prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Så snart rättens beslul om lillstånd har registrerats ärbolagel upplöst och dess verksamhet helt övertagen av föreningen. Delförhållandel alt föreningen under rätlens och regislreringsmyndighetenshandläggning av fusionsfrågan driver sin verksamhel genom dotterbolaget skallgivetvis inle anses som en avvikelse från stadgarnas bestämmelser omföreningens ändamål. FusionsavtalIräffas mellan slyrelserna i de berörda förelagen. Eftersom dotterbolaget ärhelägt krävs inle atl bolagsstämman i detla bolag godkänner slyrelsebeslulel.En sådan stämma skulle bli en tom formalitet och i verkligheten endast enprolokollering av beslut som slyrelsen har fatlat efler föreningens direktiv. Dotterbolagetsslyrelse skall anmäla fusionsavtalet för registrering hos den myndighel där bolaget är registrerat, dvs. hos palenl- och registre ringsverket som för bolagsregislret. Någon lid för anmälningen är inte 242 Det har inleansetts meningsfullt all fixera en viss lid, vars överskri- Prop. 1986/87:7 dande skulle medföra all fusionsfrågan förfaller. Föreningens och dotterbolagetsstyrelser kan ju i vilket ögonblick som helsl förnya fusionsavlalet. Ifråga om det fortsatla fusionsförfarandel gäller i lillämpliga delar 6 och 7§§. Vad som sägs i dessa paragrafer om överlätande förening skall i slälletgälla dotterbolaget. 1 och med rätlens lillstånd lill fusionen ochregistreringen av delta tillstånd är dotterbolaget upplöst. Något fusionsvederlagalt skifta finns inte, ty hela aktieslocken ägdes ju av den förening i vilkenbolagel har inlemmats. Inlösenav aktier i etl dotleraktiebolag 19-13§§ finns beslämmelser om inlösen av minoritetsaktier i dotleraktiebolag.Bestämmelserna, som har behandlals i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7),saknar motsvarighet i FL men överensslämmer med vad som gäller enligt 14 kap.913 §§ akliebolagslagen. Även om bestämmelserna sålunda i sak överensslämmermed akliebolagslagens har det ansetts lämpligl alt den nya lagen om ekonomiskaföreningar innehåller en reglering som är fristående från aktiebolagslagens. Omen ekonomisk förening själv eller tillsammans med elt eller flera dotterförelagäger mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar av röstetaletför samtliga aktier i ell dotleraktiebolag, har föreningen rätl all av deövriga aktieägarna i bolagel lösa in de återstående aktierna. Den som haraktier som kan lösas in har också räll all få dessa inlösta av föreningen. Entvist om huruvida rätt eller skyldighet lill inlösen föreligger eller omlösenbeloppel prövas av tre skiljemän. Om inte annat följer av bestämmelsernai della kapilel, gäller i fråga om skiljemännen och förfarandel inför dem itillämpliga delar vad som är föreskrivet i lagen (1929: 145) om skiljemän.Bestämmelserna i 18 § andra stycket nämnda lag om den tid inom vilkenskiljedomen skall meddelas gäller dock inte. Kostnaderna förskiljemannaförfarandel skall bäras av föreningen, om inle skiljemännen påsärskilda skäl ålägger någon annan aktieägare alt helt eller delvis svara fördessa kosinader. Part som är missnöjd med skiljedomen har rätt att väcka talanvid domstol från det atl han fick del av skiljedomen ihuvudskrift eller bestyrkt avskrift. Rätl domstol är tingsrätten i den ort därbolagets slyrelse har sitl säte. förvärvat större delen av sina aktier i bolaget på grund av atl envidare krets inbjudits att till föreningen överiåla sådana akiier mot vissersättning, skall lösenbeloppet molsvara ersättningen, om del inle finnssärskilda skäl för annal. (Jfr12 kap. 9 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller huvudreglerna om inlösen av minoritetsaklier i ett dotteraktiebolag. Första slycket Prop. Idetta stycke anges förulsältningarna för rätl lill inlösen av minoritetsaklieri dotleraktiebolag. och minoritetsaktieägarna har rätt atlpåfordra inlösen. Inlösen av aktier kan utgöra ett led i ell fusionsförlopp,men så behöver inte vara fallel. Förinlösen krävs inte bara atl föreningen innehar mer än