prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Även på andra sättär våra band med EG starka. Mot denna bakgrund är det självfallet att Sverigehar ett mycket starkt intresse av nära samarbete med EG på alla områden utom dem som berör utrikes- och säkerhetspolitik. har samarbetet mellan Sverigeoch EG utvecklats starkt. Partema har funnit det vara i deras intresse attgemensamt angripa problem t.ex. beträffande gränsformaliteter,handelsdokumenlation, ut-sprungsregleroch tekniska handelshinder. Samarbetet har även vidgats till andra områdenutanför frihandelsavtalets ram. Som statsministern har framhållit ärsamarbetet på forskningsområdet av särskild vikt för sysselsättning ochvälfärd. En fortsatt utbyggnad av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom EG med nya och utvidgade program planeras iramprogrammet för . Förslaget, som lagts fram avEG-kommissionen, innebär en fördubbling av forskningens andel av EG-budgeten.Förhoppningen är att delta avtal skall bidra till att viktiga forskningsprograminom EG öppnas också för svenska företag och insvitulioner. Chefen förindustridepartementet kommer att ge en närmare redovisning av verksamheteninom de olika forskningsområdena. För att möta utmaningen ft-ån den intemationeUakonkurrensen, framför allt från och , har nya kraftfulla initiativtagits inom EG och enskilda länder inom för att pä nytt stärka Europasposifion. Samarbetet mellan EG och EFTA-länderna har förstärkts. Sålunda fastslogsvid ministermötet mellan EG och EFTA-länderna i i april 1984ländernas gemensamma intresse av att bygga upp ett dynamiskt ekonomiskt områdei , För att uppnå detta mål är man överens om att forsknings- ochutvecklingsresurserna måste samordnas. Som en följd härav har år 1986ingått ett ramavtal om tekniskt och vetenskapligt samarbete med EG. har bl.a. inom ramen för den europeiskasamarbetsorganisationen inom vetenskap och forskning COST (EuropeanCooperation in the field of Scientific and ) ett omfattandesamarbete med EG och dess medlemsländer samt ett antal utanförståendeeuropeiska länder. har deltagit projekt. En ny dimension i det europeiskaforskningssamarbetet har tillkommit genom EUREKA-samarbetet där 19 europeiskaländer samt deltar på lika villkor. Målsättningen är att drivapå den tekniska och ekonomiska förnyelsen i för att på iså sätt höjaproduktiviteten och konkurrensförmågan inom den europeiska industrin. Sverigevar ordförandeland för EUREKA. En viktig fråga somdrivits under den svenska ordförandeperioden rör marknadsöppnande åtgärder. Iett stort antal projekt har önskemål framförts om sådana insatser, bl.a.standardiserings- och harmoniseringsåtgärder. På detta område har arbeteinletts, arbetsgrupper tillsalts för att identifiera möjliga åtgärder och ettaktionsprogram lagts upp. högteknologiska samarbetet i EUREKA har svenska företag engageratsi ett tjugotal projekt och diskussioner pågår om medverkan i ett antal nyaprojekt. Från svenskt industrihåll har noterats ett tilltagande intresse förEUREKA och de möjligheter som härigenom öppnas. Chefen förindustridepartementet återkommer senare denna dag till frågor rörandeinriktningen och finansieringen av EUREKA. Sedanår 1976 har etl samarbetsavtal med Europeiska atomenergigemenskapen(EURATOM) inom området för styrd termonukleär fusion och plasmafysik. Genomdetta avtal deltar i forskningen vid försöksanläggningen JET (JoinlEuropean Torns) i Culham, . Även deltar i dettasamarbete. Sverigessamarbete med EG på forsknings- och utvecklingsområdet har utvecklats i posifivriktning under det år som gått. Det nya samarbetsavtalet om tekniskt ochvetenskapligt samarbete som trädde i kraft ger ökade möjlighetertill samverkan på för oss intressanta områden inom såväl gmndforskningen somden mer industriellt betonade forskningen. Tillsammans med det drygt ett årgamla EUREKA-iniUativet innebär den senaste lidens dynamiska utveckling påforsknings- och utvecklingsområdet att ytterligare steg tagits