prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt femte stycketskall beslutet om fondemission genast anmälas för registrering och får inteverkställas före registreringen. enligt.sjätte stycket ökat när registrering skett. De nya aktierna skall Prop.1986/87: 12 genom styrelsens försorg genast tas upp i aktieboken. Regleringenöverensstämmer med vad som föreskrivs i 13 § sista slycket. Sker fondemissiongenom uppskrivning av anläggningsflllgångar måsle emissionsbeslutelfattas pä den ordinarie stämman när balansräkningen faslslällls. Ellsådant emissionsbeslul kan således inte fattas på en extra stämma. äremellertid möjligt när det är frågan om en sådan fondemission som sker medmedel, som vid lidigare bokslut förts över lill reservfond eller uppskrivningsfond. 18 8 Har vid en fondemission etl behörigt anspråk på enny aktie inte framställts från registreringen av emissionsbeslutel, kanden berättigade anmanas att ta ut aktien. Han skall därvid upplysas om alt han annars riskerar attföriora aktien. Anmaningen skall sändas till den berättigade, om hans namn och adress är kända för bolagel, Iannat fall skall anmaningen kungöras i Post- och och deneller de ortstidningar som styrelsen bestämmer. Inkommer inte anmälan från anmaningen, kanden nya aktien säljas genom en fondkommissionär för den berättigades räkning. Dennehar därefter endasl rält att mot uppvisande av akliebrev eller avlämnande av delbevis få ul detvid försäljningen influlna beloppet med avdrag för kostnaderna för anmaningen och försäljningen. Det belopp som inte har lyftsinom frän försäljningen tillfaller bolaget. Paragrafenöverensstämmer med 4 kap. 17 8 akliebolagslagen saml 25 8 LFA men saknarmolsvarighet i BL. Den innehåller bestämmelser om preskription av rälien att erhålla nyafondaktier. Med behörigt anspråk avses ett av behörig personframställt anspråk på atl få ul hel fondaktie. Den omständigheten alt delbevistagits ut hindrar inle alt anmaning sker. Paragrafen gäller däremot inle i fråga omfondemissionsom sker genom uppslämpling av aktiernas nominella belopp. 19 § När ett bankaktiebolag eller aktieägare i ettsådant bolag offentliggör eller på annat säll till en vidare kretsriklar en inbjudan alt förvärva akfler eller teckningsrätter i bolaget, skallstyrelsen upprätta en särskild redogörelse för bolagets förhållanden(emissionsprospekt) enligt 20 26 88.Emissionsprospektet skall dock upprättas endast om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till minst en miljonkronor. Paragrafen, somöverensstämmer med 4 kap. 18 8 aktiebolagslagen, innehåller allmännabestämmelser om skyldighet för ett bankaktiebolags styrelse att ivissa fall ge ut emissionsprospekt. Den saknar motsvarighet i BL. Slyrelsen skallupprätta emissionsprospekt när bankaktiebolaget eller aktieägare ibolagel offentliggör eller på annal sätt till en vidare krets riktar inbjudan attförvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget. De situationer som kan moflvera en skyldighet att ge utemissionsprospekt är, förutom nyemissioner,även blockutförsäljning, marknadsintroduktioner och s.k. Prop. 1986/87: 12utbyteserbjudanden. Särskilda beslämmelser om emissionsprospeklflnns också i 5 kap. 18 8. För nyemission gällervissa skydds- och publicitetsföreskrifter, se 5-9 88. Beslämmelsema omemissionsprospekl gäller utöver dessa föreskrif ler. Har bolaget i samband mednyemission inte följt bestämmelserna om emissionsprospekt, skallbankinspeklionen enligt 8 kap. 4 8 bankrörelselagen vägra registrering.Bestämmelser om all emissionsprospekl skall bifogas anmälan om registreringkommer alt las upp i en bankrörelseförordning. Ansvaret för prospektetsinnehåll ligger hos styrelsen, som upprättar prospektet. Det är inle nödvändigtalt prospektet skrivs under av samtliga styrelseledamöter. Slyrelsen kanbesluta att prospektet på styrelsens vägnar undertecknas exempelvis av dessordförande. Detta gäller även i de fall det är aktieägare som offentliggör eninbjudan om akfleförvärv i bolagel (se 20 