prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — Jordbrukarnaskall få bättre möjligheter till adekvat utbildning. Då inte bara inorrlandsjordbruksfrågor, utan även inom de andra områden som behövs vidutvecklandet av kombinationsföretag. Utvecklajordbruket och hjälpa enskilda jordbrukare Enviktig del i programmet är förslag på nya satsningar och investeringar inomjordbruket, med syfte att värna dagens produktion. För att förbättra degrundläggande förutsättningarna för jordbruket, föreslås ytterligare insatserpå t.ex. markavvattning samt hjälp lill enskilda jordbrukare med stora skulder. Programmetinnebär som nämnts att statens nuvarande stöd till norrlandsjordbruket på omkring600 milj. kr. , utökas med ytterligare 100 milj. kr. under entre-årsperiod, med följande uppskattade fördelning; - Stöd tillersättningsinvesteringar inom jordbruket och kombinationsföretag, 54 milj. kr. - Stöd till utveckling avkombinationsföretag, 27 milj. kr. - Ökad utbildning och rådgivning,15 milj. kr. - Ökad forskning, 4 milj. kr. Riksdagensbeslut om livsmedelspolitiken (prop. 1984/85; 166, JoU 33, rskr.393) innebär bl. a. att jordbrukspolitiken skall ta särskild hänsyn till despeciella förhållandena i norra . Detfinns flera skäl för en geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion avi stort sett oförändrad storlek i norra . Med hänsyn bl. a. till jordbruketsstora betydelse för befolkning, sysselsättning, service och miljö men även frånförsörjningsberedskapssynpunkt är det angeläget att behålla ett regionalpolitisktmotiverat stöd till näringen i denna del av landet. Däremot är det inte möjligtatt ha som mål att ytteriigare öka jordbruksproduktionen i norraSverige. Det är inte heller enligt riksdagsbeslutet möjligt att med hänsyn tillbl. a. den fortsatta rationalisering som sker i jordbruket, garantera att enviss resursmängd behålls inom jordbruket i detta område. Isamband med beslut om reglering av priserna på jordbruksprodukter m.m. våren1986 begärde att regeringen utarbetar ett åtgärdsprogram förNorrlandsjordbruket (JoU l985/86;24, rskr. 1sitt betänkande anför jordbruksutskottet att en helhetssyn bör anläggas på Norrlandsproblematiken. Bl.a. bör enligt utskottet uppmärksammas möjligheterna till ökad samordning mellan å ena sidan de jordbrukspoli- 111 tiska stödformerna och åandra sidan de regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatserna.Hänsyn bör tas till hela livsmedelssektorns betydelse från beredskapssynpunktoch som underiag för sysselsättning m. m. Möjligheter till kombinationssysselsättningmed jordbruk och/eller skogsbruk som bas bör övervägas. Frågor omproduktionsinriktning och alternativa produkter bör prövas mot bakgrund av bl.a. de klimatologiska betingelserna. Ettantal skrivelser har inkommit till regeringen med förslag till åtgärder rörandejordbruket i norra . Regeringenhar i budgetpropositionen 1987 (1986/87; 100 bil. 11) aviserat att ettåtgärdsprogram för jordbruket i norra kommer att redovisas under våren1987. 2 Jordbrukets omfattning och utveckling i norra 2.1 Sysselsättning i jordbruket och livsmedelsindustrin Uppgifterom andelen förvärvsarbetande inom jordbruket och livsmedelsindustrin redovisasfrån () folk- och bostadsräkning. Uppgifter finns tillgängliga från denundersökning som genomfördes (se bl.a. tab. 14.1 sid. 379 %livsmedelskommitténs betänkande (SOU 1984:86) där uppgifter för norra redovisade.) Uppgifter från räkningen förväntas föreligga undervåren 1987. 2.2 Åkerareal och brukningsenheter Jordbrukethar varit föremål för en omfattande rationaliseringsverksamhet.Utvecklingen har bl. a. inneburit att åkerarealen och framför allt antalet brukningsenheterminskat. 