mot vidgadekontakter mellan länderna i . Våra relationer med EC} är väl etablerade.Fusionforskningsprogrammet inom EURATOM är en viktig del av EG:s totala ramprogrampå forsknings- och utvecklingsområdet. Programmet är öppet för deltagande frånländer utanför EG:s medlemskrets. nu tioåriga deltagande i dettaprogram har ingående prövats. Slutsatsen var att det är av vikt för attdelta i detta forskningssamarbete även i fortsättningen. Innevarande år bidrar tillEURATOM-programmet enligt den antagna fördelningsnyckeln med 42 milj, kr. Detär inte möjligt att exakt ange hur stora betalningarna tillfusionsforskningsprogrammet kommer att bli . En avenergiforskningsnämnden (Efn) gjord uppskattning är 41 -49 milj. kr. om året.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att anslaget för nästabudgetår förs upp med 45 milj. kr., varav 44 milj. kr. anvisas för denallmänna, avtalsbundna delen av forskningssamarbetet samt 1 milj. kr. för dendirekta utgiften till JET (1986/87:100, bil. (EFU) har i sittbetänkande (SOU 1986:31) med förslag till program för forskning och utvecklinginom energiområdet föreslagit att ansvaret för forskningssamarbete medEG inom området termonukleär fusion och plasmafysik bör överföras till naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR). Chefen för kommer senare dennadag att i samråd med mig föreslå att de svenska avgifterna till den Europeiskaatomenergigemenskapen (EURATOM) för fusionsforskningssamarbetet från och /88 tas upp under huvudtitel anslagetD 35. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om det framtida forskningssamarbetet med deEuropeiska gemenskaperna (EG) samt samverkan inom EUREKA. 1 Inledning ......................................................... 1 2 Säkerhets-, nedrustnings- och allmäntutrikespolitiskt niotiverad forskningsverksamhet finansierad överutrikesdepartementels huvudtitel ......................... ... 2 2.1 internationella fredsforskningsinstitut() 2 2.2 () -forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning .......... ... 2 2.3 Utrikespolitiska insfitutets forskningsverksamhet.. ... 3 2.4 Min syn på forskningens framfida inriktning ........ ... 3 2.5 Hemställan .................................................. ... 6 3 U-landsforskning................................................ ... 6 3.1 SAREC:s stöd till u-landsforskning..................... ... 6 3.2 Anslag för /88 ........................ ... 7 3.3 Mina överväganden ....................................... ... 7 3.4 Hemställan .................................................. ... 8 4 Europeisktforskningssamarbete............................ ... 8 4.1 Utvecklingeninom de Europeiska gemenskapema (EG) och deteuropeiska forskningssamarbetet ................ ... 8 4.2 Överväganden............................................... ... 9 4.3 Hemställan .................................................. . 10 Bilaga 3 Prop.1986/87:80 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde . Föredragande: statsrådet . Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning SlatsmJnislernhar uttalat regeringens syn på behovet av en mångsidigförsvarsforskning som en viktig del av vårt totalförsvar och som ett stöd förden svenska neutralitetspolitiken. försvarskommilté har behandlatindustri- och forskningsfrågor i ett samlat försvarspolitiskt perspektiv.Regeringen kommer att i en särskild proposition om totalförsvarets framtidautveckling redovisa sina förslag i dessa frågor. Jag inskränker mig därför härtill alt behandla vissa för försvarforskningen grundläggande principer samtnågra områden där försvarsforskningen i betydande grad anknyter till samhälletsövriga forskning. Den svenska neutralitetspolitiken stöds av ettallsidigt sammansatt totalförsvar. Den fömtsätter också alt vi har egnaresurser aU successivt utveckla och förändra försvaret så att del kan anpassastill ändrade förhållanden i omväriden. En kompetent försvarsforskning är ettviktigt instrument