prop · GA0327 · 1986-12-31 00:00:00 — Motbakgmnd av del anförda förordade föreningen att den kredilpoliliskaregleringen skulle upphävas, alt den inte skulle följas av någon ny kreditpolitisklagsliflning och alt en "marknadskonform" kredilpolitik skulle fillämpas. Somriksbanken konslalerar har utvecklingen nu gått i riklning emot en avregleringav kredilmarknaden. Med hänsyn härtill och till vad föreningen tidigare anförtfinner föreningen inle anledning atl ändra sin inställning till behovet av en kreditpolitisklagstifining och avslyrker därför förslag. Bilaga 3 Prop. Lagen om kreditpolitiska medel Lagen om kredilpoliliska medel (prop. 1974; 168) är enfullmaktslag. Den ger regeringen befogenhel atl på framslällning av fullmäktigei förordna atl fär använda kreditpolitiskl medel.Förutsättningen för sådanl förordnande är atl det behövs för all uppnå de målsom har faslslällls för penningpoliliska verksamhet (3 § förstastycket). De kredilpoliliska medlen enligt lagen är likviditetskrav,kassakrav, ullåningsreglering, emissionskontroll, allmän placeringsplikt,särskild placeringsplikt och räntereglering (1 §). Utlåningsreglering, allmänoch särskild placeringspliki saml räntereglering är alt anse som extraordinäramedel. Förordnande om något av dessa medel fär nämligen meddelas endast omsynnerliga skäl föreligger (3 § andra stycket). Förordnande om kreditpolitiskl medel kan avse ett ellerflera slag av bankinstitut, försäkringsinstitul eller annat kreditinstitut (4 §första slyckel). Förordnande om emissionskontroll eller räntereglering kan avseäven annan än kreditinstitut. I lagen räknas som bankinslitul bankaktiebolag,sparbank och centralkassa för jordbrukskredit. Med försäkringsinstitul avses AP-fondenoch försäkringsförelag med svensk koncession. Kredilinslitut i lagens meningär vid sidan om bankinslilulen och försäkrings-instituten jordbrukskassa, krediiakliebolag,finansbolag enligt lagen (1980: 2) om finansbolag, landshypoteks- och sladshypoleksinstitutionernasamt (2 §'). Om regeringen har meddelat förordnande om kreditpolitisklmedel ankommer det på att svara för de föreskrifter som behövs föranvändningen (5 §). får begränsa användningen av kreditpolitisklmedel till ett eller flera slag av institut, undanta visst institut, omsärskilda skäl föreligger, och utfärda olika föreskrifier för skilda institut (6§). 1 lagen anges den närmare innebörden av de olika kredilpoliliskamedlen. Likviditetskrav kan endasl Iräffa bankinslitul. Med likviditetskravavses att bankinstilutets likvida medel skall uppgå till ettbelopp som motsvarar viss andel - högst - av insfllulels förbindelser medde avdrag och undanlag som anger (7 och 8 §§). Har regeringenförordnat om likvidilelskrav, skall i sina föreskrifter ange vidvilken fidpunkt kravet skall vara uppfyllt (beräkningstidpunklen), kravets sloriekuttryckt i procent, vilka tillgångar som får räknas som likvida medel, vilkaskulder som därvid skall dras av samt vilka skulder och andra förbindelser somfår undantas vid beräkning av förbindelserna. I lagen anges särskilt att skattkammarväxlar,obligafloner och andra förbindelser som staten har utfärdat skall räknas somlikvida medel. Del föreskrivs också alt som likvida medel skall räknas delsobligationer som har ' Senaste lydelse 1980: 1095. Senaste lydelse 1982: 1258. utfärdats av allmänna hypoieksbank, och som avserkredilgivning Prop. 1986/87: 27 till främjandet av jordbmkets, skogsbrukets ochirädgårdsnäringens långsikliga utveckling, dels sådana obligationer som harutfärdats av stadshypotekskassa. Svenska bosladskreditkassaneller krediiakliebolag och som avser kreditgivning för nyproduktion avbosläder eller, i den mån statiigl bostadslän utgår, för annal byggande (9 §'). I fråga om beräkningen av de likvida tillgångarna gälleren specialregel för sädana bankaktiebolag som ochFöreningsbankernas Bank. Deras förbindelser utgörs huvudsakligen av inlåningfrän en särskild grupp av bankinstilut, dvs. sparbanker resp. cenlralkassor förjordbrukskredit. Sådan inlåning skall dras av från summan av de likvida medlen endasli den mån tillgodohavande hos sparbank resp. centralkassa har tagits upp somlikvida medel. För de nämnda båda bankerna kan emellertid föreskrivahögre likvidilelskrav än del annars gällande maximitalei (10 §). Liksom likviditetskrav är kassakrav ett medel som kananvändas endast mot bankinslilulen. Syftet är all förmä bankerna alt hålla vissdel av kassamedlen bundna på räkning i eller som inneliggande kassa.Bankinslituts medel på checkräkning i jämle så slor del avinneliggande kassa som medger skali uppgå lill ettbelopp som motsvarar viss andel, högsl , av bankens förbindelser med deundanlag som anger. Meddelas förordnande om kassakrav skallriksbanken ange när kassakravel skall vara uppfyllt (beräkningstidpunkten),del procenttal som skall gälla och i vad mån inneliggande kassa får medräknasoch undantag från förbindelserna fär göras (11-13 §§). Utlåningsreglering innebär atl ett högsta beloppfastställs för bankernas ullåning. Utlåningsreglering kan numera också gälla uflåningfrån