1 tabell I. redovisas hur åkerarealen har utvecklats i norra samt utvecklingen i hela riket. Areal åker, ha, , 1983 och 1986 vid brukningsenhelermed mer än 2 ha åker samt relativ utveckling Källa: SCB, Lantbrukets företagsregister Av tabell 1 framgär att arealen åker har minskat i någotsnabbare takt i Prop. 1986/87:146 norra jämfört med riket i övrigtmellan åren 1980 och 1986. Minskningen har varit särskilt stor i Västerbottenslän. Vid bedömning av taklen i åkernedläggningen bör hänsyn tastill att i norra redovisas en avsevärt högre andel av åkermarken somobrukad än i övriga delar av landet. Så till exempel uppgår andelen obrukadåker i övre till 4,av den totalt redovisade åkerarealenmedan den i riket som helhet uppgår till . Nedläggning av är ensuccessiv process där arealer som redovisas som obrukade isjälva verket kommer att läggas ned. Detta gäller särskilt i norra . Detär därför sannolikt att nedläggningen av sker i en snabbare takt inorra än vad som framgår av tabell 1. Ökningen av åkerarealen i vissalän förklaras av att det genomfördes enlantbruksräkning som innebär en noggrannare genomgång av företagen vad gälleråkerarealen än vad som sker vid den ordinarie uppgiflsinsamlingen tilllantbruksregistret. I tabell 2. redovisas förändringen av antaletjordbruksföretag i norra och i hela riket. med mer än 2 ha åker , 1983och 1986 samt relativ utveckling Källa: SCB, Lantbrukets företagsregister Av tabell 2 framgår att antalet företag i norra minskat från ca 31 1980 till ca 28 1986 eller med totaltnärmare 3 000. För hela norra har minskningen skett i ungefär sammatakt som i hela riket. Vid en jämförelse mellan norra och hela riketbör dock hänsyn tas till att strukturomvandlingen i dessa delar av landet skerpå ett annat sätt än i övriga delar av riket. 1 norra innebär en företagsnedläggelsei många fall även att åkermarken tas ur produktion. I övriga delar av landettillförs arealen i allmänhet en annan brukningsenhet. Den faktiska minskningenav jordbruksföretag i norra kan vara större än vad som framgår avtabell 2 genom att företaget kan ha registrerats som jordbruksföretag även omjordbruksdriften lagts ned. Av en jämförelse mellan länen i norra framgår attminskningen av antalet företag varit särskilt stor i . 8 1986/87. publiceras uppgifter om jordbruksföretagens standardiseradearbetsbehov och huvudsakliga driftsinriktning. Med standardiserat arbetsbehovavses ett beräknat arbetsbehov med utgångspunkt från normtal över arbetsåtgånginom olika produktionsgrenar. I tabell 3 redovisasantalet jordbruksföretag i norra fördelade efter beräknatarbetsbehov. med mer än 2 ha åker år 1984fördelade efter arbetsbehov i jordbruket Källa: SCB, Lantbrukets företagsregister Avtabell 3 framgår att det i norra fanns drygt 30000 företag.Huvuddelen av dessa eller , hade en driftsinriktning med ett beräknatarbetsbehov på . Dessa företag är mycket små och kanendast i begränsad omfattning bidraga till familjens försörjning. Även företagmed ett beräknat arbetsbehov på är i de flesta fall attbetrakta som deltidslantbruk. Inkomster från annat håll, låga kapitalkostnader,uppskjutet underhåll m. m. kan göra det möjligt framför allt för äldre brukareatt leva på denna typ av företag. Som exempel på företag, som redovisas igruppen med ett arbetsbehov på kan nämnas att 10 ha åkeroch 5 mjölkkor med rekryteringsdjur ger ett beräknat arbetsbehov på ca 1000timmar . Itabell 4 redovisas antalet jordbruksföretag fördelade efter driftsinriktning. Antalet företag med mer än 2 ha åker fördelade efter driftsinriktning,procent Källa: SCB, Lanlbrukels förelagsregisler Klassificeringefter driftsinriktning är gjord med utgångspunkt från Prop. 1986/87; 146driftsgrenarnas relativa storiek vid respektive företag. Till gruppen ejklassificerade småbruk har förts företag med ett beräknat arbetsbehov ijordbruket som understiger . Av tabell 4 framgår att närmare hälften av alla företag ärklassificerade som småbruk. Vidare framgår alt husdjursskötsel som i norraSverige i huvudsak innebär mjölkproduktion, är den dominerande produktionsformen. SCB;s typklassificeringssystem ger också en möjlighet attbelysa skogsbruket och dess betydelse för jordbruksföretagen. För alla företagberäknas standardiserat arbetsbehov i skogsbruket enligt samma principer somför växtodling och husdjursskötsel. Detta arbetsbehov är ett mått pä omfattningenav