prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Andra stycket innehållerden generella försikflghetsregeln i fråga om överskottsutdelning. Liksom för andra associationer ärkonsolideringen viktig förföreningsbankerna. Hänsyn till konsolideringsbehovet kan tas på olika sätl. Det kan ske inom ramen förföreningsbankens avskrivningspoli-flkså att stora dolda reserver skapas. SjälvfaUet kan konsolidering också skegenom avsättning tiU fria fonder. Normalt torde en ganska betydandereservering av vinstmedel vara påkallad om skall kunnavara beredd att möta eventuella 8 framtida försämringar i lönsamheten, liU följd av konjunkturnedgång,kon- Prop. 1986/87: 12 kurrens,ökade kreditrisker eUer andra förhållanden. Detta behov är för föreningsbankerna särskilt påtagligt, eftersomkapitaltäckningsreglerna i 2 kap. bankrörelselagen ställer krav på etteget kapital av viss storiek i relation lill placeringar. En ökning avverksamhetsvolymen kräver således ökning av det egna kapitalet.Styrelsens särskilda ansvar i fråga om konsolidering ochutveckling markeras genom bestämmelsen i 5 8 att slörre överskottsuldelning änstyrelsen föreslår eller godkänner inte får beslutas av slämman. I lagen klargörsatt konsolideringsbehov måsle beaktas vid bedömningenav vUken utdelning som skall få förekomma. I stycket anges attöverskottsutdelning inle, med hänsyn flll eller koncernenskonsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt, får stå i strid medgod affärssed. Till omständigheter som också bör beaktas av föreningsbankensorgan - och som täcks genom det i lagtexten använda uttrycket "ställning iövrigt" hör förändringar i ställning, vilkainträffat efter räkenskapsårets slut. En av lämnad störrekredit kan exempelvis visa sig bli föriustbringande. Sådana ' omständigheterkan utvisa att redan i balansräkningen större avskrivningar bort ske. Men äveneljest kan de utgöra ett särskUt skäl flll återhållsamhet med utdelning. 4 § Gottgörelser och sådan vinstutdelning som beräknas iförhållande till den omfattning i vilken någon har deltagit i verksamhetelleri övrigt tagit denna i anspråk får lämnas även tUl andra än medlemmar. Även vinstutdelningav det slag som avses i 2 8 andra stycket får lämnas lill innehavare avförlagsandelar. Därvid gäUer inte den begränsning i fråga om utdelningens höjd som anges där. (Paragrafen saknar molsvarighet i utredningens förslag.) Första stycket haringen motsvarighet i gällande lag. Andra stycket motsvarar delvis 18 8 andra stycket FL.Paragrafen överensstämmer med 10kap. 4 8 NFL. Mot bakgmnd av atlgottgörelser och vinstutdelning från föreningsbankerna lämnas endast lillmedlemmar upptogs i lagrådsremissen ingen motsvarighet till denna paragraf, förutomandra stycket andra meningen som ingick12 8. Lagrådel har påtalati sitt yttrande att lagrådsremissen saknar motsva righet till 10 kap. 4 8 NFL. Där föreskrivs dels alt gottgörelser och sådan vinstutdelningsom beräknas i förhållande till den omfattning i vilken någonhar deltagit i föreningens verksamhet får lämnas även till andra än medlemmar,dels att vinstutdelning som beräknas på annat sätt får lämnas till innehavare avförlagsandelar. Lagrådet konstaterar emellertid att av 8 kap. 2 6 andra stycket andra meningendenna lag framgår atl vinstutdel ning av sistnämnda typ förutsätts kunna ske till innehavare av förlagsande lar (jfr också 5 kap. 4 6 första stycket 4). Detta bör lämpligen direkl utsägas i lagtexten. Vad beträffarmöjligheten att lämna gottgörelser och 89 därmedjämförbar vinstutdelning åt utomstående lorde del inle vara me- Prop. 1986/87:12 ningen alt andra regler skall gälla än iekonomiska föreningar i allmänhet. Skäleltill att frågan inte har behandlats i lagtexten är iroligen all sådana utbetalningar i praktiken inte förekommer tillandra än medlemmar i föreningsbankerna. I klarhetens inlresse böremellertid frågan regleras i lagen,särskilt som det får anses osäkert vad som annars skulle gälla åtminstonei fråga om vinstutdelning. Jag kan