prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag återkommer till detta under anslagsberäkningarna.De direkta forskningsinsatser som kan behövas utöver vad jag har anfört omprogramarbete och kunskapssammanställningar m.m. bör dock främst finansierasöver forskningsrådens anslag och efter sedvanlig prövning från rådens sida. Ifråga om verksamhetsinriktad forskning i övrigt inom kulturminnesvården finnerjag alt RAÄ:s, och redovisningar ger uttryck för att dennaforskning väl bör kunna fillgodoses inom ramen för en utveckladsamverkan mellan myndigheterna. Jag anser inte att någon ytterligareprecisering av forskningsrådens ansvar för kulturminnesvårdens forskningsbehovbehöver göras såsom RAÄ föreslagit. Det ankommer på råden alt allsidigt prövaangelägenheten av olika forskningsbehov. Den allmänt ökande medvetenheten omvikten av alt slå vakt om värden i den yttre miljön och om en god kulturmiljöbör här vara en garant för att råden väl fillgodoser kulturminnesvårdensforskningsbehov. Jaganser alt RAÄ bör ges vissa resursförstärkningar för de olika uppgifter somangivits i myndighetens redovisning. Inom ramen för en sådan förstärkning börockså kunna fillgodoses delar av angränsande behov vid de historiska museernainom myndigheten. Jag återkommer härfill under anslagsberäkningarna. inom kullurminnesvården bör uppbyggnaden avkunskaper om luftför oreningarnas och försurningens inverkan på kulturminnen och kultur föremål prioriteras. RAÄ och SHMM bör disponera särskilda medel för delta ändamål, - myndighetens långsiktiga kunskapsuppbyggnad bör iövrigt också för stärkas. Prop.1986/87:80 , Naturhistoriskariksmuseet har framhållit att museet är unikt i den svenska museiväriden genomsin utvecklade forskningsprofil med tonvikt pä naturvetenskapliggrundforskning. Verksamheten inom museels forskningsavdelning består avgrundforskning, vård av samlingarna och vetenskaplig service. bärett huvudansvar för den fortlöpande dokumentationen av den svenskanaturmiljön. Nalurvärdsundersökningar är beroende av taxonomisk expertis.Riksmuseet är landets centrum för sådant kunnande. Den ökade betydelsen av taxonomiför miljövårdens nationella och 11 1986/87. globala inventeringarmotiverar enligt museet att antalet intendenttjänster vid museet utökas. Museetföreslår vidare att den nuvarande professuren i mineralogi och isotopgeologiersätts med två professurer, en för vardera ämnesområdet. Museetframhåller också att vården av forskningssamlingama är eftersatt samudigt somdessa ständigt utnyttjas av forskare över hela världen. Det krävs omfattadeinsatser bl.a. för atl skydda dem mot inseklsangrepp och andra skador. Tidigarevakantsatta tjänster behöver återbesättas för atl tillgodose dessa behov. Museetbetonar slutligen de ökande behoven av att kunna ge vetenskaplig service tillmyndigheter, forskare och allmänhet. En viktig del är här en omfattandeverksamhet med lån ur samlingarna liksom en omfattande hantering av miljödata.För det senare ändamålet krävs en öknirig av museets ADB-resurser. Medhänsyn till särskilda forskningsprofil bör museetenligt min mening få resursförstärkningar som motsvarar resursutvecklingen förnaturvetenskaplig forskning i övrigt. Även jag anser att professuren i mineralogi ochisotopgeologi bör ersättas med två professurer, en för vardera ämnesområdet.Den nuvarande innehavaren beräknas enligt museet avgå med pension /89. En ytteriigare professur bör därefter inrättas vid /90. Jag återkommer härtill under anslagsberäkningarna. Jaganser också att museets resurser för vården av forskningssamlingarna börförstärkas, bl.a. genom atl museet ges möjlighet all återbesätta vissatjänster. Jag återkommer även till denna fråga under anslagsberäkningarna. Statens kulturråds ansvarsområde, samisk forskning m.m. Statenskulturråd har i anslutning till rapporten (Rapport fränkulturtådel 1986:3) gjort en analys av forskningssituationen vid museerna ochskisserat ett underiag till en tänkbar långsiktig utveckling i samspel mellanmuseer och