prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns också ett storl utbud avolika slags utbildning på detta område. Huruvida tillgång och efterfrågan möts och om kompeiensen räcker tillär dock oklart. bör därför ges i uppdrag att kartlägga behoven för u-landsutbildning och var kompetens finnsinom detta område. Den om- och lillbyggnadav U-centrums lokaler som påbörjades ger nya och förbättrademöjligheter för u-centrum att vidareutvecklaoch utvidga sin verksamhet. Byggkostnaderna uppgår till 40,7 milj. kr., i prisläge , och tas i statsbudgeten upp av försvarsdepartementet.Av totalbeloppet hänför sig 25,7 milj. kr. till ochavräknas från biståndsramen. Avräkningen för /88 utgör 14,4milj. Verksamhelen vid U-centrumfinansieras dels genom avgifier, dels från anslag på statsbudgeten. Denavgiftsfinansierade verksamhetens andel har ökal. Regeringen har givitU-centrum i uppdrag att redovisa ett system försiärredovisning av den avgiftsfinansie rade verksamheten. Genom etl sådantsystem kommer en bättre redovis ning, och därmed också budgetering alt kunna ske av hur olika kostnader 92 skallfördelas. I avvakian på att inrättar det nya redovis- ningssystemelkan jag ej bifalla U-centrums förslag om atl få överföra medel från ettbudgetår till eft annat. Kostnaderna för om-och tillbyggnaden av U-centrum finansieras fill sin helhet avanslagsmedel. För utrustning och inventarier till de nybyggda lokalerna harU-centrum äskal sammanlagt 2,45 milj. kr. Jag anser att inventarier ochutrustning i princip bör finansieras från såväl den anslags-som denavgiftsfinansierade delen av verksamheten. Jag kan därför endast biträda att en del av kostnadernafinansieras av anslagsmedel och har avsall570000 kr. som en engångsanvisning för detla ändamål. Vid beräkningen avanslagen för U-centrum harjag tillämpat ett treårigt huvudförslag om varaven tvåprocenlig reduklion av anslagen skelt /88. Medel inomU-centums totala anslag kan liksom tidigare budgetår användas för finansiering av samarbetetmed statens skola för vuxnai (SSVH). /86inrättades en ny rektorstjänst vid U-centrum och i samband därmed haranvisningar lämnats hur tjänsten skulle finansieras. Jag kan därför ejbiträda U-centrums önskemål om att extra medel skall anvisas för rektorstjänsten. I avvaktan på beskedom elevförmånerna är skattepliktiga eller ej bör, i likhet medinnevarande budgetår, ett belopp om reserveras på posten elevförmåner. 1986/87:100 Bil. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna de rikflinjer föru-landsutbildning somjag förordal i detföregående, 2. godkänna till styrelsen för u-landsutbildning i (), 3. till styrelsenför u-landsutbildning i () för /88 anvisa eft förslagsanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1985/86 Utgift 185 000 000 1986/87 Anslag 231 715 000 1987/88 Förslag 265 000 000 Reservation 38 000 000 Beräknad ändring 1987/88 + 1 438 597 (5 224 951) (+ 305 000) + 31 846 403 + 33 285 000 1986/87: 100 Ril 5 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)föreslår i sin anslagsframställning ' en höjning av anslaget med 38,285 milj. kr. till 270 milj. kr. Den största delenav SAREC:s resurser går alltjämt till internationella forskningsprogram, bl.a.medicinsk forskning genom () ochjordbruksforskning genom en grupp av internationella forskningsinstitut. Den forskning som bedrivspå de inlernationella instilulen ärviktig för . SAREC har åtagit sig etl ökal ansvar då det gäller alt söka verka för spridning avforskningsresultaten för praktisk tiUämpningi de enskilda . Det bilaterala forskningsprogram som byggtsupp SAREC varil verksamt har gradvis ökal i betydelse och omfattar nu av SAREC:sbudget. Med anledning avden allvarliga situafionen som råder för forskningen i och i enlighel med statsmakternasanvisningar planerar SAREC fleralångsiktiga satsningar för denna region. a. planeras ökade insalser för atl på nationell och regional nivä stärkaforskningskapaciteten rörande livsmedelsproduktionoch förbällra nationella forskningsinstitutioners