prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna omuppmstningsbidrag och s.k. särskild eftergift innebär i korthet altbidrag lämnas med högsl av kostnaderna för upprastning av allmännasamlingslokaler, inkl. utbyten eller kompletteringar av inventarier i sådanalokaler, och betalning av skulder. I fråga om samlingslokaler som harfärdigstäUts efter lämnas bidrag endast för sådanlokalanpassning och inventarieanskaffning som avser atl tillgodose de handikappades särskUda behov. Fördelta ändamål lämnas uppmstningsbidrag medetl belopp som motsvarar utgiften för ålgärderna intiU i regel 100000kr. För överskjutande utgifler medges bidrag med högst . Enligt kungörelsen kan vidare stafligt län enligt äldrebestämmelser under vissa förutsättningar efterges, s.k. särskildeftergift. Bestämmelserna omenergisparbidrag för vissa lokaler m.m. är i huvudsak följande. Bidrag lämnasmed högst av kostnaderna för energibesparande åtgärder i byggnader m. m.som fiUhör organisationer eUer stiftelsersom inte bedriver näringsverksamhet och som inle har landslings- 57 kommun, kommun eUer somhuvudman. inte för ålgärder tiU vilka slatligt stöd kan lämnas iannan ordning, t. ex. om Prop. 1986/87:100 stöd kan lämnas enligtkungörelsen (1973:400) om statligt stöd tUl allmänna Bil. För varje budgelårfastställer ramar för beslut om slöd. Uppmstningsbidrag förhandikappanpassning lämnas dock ulan rambegränsning. Bestämmelserna omstatsbidrag till vissa teaterlokaler m. m. innebär att bidrag under vissafömlsätlningar kan lämnas för nybyggnad, ombyggnad eller upprustning avleater-, konsert- och museUokaler som liUhör någon annan än staten. En sådan föruisättningär atl projektet är angelägel från sysselsättningssynpunkt. AnordningsbidragtUl teateriokaler m.m. kan lämnas med högst30 % eUer, när särskUda skäl föreligger, av koslnaden för anordnande av sådana lokaler. BidragtUl uppmslning lämnas pä sammavUlkor som gäller för upprustningsbidrag till aUmänna samlingslokaler. Ärenden om bidrag,särskilda eftergifter och lån handläggs inom bosladssiyrelsen av en sairUingslokaldelegalion. Förbeslul om anordningsbidrag och lån fastställer för varje budgelår en gemensam ram, av vilken en vissangiven del får las i anspråk förbidrag. Ramen för /86 fastslälldes lUl 30mUj. kr., varav högst20milj. Också ramen för budgetårel 1986/87 har fastställts fiU 30milj. kr,, varav högst 20milj,kr, för bidrag, SamUngsIokaldelegationenhade den 1 juU 1986 ansökningar om anordningsbidrag och lån pä sammanlagt 147milj, kr. Dessutomhar delegationenförhandsgranskat och lämnal posiliva besked för projekl för vilka bidrag ochlän har sökts med ca 72,7mUj. Bosladssiyrelsenföreslår i enlighel med yltrande från samlingslokaldelegalionen att ramen förlån och anordningsbidrag for /88 utökas tiU 60milj, kr., varav högst45mUj. Bostadsstyrelsenberäknar behovet av medel för utbetalningar av bidrag under budgetårel1986/87 lill lOOmilj. Även utbetalningarna av bidrag under /88 beräknas tUllOOmilj. I fråga om bidragelfill riksorganisaiionerna föreslår styrelsen i enlighel med förslag från samUngslokaldelegalionenalt det räknas upp tUl 3,1 mUj. Avdelta belopp bör 300000kr. avse sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings- och projekieringsarbele sombedrivs inom riksorganisationerna. Ramenför beslut om uppmstningsbidrag m.m,.under budgeiårei 1986/87 fastställdes av till 24milj. kr.För beslul om energisparbidrag tiU vissa lokaler m, m. fastsläUdesramen