prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen över kostnader och medelsbehov hemställer jag alt regeringenföreslår att till budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget finansieras de vapenfria tjänstepliktigasekonomiska och sociala förmåner samt vissa utbildningskostnader m.m. tillkommuner, organisationer och affärsdrivande verk vilka tilldelas vapenfriatjänstepliktiga. Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) 1, Vapenfria ijänsle- 2, Ersättning för behovet avtjänstgöringsdagar till . Medelsbehovet beräknas på följande sätt. A. Vapenfria tjänstepliktiga Förmåner för vapenfria tjänstepliktiga kostar 100 milj.kr. Kostnaderna förfamiljebidrag uppgår till 15 milj. kr. Kostnaderna försärskild hjälpverksamhet uppgår till . Ersättning för utbildningskostnader m. m. Nämndenför vapenfriutbildning föreslår att ersättningen till bidragsberättigade utbildningsanordnareför grundutbildning av vapenfria höjs från . per vapenfri.Dessa kostnader beräknas därmed uppgå till 5,6 milj. kr. Kostnaderna för medinflytandeverksamhetenberäknas till . Jag kan i huvudsak godta vad nämnden förvapenfriutbildning har anfört om vapenfriutbildningen . Minberäkning av medelsbehovel framgår av sammanställningen över Prop.1986/87:95 kostnader och medelsbehov. Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen över kostnader och medelsbehov hemställer jag atl regeringenföreslär all till Vapenfria Ijänslepliktiga för /88anvisa ett förslagsanslag av . Bilaga l.l Prop. Lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenomföreskrivs atl 9§ familjebidragslagen (1978:520) skall ha följande lydelse. Familjepenning beräknas för månad till högst / 225 kronorför barn och till högst för annan person. Familjepenning för densom uppbär ersättning för vård som avses i 7 §7 eller för den som har rält tillunderhållsbidrag, som tjän-steplik tig är skyldig att utge, fär dock inteöverstiga ersättningens eller bidra gets belopp för månad. Familje penning beräknas för månad lill högst / 325kronor för barn och till högst 2 J50 kronor för annan person. Familjepenningför den som uppbär ersättning för värd som avses i 7 §7 eller för den som harrätt till under hällsbidrag, som tjänslepliktig är skyldig att utge, får dockinte över stiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Denna lagträder i kraft . Remissvaren om 1984 års försvarskommittés rapport (SOU1985:23) "Svensk säkerhetspolitik inför 90-talet" 1984års försvarskommitte tillsattes med uppgift att utarbeta förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets utveckling efter budgetåret1986/87. Kommittén lämnade en första rapport med titeln (SOU 1985:23) . Rapportenhar från till varil pä remiss hos etl stort antalmyndigheter, institutioner och organisationer. Ett sextiotal remissvar harinkommit till försvarsdepartementet. Irapporten redovisar kommittén sina bedömningar av den internationellautvecklingen med tonvikt pä öst-väst-relationerna och det nordeuropeiskaområdet. Kommittén diskuterar tänkbara konfiikter och hot som skulle kunnauppstå och som kan beröra säkerhet. Den svenska samhällsutvecklingenbelyses från resurs- och sårbarhetssynpunkt. Mot denna bakgrund redovisarkommittén sina förslag om svensk säkerhetspolitik och dess viktigaste komponenter,utrikes- och försvarspolitiken. Kommittén är enig i sina förslag. Överbefälhavarendelar i allt väsentligt försvarskommitténs beskrivningar och bedömningar och förslageltill inriktning av vår säkerhets- och försvarspolitik. Överbefälhavaren anseremellertid alt vissa områden är ofullständigt behandlade och utvecklar närmaresina synpunkter i anslutning till dessa. , överstyrelsenför ekonomiskt försvar, civilbefähavarna i Södra, Västra och Östracivilområdena, samt länsstyrelserna i ,, , och formulerar sinasammanfattande omdömen på liknande, instämmande sätt. Mångafinner det värdefullt med den fortsalla enigheten i grundläggande säkerhetspolitiskafrågor. Detta säger civilbefälhavaren i Södra civilomrä-det. och