instämma ivad lagrådet har anfört. Den nya 4 8 utformas därför på det sätt lagrådetföreslagit. Genom bestämmelsen i försia stycket skapas en möjlighet förföreningsbankerna att även till andra än medlemmar lämna gollgörelse ochsädan vinstutdelning som beräknas i förhällande till den omfattning i vilken någon deltagit iföreningsbankens verksamhet. Andra stycket innehåller en bestämmelsesom tillåter vinstutdelning i form av insatsränta på förlagsinsatser.Begränsningen i 2 8 andra slycket av medlemsinsalsränlantill högst över diskontot gäller inle utdelning på förlagsinsatser. De allmännaramar för utdelning till medlemmarnasom anges i 2 och 3 88 skall iakttas även när del gäller utdelningarenligl 4 8. 5§ Föreningsbanksstämman fattar beslut om överskottsuldelning. Den får uppdra åtstyrelsen att fatta beslut om gottgörelser. Slämman får inte besluta omutdelning av större belopp än slyrelsen har föreslagit eller godkänt. (Jfr10 kap. 3 8 UFBL.) Paragrafen saknardirekt motsvarighet i gällande lag; jfr dock 57 8 1 mom andra stycket andrameningen FL. Bestämmelsen överensstämmer i stort med 10 kap. 5 6 NFL. Paragrafen betecknades ilagrådsremissen 4 6. I paragrafen angessom huvudregel atl föreningsbanksstämman fattar beslut om överskoltsuldelning.Av 7 kap. 5 8 följer atl del endast är den ordinarie stämman som kan fatta beslut om vinstutdelning.Styrelsens förslag till vinstutdelning finnsi årsredovisningen. Enligl 4 kap. 9 8 tredje stycket bankrörelselagen skall den i årsredovisningen ingående förvaltningsberättelseninnehålla förslag till dispositioner beträffande årets vinst eller förlust. Enligt paragrafen kan stämmanuppdra åt slyrelsen att besluta om vissa former av överskottsuldelning nämligengollgörelse. Därigenom kan styrelsen besluta om utdelning under löpanderäkenskapsår. Stämman skall godkänna balansräkningen där gotlgörelsernaskuldförts. I motsats tillgällande lag, men i överensstämmelse med aktiebolagsla gen ochbankaktiebolagslagen, innehåller paragrafen den bestämmelsen all slämman inte får besluta omutdelning av större belopp än styrelsen föreslagit eller godkänt. Det är givetvisfrämst omsorgen om föreningsban kens konsolidering som motiverar atl bestämmelsen införs. Därigenom förhindras atl stämman fattar beslut om vinstutdelning av sådan storlek atl utdelningen står i strid med denlagfästa försiktighetsprincipen (2 8). Beslu tas om högre utdelning än som ärtillåtet enligt denna lag eller stadgarna, kan den till vilken utbetalningenskett bli återbetalningsskyldig enligt 7 6. Den föreslagna bestämmelsen tarsikle på utdelning som sker såväl i form 9q avåterbäring som i form av insatsränla om styrelsen lämnal särskilda Prop.1986/87: 12 förslag i dessa avseenden.Föreningsbanksstämman bör också vara förhindrad atl besluta om annan form av utdelning än den som styrelsen har föreslagit. Inte heller bör stämman inom den avstyrelsen föreslagna utdelningsramen kunna besluta om högre återbäring ellerhögre insatsränta om styrdsen lämnat särskilda förslag i dessaavseenden. Normalt brukar styrelsensförslag till vinstutdelning föras fram först efter samråd med bankinspektionen. 6 8 Till reservfonden skall avsättas minst Qugofemprocent av den del av föreningsbankensnettovinst för året som inte går åt för att iäcka en balanserad förlust. Vid avsättning till reservfonden skall tillnettovinsten räknas ävengottgörelser. Uppgår reservfonden till minst tio procenl av utlåning vid utgången av det närmast föregående räkenskapsåret,behö\er sådan avsättning tillreservfond som avses i detla stycke inte ske. Till reservfonden skall vidareavsättas det belopp som 1, medlem vid avgång ur föreningsbankeninte får tillbaka av sina insatser, 2, förlagsandelsinnehavare inte får ut vidinlösen av en förlagsinsats, 3, enligt stadgarnaskall avsättas till reservfonden, 4, enligt beslut avföreningsbanksstämman i övrigt skall föras över från del i balansräkningen redovisade friaegna kapitalet lill reservfonden. Reservfonden får enligt beslul