möjligheter att dra nytta av forskning som bedrivsvid de internationella jordbruksforskningsinstiluten.Vidare förbereds elt program för stöd lill samhällsvetenskaplig forskning med tonvikt på den nationella forskningskapaciteten. Forskningensinfrastruktur, som är starkt eftersatt i de fatfigaste länderna, särskilt iAfrika, avses få ökat stöd inom SAREC:s program. Stöd till anskaffning, driftoch underhåll av vetenskaplig ulrusining och till bibliotekensresurser ges prioritet. Utbildning av inhemska forskare utgör en annanföruisättning för en egen forskningskapacilet i . SAREC har 1986inlett elt långsikfigt forskningsprogram för aft dokumentera ochanalysera avskognings- och ökenutbredningsproblem i ett globalt perspektivoch för att ge underlag till ett handlingsprogram på delta område. Nationellaoch regionala program kommer successivt att påbörjas . Stöd tillinternationella forskningsprogram inom miljöområdet förbereds. Planeringen sker i samverkan mednaturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) och med skogs- oc;h jordbrukets forskningsråd (). SAREC:s stöd fillforskning om kvinnornas situation har ökat . Försöksverksamhet på delta områdesom stötts av SAREC är före- , mål för utvärdering. Möjligheten tillsamverkan mellan samt övriga biståndsgivare är föremålför ökad uppmärksamhet. Med anledning avsitt tioårsjubileum anordnade SAREC ett internationellt seminarium iSigtuna och en informationsdag för massmedia. SAREC har ökatansträngningarna att redovisa erfarenheter och resultat av sin verksamhet försvensk press och allmänhet. Som etl resultat aven översyn av SAREC:s verksamhet som redovisals i rapporten med SAREC(Ds UD 1985:2) och som behandlats i fjolårets budgetproposition har SAREC fått ökadearbetsuppgifter. För aft genomföradessa program redovisar- SAREC behov av ökade medel för budgetårel1987/88. äskas, varav 20 milj. kr.för eft särskiU Prop.1986/87: 100 forskningsprogram rörande skog och miljö. Medel äskas vidare förtre Bil. 5 byrådirektörstjänster samt för tre assistenttjänster. I föregäende ärs budgetproposition redovisade jagutförligt forskningens roll inom biståndet. Mina överväganden grundade sig påöversynsrapporten (Ds UD 1985: 2) med SAREC och remissyttrandena över denna. Påregeringens förslag beslutade om en ökning av foi-skningsstö-dets andel i det svenska biståndet.SAREC:s anslag räknades upp med 50 milj.kr., varav 21 milj. kr.anvisades fördet särskilda forskningsprogram omavskogning och ökenutbredning som hade redovisats i regeringens skrivelse 1985/86: 76 om forskning rörandeskog och miljö. För budgetåret1987/88 beräknarjag 19 milj. kr. för detta ändamål. Den ekonomiskakrisen har drabbat forskningen i mänga mycket hårt. De akutaproblemen har tvingat dessa att koncentrera sina begränsade resurser påmera omedelbara behov och forskningens bas har försvagats. Forskare i de fattigareu-länderna möter nu en svårare situation än vid tiden för SAREC:s tillkomst.Många biståndsgivare har uppmärksammat detla och givit forskningen ökalutrymme inom biståndsprogrammen. Biståndet måsle lämnas med elt långsiktigtperspektiv. Forskningen har avgörande belydelse för möjligheter attlösa grundläggande problem. Det är därför viktigt atl inom biståndets ram bidra fillalt förslärkaforskningsmiljöer i och bidra till utbildning på akademisk nivå. Utan dylikt stöd finns enpåtaglig risk för fortsatt forskarflykt fränuniversitet och forskningsinstitut i . Forskningenskapacitetskris har varit särskilt framträdande i . Jag anser det därförrimligt all SAREC liksom övriga bisländsmyndigheter ger prioritet i sinverksamhet. De ökade satsningar på forskarutbildning och olika former av stödlill forskningens infrastruktur exempelvis i bibliolek och laboratorier bör fortsätta. De fattigasteu-länderna ulgör SAREC:s främsta verksamhelsområde. Samiidigi bör SARECäven i fortsättningen i begränsad ulslräckning bedrivaforskningssamarbele med som har en starkare bas för forskning än defattigaste . Erfarenheter och forskningsresultat