företagets skogsbruk. Ett mått på skogsbrukets relativa betydelse vid företaget,dvs. av det totala arbetsbehovets fördelning mellan skogs- och jordbruk, ges aven speciell skogsbrukskod enligt följande sammanställning. A Jordbruk, inget Arbetsbehovet i skogsbruket mindre än eller obelydiigt av del totala arbetsbehovet och B Jordbruk, Arbetsbehovet i skogsbruket ärmindre komplellerande än33 % av del totala arbetsbehovet C Jord- och skogs- Arbetsbehovet i skogsbruket mellan bruk, kombinerat och av del totala arbetsbehovet D Skogsbruk, Arbetsbehovet i skogsbruket är större kompletterande än67 % av det totala arbetsbehovet jordbruk ochmindre än 1 000 limmar E Stort skogsbruk. Arbetsbehoveti skogsbruket större än komplellerande av del totala arbetsbehovet och I tabell 5 redovisas skogsbrukets relativa betydelse i riksområden. efter skogsbrukets relativabetydelse 1984, procenl RO I ROU RO 111 Helariket Skogsbruk klass A 65 35 24 45 Skogsbruk klass B 26 35 , 31 31 Skogsbruk klass C 8 5 33 19 Skogsbruk klass D 14 8 4 Skogsbruk klass E - 1 4 1 48031 44 480 21310 113 821 Källa: SCB, Lanlbrukels förelagsregister RO 1 = Södra och mellersla slättbygder RO 11 = Södra och mellersla skogs- ochdalbygder Av tabell 5 framgår att andelen företag med skogsbruk ärhögre i norra än i övriga delar av landet. Denviktigaste animalieproduktionsformen i norra är mjölkproduktion.Huvuddelen av intäkterna från jordbruket i norra kommer även frånmjölkproduktionen. Förändringar i mjölkproduktionens omfattning kan därförsägas indikera förändringar i jordbrukets utveckling i norra . 1 tabell6 redovisas förändringar av antalet mjölkkor i norra . Antal mjölkkor vid företag med mer än 2 ha åkerår 1980, 1983 och 1986 samt relativ utveckling Källa: SCB, Lanlbrukels förelagsregisler NorraSverige har av det totala antalet mjölkkor i landet, vilket i stortsett motsvarar norra andel av landets folkmängd. Av tabell 6 framgåratt antalet mjölkkor under 1980-lalet minskat i snabbare takt i norra inom övriga delar av landet. Det gäller särskilt . Mjölkproduktionensutveckling avspeglas även i mejeriföretagens mjölkinvägning. Framtill ökade produktionen på ett i stort seu likartat säU i hela Sverige.Efter år 1984 har produktionen minskat som en följd av de åtgärder förproduktionsanpassning som vidtagits, bl.a. det s.k. tvåprissystemet. 1 tabell7 redovisas mjölkinvägningen vid mejeriföretagen i norra och i helariket . Mjölkinvägningen åren 1984,1985 och 1986företagsvis i norra samt i Prnn /87 146 hela riket, milj. kg F- -11,8 Av tabell 7 framgår att minskningen av mjölkinvägningenefter vid flertalet mejeriföreningar i norra har skett i ensnabbare takt än i riket i övrigt. Som framgår av tabell 7 är variationenmellan olika företag betydande. Detta kan till viss del förklaras av årsmänsvariaiioner.1 övrigt kan skillnaden förklaras av struktuella skillnader i mjölkproduktionenmed en större andel små företag inom vissa områden. Avgången av mjölkproducenterär betydligt större bland företag med ett mindre antal mjölkkor. I tabell 8 redovisas förändringen av antaletmjölkleverantörer vid mejeriföretagen i norra samt i hela riket. Antal leverantörer till mejeriföretagen i norraSverige samt i hela riket , 1985 och 1986 -14,9 -13,2 -12,9 -19,9 -19,3 -14,5 -13,8 Av tabell 8 framgår att antalet mjölkleverantörer mellanåren 1984 och 1986 har minskat avsevärt snabbare, särskilt vidVärmlandsmejerier, och Norrmejerier jämfört med.utvecklingeni hela riket. Dessa företags upptagningsområden är , Västernorrlandsoch . Vad gällerproduktivitetsutvecklingen inom mjölkproduktionen kan framhållas attavkastningen per ko i norra ligger på samma nivå som mjölkkornasavkastning i övriga delar av landet. 