. har i sinanslagsframslällning föreslagit följande. Besparingarenligt regeringens budgetdirektiv om , vilka uppnäs genom enminskning av lokalkostnader, expensmedel, reducering av medel förmalerialundersökningar och utredningar saml genom alt en Ijänsl inomstabsorganet juridik dras in. Deltainnebär en jämn minskning av anslaget med fem procenl . Extra medel om 100000 kr.för en terminalanslutning lillvägverkets databank och extra medel om . för digitalisering avirafikbyråns originalritningar. för atl uppnå en ökad bilbällesanvändning och förinformalion om trafiksäkerhelsproblem som är kopplade till regler. Avgiftsfinansiering av skallefmansierade Ijänster saml överförande av viss verksamhel till anslagC2. respektive överförande av kostnadsansvar frän C2 till C 1. Jag har beräknat pris- och löneomräkningen lill1543000 kr. Med av verket föreslagna besparingar om . För /88beräknas medel för verksamhelen enligt huvudalternativet. Härutöver bör verkettilldelas extra medel för terminalanslutning till databank om100000 kr. och för digitalisering av Irafikbyråns originalritningar om 300000kr. dring 1987/88 (därav lönekostnader) (-170) (-1-616) (-1-616) ' varav 450 tkr i engångsanslag. Verkel har anmältbehov av extra medel för information av olika slag. Detla behov färtillgodoses genom omprioritering inom ordinarie anslag som prisomräknats. Verket harföreslagil avgiftsfinansiering av vissa skallefmansierade tjänster och vice versa samt överföringav uppdragsverksamhelen till anslag C2. Jagär inte beredd att föreslä nägon ändring med anledning avverkets förslag. Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår atttill : Trafik ochadminislralion för /88 anvisa ett förslagsanslag på26151000 kr. C 2.Trafiksäkerhetsverket: Fordon och körkort 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Verksamheten finansieras genom avgifter. Från anslagetbetalas trafiksäkerhetsverketskostnader för fordonsbyrån, körkortsbyrån, vissa tjänster inom planeringsenheten och juridiska enheten samt för merparten av tjänster inom kanslibyrän med under anslag C Iangivna undantag saml för internutbildning.Vidare betalas trafiksäkerhetsverkets kosinader för förarprov,fordonsinspektion, tillsyn rörande förares arbetstid och åtgärder rörandetrafikskolor. Till statsverket inlevereras av inkomsterna från avgifier föratt täcka vissa övriga verksamhetsanknutna kostnader inom statsförvaltningen. Förarprov och fordonsinspektion är de störstaverksamhetsgrenarna. Inom fordonsomrädet kommer arbetet medtypgodkännande av fordon och fordonsdeialjer atl öka med anledning av atl flerainlernalionella fordons-bestämmelser antagits av . Okade insalser kommerocksä alt ske på typefierkontroll. Mälet med regelarbetet är atl så långl sommöjligt anpassa de svenska reglerna till internationella regler. Den snabbalekniska utvecklingen innebär emellerlid alt reglema behöver en kontinueriigöversyn. Genom en minskad detaljreglering och en anpassning lill inlernationella kravnivåer kanresurser omfördelas från regelarbetet till övrigt arbele inom fordonsbyrån. Det internationellaarbetet med harmoniseringen av fordonsbeslämmelserna innebär att byrånmedverkar aktivi i utarbetandet av ECE-reglemen-ten (Economic Commission ofEuropé, dvs. FN:s ekonomiska kommission för ) och föreslär regeringen ivilken utsträckning de bör lillämpas av . Verkels regionalaorganisalion bedriver flygande inspektion, inspektion av begagnade bilar hosbilhandlare, lekniska undersökningar av fordon som varil inblandade itrafikolyckor samt kontroll av förares arbetstid. För att uppnå erforderligeffektivitet när det gäller övervakning av förares arbelslid och vid kontrollav fordon pä väg krävs fordon med för ändamålet erforderiig utrustning. Vidarebehövs