8). Bestämmelserna om emissionsprospektär inte tillämpliga vid fondemission. Handel med delbevis kan visserligenförekomma vid fondemission men handeln har normalt ringa omfallning och bestårhuvudsakligen i överlåtelser mellan olika aktieägare av enstaka delbevis. Någotbehov av emissionsprospekt för delbevis flnns därför inte. Bestämmelserna i 2026 88om emissionsprospekt gäller endast om summan av de belopp som till följd avinbjudan kan komma att erläggas uppgår lill minst 1 milj. kr. 20 8 Aktieägare som ämnarsälja akiier eller teckningsrätter under så dana former att emissionsprospekt skall upprättas, skall underrätta styrel sen om detta senast före den dag då inköp tidigast avses kunna ske. Paragrafen överensstämmermed 4 kap. 19 8 aktiebolagslagen men saknar motsvarighet i BL. Den innehållerbestämmelser om de fall då skyldighet att ge ut emissionsprospekt uppkommer pågmnd av försäljning från aktieägares sida. 21 6 Emissionsprospektskall innehålla 1. balansräkningaravseende utgången av de tre senaste räkenskapsår för vilka årsredovisning ochrevisionsberättelse har avgivits, 2. resultaträkningar fördessa tre räkenskapsår, samt 3. ett sammandrag av deuppgifter som del har ålegat bolagel alt ta in i förvaltningsberättelserna förde tre räken skapsåren. Fyller handlingarna iprospektet inte de krav som framgår av bestämmelserna i 4 kap. 9 8 Qärdestycket bankrörelselagen (1986:000), skall de fullständigas i enlighel meddessa bestämmelser. Bestämmelserna i 4 kap. 28 första stycket andra meningen bankrörelselagen skall tillämpas påemissionsprospekt. Till redovisningen för detre senasle räkenskapsåren enligl första slycket skall uppgifter lämnas omulvecklingen av in- och uflåning samt likviditet. Om bankaktiebolaget ärmoderbolag, skall bolaget i emissionsprospektet la inkoncernresultaträkningarna och koncernbalansräkningarna för de tre När redovisningshandlingarna och andra upp- Prop. gifter för enkoncern tas in i prospektet får de uppgifter för bolaget som svarar motuppgifler i dessa handlingar utelämnas i den mån de kan anses sakna väsentligbetydelse för bedömningen av bolagets akiier. botagetsresultaträkning och balansräkning för det senaste räkenskapsåret enligl försiaslycket inte utelämnas. Paragrafen, somöverensstämmer med 4 kap. 20 8 aktiebolagslagen, innehåller bestämmelser om vilka redovisningshandlingar somskall tas med i emissionsprospektet. Den saknar motsvarighet i BL. Enligt försia stycket skallemissionsprospekl innehålla balansräkningar avseendeutgången av , för vilka årsredovisning ochrevisionsberättelse avgivits, resultaträkningar för dessa tre räkenskapsårsamt ett sammandrag av de uppgifter som det ålegat bolaget att la in iförvaltningsberättelserna för de tre åren. Uttrycket "sammandrag" anger att visst utrymme ges för en sammanfallanderedogörelse med t. ex. uppgifter itabellform. Avsikten är också att äldre uppgifter som eventuellt kommit att bli irrelevanta får utelämnas, omdetta inte strider mol god redovisningssed. Bankaktiebolagen lordevanligtvis emittera i samband med att årsredovisning lämnas. Årsredovisningenför bankbolagen är oftast mycket ulföriig. Emissionsprospekten kan därförhållas kortfatiade genom att hänvisningar görs lill årsredovisningen. Del finnssjälvfallel inget hinder mot att bankaktiebolaget kompletterar redovisningshandlingarna också med andrauppgifter, t. ex. med analystal av typen "vinst per aktie" etc. Detkan i enstaka fall förekomma, atl en emission eller en utförsäljning önskasgenomförd vid en lidpunkt, dä visserligenårsredovisning och revisionsberättelse ligger färdiga och underskrivna,men dessa handlingar ännu inte hunnit publiceras och tillställas aklieägarna. I en sådan situation bör bolagelse till alt den informalion om det senaste verksamhetsåret som genomemissionsprospeklet görs tillgänglig, ocksåsenast på emissionsprospektels utgivningsdag görs tillgänglig föraklieägarna och för allmänheten. Enligt tredjeslycket skall 4 kap. 2 8 försia slycket andra meningen bankrörelselagen