finansbolagen och från försäkringsinslitulen. Regleringen kan avse intebara utlämnade lån utan också beviljade men ännu inte utlämnade (disponerade)lån. Med lån jämställs likvider för fordringar som finansbolag förvärvar föratt medverka till finansiering. Även garantiförbindelser kan omfattas avutlåningsreglering lill den del de är knulna lill kredilgivning. Vidare kan etlhögsta belopp fastställas för värdet av lös egendom, som finansbolag för attmedverka till finansiering upplåter lill nyttjande (leasingobjekt) sedan ettförordnande om utlåningsreglering trätt i kraft. Krediter till särskildaändamål kan undantas. Det s.k. uflåningstakel kan enligl prop. 1974: 168 (s.196) beslämmas som en kvotdel av kredilvolymens storlek vid en viss lidigare lidpunkl.Det kan också beslämmas på grund av ell genomsnitt av utlåningsvolymen underviss tid eller pä annal sätl. skall sålunda för viss fidpunkt(beräkningstidpunkten) eller för viss fldsperiod (beräkningsperioden)fastställa maximibelopp i förhållande lill lånens eller garantiförbindelsernas slorlekeller leasingobjeklets värde vid viss lidpunkl eller på annal sätl. Ullåningstaketkan beslämmas olika för ullåning, garantiförbindelser eller leasingobjekt lillolika ändamål (14-16 §§"). ' Senaste lydelse 1983: 587. "Senaste lydelse av 14 § 1984: 1111 och av 15-16 §§ 1980:522. EmissionskoniroUinnebär atl andra obligationer än de som ulges av Prop. 1986/87:27 bankinstilutoch har en löptid på högsl ell år, föriagsbevis och andra för den allmännarörelsen avsedda skuldebrev inte får ges ut av annan än , om inleriksbanken ger lillstånd till del. Denna kontroll omfaltar både kreditinstitutoch andra utom riksgäldskonlorel, vars emissioner av statsobligationer alllsäfaller utanför kontrollen. Emissionskontroll kan också avse andra skuldebrevsom kreditinstitut ger ul. Här undantas dock inlåning pä motböcker i bank och iövrigt inlåning pä räkning från allmänheten. Emissionskontrollen kan avse såvälemissionernas volym som räntesatser och andra villkor. anger vilkaslag av värdepapper som inte får ges ut utan lillstånd och från vilken tidpunktett förordnande om emissionskontroll gäller (17' och 18 §§). Syftetmed ell förordnande om aUmän placeringsplikt är alt tillgodose behovet avlångfristig kredii ål staten eller för bostadsbyggandet. Förordnande om allmänplaceringsplikt kan avse bank- och försäkringsinstitul. Det innebär krav på inslilulenalt en viss andel av den ökning, som deras totala placeringar undergår underviss lidsperiod (beräkningsperioden), skall bestå av prioriterade placeringar.När del gäller bankerna kan ökningen av de prioriterade placeringarna i slälletbestämmas som en andel av institutets lolala placeringar. besiämmervilka placeringar som skall anses prioriterade och hur underlaget för placeringspliktenskall beräknas (19-21 §§). Förordnandeom särskild placeringspliki kan meddelas för atl tillgodose kreditbehovet för bosiadsbyggandelunder byggnadslid, s. k. byggnadskre-dil. Med särskild placeringsplikt avsesskyldighet för bankinslitul att lämna byggnadskredit för särskilt angiveibyggnadsprojekt. Endasl sådana projekl kommer i fråga för vilka utgår ellerkommer all ulgå statligt bosladslån. En ytterligare förutsätlning är alt delfinns borgen för projektet. anger vilket eller vilka bankinsfltutsom skall lämna byggnadskredil för visst byggnadsförelag (22-24 §§). Riksbankenfömtsätls enligl prop. 1974:168 (s. 177 och 200) vid denna fördelning samrådamed bostadsmyndigheierna och med bankerna och deras organisationer. Ränteregleringinnebär alt högsta eller lägsta ränla fastställs för inläning eller alt högsia ränlafastställs för utlåning. Förordnandet kan avse samtliga kreditinstitut ulomfinansbolag, Inlåningsräntorna kan dessulom regleras för annn som driverinlåning på räkning av del slag bank allmänt begagnar, Ränta som bestäms isärskild ordning eller som beräknas enligl särskilda bestämmelser berörs inle ayförordnande om räntereglering. Med ränta likställs varje annan gollgörelse som ulgörersäitning vid penninglån. får beslämma olika ränlor för skilda slagav in- eller ullåning (25-27 §§). Lagenom kredilpoliliska medel innehåller vidare beslämmelser om uppgiftsskyldighet.Kredilinslitut skall efler anmodan av lämna de uppgifter somriksbanken anser nödvändiga för atl bedöma om kredilpoli- Senaste lydelse 1979: 1055. * Senaste lydelsjg 20 § 1984: . ' Senaste lydelse av 25 § 1980: 522. lisklmedel behöver användas eller för att tillämpa meddelat förordnande. Prop.1986/87:27 Även annan som kan omfattas- av förordnande om räntereglering har molsvarandeuppgifisskyldighet. får föreskriva alt uppgifl om ränteändring skalllämnas dagar före ändringen (28 §). Lageninnehåller också bestämmelser om särskUd avgifi för den som åsidosätter föreskriflsom har meddelals med slöd av förordnande enligt lagen. Slutligen finnsbestämmelser om siraff i vissa fall för den som i samband med fullgörande av uppgiftsskyldigheilämnar oriktig'uppgift och en beslämmelse om all talan inte får föras motriksbankens beslut enligt lagen. Tryckeri, 1986 |9