nio tiondelar av aktiernai dotterbolaget ulan också all dessa aktier represenlerar mer än nio tiondelarav röstetalet för samtliga aktier i bolagel. Med föreningens egel innehav avakiier i dotterbolaget likställs indirekta innehav genom annat dotterförelag.Lösningsrätt föreligger sålunda när tillräckligt många aktier i ett dotterbolaginnehas aniingen av föreningen själv eller av föreningen och elt eller fleradotterföretag tillsammans. Atlminoritetsaktieägarna tillerkänns rält alt få sina akiier inlösta sammanhängermed att de inte kan åberopa nägra särskilda minoritetsrättighe-ler gentemothuvudaktieägaren - föreningen - eftersom deras innehav är mindre än lio procentav aktiekapitalet. De står uppenbariigen i samma prekära ställning gentemoiföreningen när dennas aktieinnehav delvis förmedlas av annat koncernbolag. Denangivna storleken på aktieinnehavet måste föreligga när föreningen ellerminorilelsaktieägare framställer krav på inlösen. Med hänsyn lill all föreningenfått inlösningsrält i syfle alt ge föreningen möjlighel atl fusionera med etlhelägt dollerbolag får föreningens inlösningsrält antas bortfalla, omföreningens innehav av akiier under pågående inlösningsförfarande kommer alt gäner under del föreskrivna genom att dessa avyttras. Däremot bör föreningeninte kunna stoppa minoritelsakfleägarnas inlösningsaktion genom att underförfarandet avhända sig aktier i dotterbolaget. Delta torde slå klart ulannägon särskild beslämmelse därom. Idetta stycke föreskrivs atl tvist huruvida inlösen skall ske eller omlösenbeloppets storlek skall avgöras av tre skiljemän. Till skiljemännen kansåledes hänskjutas inte bara fråga om lösenbeloppels slorlek utan också fråganom grund för lösningsanspråket föreligger. Aktieägarna kan bestrida altföreningen äger så många aktier i dotterbolaget som fordras för lösningsrätt,t. ex. därför all äganderätten till vissa akiier är omtvistad. En sådan frågaskall, om den över huvud taget uppkommer, prövas i samma process som frågan omlösenbeloppels slorlek. Ominle annat följer av bestämmelserna i delta kapilel, gäller i fråga omskiljemännen och förfarandet inför dem i tillämpliga delar vad som ärföreskrivet i lagen om skiljemän. Erfarenheten har visal all del är myckelsvårt alt slutföra processer av förevarande slag inom den tid på sex månadersom gäller för skiljedomen enligt 18 § andra slycket i den lagen. undantaghar därför i detla sammanhang gjorts för denna särskilda bestämmelse.Tillräckliga garantier för atl en process av della slag inle drar ut på lidentorde ges genom bl.a. 13 och 14 §§ lagen om skiljemän. Där sägs att skiljemänalllid skall handlägga saken skyndsamt och att tvisten kan avgöras utan altpart som förhalar målet har slutfört sin lalan. Enligtandra stycket skall vidare kostnaderna för skiljemannaförfarandel Prop.1986/87:7 bäras av föreningen, om inte skiljemännen på särskilda skäl ålägger någon annan aktieägare att helt eller delvis svara för dessa kostnader. Partsom är missnöjd med skiljedomen har rätl alt väcka talan vid domslol från del atl han flck del av skiljedomen i huvudskrifl ellerbestyrkt avskrift. Denna bestämmelse innebär all en part har räll all överklagaen skiljedom till domslol inle bara på den granden alt något formelll fel harförekommil utan även på materiella grunder. Slutligenföreskrivs i andra slycket att rätt domstol är flngsrätten i den ort därdotlerakliebolagets styrelse har sill säle. Dettastycke innehåller vissa regler om bestämmande av lösenbeloppet i en speciellsiluaiion. Situalionen är den alt en förening har offentliggjort ett erbjudandeatl köpa akiier i ett bolag för elt visst pris och att della erbjudande haraccepterats av så många aklieägare atl föreningen i fråga har fåll mer ännittio procenl av aktierna i det bolag som berörs av erbjudandet. Det kan då tesig egendomligt atl de aklieägare som inle har accepterat erbjudandel skall hamöjlighet atl i ett inlösningsförfarande få ul ell högre pris för sina akiier.För denna speciella situation gäller därför att del pris