prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Den nya lagen inskränker inte de rättigheter somavses i 8§ första slyckel lagen (1938:274) om rätl fill jakl. Bestämmelserna i8§ andra stycket samma lag skall tUlämpas i fråga om servitut som innefaltarjakträtten på viss faslighel och som upplåtits senasl . Inom område, som jakt har registreratsmed slöd av 13 § jaktstadgan (1938:279) som älgjaklsområde utan att varalicensområde, får älgjakt ske enligt äldre bestämmelser lills vidare, docklängsl lill utgången av . Jakträitshavare, sorn är född eUertidigare och som för samordnad älgjakt har jagat älghuvudsakligen inom ell sådanl område som avses i föregående mening, kan fåområdel registrerat som licensområde för tiden och ges licensför ell vuxet djur att skjutas av två eller . Förälgjakten inom renskötselområdel får regeringen eller myndighel som regeringen besiämmer för en övergångstid meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna i 33 §. Lag om ändring i lagen (1943:459) om tillsyn över hundar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1943:459) om lillsyn över hundar dels altnuvarande 4 och 5§§ skall betecknas 6 respektive 8§, dels att rubriken tilllagen skall ha följande lydelse, dels all 1 och 3§§ samt den nya 8§ skall haföljande lydelse, dels alt det i lagen skaU införas fyra nya paragrafer, 4, 5,7 och 9§§ av följande lydelse. Lag om tillsyn över hundar Lag om tillsyn över hundar och katter Hundskall hållas under sådan tillsyn som med hänsyn liU dess natur och övrigaomständigheter erfordras för att förebygga att den orsakar skada elleravsevärd olägenhet. Hundar och katter skall hållas under sådan liUsyn som medhänsyn fill deras nalur och övriga omständigheter behövs för all förebyggaatt de orsakar skador eller avsevärda olägenheter. IJaktlagen (1987:00) finns särskUda beslämmelser om vad som skaU iaktlas förall hindra hundar från atl driva eller förfölja vilt. EftersäiiesfiUsynen över hund, äger polismyndigheten meddela de föreskrifier somomständigheterna påkalla, såsom alt hunden skall vara försedd med munkorg ellerhållas bunden eller inslängd. Vad sålunda föreskrivils skall bevisligendelgivas hundens ägare eller annan som mottagit hunden till underhåll ellernyttjande. Är frågaom hund som avses i 2§, äger polismyndigheten ock, där så finnes nödigt, låladöda hunden. skall polismyndigheten inhämta yttrande frånveterinär, om det ej är uppenbart obehövligt eller fara i dröjsmål. Anträffas hund som avses i 2§ lös på område där hemd]urfinnas, Efiersätis tillsynen över hund, får polismyndighetenmeddela det beslul som omsländighetema kräver, såsom alt hunden skall varaförsedd med munkorg eller hållas bunden eller instängd. Beslutet skall delgeshundens ägare eller den som mottagii hunden till underhåll eller nyttjande. Är det fråga om en hund som avses i 2§, fårpolismyndigheten besluta atl hunden skaU omhändertas genom myndighelensförsorg. För sådanl omhändertagande gäller 18 och I9§§ lagen (1944:219) omdjurskydd. Innan en hund avlivas skall dock polismyndigheten inhämla yttrandefrån veterinär, om det ej är uppenbart obehövligt eller fara i dröjsmål. Anträffas en hund som avses i 2§ lös på område där hemdjurfinns. får hunden, om den ej låter sig upplagas, dödas av densom äger eller vårdar hemdjuren. Den som sålunda dödat hund är skyldig atlsnarast möjligt anmäla förhållandet lill polismyndigheten. får hunden, om den ej låter sig fas om hand, dödas av densom äger eller vårdar hemdjuren. Den som sålunda dödat en hund är skyldig altsnarasl möjligl anmäla förhållandel till polismyndigheten. Beslut enligt första eller andra stycket gälleromedelbart, om inte något annat förordnas. Om en hund springer lös i elt område där del finns vill,får Jakträttshavaren eller någon som företräder honom ta hand om hunden. Närdetta har sketl skall hundens ägare eller innehavare underrättas. Omdenne inte är känd, skall i StäUet polismyndigheten i orten underrättas. Kan inte hunden tas om hand, får polismyndigheten