avföreningsbanksstämman sältas ned endast för att täcka sådan förlust enligt denfastställda balansräkningen som inte kan täckas av frilt eget kapital, (Jfr 10 kap, 4 8 UFBL.) Paragrafen, sommotsvarar 29 6 JkL, innehåller bestämmelser om skyldighet alt göra avsättningav belopp till reservfonden och om reservfondensanvändning. Paragrafen motsvaras av 10 kap. 6 6 NFL. I lagrådsremissenbenämndes paragrafen 5 8. I jämförelse med andra bolag ochföreningar måste bankerna göra avsättningar till reservfonden ien slörre omfattning. Detla gäller såväl det avsatta beloppets storlek somreservfondens storlek närvidare avsättningar får upphöra. Enligt BL skall bankbolagen avsättaminst av årsvinsten tills reservfonden uppgår till ell belopp motsvarandeminst av akliekapitalet. Enligl SpL skall i princip hela årsvinsten i en sparbank alltid avsättas tillreservfonden. För föreningsbankerna har gällt strängare krav påavsättningar till reservfonden än för andra föreningar. JkL föreskriveratt alla föreningsbanker - både cenirala och lokala föreningsbanker måsleavsätta av årsvinsten till en reservfond tills denna uppgår till ett belopp motsvarande10 % av utlåning vid utgången av det senast förflutna räkenskapsårel.Samtidigt bör det emellerlid påpekas att föreningsbankernainte, i motsats till vad som gäller för de vanliga ekonomiska föreningama, behöver göra avsättningar tillreservfonden också med en andel av gotlgörelserna lill medlemmarna. Uppbyggnaden avföreningsbankernas reservfonder har kommit att ske i enrelativt blygsam omfattning. Enligt kapitaltäckningsbesiämmelsen i 34 8 91 JkLbestår föreningsbankernas kapitalbas i första hand av det egentliga Prop.1986/87: 12 egna kapitalet. Det ligger ihög grad i föreningsbankernas eget intresse att öka det egentliga egna kapitalel för alt därigenom också kunna bredda kapitalbasen med stöd av avsättningar tiUvärderegleringskonlon och utgivnaförlagsbevis. För föreningsbankerna sammantagna skulle en ökning av posterna insatskapital eller reservfondmedföra att en större del av värderegleringskontonaoch förlagsbevisen flck räknas med vid beräkningen av kapitalbasen. I tikhel med vadsom gäUer för vantiga ekonomiska föreningar innebär förslaget altavsättningsskyldigheten bestäms inte bara på gmndval av nettovinstens storlek utan också pågmndval av gottgörelser. Eftersom basen förberäkningen av avsättningen vidgas kan den andel som måste avsättas till reservfonden minskas. Föreningsbankerna har med hänsyn tiU verksamhetens art ett särskiltkonsolideringsbehov, varför den avsättningsskyldighet som gäller för vanligaekonomiska föreningar, , inte kananses lillräcklig. I bankaktiebolagslagen föreslås en sänkning av avsättningsskyldigheten från till avvinsten. Med hänsyn lill att insatskapitaleti en föreningsbank inte är bundet på samma sätt som aktiekapitalet i ettbankaktiebolag är inte heller denna avsättningsskyldighet tillräcklig för föreningsbankerna. Med hänsyntill vad som här sagts föreskrivs i första stycket att föreningsbank tillreservfonden skall avsätta av nettovinsten, däri inräknatgotlgörelser. Däremot saknasanledning att förändra bestämmelsen om när vidare avsättningar lill reservfonden fårupphöra. I första stycketföreskrivs sålunda att avsättning liU reservfonden måste ske intill dessreservfonden uppgår till ett belopp som svarar mot av föreningsbankensutlåning vid utgången av det närmast föregående räkenskapsåret.Avsättningar tUl reservfonden får ske även därefter, men skyldighelen att göraavsättningar upphör när reservfonden nått denna storlek. Om reservfondenlagits i anspråk för förlusttäckning och satts ned under den nivån, inlräderånyo skyldighet att göra avsättningar tiUs den föreskrivna beloppsgränsenuppnås. Detsamma gäller om utlåningen ökar. Till reservfondenskall dämtöver avsättning göras i vissa i andra stycket särskilt angivnafall. Enligt punkten 3 är det också möjligt att i stadgarna ta in beslämmelser omatt avsättning till reservfonden skall ske. Eflersom