kvinnoförbund, reservofficersförbundoch . Socialdemokratiska ungdomsförbundet.Lantbrukarnas riksförbund och lägger tonvikt vidrapporten som grund för en breddad säkerhetspolitisk debatt. Styrelsen förpsykologiskt försvar och i föreslår att rapportenges ut i populärupplaga för att främja debatten. Kungliga Krigsvetenskapsakademienanser att rapporten tillsammans med en sammanställning av remissvaren börkunna användas i undervisningen. ser det som väsentligt att folkrörelserna även får ta del av ochyttra sig över kommitténs slutliga betänkande, som beräknas komma . Överstyrelsenför ekonomiskt försvar, kommerskotlegium och Ingen jörsvetenskapsakademien erinrar om den ökade betydelse som internatio- 264 nella ekonomiskaförhållanden och vårt lands tekniska kompetens har fått. 1986/87:95Detta borde ha ägnats mera uppmärksamhet. Mängaremissvar berör endast någon begränsad del av försvarskommitténs rapport,nämligen sådant som myndigheten eller organisationen haft särskild anledning avbevaka. Denmest påtagliga kritiken mot rapporten gäller att den är för snävt inriktad påmilitära konflikter. Denna kritik behandlas utförligt nedan i avsnittet"Avvägningar i säkerhetspolitiken". En förskjutning från en bredaresyn pä säkerhetspolitiken skulle ha skett sedan förra försvarskommillénsmotsvarande rapport. Sådana synpunkter framförs av , kvinnoförbundet och , , Lunds ochUppsala universitet. för fred och frihet och Sverigesfrikyrkoråd. Kvinnor för fred anser att kommittén invaggar oss i en känsla avfalsk trygghet och Arbetsgruppen för en svensk folkriksdag för nedrustning villha alternativa mönster för säkerhetspolitiken presenterade. Frånfrämst freds- och antikärnvapenrörelserna kritiseras kommitténs föreställningarom etl framtida krigs karaktär. Riskerna för och verkningarna av ettkärnvapenkrig anses vara underskattade. Möjligheterna att ta hand om de skadadeär små. Denna kritik presenteras nedan i avsnittet "Kärnvapen" mellan öst och väst Försvarskommitténbeskriver i kapitel 2 och 3 den säkerhetspolitiska miljön, delsöst-väst-relationerna, dels det nordeuropeiska området. Kommittén bedömer attspänningsförhållandet mellan supermakterna, och därmed mellan maktblocken,även kommer att vara av avgörande betydelse för deninternationella säkerheten. Den strategiska jämvikt och ömsesidiga andraslagsförmågasom etablerats har lett till återhållsamhet och försiktighet i supermakternasagerande gentemot varandra. Men den snabba tekniska utvecklingen ökar parternasosäkerhet om motpartens avsikter och resurser liksom farhågor att komma i ettmilitärt underläge. Detta kan leda till försämringar av det politiska klimatet.Många faktorer försvårar nedrustningsförhandlingarna - institutionella ochstrukturella faktorer, den snabba vapentekniska utvecklingen och den bristfälligaömsesidiga insynen. Kommitténnoterar alt det nordeuropeiska och nordatlantiska områdets strategiska belydelsehar ökat . Skälen härtill är främst kärnvapenstrategiska menockså marinstrategiska och luftoperaliva. Även om stormaktsblockens ökadeaktivitet i området i första hand bör ses som elt led i bevakningen av derasglobala intressen så får den återverkningar och konsekvenser för de nordiskaländerna. Därmed understryks vikten av de nordiska ländernas egensäkerhetspolitik som en stabiliserande faktor i området. Ambassadernai , , , och instämmer i kommitténs bedömningar av de internationella förutsättningarna för den 265 Från anförs att rapporten är värdefull Prop.1986/87:95 därför atl den å ena sidan klart redovisar grunderna för den svenskasäkerhetspolitiken, sådana de utvecklas , men , å denandra, visar nödvändig öppenhet för de förändringar som kan registreras i värtnärområde. FränMoskva rapporteras att del rör sig om gradvisa men långsiktiga förändringar ivårt närområde, vilka på ett lill synes varaktigt sätt kommer att ställa ökadekrav på den svenska säkerhetspolitiken. Ambassadeni noterar att rapporten i sina strategiska resonemang konsekvent talarom det nordeuropeiska