lillämpas päemissionsprospekl. Detta innebär att uppgiflerfrån lidigare års redovisningshandlingar i förekommande fall skall sammanställasså att de blir hell jämförbara med det senaste årels. Noter till resultat- och balansräkningarna lillhör dessauppgifter och skall sålunda tas med, liksom givetvis inom linjen upptagnaposter. Självfallet möter det inte något hinder att man vid behov görförbättringar i förhållande till de ursprungligenpublicerade redovisningshandlingama, under förutsättning att dessa blir heltjämförbara med varandra. Fjärde slyckel, som saknar molsvarighet iaktiebolagslagen, föreskriver att de för bankaktiebolagen väsentligauppgifterna om utvecklingen av bolagets in-och utlåning samt likviditet skall tas med i redogörelsen för de tresenaste räkenskapsåren. Enligt femtestycket första meningen skall resultatredovisning avseende koncernen och koncernbalansräkning för detre senaste räkenskapsåren las med iprospektet, om det bolag som skall upprätta emissionsprospeklet ärmoderbolag. I samband med en nyemission torde detkoncérninriktade synsättet på Prop. 1986/87: 12 aktiemarknaden komma fram i sinmest renodlade form. En nyemission är endast i undantagsfall av intresse förandra än dem som represenlerar själva aktiemarknaden. Den information som isammanhanget lämnas om moderbolaget kan därför väsentligt inskränkas jämförtmed vad som gäller för en årsredovisning, som ju har belydelse också för andraintressenter än aktiemarknaden. Vad som intresserar aktiemarknaden i dettasammanhang är koncernens resultat och ställning. Uppgifter om detta bör därförges en framträdande plats i prospektet. När redovisningshandlingar och andrauppgifter om koncernen tas in i prospektet kan motsvarande uppgifter förmoderbolaget utelämnas. En parallell redogörelse för såväl koncern sommoderbolag kan göra prospektet onödigl svåröverskådligt. I enlighet med dessaöverväganden föreskrivs i femle stycket andra meningen att uppgifter som hänförsig till moderbolagel, men som ingår ikoncernredovisningshandlingarna, får utelämnas om de kan anses sakna väsentligbetydelse för bedömningen av bolagets aktier. Vid denna bedömning skall främstaktiemarknadsaspeklen beaklas. Moderbolagets resultaträkning och balansräkningför senasle året får emellerlid enligl femte stycket tredje meningen inteutelämnas. Det kan från bedömningssynpunkt vara av inlresse all få kännedom ommoderbolagets ställning, genom att jämförelser görs med koncernuppgifterna, ochäven i övrigt torde den orienlering om moderbolagels egna förhållanden somhärigenom lämnas vara av betydelse för läsarna på aktiemarknaden. 22 8 Upplysning skall lämnas iemissionsprospeklet om sådana förhållanden och händelser som hänför sig till tiden efter den period, som omfattasav de i 21 8 angivna handlingarna, och som är vikliga för bedömningen avbolagets verksamhetsresultat och ställning eller i övrigt av väsentligbetydelse för bolaget. Om emissionsprospekletläggs fram senare än efter ulgängen av det senaste räkenskapsår,för vilket årsredovisning och revisionsberätlelse har avgetts, skallprospektet innehålla uppgifler molsvarande delårsrapport enligt 4 kap. 13 och14 S§ bankrörelselagen (1986:000). Dessa uppgifter skall avse liden frånulgången av nämnda räkenskapsår lill ej tidigare än ire månader föreemissionsprospektels tillhandahållande. Paragrafen överensslämmeri huvudsak med 4 kap. 21 8 aktiebolagslagen men saknar motsvarighet i BL. Deninnehåller bestämmelser om att vissa upplysningar avseende tiden efler denperiod som omfattas av de i 21 8 angivna redovisningshandlingarna skall tas ini prospektet. Vid en emission är detsärskilt nödvändigt att resullaluppgifter och andra upplysningar om bolagetsvarar mot den aktuella situationen. I första stycket föreskrivs att upplysningskall lämnas i prospektet om vissa för bedömningen av bolagetsverksamhetsresultat och ställning viktiga förhållanden och händelser som hänförsig till tiden efter den period som omfattas av de i 21 8 angivna handlingarna.Emissionsprospektets