bestämmelserna iförsta stycket är tvingande kan sladgarna bara föreskriva längre gående avsällningsskyldighet änvad som där anges. Det finns däremot ingenmaximigräns för hur stor del av vinsten som skaU avsättas eller hur längeuppbyggnaden av reservfonden skall pågå. I punkten 4 angesslutligen att föreningsbanksstämman kan fatta beslut om att belopp skallföras över från det egna fria kapitalet ull reservfonden. Detla kannaturligen endasl avse enskilda fall. Om stämman avser alt ökaavsättningarna tUl reservfonden måste stadgarna ändras i enlighet därmed. Reservfonden ingår iföreningsbankens bundna kapital. I tredje stycket finns regler om när reservfonden får tas i anspråk. Liksom enligt gällande rättfår reservfonden användas bara för att täcka sådan förlust som enligt fastställd balansräkning haruppstått på verksamhel i 92 desshelhet och som inle kan täckas med från föregående år balanserad Prop. 1986/87:12 vinst eller fria fonder. Det fria egna kapitalet måste således förbrukasinnan reservfonden får tas i anspråk för förlusttäckning. Reservfonden får emellertid inte användas för utbetalning tillföreningsbankens medlemmar, givelvis med undantag för det fallet alt bankenIräder i likvidation. Av beslämmelsemai I kap. 7 6 följer att en lokal föreningsbank under vissa fömtsättningar kan bli skyldig att utge lUlskotttill den centrala föreningsbank vartiU den lokala äransluten. 78 Sker utbetalning till en medlem eller någon annan i strid mot denna lag, skaU mottagaren beiala tillbaka vad hanerhållit med ränta beräknad enligt 5 6 räntelagen (1975:635) från detatt utbetalningen erhållits intill dess atlhögre ränta skall betalas enligl 6 8 räntelagen lill följd av 3 eller 4 6 samma lag. Detta gäller dock inte om mottagarenhade skälig anledning att anta atl utbetalningen utgjorde lagligöverskottsutdelning. För den brist somuppkommer vid återbetalningen ansvarar enligt 5 kap. 1-4 66bankrörelselagen (1986:000) de som medverkat till atl besluta om ellerverkställa utbetalningen eller till att upprätta eller fastställa en oriktig balansräkning som legat till grund förbeslutet. (Jfr10 kap. 5 8 UFBL.) I paragrafen, som i sak överensstämmermed 19 8 FL och 10 kap. 7 8 NFL, upptasbestämmelser om påföljden av att utbetalning av medel sker istrid mot lagen. Paragrafen hade i lagrådsremissen beteckningen 6 8. I första stycket föreskrivs lill enbörjan att påföljden av en olaglig utbetalningär atl mottagaren skall lämna tillbaka vad han uppburit. På beloppet skaUliksom i gällande lag eriäggas ränta enligl 5 8 räntelagen (1975:635), dvs.räntan skall betalas för år enligt en räntefot som motsvarar det avriksbanken fastställda, vid varje tid gällande diskontot med tillägg av tvåprocentenheter. Vid dröjsmål skaU, enligt 6 8 räntelagen, ränta utgå med åttaprocentenheter utöver diskonlol. Återbelalningsskyldighetgäller även om den olagliga utbetalningen visserligen inkräktat påföreningsbankens bundna kapital men inte förorsakat någon skada förborgenärerna och således ändå kan fullgöra sina förpliktelser. Andra meningeninnehåller bestämmelse om undantag från återbetalningsskyldigheten. Sådanskyldighet föreligger inte om mottagaren hade skälig anledning all anta altutbetalningen utgjorde laglig överskottsuldelning dvs. återbäring eller insatsränta. Godlrosregeln i försia slycket omfattaralla de fall då belopp utbetalas som överskottsutdelning utan att lagens reglerdärom iakttagits. Som exempel härpå kannämnas att utdelning har skett utan att stämman har fattat beslut om det, attföreningsbanksstämman beslutat om större utdelning än styrelsen föreslagil eller godkänt eller dåstämmans beslut om utdelning av formella skäl är ogiltigt eller undanröjsefter . Godlrosregelngäller bara i fråga om överskottsutdelning. Om t.ex. återbetalning av insatsbelopp skett utan att givna regler iakttagits, skall återbetalning enligt denna paragraf alltsåovillkorligen ske. Det har anseits 93 alllförmycket äventyra borgenärsskyddet, om godtroende medlem