tiU 4,2milj. Samlingslokaldelegationenhade ansökningar om uppmst- Prop. 1986/87:100 ningsbidrag på 77milj, kr, Bosladssiyrelsenföreslår i enlighel med yltran- Bil. 13 de från samlingslokaldelegalionenalt ramen för uppmstningsbidrag ökas till 30mUj. kr, för /88.Vidare föreslår styrelsen atl ramen för energisparbidrag tiU vissa lokaler m.m,fastställs tiU 4,2milj, kr. för nästa budgetår. Bosladssiyrelsenberäknar behovet äv medel för ulbelalningar av bidrag under budgeiårei1986/87 tiU 40milj. Styrelsen beräknar att det behöver anvisas ett anslagpå 40milj. för utbetalningar också under /88. Redani budgetproposition aviserades en översyn av del statliga stödel liUallmänna samlingslokaler. I mitt anförande liU föregående årsbudgetproposition (prop. 1985/86:100 bil.13) redovisade jag emellertid atl Folketshusföreningamas riksorganisaiion bedrev elt visst utrednings- ochutvecklingsarbete rörande samlingslokaler. Jag fann då skäl all avvaklaresuhatel av detta arbete innan jagtog ställning till inriktningen av ett översynsarbete. Arbetet inom riksorganisationen pågår alltjämt ochjag anserfortfarande atl resultatet av detta arbete bör avvakias. Bosladssiyrelsenredovisar en fortsatt stor efterfrågan på slatligt stöd liU såväl ny- och ombyggnad som uppmslning avsamlingslokaler. Mol den bakgmndenhar styrelsen föreslagil en fördubbling av den gemensamma ramen för beslul om bidrag och lån för anordnandeav aUmänna samlingslokaler från 30tiU 60 milj. kr. för /88. Styrelsen nämner som etlalternativ atl slödel skulle kunna förbältras inom ramen för nuvaranderesurser om länedelen slopades och ramen för bidrag utvidgades i . motsvarande mån. Styrelsen anför att mångasamUngslokalägare numera , avslår från att söka det slalliga lånel, eftersommöjlighet finns att få lån på minstUka goda. villkor på den aUmänna kapitalmarknaden. 1 fråga om uppmstningsbidrag m.m. har styrelsen föreslagilatl ramen höjs fill 30 milj. kr. under /88. SamlingslokalorganisationernasSamarbelskommitlé har i en framslällning till regeringen uppgetl alt del nu krävs etlslatiigt stöd tUl de allmänna samUngslokalernapä 190 milj. kr. Även om antalet inneliggande ansökningar i och för sigskuUe motivera en vidgning av ramarna, kanjag i nuvarande slalsfinansiella läge inle biträda förslag all fördubbla ramen. Jag delar emellertid styrelsens uppfattning alt stödel skullekunna förbättras om långivningen till aUmänna samlingslokaler slopas i uibyle mot en ökning av bidragen. Jag förordar därför att lånemöjligheien avvecklas vid utgången av inneva rande budgelår. Jag förordar vidare att ramen för beslul om anordningsbi drag m.m. under /88faststäUs tUl 28 milj. kr, (4- 8 mUj, kr.) ochramen för beslut om uppmstningsbidrag m.m, tiU oförändrat 24 mUj. De ordinarie ramarna bör liksom tidigare kunna frångås omsysselsätt- Bil. 13 ningsläget på byggarbetsmarknaden föranleder särskildaåtgärder. Regeringen bör därför begära bemyndigande alt fåöverskrida ramarna för anordnings- och uppmstningsbidrag, om det behövs avsyssel-sältningsskäl. Bidrag fillhandikappanpassning av allmänna samUngslokaler bör Uksom lidigare budgelår fä medges utanrambegränsning. har i cn framställning fill regeringen hemställt att åtgårder vidtas dels föratt uppmsla folkparksteatrarna, dels föralt underlätta en handikappanpassning av dessa t. ex. genom stöd efter samma regler som gäller för handikappanpassningav allmänna samlingslokaler. Jag delarorganisafionens