högskoleinstitutioner. Förkulturområdet i övrigt anser rådet att det finns en god överensstämmelsemellan inifiativ och planer för fortsatt gmndläggande forskningbeträffande kulturyttringar och kulturfrågor samt behov avlångsiktig kunskapsuppbyggnad. saknar emellertid resurser för attta ett ansvar för att främja kulturforskningen utanför museiväsendet. för fördelning inom kulturområdet med tonvikt på attfrämja forskning och kunskapsuppbyggnad kring kultursociologiska ochkulturpedagogiska frågeställningar samt på utvärderingsfrågor. Statensungdomsråd har framfört vissa synpunkter om forskningsbehovet inom rådetsansvarsområde. har i sin anslagsframställning bl.a. föreslagit attbidraget lill Svenskt barnbildarkiv höjs för atl etablera verksamheten på enlångsiktigt fungerande nivå. Desamiska organisationerna har i olika sammanhang framfört behovet av forskningom den samiska kulturen. HSFRanser att för ett nyanserat resonemang om ansvarsfördelningen förforskningen inom kulturområdet. Enligt är det dock angeläget att insatserfrån eller RAÄ i form av planeringsbidrag eller annat stöd lillforskare för att komma i gång med angelägna projekt motsvaras av fidiga samrådoch kontakter med . Sådana samråd behövs om skall kunna ta ett ansvarför projekten. är dock berett atl la ett betydande ansvar för denforskning som efterfrågas inom kulturområdet. HSFRanser att en höjning av forsknings- och utvecklingsanslag lill800000 kr. Inom en sådan ram bör forsknings- ochutvecklingsinsatser inom museisektorn prioriteras. anser det också rimligtatt åtminstone några av de projekt som ungdomsrådet redovisat kan genomföras. Somjag tidigare anfört om kulturminnesvårdens behov av verksamhetsinriktadforskning och kunskapsuppbyggnad bör dessa behov även inom det övrigakulturområdet kunna tillgodoses genom ett nära samarbete mellan i första handkulturrådet och . Jag anser dock alt bör ges vissaresursförstärkningar l.o.m. /90 för stöd fill forsknings-och utveckUngsinsatser inom också andra delar av kulturområdet än museisektorn.Rådet bör sålunda ha möjligheter atl stödja angelägna forsknings- ochutvecklingsbehov inom barn- och ung-domsområdel där särskilt verksamheterna vidSvenskt barnbildarkiv i och i Stockholmbör uppmärksammas. Jag räknar därutöver med ett utrymme för stöd tillkulturpedagogisk och kultursociologisk forskning samt utvärderingar avkulturverksamheter. Idetta sammanhang vill jäg erinra om de förslag fill förstärkningar avkulturstafistiken som jag i samråd med chefen för har anmälti årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 334). En väl utveckladslatisfik är givetvis en viktig fömtsättning för forsknings- ochutvecklingsarbetet inom kulturområdet. Jaghar vidare funnit att det är angeläget att särskilt uppmärksamma samernasönskemål om forskning kring den egna kulturen, liksoni fömtsättningarna församer att själva bedriva sådan forskning. Givetvis bör sådan forskninghuvudsakligen bedrivas inom ramen för universitetens, högskolornas ochforskningsrådens ordinarie resurser. Som ett komplement till dessa möjligheterföreslår jag dock att särskilda medel ställs till samefondens kulturdelegationförfogande för att utnyttjas till i första hand studiefinansiering inomforskarutbildiiingen. Jag återkommer under anslagsberäkningarna med anledningav vad jag här anfört. Jagvill slufiigen hänvisa till vad chefen för tidigare anfört ompreciseringar av arbetsuppgifter för ansvarsbibliotek inom de vetenskapligabibliotekens område. Utbildningsministern har föreslagit atl enbiblioteksberedning skall inrättas med uppgift bl.a. att utse ansvarsbibliotekinom olika ämnesområden. I detta sammanhang bör också uppgifterna förkulturområdets bibliotek med särskild vetenskaplig inriktning prövas. Detgäller bl.a. biblioteken vid statens musiksamlingar, statens konstmuseer, Drottningholmstealermuseum och . Anslagsberäkningar för /88 samtbudgetåren 1988/89-1989/90 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet I budgetpropositionen1987 (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 