låtadöda hunden, om delta är angeläget från viltvårdssynpunkt och försvarligt ävenmed hänsyn till omständigheterna 1 övrigl. Den som vill återfå en hund som har tagits om hand enligt4§ är skyldig att betala ersättning för hundens föda och de övriga kostnadersom omhändertagandet har medfört. Har inte ägaren eller innehavaren, mol ersättning enliglförsta stycket, återtagit hunden inom efler det alt han underrättadesom omhändertagandet eller efter del alt polismyndighetenunderrättades, får jakträttshavaren behålla hunden. En kall som med skäl kan antas vara övergiven ellerförvildad, får dödas av Jakträttshavaren eller av någon som förelräder denne.Inom tätbebyggt område krävs dock Ullstånd av poUsmyndigheten. Nuvarandelydelse Föreslagen,lydelse Prop. 8 §2 Den som uppsålligen eller av Den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot 2§ eller 3§ oaktsamhet bryler mot2§, 3§ tred- tredje siyckei andra punkten eller je stycket andra meningen eller 7§ mot föreskrift som meddelals med andra meningen eller mot beslul stöd av 3 § försia stycket, dömes till som har meddelats med slöd av 3 § böter. försia stycket, döms tiU böter. Den som försummar atl lämna underrättelse enligt 4§ förstastycket döms lill böter, högst . PoUsmyndighelens beslut enligt denna lag får överklagashos . beslul får överklagas hos kammarrätten genombesvär. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenom föreskrivs att 14§ naturvårdslagen (1964:822)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Är fara att växtart försvinner eller utsattes förplundring, äger regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelaförbud att inom landet eller del därav borttaga eller skada växt av den artendär den växer vill. Är fara alt djurart försvinner, äger regeringen ellermyndighet som regeringen besiämmer meddela förbud all inom landet eller deldärav döda, skada eller fånga vilt levande djur av den arten, då det ej skertiU försvar mol angrepp på person eller egendom, så ock all borttaga ellerskada sådant djurs ägg, rom eller bo. Beträffande djur, vars dödande ellerfångande är atl hänföra lill jakt eller fiske, skall dock gälla vad däromsärskilt stadgas. Behövs utöver fridlysning enligt Behövs utöver fredning enligt jaktlagstiftningensärskilt skydd för jaktlagstiftningen särskilt skyddför djurlivet inom visst område, äger djurlivet inom visst område,/år re- regeringen eller myndighet som re- geringen eller myndighet som rege- geringen besiämmer meddela före- ringen besiämmer meddela före- Senaste lydelse av förutvarande 5 § 1974:348. ' Senaste lydelse 1974:1025. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Prop. skrifter som inskränka rätten fill skrifter som inskränkerrätlen lill jakt eller allmänhetens eller mark- jakt eller allmänhetens eller mark ägarens rätt atl uppehålla sig inom ägarens rätl atl uppehålla sig inom områdel. Om utplantering eller annat utsättande av vilt i frihetmeddelas föreskrifier av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer. Denna lag träder i krafl . Lag om ändring i lagen (1980:894) om jaktvårdsområden Härigenom föreskrivs alt 29§ lagen (1980:894) omjaktvårdsområden skaU ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 29 § Om en faslighet, som ingår i ell jakl vårdsområde, pågrund av ändrad användning eller annars väsentligen saknar belydelse förjaktvården samt fastighetsägaren och jaktvårdsområdesföreningen är ense om altfastigheten skall uteslutas ur jaktvårdsområdet, får föreningen besluta delta.Föreligger inte sådan enighet, skall frågan om uteslutning prövas avlänsstyrelsen. Föreningen skall genast underrätta om sillbeslul att utesluta en fastighet ur Jakl-vårdsområdet. Denna lag iräder i krafl . 