uppfattning all det är önskvärt att en uppmslning sker av teateriokalerna. I förstahand är det angeläget att vidta ålgärder som gör lokalerna lillgängliga förbesökare med handikapp av olika slag. Jag förordar därför all etl nytl bidraginförs avseende handikappanpassning avfolkparksteatrarna. Bidraget bör lämnas enligt samma regler som gäUer för bidrag tiUhandikappanpassning av aUmänna samlingslokaler. Jag förordar att en ram om 1,2 milj. kr. fastställs förden nya stödformen. I fråga om energisparbidrag tiU vissalokaler m.m. villjag anföra följande. Energisparälgärder måste anses sålönsamma i sig atl del inle behövs någonytterUgare stimulans i form av bidrag. TiUgången på krediter är dessulom tillfredsstäUande. Jag förordar därföralt de nu berörda energisparbidragenavvecklas vid utgången av innevarande budgetår. Anslagsbehovelför näsla budgetår beräknarjag lill 140 milj. kr. Jag har därvid beräknat medel även för bidrag tUlriksorganisaiionerna för samlingslokalermed sammanlagt . Av beloppel bör . få användas för sådanl tekniskt/ekonomisktutrednings- och projekteringsarbete som utförs av riksorganisationema. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. medgeall beslut om anordningsbidrag m.m. lill aUmänna sam lingslokaler under budgetårel 1987/88meddelas inom en ram av 28000000kr., 2. medge all beslut omuppmstningsbidrag m.m. tiU aUmänna samlingslokaler under budgetårel 1987/88meddelas inom en ram av 24000000kr., 3. medge att de under 1. och 2. angivnaramarna får överskridas om del behövs av sysselsältningsskäl, 4. godkänna atlstatligt bidrag lämnas fill handikappanpassning av folkparksteatrarna, 60 2. medge all beslul om sådana bidragmeddelas inom en ram av Prop. 1986/87:100 1200000kr. under budgeiårei 1987/88, Bil. 3. godkänna vad jag harförordal i fråga om avveckling av energisparbidragtill vissa lokaler m. m., 4. lill Bidrag tUl aUmänna samUngslokalerm.m. för /88 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86 Utgift 18956600 1986/87 Anslag 25000000 1987/88 Förslag 15000000 Från anslagetbelalas ul lån till nybyggnad, ombyggnad eller köp av samlingslokalerenligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd tiU allmänna samlingslokaler(omlryckt 1976:794, ändrad senast 1986:714). En redogörelse förlånebestämmelserna har lämnals under anslaget B10. Bidrag liU allmänna samUngslokaler m.m. Under budgelåren 1984/85 och 1985/86 bevUjades lån med20,5milj. resp. 10 mUj. Utbetalningarna för budgetårel 1987/88 kan beräknasliU ca 15milj. Jag har vid min anmälan av anslaget B 10. Bidrag tillallmänna samlingslokalerm.m. förordat atl lånen till allmänna samlingslokaler avvecklas vid ulgången avinnevarande budgetår och därvid redovisal skälen för milt förslag. Anslagsbehovel för nästa budgelår beräknarjag tiU 15milj. Jag hemstäUer alt regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat i fråga om avveckling av lån till allmänna samlingslokaler, 2. lill Lån tiU allmänna samlingslokalerför budgeläret 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Byggnadsforskning,energihushållning m.m. Bidrag till /87:100 Bil.13 B 16. I regeringen beredsför närvarande vissa frågor om inriktningen av den framtidaforskningspolitiken. Arbetet bedrivs med sikte på att en proposition i ämnet skaUkunna föreläggas . I avvakian på alt beredningen slulförsföreslår jag alt ifrågavarande anslag förs upp med oförändrade belopp. Jag hemstäUer atl regeringen föreslårriksdagen alt, i