427-428) har regeringen föreslagit riksdagenatt för /88 anvisa etl reservationsanslag av . förforsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. I enlighet med deöverväganden jag redovisat under avsnittet Kulturverksamhet föreslår jag nuatt ytteriigare . anvisas över anslaget för /88. Dessamedel bör fördelas enligt följande sammanställning. Riksantikvarieämbetetoch,statens historiska museer Jaghar vid anslagsberäkningarna utgått från vad jag har anfört - om och forskningsverksamheteninom rådets ansvarsområde, - om riksanfikvarieämbetel och statens historiskamuseer beträffande forskningsinsatser i första hand rörande skadeverkningarnaav luftföroreningar och försurning pä kulturminnen och kulturföremål, - om och ett forskningsprojekt rörandemetoder för masskonservering av papper. Utöver de medel för ändamålet som jagföreslår anvisade över delta anslag vill jag hänvisa fill vad chefen för utbildningsdepartementettidigare har föreslagit rörande medel till projektet under anslaget tilldelegationen för vetenskaplig och teknisk informafionsförsörjning. Bidragettill projektet föresläs därmed uppgå till sammanlagt 1,9 milj. kr. Jag räknar med alt ett belopp av motsvarande storiek skallkunna disponeras . En anpassning av projektets kostnaderbör sålunda göras från den utgångspunkten. Jagräknar vidare med att följande belopp, utöver vad jag har föreslagit /88, skall kunna tillföras anslaget för budgetåren 1988/89 och1989/90. Bilaga 6 Utbildningsdep. Jag har vid anslagsberäkningarna för de olikaändamålen utgått från vad jag har anfört 1. om behovet av en ram för forsknings- ochutvecklingsinsatser inom arkivväsendet, 2. om stöd till folkrörelseforskning vid SfiftelsenArbetarrörelsens arkiv samt Tjänstemannarörelsens arkiv och museum, 3. om samefondens kullurdelegafion beträffande medelför samisk forskning, 4. om och forsknings- ochutvecklingsarbete inom rådets ansvarsområde 5. om och statens historiskamuseer belräfi'ande verksamhetsinriktad forskning inom kulturminnesvården samtanknytande museifrågor, 6. om beträffandeinrättande av ytterligare en professur vid museet samt medel förforskningssamlingarnas värd. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jagalt regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen att fatta principbeslut om atlinrätta en tjänst som professor vid i enlighet medvad jag förordat, 2. godkänna de riktlinjer för resursförstärkningaravseende budgetåren 1988/89 och 1989/90 som jag angett, 3. till Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet för /88, utöver vadregeringen tidigare föreslagit i prop. 1986/87:100 (bil. 10 s. 427-428), anvisaytteriigare . Massmedieområdetkännetecknas av en snabb utveckling av tekniken för förmedling och lagring avljud och bild. I vissa fall ersätter ny teknik äldre tekniska lösningar. 1andra fall skapas genom de tekniska landvinningarna nyaproduktions-, distributions- och användningsformer för ljud- och bildprogram. Mänga försöker använda den nya tekniken förprodukter och tjänster som kan utnyttjas kommersiellt. Vilka vägar utvecklingenkommer atl ta beror därför i hög grad på vilka kommersiella satsningar som blirframgångsrika. En följd av de förändringar som jag här harskisserat är att det har blivit svårare att skaffa sig en överblick över vadsom sker på massmedieområdet. Förutsättningarna för den svenska mediepolitikenpåverkas av vad som sker både i och utomlands inom en rad vill skildaområden, t.ex. elektronik, dalateknik, informafionsteknologi, rymdteknologi,internafionell standardisering och upphovsrätt saml av kommersiella strategierhos företag med världsomspännande verksamhet. Forskning inom massmedieområdet förekommer såvälvid universitet och högskolor som inom andra institutioner t.ex. avdelningenför publik-och programforskning hos . Till tjänst förmassmedieforskningen finns bl.a. arkivet för ljud och bild (). Ett område där de tekniska förändringarna harnödvändiggjort en omprövning av tidigare ställningstaganden