för detta. Försvarsforskningen skall bidra till möjligheternaatt tidigt upptäcka och värdera förändringar i vår omvärld och i den tekniskaoch vetenskapliga utvecklingen. Den skall identifiera behov av och lämnaunderlag för erfor-deriig anpassning av verksamheten inom totalförsvaret.Sveriges alliansfria politik gör att vi måste sätta målen högt i dessaavseenden. Därvid är det särskilt angeläget att skapa en svensk försvarsprofiloch att uppmärksamma sådana områden där utvecklingen är snabb och kan fåväsentliga konsekvenser för vår försvarspolitik och för utformningen av vårttotalförsvar. För att kunna ha en god förmåga i dessa hänseendenhar valt att driva ett för totalförsvaret gemensamt program förförsvarsforskning. (), som är programansvarigoch den huvudsakliga producenten av gemensam försvarsforskning, täcker etlstort antal forskningsområden för totalförsvaret. FOA samverkar också meduniversitet, högskolor och industri och har goda internationella kontakter. Huvuddelenav den gemensamma försvarsforskningen genomförs vid FOA. Vid sidan av FOAbedrivs gemensam forskning även vid fortifikalionsför-valtningen, flygtekniskaförsöksanstalten, högskolor samt industrin. Den dominerande delen av denmaterielinriktade forsknings- och utvecklingsverksamheten utförs emellertidvid försvarsindustrin. I 1986/86. Dengemensamma försvarsforskningens centrala uppgifter är att: - följa och analysera den tekniska och vetenskapligautvecklingen inom områden som är eller kan bli betydelsefulla förtotalförsvaret, - stödja utvecklingen av försvarsmateriel genom attta fram och värdera idéer samt medverka vid tekniska systemutredningar. - underbygga statsmakternas återkommande prövning avinriktning och mål för svenskt hänsynstagande till icke konventionellastridsmedel, - analysera ohka hot samt medverka i utformningen avsäkerhetspolitiskt miljöunderlag och prognoser, - utveckla metoder för och medverka i totalförsvarelsstudier och planering, - stödja de civila totalförsvarsmyndighelerna, - klarlägga påfrestningar på olika samhällsfunktionerunder kriser och krig, - lämna underlag beträffande olika vapensystemseffekter på människan samt - bedöma männniskans prestationer i relation till dekrav som ställs under kriser och i krig samt i speciella situationer i fred. Under 80-talel har kraven på det samlade svenskatotalförsvaret ökat. prövas ständigt vår förmåga att med egnaforsknings- och industriresurser utveckla vår försvarskapacitet mot bakgrundav den snabba militärtekniska utvecklingen. Den svenska industrins beroende avomvärlden har successivt blivit alltmer tydligt. Försvarsforskningen till industrin syftar bl.a. till att skapa en fortsattgod teknologiförsörjning för försvarels utveckling genom: - säkerställande av svensk systemkompetens inom förförsvaret viktiga områden. Svensk industri har en god systemkompetens, som imånga fall är viktig att bevara inom landet. Härigenom underlättas tekniköverföringtill i eventuella samarbelsprojekt med utländsk industri. - bibehållande av hög teknikkompetens inom ett antalprioriterade områden som är viktiga för försvaret. Genom hög tekniknivå påvalda områden blir svensk industri en intressant partner i olika typer avsamarbete och kan tillföra gemensamt utvecklade system en unik kunskap. Ensamordnad offentlig teknikupphandling är också ett viktigt instrument för attstärka denna kompetens. - ökad satsning på försvarets del av nationellasamverkansprogram inom t.ex. informationsteknologin, materialtekniken och havstekniken.Genom nationella program ökar förmåga att både självständigt och isamverkan med andra länder bibehålla en fortsaU kompetens inom viktiga områden.De nationella programmen har även stor betydelse för ett vidgat samarbetemellan olika typer av forskningsinstitutioner och svensk industri. 