och nordatlantiska området som en enhet. Ordvalet kommerenligt ambassaden att observeras med gillande av brittiska experter, som längehävdat att vi i är alltför benägna atl betrakta som en separatregion, skyddad från spänningar i omvärlden. Överbefälhavarendelar i allt väsentligt kommitténs bedömningar men anser att vissa områden ärofullständigt behandlade. Han saknar en beskrivning av den grundläggandeintressemotsättningen mellan supermakterna, som torde komma att bestå inomöverskådlig tid. Han fäster uppmärksamheten på de bägge stormaktsblockensstarkt ökade satsning på konventionella stridskrafter och påpekar attmoderniseringen av vapenarsenalerna är förenad med höga kostnader. Däriörkommer stormaktsblockens styrkor att bestå av förband och system medvarierande modernitet och kvalitet. Den strategiska och tekniska utvecklingenskapar större möjligheter till integrerade och snabba operationer över störreområden. Överbefälhavarenanser att rapporten innehåller en god sammanfattning av de faktorer .sombidragit till ökade strategiska betydelse, men finner atl Öslersjöutloppensbetydelse inte tillräckligt belysts. ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar och anslutersig till kommitténs bedömningar. LIniversiteteti anser att en analys av varför avspänningen inte blev bestående skulle varilviktig som grund för anlaganden om den framtida utvecklingen av öst-väsl-relationerna.Universitetet i finner att kommittén genomgående tycks ulgå från attnuvarande tendenser består. Mot bakgrund av de stora överraskningar som 1980-lalethittills erbjudit borde olika framtidsbedömningar ha diskuterats. pekar ocksä pä de dynamiska utvecklingsfaktorerna i både öst och västsom varit värda en mer ingående uppmärksamhet. Kvinnorför fred anser att kommittén alltför litet berör växande betydelse för och den ökade militära verksamheten i vårt närområde. Försvarskommitténredovisar en översikt över konflikter och hot som kan beröra säkerhet. Därvid behandlas militära hot mot i samband med krig i , problem i en neuiralitetssituation, militära hot i fredstid och ekonomiska hot. Det nordeuropeiska och nordatlanliska områdets ökade strategiska be- 266 lydelse, motsättningarnamellan stormaktsblocken och den militärtekniska Prop. 1986/87:95utvecklingen har sammantagna lett till att läge blivit mera utsatt isamhand med kriser och väpnade konflikter i vår omvärld. Denna utveckling harockså lett till ökade påfrestningar i fred, främst i form av kränkningar avvårt territorium. Kommitténfinner det osannolikt alt ett krig mellan maktblocken i kommer attuppstå som följd av överlagda beslut. Mera sannolikt är atl det uppstår genomen oavsiktlig upptrappningsprocess. Stormakternas väsentligaste militäraintressen för vårt område torde vara atl utnyttja det i ett konventionelltkrig. Ett kärnvapenkrig skulle med största sannolikhet bli kort. Stormakternaskulle tvingas koncentrera sig helt på att fä ett slut pä kriget och klara sinegen fortsatta existens. Överbefälhavarenkonstaterar att alla bedömningar av karaktären av ett eventuellt framtida krigi är behäftade med avsevärda osäkerheter. Vi måste i vårförsvarsplanering beakta såväl kortvariga, begränsade operationer som merautbredda eller utdragna krigshandlingar och dessutom ägna siörre uppmärksamhetät hot under fred och i krissituationer. Blandviktigare förändringar som överbefälhavaren pekar på kan nämnas stormakisblockensstarkt ökade satsning på de konventionella stridskrafterna, de störremöjligheterna till snabba operationer över stora områden och en ökad risk attSverige berörs tidigt eller till och med före en i övrigt öppen konflikt mellanmaktblocken. Ju viktigare mäl en angripare har i det nordiska området, destostörre blir behovet att utnyttja svenskt område. Överbefälhavarenanser att Öslersjöutloppens betydelse för maktblocken inte blivit tillräckligtbelyst av kommittén. kan utnyttjas av både flyg- och markstridskrafterför att påverka utvecklingen i . Även om Öslersjöulloppen