som har godtagits avövriga aklieägare skall anses uigöra aktiens värde, om det inle flnns särskildaskäl för annat. Denna särregel gäller bara i de fall då erbjudandet om köp avaktier har riklats till en vidare krets. Erbjudandet måste alltså beröra ettstörre antal personer bland allmänheten. Vidare fordras att störte delen avföreningens aktieinnehav har förvärvats på grund av erbjudandel. Elt särskiltskäl atl frångå delta pris kan vara alt en längre lid har förflutit frånföreningens aktieförvärv på grand av erbjudandet till dess altinlösenförfarandel inleddes. Ett annat skäl kan vara att informationsunderlagethar varit ofullständigt vid erbjudandet eller atl nya vikliga omständigheterhar tillkommit. Fråganlill vilken tidpunkt värderingen skall hänföras regleras inte i den nya lagen.Inte heller aktiebolagslagen innehåller regler om delta. Det synes principielltriktigast all löseskillingen fastställs med hänsyn lill aktiens värde vidliden för föreningens begäran om tvistens prövning av skiljemän. Senareinträffade omständigheter som inverkar på aktiernas värde skulle då inlebeaktas. Del är dock möjligt att aktiernas värde vid den lid dålösningsanspråkel framställdes måste bedömas i ljuset av senare framkomnaomständigheter. Erfarenheternafrån inlösenfallen enligt aktiebolagslagen visar atl den tvistefråga som hänskjuts till skiljemän i regel gäller lösenbeloppels stor lek. Enligt aktiebolagslag bestämdes vid tvist om lösenbelopp detta så att del skulle motsvara aktiernas verkliga värde. Att skiljemännen skulle söka fastställa elt verkligt ekonomiskt värde och inte någol rent formellt, som t.ex. aktiens nominella belopp, var självklart. Eftersom bestämmelsen i övrigt var intetsägande och knappast gav någon ledning för lösenbeloppels bestämmande, logs den inle upp aktiebolagslag. Principerna för bestämmandet av lösenbeloppets slorlek bör även vid 245 tillämpningen avförevarande lag lämpligen överlämnas flll doktrin och Prop. 1986/87: 7 rättspraxis.Det bör dock framhållas att aktiernas värdering skall göras ulan hänsyn flll derasegenskap av minoritetsaktier (se NJA 1957 s. 1). ekonomisk förening lösa in aktier i elt dotleraktiebolag enligt 9 § men kanen överenskommelse om delta inle Iräffas, skall föreningen hos bolagelsstyrelse skriftligen begära alt tvisten hänskjuts lill skiljemän. Föreningenskall samlidigt uppge sin skiljeman. Omen begäran görs enligt försia stycket, skall bolagels slyrelse genast genomkungörelse i Posl- och och den eller de ortsfid-ningar somslyrelsen besiämmer anmoda de aktieägare mot vilka lösningsanspråket riklasall skriffligen uppge sin skiljeman till bolaget senast fränkungörelsen. Anmodan skall även genom brev sändas lill varje sådan aklieägare,om hans posiadress är känd för bolagel. Ominte samtliga aklieägare, vilkas namn är införda i aktieboken och mol vilkalösningsanspråkel riklas, inom den föreskrivna tiden har uppgetl en gemensamskiljeman, skall bolagets styrelse begära hos rätten i den ort där styrelsenhar sitt säte att god man förordnas. Denne skall hos samma rält ansöka omförordnande av en sådan skiljeman och i tvisten bevaka de frånvarandeaktieägarnas rätl. (Jfr12 kap. 9 § i utredningens förslag.) Paragrafen handlar om hur skiljemän skallulses. ekonomisk förening göra gällande sin lösningsrätt enligt 9 § bör i förstahand en frivillig uppgörelse träffas. Kommer parterna emellertid inle överens -del lorde räcka all ena parten påstår del - skall föreningen hos dotterbolagetsstyrelse skriftligen begära atl tvisten hänskjuts lill skiljemän och samiidigiuppge sin skiljeman. får nyssnämnda begäran skall den underrättaalla de berörda aktieägarna i den mån de är kända och anmoda dessa att uppgesin skiljeman frän det atl anmodan har kungjorts i Post- ochInrikes Tidningar och i den eller de ortstidningar som styrelsen besiämmer. Attkungörelse alltid måste ske betingas av rättssäkerhetsskäl. Föralt vinna tid kan styrelsen, så snart kungörelsen har ulfärdals, hos rätten begära förordnande av god man för aklieägare