avvakian på särskUd proposition i ämnel, 1. tiUByggnadsforskning för /88 beräkna ett reser vationsanslag av 162000000kr., 2. till Lån tillexperimentbyggande för /88 beräkna etl reservalionsanslag av , 3. lUl förbyggnadsforskning förbudgeiårei 1987/ 88 beräkna ett förslagsanslag av 1OOOkr., 4. till Bidrag tillstatens för /88 beräkna ellreservationsanslag av , 5. till : Utrustning för /88 beräkna etlreservationsanslag av . Bidrag tillenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslagetbelalas utgifter för slatens ekonomiska stöd tUl energibesparande åtgärder i bostadshus. Anslaget belastas under innevarandebudgetår även med utbetalningar som avsertidigare beslutade lån och bidrag tiU kommunala och landslingskommunalabyggnader. Bestämmelserna om statligt ekonomisklslöd liU energibesparande åtgärder i bostadshus, s.k. energisparbidrag, finns iförordningen (1983:1112), om statligaenergisparbidrag för vissa åtgärder i bostadshus, (ändrad senasl1986:721). Bestämmelserna innebär att ett riktat bidrag lämnas under /87 till byggnadslekniskt inrikladeälgärder med i genomsnitt av den godkända koslnaden för åtgärder ihyres-och bostadsrättshus. Lån för atl finansiera åtgärderna las upppå den oprioriterade kreditmarknaden.Kommunen förutsätts lämna en kompletterande borgen i form avfyllnadsborgen i de fall som säkerhel inte kan lämnas inom av panlvärdet.Detla gäller även för molsvarande åtgärder i egnahem. EnUgtbestämmelserna i förordningen (1983:974) om statUgt ränleslöd vid förbättring avbostadshus (ändrad senast 1986:718) lämnas ränleslöd tUl kapitalkostnaderna för åtgärder i bostadshus upplåtna med hyres- och 62 bostadsrätt.En redogörelse för dessa beslämmelser har lämnals i del Prop. 1986/87:100 föregående under anslaget B 4. Bosladssiyrelsenföljer kontinuerligt bl.a. energisparsiödei. Uppföljningen avser ansökningar tiU vilka siaten lämnarekonomiskt slöd och omfattar vartannat beslut om stöd. Av materialet förliden den 1 juU 1984-den 31 december 1985 kan följande läsas ut. Del är främst deaUmännyttiga bostadsföreiagen och i viss utsträckning bostadsrättsföreningar som utnyttjarenergisparbidrag och räntestöd. De privatafastighetsägarna har utnyttjat stödel i förhållandevis liten utsträckning. De ålgärder sombetingar de högsta kostnaderna avser ytterväggar och fönster saml ålgärder avseende husensvärmeanläggningar. Den toiala godkändakostnaden för fönsleråtgärder (Iredje mta, isolering av fönster ochfönsterbyte) uppgick tiU 591 milj. kr., varav fönsterbyten 442 milj. kr. Andraisoleringsåtgärder (isolering av bjälklag och yttervägg m.m.) uppgick tiU 544mUj. kr., varav isolering av yttervägg 185 milj. kr. Det bör noteras att i detta belopp ingår ävenkostnaden för fasadskiklet. Erfarenhetsmässigtutgör av denna kostnad själva isoleringsåtgärden. Isolering av väggarhar framför alll utförts i hus byggda före.år 1960, medanisoleringsåtgärder på bjälklag främst har utförts i hus byggda meUan åren 1946 och 1975.Hus byggda dominerar hell då det gäller förbättring av fönstrensenergislalus. lUloch med försia har enligt bosladssiyrelsen ca 6900 milj. kr. (= godkändkoslnad) investerats i underhåUs-, energi- och rcparafionsåtgärder. Ungefärhälften av della belopp, ca 3300milj. kr.,är att hänföra lill energihushållande åtgärder. Den godkända kostnadenför energiåtgärder har följande fördelning på olika lyper av åtgärder. Ålgärder i fråga om befintligt värmesystem Åtgärder i fråga om befintlig