från dyliklsamarbete kan utnyttjas i samarbetet med de fattigaste länderna. I harSAREC:s forskningsstöd bidragit till att bevara samhällsvetenskaplig forskningskapacitettrots svåra ekonomiska och politiska förhållanden. Forskningsstödet har därigenom också kunnatfrämja demokratisträvandenai flera länder i . En del av SAREC:sverksamhel gäller slöd lill svensk u-landsforskning. I enlighet med av gjorda uttalanden är detta stöd nu föremål för en omstrukturering. Den hittillsvarande ordningen med enskilda ansök ningar kommer successivt atlreduceras och ersättas av mer långsiktigt stöd till ett antal forskningsinstitutioner. Jag finner det väsentligl atl u-landsforskning inlegreras i olikasvenska forskningsmiljöer och all krea tiva miljöer för u-landsforskningskapas och befästs. Dessa frågor avses bli 95 behandlade i den forskningspolitiska propositionsom planeras lill våren Prop. 1986/87: 100 1987. Däri kommer även attberöras behovet av att med biståndsmedel stödja inrättandet av ett mindre antalhögre forskartjänster. Ett syfle med denna insats är att förstärka den svenskaresursbasen för utvecklingssamarbete, forskarutbyte och kvalificeradu-landsdebalt. För ändamålet beräknarjag elt medelsbehov på högst 5 milj. kr. Till följd av ökadearbetsuppgifier har styrelsen i regleringsbrev för /87tilldelats lönemedel motsvarande 10 tjänster. Merparten av dessa tjänsteravser arbetsuppgifier som tidigare ulförts av konsulter. SAREC tilldeladesäven lijnemedel för en tjänst som chef för forskningsavdelningen. Vidare harSAREC i samband med sin flyttning lill nya lokaler under höslen 1986 tilldelatsextra medel för utrustning och inventarier. Vid beräkningen av SARECsförvaltningskostnader för budgeläret 1987/88 har jag avsatt lönemedel förinrättandet av en assistenltjänst. Förvaltningsanslaget har vidare minskats medett belopp motsvarande en procent utgörande första årets andel i en Ireårigbesparing om totalt . Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de allmännariktlinjer för verksamheten vid slyrelsen för u-landsforskning (SAREC) somjag förordat i det föregående, 2. till slyrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /88 anvisa ett reservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 4 025 000(1) 1986/87Anslag 3 525 000 1987/88 Förslag 3 803 000 (1) . utgörmedgivet överskridande på grundav flyttning 1987/88 E;eräknad ändring 1987/88 (v'arav lönekostn. ) (+ 209 000) Engångs anv i sn i ng 1986/87: 100 Bil 5 Nordiska afrikainstilutel anger isin anslagsframslällning alt inte enbart utvecklingen i ulan även andra stora frägorsom frontstaternas ekonomiska och säkerhelsmässiga problem, svälten iAfrika m. m. ställer stora krav på bevakning och informaton om Afrika.Institutet anser sig ha unika möjligheter alt tillgodose den ökade efterfråganpå kvalificerad dokumentationoch informalion om . För att kunna mötade höga krav som ställs på institutet är styrelsen angelägen om alt denupprustning av bibliotek som påbörjats fortsätter. Institutet begärdärför ytteriigare medel för . Vidare önskar institutet liksom förtaåret extra medel för alt kunna höja institutets resestipendier samt medel för två nyatjänster. Jag anser att denpåbörjade moderniseringen och effekliviseringen av institutets bibliotek börfortsätta. Institutet bör tilldelas en engångsanvisning om 70000 kr.för en fortsatt förstärkning av och för att möjliggöra en visshöjning av institutets resestipender. Därutöver biträder jag institutetsbegäran om att förstärka institutets administrativa kapacilet med enassistenttjänst. I beräkningen av nordiska afrikainstitutets anslag harjagtillämpat ett treårigt huvudförslag om varav skall utgöra reduktionen på myndighetsanslaget under1987/88. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill /88 anvisa etl förslagsanslag om . Övrigau-landspolitiska insatser m. m. 1985/86 Utgift 814 860300 Reservation 961 629 792 1986/86 Anslag 1 083 000 000 1987/88 Förslag 1 321 000 000 De insatser som genomförs av beredningen förinternationellt lekniskt-ekonomisklsamarbete (BITS), fonden för industriellt samarbete med () och importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) syftar till att främja utvecklingen iu-länderna, även utanför programlandskretsen,genom ett vidgat tekniskt och ekonomiskt samarbele. Genom lämnas bidrag till bl.a. expert- och kulturutbyte. Inriktningen av verksamheten styrs av u-ländernasbehov och prioriteringar men även avde resurser och den kompetens som finns i för att möta dessa. skuldkris utgör ettallvarligt hinder för ekonomisk och social utveckling. Syftet med de särskildamedel som avsatts under anslå- 97 7 1986/87. get för insatser i länder med akutabetalningsbalansproblem är att bidra lill Prop. 1986/87: 100 stödåtgärder på skuldomrädet för de fattigaste u-iänderna. BITS föreslår alt 170 milj. kr. anvisas för teknisktsamarbete inklusive finansiellt slöd och inlernationella kurser /88. Förslaget innebär en ökning med 20 milj. kr. Härav föreslås att ca 12 milj. kr. får användas för program somadminislreras av svenska institutetoch avser expertutbyte, stipendier och kulturutbyte. Dessa program har /86 varit föremål för enöversyn avseende bl. a. ansvaretför programmen och beslutsordning. BITS begär vidare att få använda ca 3 milj. kr. av beloppet för utnyttjande avkonsulter för granskning och uppföljning av projektförslag inom det lekniskasamarbetet och u-kredit-systemet. För gåvoelement i u-krediter föreslås 510milj. kr., vilkel innebär en ökning med 35milj. kr frän /87. BITS begär också fortsatt bemyndigande att fålämna utfästelser om högst två gånger det lillgängliga beloppet förgåvoelemenl i u-krediter. För myndighetensadministration föreslås ett anslag på , vilket innefattar medel fören ny handläggartjänsl för tekniskl samarbete och en ny assistenttjänst. BITS samarbetar medlåg- och mellaninkomsUänder. Det tekniska samarbetet ingår som en del i genomförandet av desamarbetsavtal ingått med ett antalu-länder och omfattar vidare tidigare programländer samt vissa andra . /86 har Perutillkommit som samar-belsland. Tillde internationella ku]-serna inbjuds även SIDA:s programländer och ettstort antal andra . De program som avser expert-och kulturutbyte samtstipendier är i princip öppna för alla . U-krediter kan komma ifråga för länder med vilka BITS bedriver teknisktsamarbete, programländer och i vissa fall andra , vilkasutveck-lingspolifik överensstämmer med de svenska biståndspolitiska målen under förutsättning att länderna bedöms ha entillfredsställande kreditvärdighet. Huvuddelen avverksamheten är inriktad på energiförsörjning, transporter och kommunikationsamt industriell verksamhet. har mottagarländernavisat ökat intresse för insatser på miljöområdet och för energisparande inom industrin. Inom det tekniskasamarbetet förordar BITS för /88 i första hand en fortsattökning av stödet till konsultstudier och utbildning. Ett Utökat stödföreslås till insatser för rehabilitering och vidareutveckling av existerandeindustrier i några samarbetsländer. BITS anser det vidare angeläget attutvidga det finansiella stödel, som kan lämnas som komplement till tekniskt samarbete till ländermed akuta betalningsbalansproblem. BITS räknar med attu-kreditgivningen bör kunna utvidgas ytteriigare pä grundvalav en bedömning av tillgängliga projekt som är lämpliga med hänsyn tillutvecklingseffekterna. Utbetalningarna beräknas fortsätta öka 98 omän i betydligt långsammare takt än . Desvenska u-kredilerna som lämnas i en integrerad transaktion, där Prop.1986/87: 100 gåvoelement används för attmjuka upp kreditvillkoren, skiljer sig tekniskt Bii. 5 från de system för blandade krediter medkombinafion av en bislåndskredit och en exportkredit, som tillämpas avflertalet andra industriländer. BITS konstateraratt frågan om en anpassning av det svenska systemet under senare lid fått ökad aktualitet. Idet integrerade u-kreditsyslemet kan valutaval, ränteläge o.d. leda fillbetydande variationer beträffande den beräknade kostnaden för en