uppgifter bör föras fram till ett rimligt aktuellt läge,om förflutit efter utgångenav del senasle av de i 21 8 nämnda räkenskapsåren. I andra stycket föreskrivsdärför att om emissionsprospektet framläggs senare än åttamånader efler ulgängen av det senaste räkenskapsåret för vilket årsre- Prop.1986/87: 12 dovisning ochemissionsberäilelse avgetts, skall prospektet innehålla uppgifter motsvarandedelärsrapport enligt 4 kap. 13 och 14 §8 bankrörelselagen. Dessa uppgifter skall avse tiden frånulgången av nämnda räkenskapsår dag inte tidigare än före emissionsprospektets tillhandahållande. 23 § I emissionsprospektet skalt följandeuppgifier lämnas, nämligen 1. en kortfattad historik över bankaktiebolagel ochdess verksamhet, 2. enredogörelse för bolagets och, om det flnns dotterföretag, koncernens verksamhetsamt för bolagets del uppgifter som är av betydelse för bedömningen av rörelsens karaktär ochutveckling, 3. enredogörelse för kapilaltäckningen enligt 2 kap. 9 och 10 88 samt, i förekommande fall,11 8 bankrörelselagen (1986; 000) och dess betydelse för bankbolagel, 4. uppgifterom bolagets styrelseledamöter, revisorer samt anställda och delegater i ledande ställning, saml 5. enredogörelse för ägar- och rösträltsförhållanden i fråga om bolagets aktier. Uppgifterna enliglförsta slyckel I behöver inte lämnas av bankaktiebolag, vars aktier ärinregistrerade vid . I paragrafen, somöverensslämmer med 4 kap. 22 8 aktiebolagslagen men saknar motsvarighet i BL, angesvissa uppgifter som skall tas in i emissionsprospektet i syfte att, vid sidan omredovisningshandlingarna enligt 21 8, ge en tillfredsställande presentation avbankbolaget. I paragrafen angesvissa uppgifler som utgör den information som minst måste lämnas iprospektet. Härutöver kan naturligtvis i etl prospekt tas in även andrauppgifler av betydelse för den krets till vilken erbjudandel riktas. Den redogörelse somenligl första stycket 2 skalt lämnas för bankaktiebolagets/koncernensverksamhet och dess ställning får anpassas till de förhållanden som gäller för resp. företag.Redogörelsen bör om möjligt göras meduppdelning på olika rörelsegrenar. Som exempel på uppgifter som för bankakflebolagens del är av betydelse fördenna bedömning kan nämnas uppgifter om marknadsandelar för inlåning frånallmänheten och utlåning tillallmänheten vid utgången av . För varjerörelsegren bör lämnas kommentarer till såväl historiken som till den förväntadeutvecklingen. Uppgift om marknaden och kundgruppen är något som väsentligtunderiäiiar en utomståendes möjlighet att biida sig en egen uppfattning ombankbolaget och dess möjligheter för framtiden. I samband med en sådanredogörelse bör konkurrensförhållandena och koncernens ställning inom branschen kommenteras. 24 §Uppgifterna i emissionsprospektet enligt 21 §, 22 8 försia stycket samt 23 8 skall granskas avbankaktiebolagets revisorer. Deras berättelse över granskningen skall tas in i emissionsprospeklet. Paragrafen, somöverensstämmer med 4 kap. 24 8 aktiebolagslagen, innebäratt bolagets revisorer skall granska vissa uppgifter i prospektet och q all deras berättelse över granskningen skall tas in iprospektet. 1986/87: 12 har ingen molsvarighet i BL. Enligt paragrafenskall revisorerna sålunda granska samtliga uppgifter som enligt 21 -23 88obligatoriskt skall tas med i elt prospekt, ulom de som i förekommande falllämnas enligt 22 8 andra slyckel, dvs. motsvarigheten till endelårsrapport. Sådan rapport skall nämligen inle revideras. Däremoi skall uppgifterna enligt 22 8 första stycketgranskas, vilket medför att granskningen i vissa väsentliga avseenden gälleräven liden efter ulgången av det senasle räkenskapsår som underkastatsordinarie revision. Denna granskningsplikt motsvarar emellertid vad som i frägaom nyemission gäller enligt 5 8 första stycket 3. Revisorernashuvuduppgift är att granska dels urvalet av lämnad allmän information, dds jämförbarheten främslmellan resultat- och balansräkningar förolika år. I etl prospekt kan, liksom i en årsredovisning, ingå uppgifter uiöver de lagstadgade. Om uppgifterna ärav redovisningskaraktär, bör ienlighet med god revisionssed vid granskning av årsredovisningar även sådana uppgifter gås igenom av revisorerna.Revi- sorernas berättelse skallklart ange vilka uppgifter i prospektet som i förekommande fall inte hargranskals. 