färbetydelse för sjökriget först vid ett utdraget krig kan operationer för att fåkontroll över dem inledas tidigt i en konflikt. Civilbefälhavareni Bergslagens civilomräde finner atl kommitténs beskrivning av militära hotmot är allmänt hållen. En prioritering meUan hoten eUer hoiriktningarnaefterlyses tiU ledning för en resursfördelning mellan olika delar av landet. diskuterar möjligheten att en angripare lyckas ta delar avSverige, t. ex. delar av övre , delar av eller enkorridor genom , och att operationerna därefter stannar upp.Sådana situationer skulle få stora konsekvenser från försöri-ningssynpunkt.Därför vill jordbmksnämnden ha ett ställningstagande om de skall ligga lill gmndför planeringen. Göteborgsuniversitet efterlyser en analys av eskalationsprocesser som skulle kunna ledatill krig i och hot mot . En sådan analys skulle vara avutomordentlig betydelse för möjligheter att tidigt under en kris vidtaåtgärder inom totalförsvaret. Lundsuniversitet finner hotbildsresonemanget väl traditionellt mot bakgrund av deiakttagelser kommittén gjort i föregående kapitel. Resonemanget om kemiskastridsmedel framstår som alltför ytligt. anser att stormakisblockens benägenhet 267 att ta risker måste vara siörrei än i . 1986/87:95 innebär att enkonflikt i mellan maktblocken mycket väl kan böria i och attden kan få en överraskande och plötslig öppning. KungligaKrigsvetenskapsakademien finner att kommittén i alltför liten utsträckningbetonat den förhärskande ideologiska konflikten mellan öst och väst. Därmed harkrigsorsakerna och intressen av att anfalla fått en alltför ytligbehandling. Kommittén har lagt för stor vikt vid krig i genom olycksfalleller spridning av utomeuropeiska konflikter. anser att etl storkrigi skulle kunna utlösas genom ett medvetet beslut. Motiven bakom dettabeslut bör preciseras som gmnd för analys av krigsmål, krigets varaktighet ochgeografiska utbredning. Akademiendiskuterar möjligheten av sådan aggression riktad mot atthuvudmotståndaren, dvs. del andra stormaktsblocket, inte vill eller kaningripa. Som exempel nämns militära och ekonomiska hot i fredstid, isolerateller överraskande angrepp och utpressning genom terrorhot. Dessa fall börägnas uppmärksamhet i kommitténs fortsatta arbete. Försvaretsforskningsanstalt framhåller att det är oklart hur starkt återhållandepolitiska och militäroperativa krafter är mot användning av kemiskastridsmedel i ett konventionellt krig. Dessa stridsmedel måste betraktas somett reellt hot. Försvarskommitténanser i sitt betänkande att det är sannolikt att ett eventuellt framtida krigåtminstone inledningsvis kommer att föras med konventionella vapen. Risken för upptrappninglill kärnvapennivå är särskilt påtaglig om någon av parterna finner att ettfortsatt konventionellt försvar inte kan genomföras. En första demonstrativ kärnvapeninsalskan då göras. Varie beslut om kärnvapeninsats måste dock framstå som ödesdigertför dem som ytterst bär ansvaret. Attbestämt uttala sig om sannolikheten av att kärnvapen sätts in i ett framtidakrig i synes inte meningsfullt, summerar kommittén. remissinstanser instämmer i kommitténs bedömning, bl.a. försvaretsforskningsanstalt, som pekar på den stora och genuina osäkerheten. börta hänsyn till att det finns många länkbara krigsföriopp, från utdragnakonventionella konflikter till snabba upptrappningar lill kärnvapennivå.Uppsala universitet anser att försvarskommitté, till skillnad från denföregående försvarskommittén, på ett tydligt sätt framhåller riskerna med denpågående kärnvapenutvecklingen. Nedrustningsdelegationeni menar atl risken minskat för att kärnvapen skall komma till användningi regionala konflikter. Från den amerikanska debatten rapporterar ambassaden iWashington om en "ökad medvetenhet om att sannolikheten ökat för att ettstorkrig i blir konventionellt". remissvar är däremot tveksamma, eller direkt kritiska, till kom mitténs bedömning av riskerna för kärnvapenkrig. Det är direkt fariigt atl tro att ett krig i kan föras utan