är bevarandet avljud- och bildupptagningar. Gällande regler trädde i kraft är 1979 ochomfattar filmer och videogram, fonogram samt Radio-koncernens radio-och TV-sändningar. har det skett viktiga förändringar |nom massmedieområdet.Satelliter och kabelnät har tagits i bruk för atl sprida TV-program tillhushållen. Nya former av ljudradio har också tillkommit. Dessa omfattas inte avreglerna för bevarande. Mot bakgmnd av bl.a. dessa förändringar har jagefter regeringens bemyndigande fillkallat en särskild utredare (1986:1) föratt göra en översyn av reglerna för bevarande av ljud- och bildupptagningar.Enligt direktiven (Dir. 1986:14) bör utredaren avge sitt förslag före utgångenav . Moderniserade regler för bevarande av ljud- ochbildupptagningar bör leda till att vi får bättre möjligheter att i frarntidenstudera den omstrukturering inom massmedieområdet som äger rum just . Genomalt det kommer all finnas material bevarat från de nya medieformernas genombrottstidkommer vi att kunna fastställa när förändringar inträffade och vad som faktisktskedde. 1 det avseendet kommer vi att vara lyckligare lottade än de som skallbeskriva t.ex. spelfilmens första decennier. En stor del av materialet fråndenna tid är nämligen oålerkalleligen förlorat. Påett område finns det skäl alt nu vidta åtgärder för att förhindra en pågåendeförstörelse av material. Det gäller de äldre samlingar av ljudupptagningar somALB övertog frän kungl, . En stor del av samlingarna beslårav fonografrullar och lackskivor med tidiga inspelningar av radioprogram,operaföreställningar m.m. samt annan unik dokumentation. Materialet håller påalt förstöras. En snabb överföring lill moderna ljudmedier är det enda sättetatt rädda denna historiska skatt till eftervärlden. Jag föreslår däiför i delföljande att får särskilda resurser för inventering av dessa samlingar ochöverföring av vissa inspelningar till moderna medier. Det är emellertid inte tillräckligt att skapaförutsättningar för att kunna studera ett skeende i efterhand. Utvecklingeninom massmedieområdet har central betydelse för möjligheten att utnyttjayttrandefriheten och informationsfriheten och den är också väsentlig för såvälkulturpolitik som inforniationspolitik. De nya tekniska systemen drar storakostnader. Även om tekniken kan förväntas förändras tämligen snabbi blir dessainvesteringar i hög grad avgörande för utvecklingen. För forskningen är det viktigt att noga kunna följaden pågående utvecklingen. Del är också angeläget att de som på olika sättberörs av utvecklingen inom massmedieområdet kan skaffa sig bästa möjligaunderlag för sina bedömningar. Jag tänker här både på staten, landstingen ochkommunerna som skall fatta beslut om politiska åtgärder, pä företag som skallbesluta om viktiga investeringar och på de slutliga användarna av den nyatekniken, dvs. allmänheten, som behöver kunna orientera sig i en oftasvåröverskådlig ström av planer och nyheter. Jag anser därför att det finns behov av allsystematiskt samla in och ställa samman uppgifter om den aktuella utvecklingeninom ljud- och bildomrädet. En sådan verksamhet bör kunna utgöra en basresursför den forskning som pågår inom massmedieområdet och fungera som en källa förfortlöpande information för dem som har behov av att följa med i händelseförloppet. kommer senast i samband med sinanslagsframställning för /89 att redovisa om denforskningsverksamhet som bedrivs inom koncernen kan delas upp i sådan forskningsom är avsedd att tjäna som beslutsunderlag för koncernen och mera allmänforskning. Jag har för avsikt att därefter föreslå alt en utredning ges iuppdrag att förbereda inrättandet av en särskild forskningsresurs medmassmediepoliUsk inriktning. Utredningsarbetet bör inriktas på alt i första handfinna former för att samordna och etfektivisera utnyttjandet av de resurser somi dag finns hos myndigheter och insfitutioner inom området. Fömlom SverigesRadiokoncernens forskningsverksamhet syftar jag på och på viss verksamhetinom . Även kabelnämnden, närtadionämnden