25 8 Emissionsprospektet skall tillhandahållas på deplatser där leckning eller inköpsanmälan las emot senast före den dag då teckning eller inköp tidigast kan ske. Vid tidensbestämmande skall inte , andra allmänna helgdagar, ,, och nyårs afton räknas in. Paragrafenöverensslämmer med 4 kap. 25 8 aktiebolagslagen men saknar motsvarighet iBL. Här anges alt emissionsprospektet skall tillhandahållas senasl tredagar före den dag då teckning eller inköp tidigast kan ske. Bestämmelsen altemissionsprospekt skall tillhandahållas i förväg får sin största betydelse för det fall att allmänheten erbjuds teckna eller köpaaktier i ett tidigare icke börsintroduceral företag. Prospektet skall tillhandahållas på de platser där teckning görseller inköpsanmälan lämnas, dvs. vanligen den förmedlande bankens konlor,senasl före första teckningsdag. I dessa inräknasinle sön- och helgdagar etc. Tryckt eller påannal säll mångfaldigat prospekt skall finnas i tillräckligt antal exemplar föratl kunna överlämnas lill var och en som önskar erhålla del. Emissionen börutannonseras senast den dag prospekt flnns tillgängligt. Den dag somkungjorts som första anmälningsdag skall del också hållas öppet för alt taemot alla då inkommande, eller eventuellt även inkomna,anmälningar. Alla anmälningar som inkommit senasl försia dagen av den i inbjudan angivnatecknings- eller inköpsperioden skall ansesha skell vid affärstidens slut nämnda dag och samtliga under och eventuelltföre - inkomna anmälningar bör ges lika rätt. 26 8Utarbetas emissionsprospeklet med anledning av erbjudande från en aklieägare, har bankaktiebolaget rätt alt från aklieägaren få ersäitning försina kostnader för emissionsprospeklet samt för revisionskostnaden. Uppträder flera aklieägare som säQare, skall kosinadernafördelas mellan Prop. 1986/87: 12 dem i förhållande till del antal aktier eller teckningsrätter, som varoch en har bjudit ut till försäljning. Paragrafen överensstämmer med 4 kap. 26 8aktiebolagslagen men saknar motsvarighet i BL. Den innehåller beslämmelser omfördelning av kostnader föremissionsprospekl m.m. 5 kap. Konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning m.m. Beslämmelser om konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyleckning saknas hell i BL. I den allmännamoliveringen, avsnitt 3.4, harjagnärmare redogjort för varför jag anser att bankaktiebolagen bör ha rätt att ge ut denna lyp avskuldebrev. Beslåmmelserna härom (1-1588 och 18 8) överensstämmer i sak i slort sett med bestämmelserna i 5kap. Förfarandel videmission av skuldebrev enligt förslagel stämmer nära överens med förfarandel vid nyemissionenligt 4 kap. Några särskilda regler för ulgivande av konvertibla skuldebrevmot ersättning i pengar finns emellertidinte i kapitlet. I stället förutsätts atl skuldebreven ges ut först när bankbolaget fått full betalning fördem. Inte heller finns nägra närmarebestämmelser om teckningsförfarandel eller om hur tecknarna skall fä del av emissionsvillkoren. Vid emissionav konvertibla obligationer ellerobligationer förenade med oplionsräll lill nyleckning gäller inte formerna för aktieteckning. Anledningen tilldetla är alt en teckning av andel i ettlån inte innebär någon skyldighet atl konvertera eller nyteckna utan endasten rält lill delta. Förslagetinnehåller också i kapitlets 17 § reglerom vinslandelslån, dvs. lån molobligalioner eller andra skuldebrev som ger rätt till, förutom eventuellfast ränta, elt variabelt avkastningsbelopp. De skuldebrev som ger denna rällbenämns vinstandelsbevis eller participaling debentures. Den variabla avkastningen kan stå i viss relation till bankbolagets akiier men den kan även avse enandel i bolagets årsvinsi. Denna låneform har dock ulan särskild regleringstått öppen för bankbolagen redan tidigare. Kapiflet motsvarar5 kap. i utredningsförslaget. Paragrafindelningen överensstämmer med utredningens förslag. 