2 Min syn på försvarsforskningens inriktning i Stort Försvarsforskningenslångsikliga inriktning övervägs inför femäriga försvarsbeslut. Mittförslag till inriktning kommer att redovisas i särskild proposition under våren1987. Inför försvarsbeslutet har FOA, som programansvarig myndighet, förregeringen redovisat sin syn på försvarsforskningens långsiktiga utvecklingefter /87 i vad som kallas 'Törsvarsforskningensframtidssyn". FOA har också pä regeringens uppdrag inom ramen förperspeklivplaneringen redovisat studier om samhällets sårbarhet i kris ochkrig. Jag förordar även fortsättningsvis att huvuddelenav forskningen för totalförsvaret hålls samman i en gemensamforskningsorganisation. Genom att forskningsgrupper med skildaämnesinriktningar samlas inom en organisation undanröjs institutionella hinderför en väsentlig tvärvetenskaplig samverkan. Den nödvändiga sekretessen blirmindre besvärande. En tillräckligt bred gemensam kunskapsbas kan byggas uppför tillämpningar inom skilda totalförsvarsgrenar och myndigheter. Närakontakter mellan forskare och avnämare kan organiseras. Dessa kontakter ärviktiga för ömsesidig förståelse och för anpassningen av forskningensinriktning till avnämarnas behov. är det uppenbart all en omfattandesamverkan med andra forskningsinstitutioner inom och utom landet är nödvändig.Forskning och utveckling har emellertid inom vissa områden även i en vidaremening ett sammanhang med totalförsvarsfrågorna. Till detta avser jag återkommai samband med propositionen om inriktning av totalförsvaret. Denanslagsfinansierade försvarsforskningsverksamheten inom FOA omfattar f.n, ca350milj. Den försvarsinriktade forskningen har sin tyngdpunkti områdena systemanalytiska studier, teknisk forskning kring konventionellavapen och informationssystem, skydd mot icke konventionella vapen samthumanvetenskaplig forskning. Ökad vikt kommer att läggas vid områden där dentekniskt-vetenskapliga utvecklingen går särskilt snabbt t.ex.informationsteknologi och bioteknik. Ett annat viktigt område är forskningenangående samhällets sårbarhet i kris och krig. Utöverden toialförsvarsinriklade forskningen genomför FOA som framgått avutrikesministerns föredragning viss forskning avseende europeisk säkerhet,mstningsbegränsning och nedmstning. Förutomden anslagsfinansierade verksamheten genomför FOA även intäktsfinansieradforsknings- och utredningsverksamhet m.m. Sådana uppdrag tas från sektorerutanför totalförsvaret om de kan förväntas medföra positiva effekter för denförsvarsinriktade forskningen och medverka till en vitalisering av denna. Denintäktsfinansierade uppdragsverksamheten omfattar för /87 ca65milj. Jag bedömer aU verksamheten vid FOA även ifortsättningen i huvudsak kommer alt bibehålla den inriktning som härredovisats. Flygtekniskaförsöksanstaltens (FFA) forskning inom aerodynamik och hållfasthet inriktasfrämst mot militära och civila flygplan, robotar, rymdfarkoster ochvindkraftverk. VidFFA pågår en viss omprövning och omstrukturering av verksamhetens inriktning.Den flygtekniska forskningen som /81 i huvudsak finansierades avförsvarsmedel har i avsevärd grad bidragit till den höga flygtekniska nivåninom landet. Förutsättningarna för svensk flygindustri att övergå till enalltmer ökad civil produktion har därigenom underlättats. Utvecklingen avcivila flygplan stöds /82 av ett forskningsprogram vid FFA ochhögskolorna med finansiellt stöd av styrelsen för teknisk utveckling. I detta sammanhanghar anmälts behovet av förnyelse av vindtunnelresurserna inom lågfartsom-rådet.Denna fråga kommer att ytterligare studeras. Denpågående omstruktureringen av FFA:s verksamhet är enligt min mening lämplig ochbör fortsätta. Jag bedömer även att andelen långsiktigt inriktad forskninginom aerodynamiken, termodynamiken, fram-drivningslekniken och akustiken kankomma att bli föremål för viss ökning liksom att FFA:s internationellaengagemang kan komma att förstärkas. Bilaga 3 Försvarsdep. 