2.4.2 Växtodling Prop. De naturliga förutsättningarna för växtodling är mindregynnsamma i norra än i övriga delar av landet. Vegetationsperioden ärexempelvis i övre inland jämfört med imellersta . Frost mellan sådd och skörd begränsar antalet odlingsbaragrödor och ökar risken för skördeskador. Korn, slåttervall och matpotatis omfattar av dentotala åkerarealen i norra . I tabell 9 redovisas avkastningen fördessa grödor . Avkastningsnivå' för korn, slåttervalP och matpotatisår 1986, kg per ha Källa: SCB, objektiva skördeuppskallningen ' Avkasiningsnivån avser normskörd - Total skörd -''Obevattnad Med normskörd avses den skörd som normalt kan förväntas.Den beräknas med ledning av tidigare års uppgifter. Av tabell 9 framgår att avkastningsnivån inom växtodlingenär avsevärt lägre i norra än i övriga delar av landet. I sammanhanget kan även framhållas att avkastningsökningeni växtodlingen är betydligt lägre i norra än i övriga delar av landet.Så till exempel redovisas i betänkande Ds Jo 1982;7 attavkastningen för korn i de fyra nordligaste länen ökat med under1970-talet medan avkastningen i slättbygder ökat med ca 20%.Skillnaden kan förklaras bl. a. av allmänt sämre odlingsbetingelser och avsämre torriäggning. Därigenom ökar riskerna för skördeskador. Såväl antaletersättningar som ersättningsbelopp per 1000 ha åker i skördeskadeskyddet äravsevärt högre i norra än i övriga delar av landet. () insamlar statistiköver byggnadsverksamheten i jordbruket. Uppgifter finns tillgängliga t. o. m.år 1985. Se tabell 10. Antal nv-, till- och ombyggda djurstallar förnötkreatur , 1983 och Prop. 1986/87: 146 1985 Riksområde 1980 1983 1985 Hela riket 921 594 277 Av tabell 10 framgår att byggnadsverksamheten har minskatstarkt . Detta kan för de södra och mellersta delarna avlandet till stor del förklaras av förbudet mot nybyggnad av djurstallar somgäller . Av regionalpolitiska skäl är norra i principundantaget från nybyggnadsförbudet. Trots det har byggnadsverksamheten iNorrland minskat relativt sett mer än i övriga delar av landet. Täckdikningarnas omfattning framgår av lantbruksstyrelsensstatistik över projekteringarna. Se tabell ll. Täckdikning, projekterad areal, ha Län 1982/83 1985/86 Av tabell 11 framgår att aktiviteten vad gällertäckdikning har tenderat att minska i samtliga län med undantag förVästerbotten . Möjligheterna att genomföra investeringar imarkanläggningar av typ huvudavlopp och täckdikning påverkas förutom av brukningsenheternasstorlek även av den arrenderade markens omfattning. Vid små brukningsenhetersom drivs extensivt är brukaren ofta inte intresserad av att genomförainvesteringar i markanläggningar. Samma sak gäller passiva markägare somarrenderar ut åkern och även arrendatorer som inte gärna vill utföramarkanläggningar pä arrenderad åker. Andelen arrenderad åker är i norra ungefärdensamma som i övriga delar av landet - . Av den totala åkerarealen finnsi norra vid företag med mindre än 20 ha åker. Motsvarande siffraför övriga delar av landet är . 2.6 Inkomst-och lönsamhetsförhållanden Prop. 1986/87; 146 Den av SCB genomförda deklarationsundersökningen förjordbrukare (DU) omfattar ett slumpmässigt urval av brukningsenheter med mer än2 ha åker. Från DU redovisas taxerade resultat från jordbruksföretagen. 1tabell 12 redovisas bruttointäkter (exkl. ränteinkomster) minus kostnader (exkl.egenavgifter) efter balansändring m. m. Taxerade resultat i jord- och skogsbruket åren1981, 1983 och 1985, medeltal kronor per foretag ROl 20,1-30,0 30,1-50.0 RO 11 20,1-30,0 30,1-50,0 RO 111 20,1-30,0 30.1-50,0 55 684 87 426 Källa: SCB, Deklaralionsundersökningen för jordbrukare Av tabell 12 framgår att utvecklingen vad gäller taxeratresultat i jord-och skogsbruket är bättre i RO I och RO 111 än i RO II. Den positiva förändringen i RO IIImellan kan sannolikt bl.a. förklaras av ökade intäkter frånskogsbruket. Vad gäller jordbruket i norra bör situationen haförbättrats till följd av den kraftigauppräkningen av prisstödet per den . Vidare bör utvecklingen hapåverkats positivt av den förbättrade balanssituationen inom animalieproduklionen,särskilt mjölkproduktionen. har dessutom räntenivån sänkts ochkostnadsutvecklingen i övrigt stabiliserats. I tabell 13 redovisas jordbruksföretagens inkomster frånjordbruksföretag och från andra förvärvskällor . Taxerade nettointäkter och sammanräknad