u-kredit, dvsdet gåvoelement som avsätts. Kostnaden kanvidare komma atl påverkas väsentligt av en eventuell höjning av det minsta tillåtna gåvoelementet, somföreslagits inom ramen för de under1986 fortsatta överiäggningarna mellan flertalet om enskärpning av reglerna för blandade krediter i syfte att motverka osund kreditkonkurrens. Enligt BITS finns därförskäl att överväga förändringar av systemet, dels i syfte att minskabiståndskostnaden för en u-kredilmed ett visst givet gåvoelement, dels för att skapa ett mer flexibelt system, som dessulom är bättre anpassat lill deinternationellt gängse formerna för förmånliga krediter. Med ledning avuttalanden i budgetpropositionen för /86 angående eventuellatekniska förändringar av systemet påbörjade BITS under detta budgetår enulredning om alternativ till nuvarande ordning. BITS anser att den modell som ter sigmest lämplig är ett tvåkomponent-system bestående av en gåva och en kredit. En kombinationav en biståndskreditoch en exportkredit anser BITS mindre ändamålsenlig, eftersom iövrigt inte lämnar bundna biståndskrediter. I etttvåkomponentsystem av förordad modell uppstår inte de variationer beträffande debelopp som behöver avsättas för gävoelementet i nuvarande system. BITSpekar på ytterligare en fördel, nämligen att kursrisker inte skulle belasta biståndsanslaget. De kursrisker somkan belasta garantisystemet för u-krediter kommer att minska genomriksdagens beslut att exportkreditgarantier, inkl.bislåndsgarantier, får lämnas i utländska valutor. BITS anser att etttvåkomponentsystem bör prövas som en försöksverksamhet parallellt mednuvarande syslem. BITS förordar att en sädan försöksverksamhet begränsas tillnågot eller några länder, då det vore mindre lämpligl atl tillämpa tvåsystem i samma land. BITS verksamhel harexpanderat kraftigt. /86 var utbetalningarna tio gånger så stora som1981/82. De administrativa kostnaderna har sjunkit från 3 till avutbetalningarna. I sin anslagsframslällning framhåller BITS att myndighetenspersonella resurser inte tillnärmelsevis ökat i takt med verksamhetensutbyggnad. En fortsattexpansion av verksamhelen innebär ökad belastning på myndighetens administration. Etl växandeantal genomförda insatser ökar ocksåbehovel av uppföljning och ulvärdering. Beredningen föreslär att det lekniskasamarbetet filiförs en avdelningsdireklörsijänsi och att kansliet fårförstärkas med en assistenltjänst. Föredragandens överväganden Prop. Denverksamhet som genomförs av BITS, och ''- spelar en central roll i ambitionerna att breddaden bilaterala u-landspolitiken. Genom dessa organ överförs teknisktoch annat kunnande samt finansiellaresurser, vilka i första hand bör bidra till samarbetsländernas ekonomiska tillväxt som de övrigabiståndspolitiska målen främjas, Veiksamheten, som främst avser områdendär kan erbjuda god kompetens och kapacilet, bygger på ett ömsesidigtinlresse för ett vidgat samarbele. Deinsatser som syftar till att stimulera expert- och kulturutbyte liksom institutionssamarbete påolika områden ulgör etl betydelsefullt komplement fill det utökade tekniskaoch ekonomiska samarbe tet. Jag anser alt dennaverksamhet givit värdefulla erfarenheter och därför bör vidareutvecklas. Genomdet tekniska samarbetet överfors teknologi och andra kunskaper på områden som är prioriterade isamarbetsländernas utvecklingspolitik. Det tekniska samarbetet är elt flexibeltinstrument som har en betydande breddoch möjligeör sainverkan i olika former som kan anpassas fill mottagarländernasbehov och utvecklingsnivå. Det tekniskasamarbetet är främst inriktat på insatser inom sektorerna industri och energi.Denna inriktning bör i huvudsak ligga fast. Jag föreslår medhänsyn till att medelsramarna för det tekniska samarbetet har ökat snabbare än utbetalningarna, att ettlägre belopp än vad BITS föreslagit anvisas för tekniskt samarbete. Jagförordar en medelsram för teknisktsamarbete om 150 milj. kr. under budgeläret 1987/88. Inom denna ram bör BITS liksom lidigare lämna stöd fillutbildning