3 Försvarsforskning med anknytning till några andraforskningsområden i samhället 3.1 Tekniksamverkan inom den offentliga sektorn Försvarssektornskiljer sig från andra samhällssektorer bl.a. genom att sektorns verksamhetformas utgående från en särskilt långsiktig planering och genom femärigaförsvarsbeslut. I ett industri- och forskningspolitiskt perspekfivär det av stor vikt att långsiktigt kunna överblicka vilka teknikområden somsärskilt berörs av försvarsupphandlingen med därtill hörande insatser inomforskning och utveckling (FoU). går via försvarets materielverkprojektinrik-tade FoU-beställningar till svensk industri för mellan 2000 och3000 milj.kronor. En övervägande del av dessa beställningar avser FoU medspecifik försvarslillämpning. I en del fall är det dock så att samma teknikäven förekommer i olika civila tillämpningar. Ett sätt att mer offensivtutnyttja och inrikta landets tekniska kompetens är därför en långsiktigplanering grundad på en överblick över materielanskalfningen inom större delarav den offentliga sektorn. Regeringen har i olika sammanhang framhållit detpositiva värdet av sådan tekniksamverkan. För försvarssektorn är en analys av framtidaupphandling en viktig fråga. Det finns anledning anta att upphandlingen i flerafall skulle bli billigare genom ett utvidgat samarbete med andrasamhällssektorer, där man använder eller skulle kunna använda sammabasteknologier. En i vissa delar samplanerad upphandling eller utveckling ellerstudie- och forskningsverksamhet med sikte på alt finna gemensamma tekniskalösningar borde ge möjligheter till mer kostnadseffektiv teknisk utvecklingoch upphandling inom flera samverkansområden samt en totalt snabbareteknikutveckling för industrin. Jag anser mot denna bakgrund att det är angelägetatt ta vara på möjligheterna till en vidgad forskningssamverkan med andrasamhällssektorer. 3.2 Försvarssektorns medverkan i ett nationelltinformationsteknologiprogram Informationsteknologinutgör en viktig förutsättning för såväl den vidare utvecklingen av en alltstörre del av industrisektorn som för effektivitetsökningar ochkvalitetsförbättringar inom tjänstesektorn, inklusive den offentligaförvaltningen. För försvarels del är tillgången till kvalificeradinformaUonsteknologi nödvändig för att ge tillräckliga prestanda hos olikamaterielsystem m.m. Slalsminislern har tidigare denna dag utvecklatregeringens syn på behoven av etl nationellt informationsteknologiprogram. Envidareutveckling av dessa behov inom det tekniskt-industriella området kommeratt senare denna dag ske i förslagen från chefen för industridepartementet.Det nationella informationsteknologiprogrammet avses även ta hänsyn tillförsvarets behov. Härigenom kan försvaret pä ett planerat sätt lämna bidragtill och utnyttja informationsteknologiutvecklingen i samhället i övrigt. Deteknikområden som från försvarets synpunkt särskilt bör uppmärksammas inomramen för ett nationellt informationsteknologiprogram är följande: Informationssystem, speciellt kunskapsbaserade,inkluderande männi ska/dator-kommunikation Härtillkommer det i samband med det nationella mikroelektronikprogrammet behandladeelektronikområdet. Informationsteknologiområdethar stor betydelse för totalförsvarets utveckling. Mot bakgrund härav har jagplanerat att genom omprioriteringar avsätta 50milj. kronor för vart och ett avbudgetåren 1987/88-1989/90 som försvarets del i elt brett nationellt informationsteknologiprogram(IT-pro-gram). Huvuddelen av dessa medel avses utnyttjas för industriell utvecklinginom de teknikområden som redovisas ovan. ,forskningsanstalten och försvarsindustrin har inventerat projektförslag som kaningå i underlaget för ett brett nationelit program. En nära samordning avIT-verksamheten med motsvarande satsningar inom bl. a. styrelsen för tekniskutveckling, och industrin kommer att ske. Försvarsmyndigheternakommer därvid att akUvt medverka i programuppbyggnaden och genomförandet avprogrammet. Den närmare anslagsfördelningen avser jag att ta upp i propositionom inriktning av totalförsvaret . Avde medel som tillförs det nationella IT-programmet bör särskilt två områden