ochradionämnden kan fylla vikfiga uppgifter i detta sammanhang. Utredningen börvidare ange inom vilka områden nytillkommande resurser i första hand behöversättas in för alt förslärka informations- och forskningsverksamheten. Jag räknar med att utredningens arbete bör kunnabedrivas så att verksamheten kan inledas i sina nya former i början av år1990. Särskilda medel härför bör sålunda anvisas första gängen för budgetåret1989/90. I saknas en heltäckande förteckning över ilandet producerade och utgivna fonogram. På regeringens uppdrag har utrettförutsättningarna för utgivning av en svensk nationaldiskografi. Jag föreslåri det följande att får resurser för en sådan fortlöpande registrering medstart /90. För nämnda forskningsändamål inom medieområdetberäknar jag en successiv medelsförstärkning under de närmaste tre budgetåren.Förstärkningen bör uppgå till totalt . ett belopp av 422000 kr.anvisas under /88. Jag återkom- Prop. meri det följande till anslagsberäkningarna för nästa budgetär. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att godkänna vad jag har förordat om en särskildforskningsresurs med massmediepolifisk inriktning. Räddningskonvertering av äldre samlingar inom arkivet förljud och bild Arkivetför ljud och bild () övertog nafionalfonoleket från kungl.biblioteket. I samlingarna ingår ett stort antal fonografcylindrar ochlackskivor med upptagningar av tidiga radioprogram, inspelningar från Operansamt unika dokumentationer, exempelvis från Dag Hammarskjöldspresskonferenser. En stor del av det unika materialet är i mycket dåligt skick.En snabbt fortskridande förstörelseprocess, bl.a. genom mögel, hotar attutplåna inspelningarna. har föreslagit ett flerårigt projektarbete därmaterialet inventeras, ordnas upp saml förs över till andra ljudmedier.Därigenom kan en viktig del av vårt kulturarv bevaras för eftervärlden ochgöras tillgänglig för forskning. En stor del av inspelningarna kan bara räddasgenom en sådan överföring. För egen del finner jag del angeläget att delföreslagna räddningsarbetet kan påbörjas möjligt. bör därför fåsärskilda resurser för att kunna inventerasina äldre ljudsamlingar och överföra vissa av förstörelse hotade upptagningartill moderna arkivmedier. För /88 räknar jag med ett belopp av422000 kr., vilket motsvarar ungefär en tredjedel av det totala medelsbehovct.Jag återkommer lill medelsberäkningen för /88 i det följandeunder avsnittet Anslagsberäkningar. Iårets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10) har jag under anslaget G3. Stöd till fonogram och musikalier föreslagit att bör kunnage slöd för utgivning av ljuddokument av även annat slag än musikfonogram. Jaghänvisar därvid fill ett uppenbart intresse alt göra vissa äldre inspelningartillgängliga genom överföring till nya fonogram, t.ex. tonsättares tolkningarav egna verk, skådespelartöster, historiska tal eller radioprogram. Mittförslag förutsätter atl rådet kommer att samråda med bl. Enligt minmening bör det av mig här föreslagna inventeringsarbetet hos kunna skapafömtsättningar för överväganden om en sådan fonogramutgivning. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altgodkänna de riktlinjer för resursförstärkningar rörande rädd- ningskonverteringav äldre material hos arkivet för ljud och bild avseende budgetåren 1988/89 och1989/90 som jag angett. Utgivning av en svensk nationaldiskografi Regeringenuppdrog åt atl utvärdera Grammofonleverantörernas föreningslagerkatalog över skivor och kassetter (den s.k. GLF-ka-talogen) och på basishärav komma in till regeringen med förslag pä olika ambifionsnivåer till hur enfonogramkatalog borde vara utformad. Vidare borde förutsättningarna förutgivning av en nationaldiskografi klargöras. I samverkan med statskontoretgenomförde en utredning som resulterade i rapporten (1983:47)Fömtsättningar för utgivning av en svensk nationaldiskografi. Statskontoretrekommenderade där ett fortsatt utredningsarbete om samordnadfonogramregislrering och uppbyggnad av en central fonogramdatabas. År 