ventilationsanläggning Underhåll av befintiigQärtvärme och utbyle av värmeproducerande anläggning AnslulningfiU fjärrvärme, installation av elpanna samt Fördelningen på ålgärdsgmpper är i slortsetl oförändrad jämfört med förhållandena före bostadsförbällringsprogrammel. Den godkända kostnaden för riktalslalligl energistöd (särskUda lån och bidrag) uppgick under ett och elt halvt år före de nya bostadsförbättrings- bestämtiielsema för flerbostadshus tilllolalt ca 2040 mUj. Motsvarande uppgift för de första ett och ett halvt åren avbostadsförbättringsprogram met är ca 2420 mUj. i löpande priser. Investeringar i energihushåll- 63 ningsåtgärder iflerbosladshus vidlagna med statiigl ekonomiskt slöd har Prop. 1986/87:100 aUiså ökat något. Dämiöver vidtas energisparande ochenergihushållande åtgärder i samband medombyggnader. Erfarenhetsmässigt bmkar sådana ålgärder i samband medombyggnad som kan sägas påverka energianvändningen uppgå fill av låneunderlagel. Utvecklingen avvolymen ombyggnad med statliga bostadslän har varit följande, imilj. kr(preliminära beslut). 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Uppskattadombyggnadsvolym mätt som låneunderiag Varavenergiinvesteringar Antallägenheler Som framgår av sammanställningen kan manpä relafivt goda gmnder dra slutsatsen att investeringarna i energiåtgärder vidombyggnad av flerbostadshus har ökat. Bostadslån förunderhåUs- och reparationsålgärder i samband med ombyggnad lämnas enligtgäUande bestämmelser endasl om skäliga energisparälgärder ulförs (6§ ombyggnadslåneförordningenför bostäder, det s.k. samordningskravet). Motsvarande viUkor gäller också förränleslöd lill underhälls- och reparalionsätgärder. Enligt uppgift från bostadsstyrelsenvilken endasl avser del sistnämnda villkoret anser en stor majorilel av landetskommuner att samordningen är tillfredsställande. Jag vUl här liksom i prop. 1986/87:48 understryka den vikliga roU som kommunernahar när det gäller tUlämpningen av samordningskravet. Vad gällerenergianvändningen i bosläder visar uppgifter från atl denna fortsäller atlminska. I mitl anförandefill prop. 1986/87.48 om bostadspolitiken redovisade jag uppfatlningen att det stöd fillenergihushållning som lämnas inom ramen för bostadsförbällringsprogrammel f.n.kan anses vara tUlräckligt för att energihushållningsålgärderi samband med förnyelsen av bostadsbeståndet skaU komma till stånd iönskad omfattning. Bl.a. mol denna bakgrund bedömde jag alt energibidrag inteskulle behöva läninas under budgelåren 1987/88och 1988/89. Jag beräknar alt belastningen på budgeten därmed minskarmed sammanlagt 240 mUj. under budgetåren 1988/89 och 1989/90. Detla ställningstagande innefaltar dockinte en bedömning av vad avvecklingen av kärnkraften kan komma attkräva. i har iskrivelse till regeringen den 28 april 1986föreslagil bl.a. att särskUda bidrag bör lämnas tUl uppvärmningssystem ibyggnader som klassificerats som kulturhisloriskl särskilt värdefulla. Bidragetskulle avse värmeanläggningar där t.ex. jordvärme eUer sjövärme tas i anspråkför uppvärmning av byggnader som av hänsyn till sitt kulturhistoriskavärde inte bör tilläggsisoleras. Somjag har sagl kommer riktadeenergisparbidrag överhuvudtaget inte atllämnas tUl något ändamål under budgetåren 1987/88 och 1988/89. Jag kandärför inle bilräda förslag. Under /86 lämnades riktadeenergisparbidrag tUl ett belopp av 202 milj. kr. Utbetalningarna under /87bedöms uppgå lill 207 milj. kr., inkl. 