kärnvapen, tycker t. ex. Kvinnor för fred. tycker alt kommitténs argu- 268 mentering för att krigetinledningsvis blir konventionellt är "svår, luddig Prop. 1986/87:95och motsägelsefull". Kärnvapen kommer att tillgripas , tror . Desocialdemokratiska sidoorganisationerna, ungdomsförbundet, kvinnoförbundet ochbroderskapsrörelsen, anmärker på alt kommittén inte kritiserar avskräckningsteorin.Tvärtom kan man på vissa ställen utläsa ett vissl stöd för denna doktrin. Detkan inte vara officiell svensk politik, tycker organisationerna. Kommitténs synpå kärnvapendebatten i är alltför NATO-präglad och tar inte upp detpositiva i det folkliga engagemanget i fredsfrågan, anser man. Ävennedrustningsdelegationen i diskuterar den svenska synen på kärnvapenavskräckningen.Även om den inte anser att avskräckningen på läng sikt kanutgöra en tillfredsställande utgångspunkt för nationens inbördes relationer,så är det på kort och medellång sikt svårt att se hur någon annan ordning kanåstadkommas. Mera bekymrade har vi på svensk sida anledning att vara för den s.k.utvidgade kärnvapenavskräckningen, som handlar om alt möta aggression med konventionellavapen med kärnvapen. Debåda yrkesgrupperna Svenska läkare och ingenjörer mot kärnvapen (SLMKrespektive SIMK) diskuterar risken för kärnvapenkrig ingående i sina remissvar.Läkarna håller med om att risken för kärnvapenkrig är låg i en politiskt stabilsituation. I ett spänt internationellt läge kan bilden snabbi förändras.Kontrollen över kärnvapen måste då antagligen delegeras. Tillsammans med denpsykiska pressen innebär detta att risken ökar för att kärnvapen kommer till användning.Detta gäller särskilt taktiska kärnvapen. Inte bara de tekniska ulan också depsykologiska riskfaktorerna måste beaktas. Kommittén underskattar enligt detvå organisationerna också risken för kärnvapenkrig genom tekniskafelfunktioner. Omen väpnad konflikt trots allt skulle utbryta mellan supermakterna är tidiginsats av taktiska kärnvapen i sannolik om NATO följer sin avskräckningsdoktrin,anser SLMK. Viinstämmer i kommitténs bedömning av åtgärderna för att förebygga krig - ochfinner atl kärnvapenkrig ändå kan uppslå, menar ingenjörer motkärnvapen (SIMK). Detta kan ske genom upptrappning av elt konventionellt krigeller en kombination av tekniska fel och mänskliga felbedömningar eller genomen första insats från en mindre kärnvapenstat. SIMKanser att den tekniska utveckhngen kan bidra både till all öka och minskarisken för kärnvapenkrig. De tekniska kontrollfunktionerna har hittiUsfungerat. Men en rad faktorer bidrar till öka risken för kärnvapenkrig: - Missilerna blir rörligare,snabbare och mera träffsäkra, vilket bl.a. innebär kortare förvarningstider. försvarsinitiativ (SDI) kan innebära att människor inte alls kommeratt finnas med i beslutsprocessen. - Kärnvapen finns numera i stortsett i varje vapenslag hos supermakterna. Det mest oroande är ökningen hossjöstridskrafterna. - Missilerna kan ha antingen kärnvapenstridsspetseller konventionell stridsspetsutan att det kan avgöras utifrån. - Kärnladdningarnablir alll svagare, i vissa fall ner till en sprängstyrka på Prop.1986/87:95 10 ton. - Den tekniskautvecklingen urholkar doktrinerna som bygger på ömsesidig garanteradförstörelse och har lett till tal om att vinna ett kärnvapenkrig. - Kärnvapenteknologiär i ökande grad tillgänglig för stater som inte har kärnvapen. Försvarskommitlén sammanfattar att "lyckas vi ståutanför en inledande, konventionell fas av ett storkrig minskar även riskenför att vi blir utsatta för bekämpning med kärnvapen". En del remissvar ifrågasätter denna slutsats. Längst gårKvinnor för fred som menar att vi blir säkra kärnvapenmål om vi gör allvar avvår föresats att t. ex. skjuta ner kryssningsmissiler som passerar svensktluftrum. "Ett starkt försvar skulle då dra på oss kärnvapen". Svenskasektionen av för fred och frihet anser atlkommitténs slutsats är "egendomlig" och tycks bygga på tron pä attett kärnvapenkrig går atl begränsa, vilket knappast