1 § Ett bankaktiebolag kan mot ersättning ge utkonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lillnyteckning. Sådana skuldebrev skall ställas till innehavaren eller till viss maneller order. Bestämmelserna i 2 kap. 20 § bankrörelselagen (1986:000) ombankaktiebolags rätt att utfärdaobligalioner skall därvid iakttas. Konvertiblaskuldebrev skall innehålla en utfästelse från bolaget om att borgenären har rällall helt eller delvis byla ut sin fordran enligt skuldebreven mot aktier i bolagel. Skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning skall geborgenären rätt atl teckna aktier i bolaget mot betalning i pengar. Villkoren för utbyleeller nyleckning av akfle skall beslämmas så att Prop. 1986/87: 12 utbyte ellernyteckning kan ske utan alt bolagsordningen ändras. Ersättningen för ettkonvertibelt skuldebrev får inle understiga del nominella beloppel på aktie somlämnas ut vid ulbyte, om inte mellanskillnaden läcks genom kontant betalningvid utbytet. Skall ett konvertibelt skuldebrev kunna betalas med annan egendomän pengar (apport) krävs bankinspektionens medgivande eller i vissa fallregeringens eller bankinspeklionens lillstånd enligt 4 kap. 2 8 andra slycket.I övrigt gäller härvid bestämmelserna i 4 kap. 2 8 första slyckel. Oplionsräll lillnyteckning kan knylas tilloptionsbevis som är fogade lill skuldebrev. Borgenären får avskilja eltoplionsbevis från ett skuldebrev och förfoga över beviset särskilt, om del intei skuldebrevet föreskrivs att beviset får avskiljas först . Paragrafen motsvarar 5kap. I 8 akliebolagslagen och innehåller allmänna regler om bankakflebolagsrätl att ge ut konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyleckning. De skuldebrev som det härär frågan om skall kunna överlåtas i den allmänna omsättningen. En fordranenligt skuldebrevet bör också lätl kunna bytas ut mot aktier i bolaget. För atttillmötesgå dessa önskemål föreskrivs i försia slyckel att skuldebrev som avsesi detta kapitel skall vara löpande. För rätlen alt ge utkonvertibla obligalioner och för obligationer förenade med optionsrätt gällerde begränsningar som föreskrivs beiräffande obligalioner enligl 2 kap. 20 8bankrörelselagen. Elt bankaktiebolag får enligt den paragrafen bl. a. inte geut obligationer med en löptid överstigande . Någon sådan begränsningföreligger däremoi inte i fråga om förlagslån. Ersättningen för ettkonvertibelt skuldebrev eller etl skuldebrev förenal med optionsrätt tillnyteckning kan uigöras av pengar eller annan egendom (apport). För alt egendomskall kunna godlas som apportegendom fordras all den har förmögenhetsvärde såatl den kan las upp som lillgång i bolagels balansräkning. I andra slycket angesnärmare vad som förslås med konverlibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt lill nyleckning. Konverlibla skuldebrevskall innehålla en utfästelse från bankbolagel om att borgenär har rätt atthelt eller delvis byta ut sin fordran enligt skuldebreven mot aktier i bolaget.Elt sådant utbyte har närmasl karaklären av en överlåtelse, dvs. all enfordringsrätt byts ut mot en andelsrätl. Även elt partiellt utbyte kan tänkas,exempelvis i den formen all en borgenär tilldelas aktier i bankbolaget mot atthans fordran enligt skuldebrevet sätts ned. En innehavare av ettskuldebrev förenat med optionsrätt till nyleckning byter inte ut silt skuldebrevmot aktier. Han behäller i stället skuldebrevet och låter på samma sätt som medvanliga skuldebrev lösa in det hos bankbolaget efter lånetidens uigång. är emellertid förenad en rält att till ett från början fastställtpris få teckna aktier i bankbolaget. Skuldebrevsinnehavaren måsle, för deakiier han på detta säll tecknar, erlägga ett nytt belopp. Denne får såledeselt nytl kapilalutlägg och blir efter nyteckning både aktieägare och borgenär ibankbolaget.