fick Prop. 1986/87:12 behålla sådant belopp. Reglerna omåterbetalningsskyldighet tar i första hand sikte på kontanta lagslridigautbetalningar till medlemmar. Reglerna täcker emellertid även falldå egendom överförs i annan form lill medlem. Andra stycketinnehåller en med gållande lag i sak överensstämmande regel om ansvarighet förbrist vid återbetalning. De som medverkat lill beslutet om utbetalningen ellerverkställt detta eller medverkat till upprättandeeller fastställande av den oriktiga balansräkning som legat till grund förbeslutet, blir enligt stycket ansvariga enligt bestämmelserna i 5 kap. 1 -4 66 bankrörelselagen om skadeståndsskyldighet.Hänvisningen till dessa lagrumbetyder att styrelseledamot, delegat, revisor och medlem under de i paragraferna angivna fömtsällningarna bliransvariga för brist vid återbetalningen. I objektivt hänseende krävs endastatt brist uppkommit vid återbetalningen, medan del på den subjektiva sidanskall föreligga uppsåt elleroaktsamhet (enligl 5 kap. grov oaktsamhet) i förhållande till olaglighelen av den ålgärd somgrundar återbetalningsskyldigheten.Ersättningsskyldigheten för flera blir solidarisk. Jämkning kan ske enligt 5 kap. 4 8 bankrörelselagen. Däremotblir reglerna i 5 och 6 68 nämndakapitel om talan mol de ansvariga inte tillämpliga. Beviljad ansvarsfrihet påverkar alltså inle ansvarigheten förbrist vid återbetalningen, och lalan om denna ansvarighet - liksom omåterbelalningen kan väckas inom den allmänna preskriptionstiden. 8 8 Föreningsbanksstämman får besluta om gåvor tillallmännyttiga eller därmed jämförliga ändamål, om det med hänsyn tilländamålel, ställning och omständigheterna i övrigt kan ansesskäligt. Styrelsen får för sådana ändamål endast använda tillgångar som med hänsyntill föreningsbankensställning är av ringa betydelse. (Jfr 10 kap. 6 8 UFBL.) Paragrafen benämndes i lagrådsremissen 7 8. 1 denna paragraf,som motsvarar 20 8 första stycket andra meningen FL och överensstämmermed 10 kap. 8 8 NFL, upptas bestämmelser om föreningsbanksstämmans och styrelsensrätt att disponera över medel för gåva till allmånnyltigt ellerdärmed jämförligt ändamål. Paragrafenger ingen närmare vägledning för bedömningen av hur stora gåvorföreningsbanksstämman får besluta om. I stället förutsätts att det sker en bedömning i varje enskilt fall. Innanstämman fattar sådant beslut, bör ha samrått medbankinspektionen om det inte är fråga om mycket blygsamma gåvor. Liksom i gällande lag finns i föreningsbankslagenbestämmelser om hur en föreningsbankkan upplösas. Det kan ske genom likvidalion, som regleras i dettakapilel. Ett annat sätt är upplösning genom fusion, som innebär att tillgångaroch skulder övertas av en annan förenings- 94 bank (10 kap.). Slufligen är en föreningsbank sorh försatts i konkurs ivissa Prop. 1986/87: 12 fallatt betrakta som upplöst i och med att konkursen avslutas (19 6). Under likvidationenavvecklas verksamhet, tillgångarna förvandlas i pengar, bankensskulder betalas och de behållna tillgångarna utskiftas bland medlemmarna.Enligt föreningsbankernas normalstadgar skaU dock alltid de behållnatillgångarna föras över till någon annan enhet inom föreningsbanksrörelsen. Beslutet omlikvidaflonen innebär inle i och för sig en upplösning av . Ävenunder likvidationen är ett bestående rättssubjekt, därvisseriigen styrelsen ersatts av likvidatorer men där föreningsbanksstämman ochrevisorerna fortfarande fungerar. Föreningsorganens befogenheter ochskyldigheter är i slora delar desamma som förut, fastän uppgifterna naturiiglvis harförändratsoch begränsals, eftersom syftet med likvidationen är att avveckla föreningsbankensverksamhel och förbereda den för upplösning. Därför får det underlikvidationen inte ske någon återbetalning av insalser elleröverskottsutdelning och som regel inte heller någon ändring av stadgarna. Föreningsbankensupplösning är slutpunkten i likvidationsförfarandet. Bestämmelserna omlikvidalion har utformats i nära överensslämmelse med 10 