5 milj. kr. liU lidigare beslulat stödfill kommunala och landstingskommunala byggnader. Reservationen på anslaget per kanbedömas uppgå fiU (423-207 =) 216 mUj. Förhållandet att riktal energibidraginte lämnas under budgetårel 1987/88 påverkar inte behovet av medel förutbetalning under budgetåret. Detta behov uppskal-larjagtUl 175 milj.kr. Anslaget för budgetårel 1987/88 bör därför föras upp med endasl elt formeUt belopp av 1000 kr.Jag hemsläller atl regeringen föreslår atl lill Bidragtill energibesparande åtgårder inom bostadsbeståndet m.m. för /88 anvisaetl reservalionsanslag av 1000kr. 1985/86 Ulgift 98165635 Reservation 62999151 1986/87 Anslag 20500000 1987/88 Förslag 20500000 Frän detla anslagbelalas utgifter för information och utbildning m. m. som rör bl. a.genomförandel av bostadsförbällringsprogrammel och energisparprogrammetinom ansvarsområde. Informalions- och utbildningsverksamhet bedrivsbl.a. av bosladssiyrelsen och slalensplanverk. Vidare betalas utgifter för sådant utredningsarbete avseende bebyggelsefrågor som inte är inordnat iverksamhet för vilken medel anvisas i annan ordning, exempelvis förinformationsförsörjningen för den fysiska planeringen m.m. samt för allutveckla tjänsteexporten inom ansvarsområde. Slutligenbetalas också utgifter för vissa specieUautbildningsinsatser, bl.a. i samband med introduktionen av den nyaplan-och bygglagen m.fl. lagar. Anslagsframställningar m. m. Under /87 disponerar/?osrarf.yjfyre/iert 5milj. för information och utbildning. För nästa budgetår beräknarstyrelsen medelsbehovetlill samma belopp. disponerar underinnevarande budgelår 2,5 milj. kr. för stödtiU UtbUdning. beräknar behovel av.medel fill denna verksamhetunder budgetårel 1987/88 tUl 3 milj. kr. Verket framhåUer ocksä behovet av stöd tilltjänsteexportverksamheien och bedömer behovel av medel fiU denna verksamhel tiU 0,5 milj. kr. Jag beräknar alt under /88 sammanlagi20,5 milj. kr. behö ver disponeras för sådanasärskUda informalions- och utbildningsinsatser 65 m.m. inombostadsdepartementets verksamhetsområde för vUka anslaget Prop. 1986/87:100 hittiUs har använts. Under en följd av år har bostadsstyrelsenoch planverket disponerai medel frånanslaget för informations-och utbUdningsändamål. Somjag har nämnl i delföregäende avser jag att tillsätta en organisationskommitté med uppdrag att utforma en ny organisation påboslads-, plan- och byggnadsområdel.Avsikten är alt denna nya organisalion skaU träda i funktion den Ijuli1988. I avvaktan på resultatet av denna översyn har jag inte funnU skäl att föreslå någon ändring vad gäUerfördelningen av dessa medel på de båda myndigheterna. 11986 årsbudgetproposition anmälde jag atl ell programarbete påbörjats för ADB-stöd förfysisk planering och hushållning med naturresurser. Jag beräknarmedelsbehovei för en fortsalt ulvecklings- och försöksverksamhet liU 1,5 milj. kr. För särskUda insatser för att stödjasträvandena hos vissa av myndigheterna inom ansvarsområde atl utveckla tjänsteexportendisponeras under innevarande budgetår 1,5 milj. kr. Behovel av särskilda medelför samordnade satsningar i fråga omutbUdning, marknadsföring m. m. inom tjänsteexport-området kan för nästa budgetår beräknas tilloförändrat 1,5 milj. kr. Jag beräknarsåledes atl sammanlagt 3 milj. kr. behövs för budgeiårei 1987/88 fördessa båda ändamål. I min beräkning avmedelsbehovet för nästa budgelär harjag vidare lagit hänsyn liU behovetav medel för vissa utredningsinsatser