1984beviljade regeringen medel för en kompletterande utredning avfömtsättningarna för utgivning av en nationaldiskografi på en lägreambitionsnivå. har med skrivelse överlämnat rapporten utgivning av en svensk nationaldiskografi i ALB:s regi. I rapporten påpekas att det i finns fleraregister och kalaloger över fonogram, bl.a. . Dessa är emellertidinte heltäckande och saknar väsentlig information. anser att det behövs ensvensk fonogramförteckning som kan informera om och dokumentera den svenskafonogramproduktionen. Enligt bör en sådan förteckning även tjäna sombeståndskatalog över ALB:s samlingar av pliktexemplar av fonogram. Med avdragför kalkylerade försäljningsintäkter beräknas den årliga kostnaden uppgå till480000 kr. Engångskostnaderna för system-och programmeringsarbete uppgår till100000 kr. Regeringenuppdrog åt statskontoret att komplettera ett av verket tidigare lämnatförslag om ökad samordning av registrering och katalogisering av alla typer avmedier. Som resultat av utredningsarbetet överlämnade statskontoret i april1986 bl.a. rapporten (1986:8) Samordnad registrering och katalogisering avfonogram, videogram och musikalier - förslag till åtgärder. I rapporten angerstatskontoret en rad olika områden där en ökad samordning skulle vara lämplig.För alt åstadkomma en erforderlig enhetlighet av bibliografiska normer föreslårstatskontoret en samlad översyn. Föregen del vill jag anföra följande. Alltsedan startade sin verksamhet år1979 har arkivets resurser för katalogisering varit otillräckliga. Detta harmedfört att har fått anlita andra insfitufioners katalogmaterial, t.ex. mikrofichefrån Riksradios grammofonarkiv. Avsaknaden av en egen beståndskataloghar medfört aUt störte problem för forskare som måste kunna orientera sig i detinsamlade materialet. Bortsett från den otillfredsställande tillgänglighetenhar bristen på en heltäckande registrering också medfört att det saknastillförlitlig statistik över i producerade och utgivna fonogram. Jag finner det därför angeläget att färmöjlighet att upprätta den av arkivet föreslagna fortlöpande nationaldiskografin,dvs. registreringoch katalogisering av samtliga i producerade och utgivna fonogram. Jagfinner det också ändamålsenligt att förteckningen får en sådan utformning attden kan tjäna som en beståndskatalog över ALB:s samlingar av pliktexemplar avfonogram. En heltäckande nationaldiskografi har betydelseockså för intressenter utanför . Den ger en information om och tillåter enutvärdering av de kullurpoiitiska stödinsatser som staten gör påfonogramområdel. Även marknadsföringen inom och utom landet av den svenskafonogramproduktionen underiättas. Det är därför enligt min mening önskvärt attde kata-logiseringsregler som tillämpas sä långt som möjligt stämmer överensmed i övrigt vedertagen standard för registrering av fonogram, t.ex. vid desvenska biblioteken. Enligt föreligger vissa svårigheter atl helt anpassaden planerade fonogramförteckningen till de kataiogiseringsregler som harutarbetats för i första hand biblioteksändamål. Enligt vad anför är detemellertid möjligt alt ytteriigare sammanjämka de olika intressena i fråga omkatalogiseringsmodell, Samfidigt betonar att en sådan . sammanjämkning kanvara fidskrävande och därför inte bör få försena utgivningsstarlen. Jag delardenna uppfattning men fömtsätter att sä snart som möjligt tar initiativfill överläggningar med de andra intressen-tema. genomför en datorisering avolika delar av verksamheten. Övergången till datorstödda mtiner medför enfidvis ökad belastning för arkivets personal. En datorstödd registrering avfonogram i syfte att skapa en nationaldiskografi bör vara väl förberedd. Delkan även behövas fid för de ytterligare överväganden angåendekatalogiseringssy-stemet som jag berörde. Av dessa skäl finner jag detmotiverat alt den fortlöpande nationaldiskografin startar först vid årsskiftet1988/89. Särskilda medel härför bör sålunda anvisas första gången /89. Jag beräknar för verksamheten en helårskostnad av 400000kr.