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1975:85) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor Härigenom föreskrivs atl l§ lagen (1975:85) medbemyndigande alt meddela föreskrifter om in- eller ulförsel av varor skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Regeringen får, med den be- Regeringen får, med den be- gränsning som följer av 2§, medde- gränsning som följer av2§, medde la föreskrifter om in- eller utförsel la föreskrifter om in- eller utförsel av varor, om del är påkallal av hän- av varor, om del är påkallal av hän syn lill risk för störning inom sam- syn fill risk för störning inom sam hällsekonomin eller folkförsöij- hällsekonomin eller folkförsörj ningen, av särskilda handdspolitis- ningen, av särskilda handelspolifis ka skäl eller av hänsyn till behov att ka skäl eller av hänsyn till behov att trygga kvalilelen hos produkler av trygga kvaliteten hos produkter av visst slag, lill hälsovården, miljö- visst slag, till hälsovården, miljö vården, växtskyddet eller skyddel vården, växtskyddet, skyddel mol mot djursjukdomar eller till kon- djursjukdomar eller skyddet för ui- irollen av materiel som kan få mili- rotningshoiade eller sällsynta arter tär användning. av djur eller växter eller tillkontrol- len av maleriel som kan få mililär användning. Regeringen får överiåla ål förvaltningsmyndighet atlmeddela föreskrtfter som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs atl 1,8, 11 och 23a§§ lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder 'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse I § som avses i 8 kap. 29 § jordabalken hartill uppgifl att 1. medla i arrendetvist, 2. pröva tvist om förlängning av 2. pröva tvist om förlängning av arrendeavtal vid jordbruksarrende, arrendeavtal vid jordbruksarrende, ' Lagen omlryckt 1985:660. j5 kommer på arrendenämnd, 3. pröva fråga om godkännande av förbehåll eller annal avtalsvillkor som avses i 9 kap. 2, 3, 7 dier 17§, 10 kap. 2-4 eller 7§ dier 11 kap. 2§ jordabalken eller 3-6§ lagen (1957:390) om fiskearrenden, 4. vara skiljenämnd i arrendetvist, 5. pröva frågor enligl lagen (1985:658) om arrendatorers rätl att förvärva arrendestället. Ärende upptages av den arrendenämnd inom vars område fastigheten är belägen. bostadsarrende eller fiskearrende eller om villkor försådan förlängning samt tvist i fråga som avses i 9 kap. 14 § jordabalken ellervars prövning enligt 9 kap. 12 b, 17 a, 18, 21 eller 31 §, 10 kap. 6 a § dier11 kap. 6 b § samma balk ankommer på arrendenämnd, bosladsarrende eller fiskearrende eller av avtal omjaklrällsupplå-telse eller om villkor för sådan förlängning samt tvist i frågasom avses i 9 kap. 14 § jordabalken eller vars prövning enligt 9 kap. 12 b, 17a, 18, 21 eUer 31 §, 10 kap. 6 a § eller 11 kap. 6 b § samma balk an- Tvist som avses i I § första stycket 1 eller 2 eller 4§ försia stycket 1-3 hänskjutes av part lill nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla uppgifl om parternas namn och hemvist, den berörda fastighetens belägenhet och tvistens beskaffenhel. Ansökan i tvist om förlängning av arrende- eller hyresavtal skall innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning. Ansökan i tvist om ändring av arrende- eller hyresvillkor skall innehålla uppgift om den ändring av villkoren som begärs. Tvist som avses i 1 § försia stycket 1 eller 2 eller 4§första stycket 1-3 hänskjutes av part fill nämnd genom ansökan som skall varaskriftlig saml innehålla uppgifl om parternas namn och hemvist, den berördafastighetens belägenhet och tvistens beskaffenhel. Ansökan i tvist omföriängning av arrende- eller hyresavtal eller av avtal omJaklrätlsupplålelse skall innehålla uppgift om de skäl som åberopas motförlängning. Ansökan i tvist om ändring av arrende- eller hyresvillkor eller avvillkor i avtal om Jaklrätlsupplålelse skall innehålla uppgift om den ändringav villkoren som begärs. Uppfyller ansökan ej vad som föreskrives i försia stycket,skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa brislen inom viss tid.Efterkommes ej föreläggandel, får ansökningen avvisas. Partsförsta inlaga lill nämnden skall innehålla uppgifl om hans personnummer ochposiadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övrigaomsiändigheler som är av belydelse för delgivning med honom. Har part vidtalatombud alt förelräda honom, skall ombudels namn, postadress och telefonnummeranges. Sker ändring i förhållande, som part sålunda uppgivit, skall parten utandröjsmål anmäla det till nämnden. Ansökan varigenom tvisten hänskjuts till nämnden börlillika innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i iredje slycket. Återkallas ansökan, avskrives ärendet. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1986/87:58 11 § Rör ärende som avskrivits enligl Rör ärendesom avskrivits enligl 10§ första stycket första punklen . 10§ försia slycket första punkten tvist som avses i 9 kap. 10§, 10 kap. tvistsom avses i 9 kap. 10§, 10 kap. 6a§ eller 12 kap. 49 eller 54§ jorda- 6a§eller 12 kap. 49 eller 54§ jorda balken, 22 eller 24§ hyresförhand- balken,22 eller 24§ hyresförhand Ungslagen (1978:304), 5§ lagen lingslagen(1978:304), 5§ lagen (1957:390) om fiskearrenden eller (1957:390)om fiskearrenden, 52§ 52§ bostadsrättslagen (1971:479), bostadsrättslagen(1971:479) eller skall nämnden återuppta ärendet på 18§jaktlagen (1987:00) skall nämn- ansökan av sökanden. Ansökan denåteruppta ärendel på ansökan görs skriftligen av sökanden.Ansökan görs skriflli- från den dag beslutet om avskriv- geninom från den dag ning meddelades. beslutet om avskrivning medde lades. Uteblir sökanden ånyo, får ärendel icke återupptagas pånyll. 23a §2 Om rätt för part att klandra be- Om rätt förpart all klandra be- slut av arrendenämnd i arrendetvist slut av arrendenämnd iarrendetvist finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jor- finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jor dabalken och 16§ lagen (1957:390) dabalken, 16§ lagen (1957:390) om om fiskearrenden. fiskearrenden och 53§ jaktlagen (1987:00). yltrande enligl 12a§ andra stycket fårinte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § iredjeslyckel får överklagas genom besvär hos fastighetsdomstolen. Detsamma gäUernämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt all förvärvaarrendestället. Besvärshandlingen skall ges in till arrendenämnden från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hosarrendenämnden och fastighetsdomstolen tillämpas bestämmelserna i 52 kap.2-12§§ på motsvarande sätt. Fastighetsdomstolens beslut medanledning av besvär i frågor som avses i andra slycket tredje meningen eller i23 § tredje stycket 1 -3 får inte överklagas. Denna lag träder i krafl . Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1986/87:39föreslagna lydelsen. 2 1986/87. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 25 seplember 1986 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. ,, , , , , Lagrådsremiss om jaktlag, m.m. 1 Inledning Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefenför en beredning med uppdrag att se över vissa jakt- ochviltvårdsfrågor. Beredningen, som antog namnel jakt-och vilivårdsberedningen,har avgett elt flertal delbetänkanden. Ijuni 1977 avgavs betänkandet (Ds Jo1977:4) Våriakt efler sjöfågel vilkel utgjorde underiag för regeringens förslagtill om försöksvis våriakt på vissa sjöfågelarter (prop. 1977/78:37,JoU 9, rskr. avstyrkte i silt beslut förslaget. Belänkandet (SOU1979:19) Jaktvårdsomräden avgavs . Regeringens förslag i anledningav beiänkandei och beslul (prop. 1979/80:180, JoU 1980/81:3, rskr.1980/81:22) innebar att bestämmelserna om jaktvårdsomräden i lagen (1938:274)om rätt lill jakt ersattes av en ny lag i ämnel. 1 belänkandet (SOU 1979:52)Viliskador som avgavs föreslog beredningen bl.a. elt nyltersättningssystem vid skador på gröda orsakade av älg, krön- och dovhjort.Principerna för villskadeersätlning underställdes prövning (prop.1979/80:111, JoU 36. rskr. Betänkandet (Ds Jo 1979:12) Ändringar ijaktlag och jaktstadga lämnades . Förslagen lades till grund förvissa ändringar i jaktstadgan (1938:279). avgavs betänkandet (SOU1980:11) Vildsvin i . Med betänkandet som underlag beslutades vissaålgärder för att begränsa anlalel frilevande vildsvin i landel (prop.1980/81:82, JoU 16, rskr. Ijuli 1980 avgavs delbetänkandet (SOU 1980:29)Vilt och irafik som föranlett beslul om vissa förfatiningsändringar (prop.1981/82:81, och 26, rskr. Slutligenavlämnade beredningen (numera statssekreteraren , ordförande,samt riksdagsledamoten (i ), dåvarande riksdagsledamöternaElis och , riksdagsledamoten ochlantbrukaren ) huvudbetänkandel (SOU 1983:21) Vilt ochjakt. Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till ny jaktlag. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av belänkandet sombilaga 1, dels de lagförslag som läggs fram i beiänkandei som bilaga 2, dels enförleckning över remissinstanserna och en samman- Prop. 1986/87:58ställning av remissytlrandena som bilaga 3. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkallade jagen särskild utredare (departementsrådet ) med uppdrag altbelysa konsekvenserna av en yllerligare samordning av älgjakten vad belräffarjaktmöjligheierna för bl.a. icke-markägare. Uiredaren avlämnade i mars 1986betänkandet (Ds Jo 1986:1) Tillgång till älgjakt. Belänkandet, som harremissbehandlats, bör fogas lill protokollet som bilaga 4. En förteckning överremissinstanserna och en sammanslällning av remissyttrandena bör fogas tillprolokollet som bilaga 5. Isamband med atl jag i del följande behandlar förslagen i beredningenshuvudbetänkande tar jag också upp ett förslag från omändring i lagen (1980:894) om jaktvårdsområden. Efter remiss harlänsslyrelsernas organisalionsnämnd, fyra länsslyrelser och Svenska jägareförbundetyttral sig över förslagel. Vidare lar jag upp till behandling en framställningav rikspolisslyrelsen om ändring i lagen (1943:459) om tillsyn över hundar.Remissyttranden över framställningen har avgetls av slatens naturvårdsverk,hovrätten för nedre , kammarrälten i , riksåklagaren, och . 2.1 Mål för jakt- och viltvårdspolitiken Vårsvenska natur skänker unika möjligheter till en omväxlande och stärkanderekreation i form av exempelvis vandringar, bär- och svampplockning, fiske ochjakt. Av dessa rekrealionsformer är jakten speciell i den meningen atl denförutsätter förfoganderätt till mark, särskilda kunskaper och tillgång tillspeciell utmslning. Trots dessa till synes slarka begränsningar bedrivs i vårlland jakl i en eller annan form av ca 300000 människor av olika kategorier. 1Sverige finns omkring 70 arter av vilda däggdjur och drygl 300arter av vilda fåglar. Ett trettiotal av däggdjursarterna och ett femtiotal avfågelarterna är tillåtna för jakt under hela eller en viss del av året. En välavpassad viltvård ger en artrik och för vårt land specifik fauna sommöjligheter skapas för en värdefull jakt. Jaktenoch viltvården har varit reglerad genom lagstiftning. I lakl medsamhällsutvecklingen och nya rön på området har reglerna i olika hänseendenändrals och kompletterats. Detta har lett fram till etl regelverk som brisier iöverskådlighet och som trots ändringarna inte är lill alla delar tidsenligt.Del finns etl siarkt behov av en översyn. Debåda nu gällande huvudförfaitningarna på jaktens område är lagen (1938:274) omrätt lUl jakt (jaktlagen) och jaktstadgan (1938:279). Bestämmelser omjakttider finns i jakllidsförordningen (1976:432) och detaljföreskrifter förjakten finns i jaktkungörelse (SNFS 1983:1). Den nuvarandejaktlagstiftningen är uppbyggd på principen atl jakt är tillålen endast om den är försvarlig från vilivärdssynpunki. En aktiv vill- 19 vårdär ofta en avgörande förutsättning för jakl. är själva jakten i Prop.1986/87:58 viss utsträckning ett led i viltvården, nämligen när del är möjligtalt genom avskjutning reglera etl viltbestånds storlek och sammansättning. TUlvih-vård i övrigl kan räknas vilivårdsåtgärder i mera traditionell mening,exempelvis utfodring av viltet och anläggande av villåkrar, men också olikahänsynsiaganden till naturvårdens intressen vid markanvändningen, t. ex. iskogsbruket och jordbruket och vid ulnyltjandel av mark för bebyggelse, vägaroch energiutvinning. Dengrundläggande principen är atl villel är fridlyst om inte jakl uttryckligenmedges i jaktförfattningarna. Detta innebär alt föreskrifterna om jaktlider ärav stor betydelse från vilivärdssynpunki. I jaktlagen finns vidare enbeslämmelse om skyldighet för jakträttshavaren all inom sitt jaktområde ulövajaktvård. Med jaktvård avses en efter viltförhållandena anpassad jakt ochåtgärder för all skydda viltet och främja dess tiUväxt. Jaktvården skallbedrivas med hänsyn tagen lill jordbrukets, skogssköi-selns och andra näringarsintressen. 