en ny tjänsl för erforderligt regelar-bele med hänsyn tillarbelstidskontrollen samt för uppföljning av och stöd åt den regionalaorganisalionen i dess ökade insalser i fråga om kontroll av fordon pä vägen. Frän har större resurser satts inför tillsyn över trafikskolorna. Kursplanerna behöver bådeen allmän översyn och en komplellering med moment såsom ekonomiskt körsätt.Körkortsbyråns möjligheter att mera aktivt styra ulvecklingen avförarulbildningen och förarprov bör förstärkas genom alt en ny tjänsl inrätlas. I sinanslagsframställning redovisar trafiksäkerhelsverket resultatutvecklingen inomförarprovs- och fordonsverksamheten. Antalet körprov och förhör beräknas minskamed , då antalet 18-åringar minskar samt på grund av en förväntad minskningav anlalel underkända prov. Redovisningen har senare kompletterats i sambandmed verkets årliga taxeöversyn. Verket har angivii attdet föreligger behov av att kraftigl höja avgifterna för förarprov från 1januari 1987 för alt uppnå full kostnadstäckning. Somjag har framhållit ulgör förekomslenav överiaster ett allvar ligt problem. Det är angelägel all man får lillslånd en effeklivare kontroll av all viklbeslämmelserna följs. Chefen för jusliliedepartemenlel har lidi gare denna dag förordal atl kontroll av fordonsvikterna skall tillhöra elt av de områden som särskilt priorileras i polisverksamheten. Tillsynsverksamheten ifråga om yrkesförarnas arbetstider har frän och Prop. 1986/87:100 med den 1juli 1986 överförts frän yrkesinspekiionen till trafiksäkerhets- Bil. 8 verket.De samordningsfördelar som den nya regionala organisalionen medför bör tas lillvara genom all verkel i ökad utsträckning samverkar med polisens regionalatrafikavdelningar, bl.a. när detgäller kontroll av fordonsvikterna. För samordnade aktioner av detla slag ärdel, som jag redan lidigare har varil inne på, lämpligl alttrafiksäkerhetsverkets personal i viss utsträckning har fillgång tillvägulruslning. Vågarna finansieras från anslaget B9. : Särskildabärighetshöjande åtgärder. Verket har tidigare avregeringen medgivits rätt alt inköpa fordon för alt effektivare kunna utförasina arbelsuppgifter. Jag delar verketsuppfattning att den utökade kontrollverksamheten ute pä vägarna medför behov aven ny centralt placerad Ijänsl pä fordonsbyrån. Verkels uppgifter inomförarulbildningen är av väsenllig belydelse för trafiksäkerheten. Del ärviktigt all verkel intensifierar sina insalser på detta område. Jag delarverkets uppfallning atl körkorlsbyrån bör förslärkas med en tjänsl. Med hänsyn tillregeringens inflationsmål har de av verket begärda avgiftshöjningarna medgettsendasl i begränsad utsträckning. Beslutade avgiftshöjningar har så långlmöjligt fördelats pä de verksamhelsomräden där kostnadsläckningen är lägsl.Anslaget kommer vid innevarande budgetårs utgång att utvisa en belaslning omberäknade . För /88 beräknas anslaget utvisa enbelastning om . Jag ålerkommer under anslag C3 till hur dessa belastningar skall regleras. 1986/87 milj. kr. 1987/88 milj. kr. Förarprov Fordon Inleverans () -6,6 -9,5 -3,9 -13,4 (Ackumulerat resultat per 30juni 1986 var 22,7 milj. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lillTrafiksäkerhelsverket: Fordon och körkort för budgeiårei 1987/88 anvisa etl förslagsanslag på I . 5 1986/87. c 3.Trafiksäkerhetsverket: Bil- och körkortsregister m.m. Prop. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Kostnader för bil- och körkortsre-gislrering, framslällningoch distribution av körkort, registreringsskyltar m.m. täcks avregisterhållnings- och skyltavgifier samt av särskilda avgifter för körkort.För alt läcka kostnader för uppbörd av vägtrafikskalt och administration avfelparkeringsavgiftssyslem får verket avräkna ell visst antal kronor perfordonsskatt respektive felparkeringsavgift. En del av inkomsterna skall läckakostnaderna vid länsstyrelsernas bil- och körkortsregisler. Till slatsverketinlevereras vidare av inkomsterna genom avgifter för all läcka vissa övrigaverksamhelsanknulna kosinader inom stalsförvailningen. Verksamhelen är indelad iområdena fordon, körkort, uppdrag och skyltar. I verksamhetsområdet /oriowingår bl.a. regisirering av fordon och registerhållning av ägardala ochfordonsuppgifler. En slor del av verksamhelen gäller uppbörd avvägtrafikskall. Verksamhetsområdetkörkort omfattar tillståndsprövning, förnyelse eller utbyte samt tillverkningav körkort. Vidare ingår registerhållning av uppgifler om körkortshavare. Verksamhetsområdetuppdrag består av funktionerna informalionsuttag och parkeringsanmärkningar.Information kan tas ur registren på magnelband, lisla eller etiketter ellergenom anslulning av textskärm eller telex. Verksamhelen bedrivs på kommersiellagrunder. Parkeringsanmärkningssystemeladminislreras av trafiksäkerhelsverket som uppbär och redovisarfelparkeringsavgifter. Verksamhetsområdetskyltar omfattar tillverkning och distribution av regisirerings-, saluvagns-och exporivagnsskyliar saml provisoriska skyltar. ökar informationsuitagen ur registren.Del gäller lill övervägande delabonnemangsultag och frågeverksamhet via terminalanslulningar. Sedan oktober månad 1985bedriver verket en försöksverksamhel med regisirering av vissa bilärendendirekt via datakommunicering med uppgiftslämnaren. De s.k.direktregistreringsrutinerna kan innebära förenklade anmälningsrutiner förbilhandelsföretag och i molsvarande mån minska behovel av insalser pålänsslyrelsernas bilregister för dessa ärenden. AB ,, inrapporterar per post besiklningsulfall till trafiksäkerhelsverket. Inkomna rapporter genomgår en omfattande och tidskrävande hanlering innan uppgifl om genomförd besiktning noterats i bilregistret. Mol bakgrund av bl.a. den snabba teknologiska ulvecklingen i omvärlden framstår rulinerna som otidsenliga. Etl samarbete har påbörjals 66 föraU undersöka möjligheterna lillrationellare ruiiner mellan ASB och Prop. 1986/87:100 trafiksäkerhelsverket. Tillsammans medrepresentanter för länsslyrelserna har förslag utarbetats som innebär enförenklad rutin vid personutredning ikörkortsärenden. Förslagel innebär i korthet alt länsslyrelserna viatrafiksäkerhetsverkets lerminalsysiem skall få tillgäng till informalion om enperson som söker körkortslillstånd förekommer i registereller inle. Finns ingen informalion skall erhålla besked om dellaomedelbarl via lerminal. I annat fall beställs ell uidrag frånrikspolisslyrelsen. Frågan uireds i samverkan med polisen. planerar altunder höslen 1987 förse flertalel av sina postkontor med en ny och modern typ avkassaterminaler. I samarbete med postverket undersöks möjligheterna all kunnaanvända dessa terminaler för vissa bilregisterärenden, exempelvis återställningav fordon. En sådan åtgärd skulle i hög grad höja servicegraden förfordonsägarna eflersom man i de vanligasle registerärendena skulle fåmångfaldigt fler platser alt vända sig lill jämfört med . I sinanslagsframslällning för /88 redovisar trafiksäkerhetsverket eninkomsi- och resultatutveckling. Redovisningen har senare kompletterats isamband med verkels årliga laxeöversyn. Verkel har bedömt atl samtligaavgifier för verksamhelen förulom avgifier för registreringsskyltar och förfärdigställande av körkortsunderlag kan hållas oförändrade underår 1987. Verket har i sin anslagsframslällning pekal påen rad områden där rationaliseringar kan göras i kombinalion med en ökadservice för medborgarna. Genom fortsalt rationalisering kan verket ävenframöver bidra lill en läg kostnadsutveckling.