som inle hör av sig med anledning av kallelsen. En sådan begäran skall alllid göras, om inle samtliga aklieägare, vilkas namn är införda i aktieboken och mot vilka lösningsanspråkel riklas, inom föreskriven lid har uppgivit en för dem 246 mannens uppgift är atl hos tingsrätten ansöka Prop.1986/87:7 omförordnande av en skiljeman för minorilelsaktieägarna och all i tvisten bevakade frånvarande akfleägarnas rätt. Desålunda utsedda tvä skiljemännen skall lillkalla den tredje skiljemannen (se 6§ lagen om skiljemän). Aktieägarnaär skyldiga att lill föreningen överiämna sina aktiebrev med påskrifter omöverlåtelse, om en tvist om inlösen enligt 9 § prövas av skiljemän ellerdomslol och del är oslridigi mellan parterna all del föreligger lösningsrätteller om det i en dom som har vunnit laga kraft har förklarats att sådan rällföreligger utan att lösenbeloppet har fastställts. Skyldighel allöveriämna aktiebreven föreligger dock endasl om föreningen släller sådansäkerhet för kommande lösenbelopp jämle ränta som godkänns av skiljemänneneller, om tvisten är anhängig vid domslol, av domstolen. Aklieägarnahar rätt lill skälig ränla på lösenbeloppet för tiden från del att säkerhet harställts till dess att lösenbeloppel förfaller lill belalning. (Jfr12 kap. 9 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnebär att moderföreningens förvärv av äganderätten lill aktierna kan skeredan innan dom rörande lösenbeloppets slorlek har meddelats. Omdet inte råder någon tvist om föreningens rätt alt lösa in aktierna utan endaslom lösenbeloppets slorlek, inger del inle några betänkligheter alt låtaäganderätten överföras till föreningen redan innan lösenbeloppel slutgiltigthar beslämts. För moderföreningen kan del vara en stor fördel alt ulan del dröjsmålsom processen om lösenbeloppet medför kunna genomföra en sådan rationaliseringav koncernen som förutsätter atl dotterbolaget är helägt och all hänsyn intelängre behöver tas till minoritelsaklieägar-na. De senare kan, när del är klarlall inlösen skall ske, knappast ha något befogat inlresse av att underprocessen om inlösenbeloppei stå kvar som aklieägare. För dem är del i densituationen endast av inlresse alt de får en tillfredsställande ersättning föraktierna, och del bör vara en fördel också för dem all få ul ersättningen,ålminstone en del av den, väsentligl lidigare mot avslående av äganderättenlill aktierna. Enförsta föruisättning för att en minoritetsaktieägare skall vara skyldig atlöverlämna sina akliebrev är att del inle föreligger någon tvist huruvidaföreningen över huvud laget har rätt all lösa aktierna. Denna förutsättning ärför handen, om aktieägaren inle har bestritt eller inte längre vidhåller eltbestridande av denna rätt. Situationen kan också vara den alt bestridandel harframställts men ogillats genom en dom som vunnii laga krafl. Detär självfallet tänkbart atl en aktieägare genom all framslälla hell obefogade invändningar mol föreningens rält all lösa aktierna kan avsevärt fördröja föreningens förvärv av dessa akiier. Del är emellerlid inle möjligt 247 atl ställa upp en rättvisoch lämplig regel som hindrar att sådana invänd- Prop. ningar framställs ochprövas i vanlig ordning. En viss återhållande faklor ligger dock däri alt enaktieägare, som framställer en obefogad invändning 12 kap. av ifrågavarande slag,enligt 9 § andra stycket Qärde meningen kan åläggas att svara för uppkommanderättegångskostnader. Enannan fömtsättning för att föreningen skall bli ägare till aktierna är altföreningen ställer sådan säkerhel för kommande lösenbelopp jämle ränta somskiljemännen eller, om tvisten är anhängig vid domslol, domstolen har godkänt. Enligtdelta stycke har en akfleägare rält alt få skälig ränla på lösenbeloppet förtiden från det all säkerhel har släUts för kommande lösenbelopp enligt förstaslyckel lill dess atl lösenbeloppel förfaller lill belalning. Omelt fastställt lösenbelopp har erbjudils en aktieägare ulan atl denne haröverlämnal sina akliebrev, skall föreningen utan dröjsmål sätta ned lösenbeloppetenligt