1 bestämmelsen används uttrycket "villebråd". Därmed avsesalla vilda däggdjur och fåglar. Deför viltvården grundläggande bestämmelserna finns emellertid i lagstiftningenom naturvård och miljöskydd. Av särskilt stor betydelse är bestämmelserna omhänsyn lill naturvårdsintressena i naturvårdslagen med följdförfattningar samti skogsvårdslagsliflningen och lagstiftningen om skötsel av jordbruksmark. Jakträttenär knuten tUl markägandet. Enligt jaktlagen har jordägaren jakträtt på detmarkområde sorn lillhör honom. Flertalet enskilda markinnehav är emellertidför små för att var för sig medge en meningsfull jakl och en rationellviltvård. Genom atl sammanföra ett antal fasligheler eller delar av fastighetertill ett jaktvårdsområde kan man samordna jakten och viltvården överägogränserna. Lagstiftningen om jaktvårdsområden är följaklligen av slorbetydelse för bäde jakten och viltvården. Frågorom samhällets främjande av jakten genom lagsfiftning och på annat sätt harövervägts av jaktmarksulredningen i belänkandet (SOU 1974:80) Jaktmarker. Ibelänkandet lades bl.a. fram förslag om bildande och förvallning avjaktvårdsomräden. Sedan belänkandet remissbehandlats och frågorna omjaktvårdsområden blivit föremål för ytterligare utredning av jakl- ochviltvårdsberedningen, har en ny lagstiftning för sådana områden beslutats attgälla fr.o.m. den Ijanuari 1980 (SFS 1980:894). Jakt-och vilivårdsberedningen har hafl i uppdrag att utforma rikfiinjer för denframlida viltvården och göra en aUmän översyn av jaktlagstiftningen.Utredningsuppdraget har också omfattat de av jaktmarksulredningen behandladefrågorna om upplåtelse av jakträtt samt jaktens och viUvårdens administrafion.Dessa frågor behandlas av beredningen i slutbelänkandet (SOU 1983:21) Vill ochjakl. Beredningenhar lagl fram förslag om mål för samhällels jakl- och villvårdspolilik. 1 likhei med remissinstanserna kan jag i allt väsentligt ansluta mig till dessa förslag. Innan jag går närmare in på de föreslagna målen vill jag emellertid ta upp en avgränsningsfråga som uppmärksam mats vid remissbehandlingen. Beredningen har valt att använda uttrycket vilt som samlande beteckning på vilda däggdjur och vilda fåglar. remissyttrandenföreslås att uttrycket vilt reserveras för del jaktbara viltet. Prop.1986/87:58 En remissinstans förordar å andra sidan en uividgning av begreppellill atl omfatta också grod- och kräldjur. Oberoende av vilken definition somväljs utgör viltvärden en del av den allmänna naturvården för vilken de grundläggandebestämmelserna finns i naturvårdslagstiftningen och i annan lagstiftning tillskydd för den yttre miljön. Behovel av begreppen vilt och viltvård betingasnärmast av att bestämmelser som tillåter jakt på vissa arter av vilda däggdjuroch fåglar bör förenas med särskilda beslämmelser lill skydd och vård av allaarter av dessa båda djurgrupper. Det bör lilläggas att begreppel vilt som detanvänds av beredningen har samma innebörd som begreppet villebråd i dennuvarande jaktlagstiftningen. Jag anser därför atl övervägande skäl talar förberedningens begrepp och jag ansluter mig liU del. Mälenför viltvården bör vara atl bevara de arter som lillhör landels viltbestånd ochfrämja en lämplig utveckling av viltstammarna med hänsyn tagen lill allmännaoch enskilda intressen. För atl nå dessa mål krävs insatser av skilda slag.Bevarandet av de inhemska arterna kräver i vissa fall särskilda hänsynstagandenvid utnyttjandet av mark och vatten. Vissa arter har drabbats så hårl av miljöstörningaratl särskilda räddningsålgärder är nödvändiga.