saml för stöd fiU rådgivning och utvecklingsarbetem. m. inom område. Jag bedömer medelsbehovei för dennaverksamhet tUl 10 milj. kr. Jag avser alt i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om den närmarefördelningen av dessa medel. Enligt beslut upphörde detstatliga stödet till kommunerna förbesiktning och rådgivning m.m. som avser energibesparande åtgärder och annanbostadsförbällringsverksamhet vid utgången av . har godkänlatt vad som återstår under anslaget av de medel som har anvisats till besiktning ochrådgivning m. m. i begränsad omfattning fär användas för slöd till destörre bosladsförvallarna och deras organisationer, främst för rådgivning ochutvecklingsarbete. Myckel begränsade medelhar hitlills tagits i anspråk för della ändamål. Med stöd av medel från förevarande anslaghar bl. a. lantmäteriverket sluderal förutsättningarna att producera en ny svensk nationalatlas och lämnat förslag i detta hänseende. Jag bedömer projektet som mycket angelägel. Den av verket föreslagna produktionstekniken fömtsätter en samordning av olika myndigheters databasermed lägesbeslämd informa lion. ADB-lekniken gör del möjligtalt via lerminaler distribuera aklueU informalion för många olika ändamål.Den lotala kostnaden för framsläll ning av en nationalatlas beräknas tUlcirka 75 milj. kr. under en tioårsperi od. Av denna kostnad har 40 milj.kr. beräknals behöva finansieras med slalliga medel. Jag kommer i det följande (litl. D) atl närmare redovisa projektet. Vad som /88 återstår under anslaget av de medel som lidigare har anvisats tillbesiktning och rådgivning m. m. bör få använ das även för all bidra lill alt finansiera produktionen av enADB-baserad 66 nationalatlas.Jag bedömer atl reservalionen på anslagsposten vid utgång- Prop.1986/87:100 en av /87 kommer att uppgå tUl drygt 20 milj. kr.Det Bil. 13 ankommer på regeringen all meddela bestämmelser om användningenav dessa medel. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. medgeatt . av reservationen på anslaget får användas för produktion aven ny svensk nationalatlas, 2. lill Information ochutbildning m.m. för /88 anvisa etl reservationsanslag av20500000kr. Bidrag till fondenför fukt- och mögelskador 1985/86 Utgift 26000000 1986/87 Ansl£ 50000000 1987/88 Förslag lOOOOOOOO Från anslaget belalas ulbidrag lill fonden för fukt- och mögelskador. Fonden inrättades den 4 febmari1986. De medel som budgeiårei 1985/86 har anvisals för avhjälpande av fukl- ochmögelskador har förts över lill fonden. Fr.o.m. innevarande budgelår tillförsfonden medel i mån av behov. Fonden förvaltas av kammarkollegiet som, efterbeslut av fondens styrelse, ombesörjer utbetalning av medel frän fonden. Med stöd av lagen(1985:1040) om rätl för en skadenämnd atl besluta i vissa frågor om avhjälpandeav fukt- och mögelskador, har regeringen överlämnal tUl en särskild nämnd -småhusskadenämnden - alt i vissa faU besluta om avhjälpande av fukt- ochmögelskador i småhus och därmed sammanhängande frågor. Nämnden inrättades den 1januari 1986 i enlighet med avtal som staten har ingått med Svenskakommunförbundei och med Byggentreprenörerna, Avtalen innebår i korlhel alt - ifråga om hus som byggis eller sålts av byggproducent som omfattas av avtalet antingen byggproducenten eller staten lämnar slöd för att avhjälpa skadorna,Bygg-producenten ansvarar för att skadorna avhjälps i de fall denne ansesvållande. I annat fall ligger detla ansvar på den statliga fonden.