kap.bankaktiebolagslagen. Detta innebär all samtliga regler för föreningsbankema omlikvidation och upplösning finns i föreningsbankslagen. Som i andrasammanhang har emellertid vissa för föreningsbankerna särskilda förhållandenföranlett regler som avviker från motsvarande bestämmelser i bankaktiebolagslagen. Somexempel på en sådan avvikelse kan nämnas bestämmelsen i 4 8 första stycket punkt 3 därdet sägs att en lokal föreningsbank, som inte är ansluten till en central föreningsbank, är skyldig att träda ilikvidation. Etl annat exempel är bestämmelsen 114 8 andra stycket om atl medel inte får utbetalas isamband med utskiftning av en lokalföreningsbanks behållna tillgångar med elt större belopp än all föreningsbanksgruppen alltjämt förmår att uppfyllakapitaltäckningskravet enligt 2 kap. 9-10 68 bankrördsdagen. Såväl vad gällerövriga tvångslikvidaflonsgrunder som genomförandet av likvidationen haren anpassning skett av föreningsbankslagen till bankaktiebolagslagen.Detta har inneburit att nya tvångslikvidaflonsgrunder införts. I 2 kap. harföreslagils att även en cenlral föreningsbank skall ha oktroj för sinverksamhel. En ny grund för ivångslikvidalion är att oktrojförklarats förverkad. Vidare föreslås som en nyhet att likvidatorerna,av skäl som anförts i inledningen lill 10 kap. bankaktiebolagslagen, alltid skall utses avbankinspektionen. Särskilda likvidationsrevisorer utses inle. De ordinarie revisorernafortsätter sina uppdrag under likvidationen. Så gör även den eller de avbankinspekflonen särskilt utsedda revisorerna i en föreningsbank. Av denna anledning ochmed hänsyn till att likvidatorerna alltid utses av bankinspektionen, harbestämmelsen alt inspektionen får förordna ett ombud med uppgifl att övervakalikvidationen fått utgå (76 6 första stycket JkL). En föreningsbank som trätti likvidation ges i 18 8 möjlighet att under vissa förutsättningar besluta att likvidationen skallupphöra och verksamhelen återupptas. För verkställighet av ett sådantbeslut krävs bankinspektionens tillstånd. Detta kapilel motsvarar 11 kap. i utredningsförslaget.Paragraflndelning- Prop. 1986/87: 12 enöverensslämmer helt med utredningens förslag. 18 Föreningsbanksstämman kan besluta att skall träda ilikvidation. Elt beslut omlikvidation är giltigt endast om samfliga röstberättigade förenat sig om beslutet eller detta harfattats på två på varandra följande stämmoroch på den senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande.Längre gående villkor för att beslutet skall bli giltigt får föreskrivasi sladgarna. Likvidationen inträder efler den senare dag som stämmanbeslular. Ett beslut omlikvidation kan dock alltid fattas med enkel majoritet, om det gäller ettbeslut enligt 19 6 andra stycket eller om det föreligger gmnd förtvångslikvidation enligl 2 eller 4 8. Vid fika röstetal ulgörs stämmans beslutav den mening som ordföranden biträder. Ett beslut om Hkvidalion enligt detta stycke har omedelbar verkan. Paragrafenmotsvarar 57 6 JkL (10 kap. 1 6 ). Liksom enligtgällande lag skall det enligl/örfa stycket normalt ankomma påföreningsbanksstämman alt fatta beslut om likvidaflon. Detta gäller både när utan att varaskyldig tiU det önskar träda i likvidation(frivillig likvidalion) och när av anledning som anges i lagen eller i stadgarna tvångsvis kanförsättas i likvidation (tvångslikvidalion).När anledning till tvångslikvidation föreligger, men föreningsbanksstämman inte beslutar om likvidalion, skallenligt 2 och 4 88 rätlen besluta om likvidation. Enligt lagens terminologiföreligger en tvångslikvidation endast då rätten har beslutat om likvidation.Ett beslut av föreningsstämman om likvidation innebär alltså alltid enfrivillig likvidation även om gmnd för tvångslikvidation föreligger. I 7 kap. 8 8 fmnsdet bestämmelser om hur kallelse skall utfärdas till den föreningsbanksstämmasom skall behandla frågan om försättande i likvidation. Enligt JkL gällerolika majoritetsregler beroende på om grund för tvångslikvidation föreliggereller inte.