inkomst per företag RO I 50603 40 63 828 50 11948 10 126379 100 ROU 31657 28 70716 62 12636 10 115009 100 RO 111 27771 23 83670 69 10509 8 121950 100 Källa: SCB, Deklaralionsundersökningen för jordbrukare Under rubriken i tabell 13 har hänförts inkomsterav kapital, annan fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet och annan rörelse. Av tabell 13 framgår att den genomsnittliga inkomsten avjordbruksfas- Prop. 1986/87:146 tighet per företag är avsevärt lägre i RO11 och 111 jämfört med RO 1. Skillnaden i sammanräknad inkomst utjämnas av attinkomst av tjänst är högre särskilt i RO 111 än i övriga delar av landet. 3 Nuvarande utformning och omfattning av stödet tilljordbruket i norra Prisstöd till jordbruket i norra lämnas för atttäcka produktionskostnadsskillnader mellan produktion i norra ochproduktion i . Stöd lämnas till produkterna mjölk, kött och fläsksom prisstöd samt till smågris-, get- och potatisproduktion som stöd per moder-sugga,get resp. ha. Prisstödet varierar mellan olika prisstödsområden. I samband med livsmedelspolitiska beslut (prop.1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) höjdes anslaget C 6. Prisstöd till jordbruket inorra från 330 milj. kr. för /85 till 412 milj. kr. /86, dvs. (I dessa belopp ingick då 10-12 milj. kr.som prisstöd till rennäringen, numera anslaget B 11. gjorde ett uttalande till förmån för en årligjustering av prisstödet till jordbruket i norra . Vidriksdagsbehandlingen kritiserades beräkningsunderlaget för norrlandsstödetsstödnivåer på en rad punkter, vilket föranledde regeringen att ge statensjordbruksnämnd i uppdrag att företa en översyn av beräkningsunderlaget.Jordbruksnämnden föreslog att en delvis reviderad beräkningsmodell ifortsättningen skulle tillämpas vid beräkningen. Den nya modellen visade attstödet till vissa produkter och områden skulle höjas, medan stödet i andra fallenligt beräkningsresultaten skulle sänkas. Regeringen föreslog (prop. 1985/86:166)att prisstödet skulle höjas med . Stödet skulle enligt regeringensförslag uppgå till 410 milj. kr. /87 (beräknat utfall för år1985/86 var 375 milj. beslutade atl ytteriigare 100 milj. kr., dvs.510 milj. kr. skulle anslås till prisstöd till jordbruket i norra /87. 1 tabell 14 redovisas pristilläggen på olika produkter ochi olika prisstödsområden fr. o. m. . Pristillägg på mjölk, kött och fläsk samt prisstöd för smågrisproduktion fr.o.m. Mjölk, öre perkg Kött, öre per kg Fläsk, öre perkg Prisstöd för smågrisproduktion lämnas för högst 60 suggorper företag. Prisstödtill getskötsel lämnas med . till företag i ,, , , , ochVärmlands län. Stöd lämnas endast till företag med minst 10 och högst 50mjölkproducerande getter per företag. Prisstödtill potatisodling som omfattar minst 0,5 ha lämnas med . per ha och årtill företag i och i de delar av som ingår iprisstödsområde 1. Till företag i övriga delar av samt iJämtlands, och lämnas prisstöd tillpotatisodling med . per ha och år. 1986/87; 146 Regionalt rationaliseringsstöd ulgår i norra förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbruketsrationalisering i form av bidrag till utvecklingsbara företag för utförande avstörre och samlade investeringar i byggnader och markanläggningar. Bidragutgår i regel som avskrivningslån och med högst av kostnaderna, dock högst250000 kr. Om det föreligger särskilda skäl kan i vissa fall bidragutgå med högst av kostnaderna, dock högst . för ekonomibyggnader.Bidrag kan också utgå till produktionsfrämjande åtgärder, t.ex. för anskaffningav djur. Bidrag kan i norra även ges till begränsatutvecklingsbara företag för utförande av investeringar i byggnader ochmarkanläggningar. Bidrag utgår endast till begränsade investeringar, t.ex.ombyggnad av djurstall och med högst av godkänd kostnad vilket förekonomibyggnader är maximerat till . 