förmålinriktad forskning stödjas vid sidan av den industriella utvecklingen: artificiellintelligens (AI) samt mikroelektronik och strålpå-verkan. a. till att ge grunder för etl effektivt beslutsstöd för piloter genombearbetning av realtidsinformation som insamlats genom olika typer av sensorer.Insatserna på området mikroelektronik och strålpåverkan syftar bl.a. till attutveckla miljötåligare mikrokretsar genom nya konstruktionsmetoder,tillverkningsprocesser och konstruktionsmaterial (kvalitetssäkring). De bådaprojektområdena bygger på viktiga insatser, som redan gjorts inom försvaret.Denna målinriktade forskning bör ge tillfälle till fördjupad samverkan mellanuniversitetet i och F0A:s institutioner på samma ort. 3.3 Forskningssamverkan i inom det miljövetenskapligaområdet Chefenför kommer senare denna dag att föreslå enresursförstärkning inom det miljövetenskapliga området i . Denna avses skei form av tillskapandet av en centrumbildning för miljövetenskaplig forskningoch syftar till att främja forskningen i genom att stödja ochutveckla forskningssamverkan mellan universitet i och demyndigheter/institutioner i regionen som bedriver forskningsverksamhet inomdet aktuella området. Försvarels forskningsanstalt, som i har verksamhetinom berörda forskningsområden, har i remissvar på en , angivit att det finns goda förutsättningar för enforskningssamverkan inom ramen för en centmmbildning för miljövetenskapligforskning. Jag delar utbildningsministerns uppfattning attsträvandena aU främja forskningssamverkan i är värda allt stöd. Jag ser encentrumbildning för miljövetenskaplig forskning som ett positivt komplementtill den hittillsvarande samverkan mellan FOA och i . 3.4 Särskilda åtgärder inom det havstekniska området Mycketav den havsteknik, dvs. teknik anpassad till marin miljö, som Ullämpascivilt härtörfrån tidigare militär forskning och teknikutveckling. Påtagligaberöringspunkter mellan militära och civila utvecklingsbehov finns vad gällert.ex. undervaitensfarkoster, undervattensverktyg, dykeri och inte minst metoderför spaning, sökning och identifiering under vattnet, Sammanlagt har under /86 utnyttjatsca 325milj.kronor och för verksamhet inom försvarssektorn förforskning, utveckling och anskaffning av materiel inom havsteknikområdet, I elt samarbetsavta! mellan FOA och STU omforskningssamarbete har en satsning skeU för att marknadsföra FOA:shavstekniska kompelens samt för att skaffa kännedom om potentiella kundersbehov av FoU och deras önskemål om samarbete för en aktuell teknikutveckling.Utvecklad teknik har därvid överförts ull industrin i och . Överbefälhavaren har på regeringens uppdrag nyligenredovisat den havstekniska verksamheten inom försvarssektorn. redovisning framgår bl. a.att han känner en viss oro om möjligheterna att upprätthållaforskarutbildningen och den svenska industrikompetensen inom havsteknikområdet.Enligt överbefälhavarens mening bör därför bl. a. fördjupad samverkan skemellan försvarsmakten, andra delar av den offentliga sektorn, universiteten,högskolorna och industrin i syfte alt inom vissa teknikområden säkerställa tillräcklighavsteknisk kompelens i landet. Jag är inte bereddd att nu ta ställning tillöverbefälhavarens förslag men konstaterar att även försvarskommittéhar pekat pä ökade forskningsbehov av likarlat slag. Enligt min mening är detviktigt att den havstekniska kompetensen kan utvecklas inom landet. Formernaför en fördjupad samverkan mellan försvarsmakten och övriga samhällssektorer isyfte att säkerställa denna kompetens bör dock övervägas ytterligare. 3.5 Utredningsuppdrag rörande det materialtekniska området Chefenför industridepartementet kommer att senare denna dag peka på betydelsen avfortsatta forskningsinsatser inom materialtekniken. Materialtekniken har storbetydelse även för försvarsmaktens utveckling och viktiga kunskaper inom dettaområde finns inom försvarsseklorn. Det kan även få betydelse förförsörjningsberedskapen på materielområdet.