ens stormakterna självatror på . Hela kommitténs resonemang om kärnvapenfrågor är mycketsummariskt, tycker civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde. Om något avmaktblocken behöver svenskt territorium för att nå vitala fördelarkan man dåöverväga all sätta in kärnvapen för att snabbt bryta vårt motstånd och medliten risk för vedergällning/upptrappning? Även Kungliga Krigsvetenskapsakademienpekar på denna risk. Rapporten förmår inte riktigt klargöra eller graderaeffekterna av olika nivåer av kärnvapeninsatser och bidrar därmed till attminska förståelsen för vad kärnvapenkrig innebär, anser Svenska läkare motkärnvapen (SLMK). Med tanke pä alla de vetenskapliga rapporter som finns omkonsekvenserna av ett kärnvapenkrig är detta en svår brist. Effekterna avkärnvapenkrig kan drabba utan atl kärnvapen detonerar på svensktterritorium. Det rör sig om "grov underskattning av kärnvapenkrigetskonsekvenser". En planering till skydd mot effekterna av kärnvapenkrig ivår omvärld kan mildra konsekvenserna för vår del avsevärt, anser försvarskommittén.Våra skyddsåtgärder bör också syfta till alt öka vår förmåga att stå emot hotom kärnvapeninsatser. Om kärnvapen sätts in mot bör totalförsvarelsresurser kraftsamlas till alt skydda och undsätta befolkningen och bereda deskadade värd. Kommittén diskuterar ocksä principerna för sjukvård ochsocialtjänst i krig. Svenska läkare mot kärnvapen (SLMK) kritiserar kommitténsförslag på detta område: - Avsnittetsjukvård och socialtjänst mäste tyvärr sägas vara oacceptabelt dåligt. Densummariska framställningen belyser pä intet sätt de oerhörda problem helasjukvårdsorganisationen skulle ställas inför även om endast i litenutsträckning berördes av kärnvapenkrig. - Resurserna ilandet för vård av brännskadade räcker till omkring 20 patienter. Även en litenladdning av Hiroshima-storlek skulle ge tusentals svårt brännskadade för altinte nämna problemet med alla patienter som har kombinalionsskador, t. ex. strål- och brännskador.Detta skall 270 dock inteses som en kritik mol det svenska civilförsvaret. Inget sjuk- Prop.1986/87:95 värdssystem klarar av atl ge adekvat värd ens vid små kärnvapeninsatser.- Rapportens behandling av sjuk- och hälsovården är mycket knapphändig ochsaknar i betänklig grad insikt och realism, konstaterar SLMK. Även en rad andraremissinstanser instämmer i denna kritik av kommitténs betänkande.Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde efterlyser ett resonemang om hurdet svenska försvaret skall kunna fortsättas även efter en begränsad insats avkärnvapen mot . När det gäller värd av skadade efter etl kärnvapenanfallär inga förberedelser gjorda eller planerade. Ansvarsförhållanden måste klariäggas. Även och broderskapsrörelsenefterlyser ett konkret resonemang om detta. anser att försvarskommittehar en mera realistisk syn på förmågan all stå emot ett kärnvapenangrepp äntidigare försvarskommitléer. som talat mera om atl fortsätta försvaret efterett kärnvapenangrepp än om att ta hand om skadade. Delta understryker attarbetet för kärnvapennedrustning direkt berör svensk säkerhet, sammanfattaruniversitetet. Den för sjukvården ansvariga myndigheten, ,håller i huvudsak med kommittén om att totalförsvarets resurser efter ettkärnvapenangrepp mäste kraftsamlas till att ta hand om de skadade. I en sådan situation blir det nödvändigt att förändravårdstandard och behandlingsmetoder och kraftsamla de tillgängliga medicinskaresurserna till dem som har en rimlig chans att överieva. En särskild fräga i delta sammanhang är hur vi ska skyddaoss mot den elektromagnetiska puls (EMP) som uppstår vid kärnvapenexplosionerpä hög höjd och som man befarar kan allvariigt skada t. ex. elektronik. Civilförsvarsstyrelsenbetonar atl en EMP som slår ut motståndarens ledningssystem kan göra detomöjligt att få ett snabbt slut på kriget. Det kan därför inte ligga inågondera partens intresse att slå ut motståndarens ledningssystem. Deltatalar för en lägre risk för insats av detta slag.