lagen (1927: 56) om nedsätlning av pengar hos myndighet. Föreningen fårinte göra förbehåll om rätl atl återta del nedsatta beloppet. (Jfr12 kap. 9 § i utredningens förslag.) Paragrafenreglerar del fall alt aklieägaren inle överlämnar sina aktiebrev trots atl detfastställda lösenbeloppel erbjuds honom. Föreningen får då inte hålla innelösenbeloppel själv utan skall sälla ned beloppet i allmänl förvar.Beslämmelser om de ålgärder som står lill buds för atl komma i besittning avaktierna finns i 13 §. Föreningenär ägare till aktierna, om säkerhet har ställts enligt 11 § eller omnedsältning har skelt enligt 12 §. Innan akliebreven har överlämnats lillföreningen medför breven i sådana fall endasl räll för innehavaren att motöverlämnande av breven till föreningen eller få ut lösenbeloppetmed ränta. Omett aktiebrev inte har överlämnats inom en månad från del alt föreningen blevägare fill aktien, får del utfärdas ett nylt aktiebrev som är ställt lillföreningen. Det nya aktiebrevet skall innehålla uppgift om att det ersäller detäldre brevei. Om del äldre brevei därefter överlämnas lill föreningen, skalldet i sin tur överlämnas till dotteraktiebolaget för att makuleras. (Jfr12 kap. 9 § i utredningens förslag.) Paragrafen anger när övergången aväganderätten till aktierna sker. Första stycket Prop- 1986/87:7 Omsäkerhet för kommande lösenbelopp och ränta har slällls enligt 11 § ellernedsätlning hos myndighet har skett enligt 12 §, är föreningen ägare tillaktierna. Aktieägarnas rätt lillgodoses genom atl de hos föreningen respektivelänsstyrelsen kan lyfta det lösenbelopp som har fastställts i domen så snartden har vunnii laga krafl. har blivit ägare lill aktierna har den enligt 11 § rält att fåaktiebreven, vilka föreningen kan behöva t. ex. för att bli införd i aktieboken.När en aktieägare lyfter belopp som har salts ned hos , skall hanöveriämna aktiebrevel med vederböriig Iransporl till föreningen eller inblanco. När akfiebrev har överlämnats till i samband med lyftandeav utdömt belopp, skall överiämna dem lill föreningen, i varshand de åter fungerar som vanliga akliebrev. Omen aktieägare underiåler atl överlämna etl aktiebrev, t. ex. därför alt del harförkommit, har moderförelaget enligt rällspraxis - NJA 1968 s. 123 - inteansetts behörigt att göra ansökan om dödande av akflebrevet. I andra slyckelhar därför föreskrivils atl om elt akliebrev inle har avlämnats inom en månadsedan föreningen blev ägare av aktien, ell nytl akliebrev kan utfärdas i delicke inlämnade brevels slälle. Det nya aktiebrevel, som utfärdas avdotterbolagets styrelse, skall innehålla uppgift om atl del ersätter etl äldreakliebrev. Denna uppgift hindrar atl det nya aktiebrevel ger legitimation alllyfta lösenbelopp. I samband med atl del nya aktiebrevel ulfärdas skallföreningen införas i akfleboken som ägare av aktien. Skulle därefter del äldreaktiebrevel överlämnas lill föreningen, skall del makuleras. Denna uppgiftankommer på dotterbolaget, lill vilket föreningen alltså skall överlämnaaktiebrevet. Om dotterbolaget upplöses genom fusion enligt 8 §, övergåruppgiflen alt makulera aktiebrevel på föreningen. Skadestånd m. m. Kapitletinnehåller dels beslämmelser om skadeslåndsskyldighel för sty- 13 kap.relseledamöler m.fl., dels regler om talan rörande skadestånd. Reglernaöverensslämmer i huvudsak med gällande rätt. Möjligheterna lill jämkning avskadestånd har emellertid vidgats (4 §). Vidare medför den nya lagen ökademöjligheter att föra lalan mol föreningsorganen (5 §). Omen styrelseledamot eller verkställande direktören uppsålligen eller avoaklsamhel skadar föreningen då han fullgör silt uppdrag, skall han ersättaskadan. Delsamma gäller när skadan tillfogas en föreningsmedlem eller någonannan genom överträdelse av denna lag eller stadgarna. (Jfr 14 kap. 1 § iulredningens förslag). 