och driftledning i SWEDFUND-projekt i fattigare länder, därsådana insatser med hänsyn till ländernas utvecklingsnivå är särskiltpåkallade. Vidare bör ca 3 milj.kr. fä utnyttjas för granskning och uppföljningav projektförslag inom det tekniskasamarbetet och u-kreditsystemet samt för systemutveckling. Under budgetåret1985/86 gjordes inom en översyn av denbiståndfinansierade vericsamhet som administrerar i samverkanmed BITS och för vilken medel anvisals inom det tekniska samarbetet. Syftet medöversynen var att säkerställa atl verksamheten underställs en fortlöpande biständspoliliskprövning och genomförs i rationella former. Mot bakgrund av de överväganden somgjorts i översynen och desynpunkter som lämnats av , BITS och SIDA förordar jagföljande Programmei förperson- och erfarenhetsutbyte (det s. k. experlulbytes-programmet) utgörett värdefullt u-tandspolitiskl instrument för att bredda samarbetet ochkontakterna med . Medel för programmei bör även i fortsättningen anvisas inomdelposlen för tekniskl samarbete. bör liksom hillills genomföra programmei i enlighel med rikllinjer förverksamheten som meddelas av BITS. Dessa riktlinjer bör Prop. 1986/87: 100kunna utformas pä ett sådant säll alt nuvarande remissförfarande mellan Bil. 5 institutet och BITS i enskilda ärenden kan förenklas. Stipendieprogrammetför långtidsstuderande från vissa inleddes som en försöksverksamhet underbudgetårel 1983/84. Mol bakgrund av de synpunkter som framkommit på dess ändamålsenlighetoch administration bör stipendier för längtidssluderande från vissa intelängre utgöra ett särskilt program. Sädana stipendier bör kunna lämnas av BITS som ell led i dennamyndighets tekniska samarbele och av svenska insfitutel som en särskildstipendieform inom u-landsdelen av institutets gäslsli-pendieprogram. BITS bör, somkomplement fill de internationella kurserna inom ramen för det tekniskasamarbetet, få lämna stipendier för kortare eller längre sludier. Sådanasfipendier bör kunna avse studier med anknytning till insalser somerhåller stöd av BITS men även tillgodose andra behov av fortbildning somsamarbetsländerna prioriterar. Det förefaller naturligt att härvidlag bibehålladet officiella nomineringsförfarande som tillämpas i långlidsslipendieprogrammet.För stidpendierna bör BITS få använda medel ur delposten för tekniskt samarbete, varför nägonsärskild delpost för ändamåletinte behöver inrätlas. Svenska institutetbör fä lämna stipendier för långtidsstuderande från vissa somett komplement till u-landsdelen av gäststipendiepro-grammet. Stipendiernautlyses för sökande frän vissa inom kretsen avprogramländer och BITS samarbetsländer. Urvalet av länder bör göras av instituteti samråd med BITS och SIDA. Enligt förfarandet i långtidsstipendieprogrammet bör utvaldaländer inbjudas all nominera kandidater men även individuella ansökningar böraccepleras som i gäststipendieprogrammet.Liksom bör stipendier normalt utgå för ett läsårs studier eller forskning, i första hand inom lantbruksvelenskap,medicin, naturvetenskap och teknik. Jag förordar atl administrationen av dessastipendier inordnas i u-landsdelen avinstitutets gäststipendieprogram och allinslilulet får ansvaret för genomförande av båda stipendieformerna. Medel för u-slipendier ställs lill insfitutetsdisposition under en särskild delposti regleringsbrevet under detla anslag. För /88 beräknar jag elt medelsbehov om ca 3 milj. kr. Jagföreslår att del exakta beloppet ochdess fördelning mellan långtidsstipendier från vissa och övrigastipendier inom gäststipendieprogrammels u-landsdel fastställs senare avregeringen. Programmei förkulturulbyle, som sedan budgetårel 1981/82 genomförs som enförsöksverksamhet har rönt stort intresse och gelt en fruktbar slimulans tillelt ökal samarbele pä kulturområdel med . Jag förordar att verksamheten ges en permanentkaraklär. Pä sikl anserjag alt etl utvidgat kulturutbyle bör övervägas, varvidäven riktlinjerna för verksamhetenliksom formerna för beslutsordning och genomförande bör prövas.