1 tabell 15 redovisas det regionalarationaliseringsstödets omfattning. Det regionala rationaliseringsstödetsomfattning budgetåren 1981/82, 1983/84 och 1985/86 1 OOO-tal kr. Den totalabidragsramen för inre rationalisering har minskats från 55 milj. kr. budgetåret1981/82 till 18 milj. kr. 1986/87, varav 1,3 milj. kr. är avsedda för särskildaändamål. Enligt beslut av (prop. 1985/86:100, JoU 13, rskr.165) skall en prioritering göras av stödet tillinvesteringar i markanläggningsföretag i och Västerbot- Prop.1986/87:146 tens län. För detta ändamål kommer under /87 attförbrukas ca 4 milj. kr. i vardera länet. 3.3 Stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag Riksdagenbeslutade att anslå 40 milj. kr. som stöd till särskilt skuldtyngdajordbrukare under /86. Enligtförordningen (1985:673) om stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag harstöd lämnats till dem som har startat ett jordbruksföretageller har gjort större investeringar i fast egendom som äravsedd för jordbruksdrift. Stöd har lämnats endast till företag som uppfyllerde allmänna förutsättningarna för statligt stöd enligt förordningen (1978:250)om statligt stöd till jordbrukets rationalisering. Stödet har lämnats endast tillföretag som inte förmår bära sina egna kapitalkostnader och vars ekonomiskasvårigheter huvudsakligen beror på omständigheter som företagen inte råderöver. Stödet har lämnats i form av lån som är ränte- och amorteringsfritt tilldess företaget har förutsättningar att bära kostnaderna för lånet. Lånetsstorlek har bestämts efter utredning om företagets behov av ekonomiskt stöd ochhar lämnats med högst . Antaletansökningar, antal företag, som beviljats stöd samt beviljade belopp /86 framgår av tabell 16. Fördelning av stöd till högt skuldsattajordbruksföretag /86 Avtabell 16 framgår att huvuddelen av stödet till höga skuldsatta jordbruksföretaghar beviljats till företag i norra . Enligtlantbruksstyrelsens bedömning fanns ca 120 företag i de femnordligaste länen där ett behov fanns av villkorslån ellermotsvarande åtgärder. Medelsbehovet för dessa företag beräknades till 400000-500000kr. per företag eller totalt till 50-60 milj. kr. Nästan alla dessa företag harstora garantilån och staten kommer att förlora betydande belopp om företagengår i konkurs. Isammanhanget kan även nämnas att ca 20 st företag i fått skuldlättnad genom att garantilån lösts in och omvandlats till ränte- och amorteringsfria lån eller genom ackordsförfarande. 3.4Stödformer inom ramen för jordbruksprisregleringen av Prop. 1986/87; 146betydelse för jordbruket i norra I syfte att mildra högt skuldsatta jordbrukares problemtill följd av en kraftigt höjd räntenivå infördes för hela landet etttemporärt räntestöd (SFS 1982:702). Räntestöd har lämnats t.o.m. budgetåret1985/86. Räntestöd har utgått med halva beloppet som bidrag. Andra halvan ärett lån som skall betalas tillbaka med början under /87.Dessutom tillkommer ränta fr. o. m. /87 på den återståendedelen. Stödet har finansierats av prisregleringsmedel. För /86anvisades 20 milj. kr. Enligt beslut av har räntebetalningoch amortering för de två första årens räntestödslån skjutits upp och kommeratt börja först /88. För att underlätta för lantbrukare utan högt eget kapitalatt etablera sig infördes fr. o. m. den för hela landet ettsärskilt etableringsstod (SFS 1982:702). Syftet med stödet är att reducera räntekostnaderna. Lånlämnas av efter det att låntagaren börjat ägna sig åtjordbruk med den del av företagarens räntekostnader som överstiger deförsta fem åren, de därefter följande två åren och det åttonde året.Godkänd skuld omfattar skulder för fastighetsförvärv, inventarier ochdriftskapital. skrivs den skuld av som avser kostnader förinventarier och driftskapital. skall den del som avserfastighetsförvärv återbetalas eller omvandlas till ett garantilån. Stöd lämnas endast i mån av tillgång på medel inom ramenför jordbruksprisregleringen. Det totala antalet beviljade etableringsstod fram till år1985 uppgår till ca 1 660. Under /86 utgick 45 milj. kr. avregleringsmedel för ändamålet. Dessa medel täckte kostnaderna för dem somanslutit sig t.o.m. /85. /86 har inga medel funnitstillgängliga för ytterligare företag. beslutade att /87anslå 40 milj. kr.