1986/87: 7 Paragrafeninnehåller regler om styrelseledamöters och verkställande direklörensskadeståndsansvar gentemoi föreningen och genlemol före- 13 kap. ningsmedlemmareller annan. Paragrafen är även lillämplig på likvidatorer genom hänvisningen i11 kap. 7 §. Bestämmelserna överensslämmer i sak med gällande rätl (se 106 och107 §§ FL) men har utformats efter mönster av 15 kap. 1 § akliebolagslagen.Bestämmelser om revisorernas ansvar har dock brutits ut till en särskildparagraf 2 §. Förstameningen reglerar styrelseledamöters och verkställande direklörens ansvar försådana skador som de tillfogar föreningen i sin befattning.Ersättningsskyldighet föreligger om skadan har orsakats genom åtgärder ellerunderlåtenhet som kan lillräknas vederbörande som uppsåt eller oaklsamhel. Enperson i organslällning kan också tillfoga föreningen en ålgärd somhan har vidlagil såsom Iredje man i förhållande till föreningen. Reglerna i dennya lagen är inte tillämpliga i elt sådant fall. Styrelseledamöteroch verkslällande direklören slår i direkt syssloman-naförhållande flllföreningen. De är följaklligen genlemol föreningen skyldiga alt vidfullgörandet av silt uppdrag iaktta den omsorg som krävs av en syssloman iallmänhet. Sedan föreningsslämman har fallal ell visst beslul kan såledesskadeslåndsskyldighel inträda, om omständigheter inträffar som medför altbeslutets verkslällande skulle skada föreningen men beslutet ändå verkställs(jfr specialmotiveringen till 6 kap. 13 §). Av sistnämnda lagrum framgår f.ö.att styrelseledamot eller annan ställföreträdare för föreningen inte ulanvidare undgår skyldighel att ersätta föreningen en av honom vållad skada på dengrunden atl föreningsslämman har beslulal om den ålgärd som medfört skadan. Enligtandra meningen har styrelseledamöter och övriga här avsedda personer ansvarockså gentemoi andra som berörs av deras verksamhel för föreningen. Ansvareimol dessa enskilda medlemmar, borgenärer, anslällda, annan Iredje man - äremellerlid inte lika vidsträckt som mol föreningen. Skadeslåndsskyldighel kaninträda, endasl om skadan uppkommer genom en åtgärd eller en underlåtenhet sominnebär atl föreningslagen eller stadgarna överträds uppsåtligen eller avvårdslöshet. De beslämmelser i föreningslagen eller stadgarna som just hartill syfte atl skydda Iredje man blir på så sätt sanktionerade. Som exempel pådella kan nämnas årsredovisningsreglerna och bestämmelserna om föreningensbundna kapital. Reglernai paragrafens andra mening innebär bl.a. alt styrelsen inte direkl geniemot denskadelidande blir ansvarig för skada som genom kontraktbrott från föreningenssida har tillfogals en medkontrahenl lill föreningen. I sådant fall drabbarskadeståndsskyldighelen i allmänhel endast föreningen. En annan sak är attföreningen - med slöd av paragrafens första mening - kan kräva att av styrelsenåterfå vad föreningen har tvingats utge till dess medkonlrahent. Enperson med ställning som företrädare för föreningen kan ådra sig personlig skadeståndsskyldighet geniemot iredje man till följd av reglerna i den allmänna skadeslåndsräilen. Enligt samma regler kan föreningen gent emot den skadelidande få svara för skadeersättningen. Om föreningen i ett 250 sådanl fall tvingas ulgeskadeersättning, har föreningen regressrätt mot Prop. Avgörandeför vilka regler denna regressrätt skall följa är om skadevållaren harhandlat i sin egenskap av organ för föreningen eller 13 kap. Denna frågabehandlas i specialmotiveringen lill 4 §. Enrevisor är ersätlningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han ansvararäven för skada som uppsålligen eller av oaklsamhel orsakas av hans medhjälpare. Omell revisionsbolag är revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag ochden som är huvudansvarig för revisionen. Om en sammanslutning eller ellrevisionsorgan som avses i 8 kap. 4 § är revisor, åligger ersättningsskyldighetden som har förrättat revisionen och den som har utsett honom. (Jfr14 kap. 2 § i ulredningens förslag.) Paragrafenbehandlar skadeståndsansvaret för revisorer och revisionsbolag m. m. Den överensstämmeri huvudsak med gällande rätl (se 46 § 1 och 2 mom. samt 49, 106 och 107 §§) menhar utformats efler mönster av 15 kap. 2 § aktiebolagslagen.