prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt lagen (1985:1061) om avgifteri ärenden om lokalakabelsändningar skall den som har fält tillstånd lill satellitsändningarenligt lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar (ändrad senast 1986:1216) eriäggaen avgift till staten för varje påböijal kalenderhalvår. Avgiften tas ul med 10kr. för vatje bostad som kan nås av satellitsändningar från lillslåndsha-varenvid kalenderhalvårels ingång. Enligt 5 § samma lag skall avgiften inte tas utom den understiger . för ett kalenderhalvår. Detta belopp har beslämls med utgångspunkt i de regler omtillständs-plikt för lokala kabelsändningar som gällde tidigare. Fram till den1 krävdes inle tillstånd för sändningar som enbart kunde tasemot i bosläder och som inte nådde fler än ca 50 bostäder. Reglerna om tillstånd för lokala kabelsändningar haremellertid ändrats. Fr. o. m. krävs tillstånd endast förlokala irådsändning-ar av radioprogram som når fler än 100 bostäder. Denna ändring bör få till följd atl den undre gränsen föravgiftsuttag höjs. Om avgiften för ett kalenderhalvår skulle uppgä till 1 000kr. eller ett lägre belopp, bör den inte tas ut. Det hänger samman med all detkan finnas lillsländshavare som har 100 bostäder eller färre anslutna tillnätet vid ingången av ett kalenderhalvår. Den verksamhet som tillståndshavarenbedriver är dä egentligen inle lillständspliklig vid fidpunklen för beräkningav avgiftens storiek. Därför bör avgift inte tas ut för den perioden. Ändringenbör träda i kraft . I enlighet med vad jag har anfört har inomutbildningsdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1985:1061) om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar. Förslaget börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 4. Lagförslaget rör i och för sig sådant ämne som avses i 8kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Enligt min mening är dock frågan avsådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer atl regeringen föreslår Bilaga 4 altanta etl inom upprättat förslag lill lagom ändring i lagen (1985:1061) om avgifier i ärenden om lokala Bilaga4.l Prop.1986/87:150 Bilaga 4 Förslagtill Lag om ändring i lagen (1985:1061) om avgifter i ärendenom lokala kabelsändningar. Härigenomföreskrivs alt 5 S lagen (1985; 1061) om avgifter i ärenden om lokalakabelsändningar skall ha följande lydelse. 5§ Om avgiften för ett kalenderhalv- Om avgiften för ett kalenderhalv- årunderstiger las den år uppgår till högst I las inte ut. den inte ut. Dennalag träder i kraft . : Ersättningar på grund av radioaktivtnedfall Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Föredragande; slalsrädetHellström Bilaga 5 Prop. 1986/87:150 Bilaga 5 Anmälan till proposition med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /88, m.m. Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall Under denna anslagsrubrik har under /87 påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /87 anvisats medel förbestridande av kostnader med anledning av beslut om ersättning enligtförordningen (1986:621, ändrad 1987:65) om ersättning till jordbruks-,trädgårds- och renskötselförelag samt till vissa fiskare med anledning av ,förordningen (1986:690) om ersättning för fällda älgar med för höga halter avradioaktivitet samt förordningen (1987:64) om ersättning för merkostnader och föriustermed anledning av till dem som för sitt uppehälle är beroendeav fiske, jakt, bär- eller svampplockning. Det radioaktiva nedfallet efter kärnkraftsolyckan i Tjernobylhar skapat slora problem för bl. a. jordbruks-, trädgårds- ochrenskötselföretag. Älgjakten har påverkats. Merkostnader och föriuster hardrabbat dem som försörjer sig helt eller delvis på fiske eller bär- ellersvampplockning. Sedan regeringen beslutade ställa 25 milj. kr.till lantbruksstyrelsens förfogande för förskottsutbelalningar till bl. a.drabbade jordbrukare föreslog regeringen all pä tilläggsbudgetI skulle anvisas 250 milj. kr, för ersättningar på grund av radioaktivtnedfall. godkände regeringens förslag (prop. 1986/87:18, NU 12, rskr.97). Fram t. o. m. hade ca 237 milj. kr. utbetalats, varav ca 138milj. lill jordbruks- och irädgärdsföretag, ca 92 milj. kr. tillrenskötselförelag och ca 6 milj. kr. som ersättning för fällda älgar. Med de åtgärder som vidtagits har följderna av olyckan i Tjernobyli väsentlig utsträckning kunnat bemästras. Betydande ekonomiska insatser har gjortsoch görs. Beräkningar visar att kostnaderna vad gäller jordbruket,trädgårdsnäringen, rennäringen och jakten för /87 kommer attuppgå till ca 345 milj. kr. Härtill kommer merkostnader vid berörda myndighetermed anledning av olyckan. Även under /88 kan ersättningsbehovförutses bl. 1 1986/87. gällerrennäringen och fisket. De författningsregler som jag inledningsvis Prop.1986/87:150 redovisatär inte begränsade i liden utom vad gäller ersättning för fällda Bilaga 5 Motdenna bakgrund bör ett anslag för ifrågavarande ändamål föras upp ävenför /88. Eftersom storleken på de ersättningar som kan behöva lämnas inte nu kan anges bör anslaget förasupp med I 000 Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall /88 anvisa ett förslagsanslag av . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande; statsrådet 1986/87: 150 Bilaga 6 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /88, m. m. Arbetsmarknad m. m. Underdet senaste halvåret har utvecklingen på arbetsmarknaden varit relativt stabil.Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten har minskat, även om ulveckingenhar skett i långsammare takt än under åren 1985 och 1986.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) liksom andra bedömare förutser inga dramatiskaförändringar på arbetsmarknaden som helhet . Motbakgrund av detta gör jag för egen del den bedömningen atl del för närvarandeinte finns behov av generella förstärkningar av arbetsmarknadspolitiken föratt möta en försämrad konjunktur. Däremot finns det skäl att göra etl antal riktadeinsatser för atl lösa utsatta gruppers svårigheter och härigenom uppnå en äventotalt sett sänkt arbetslöshet. Utöver detta finns del anledning lill vissaförändringar av de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna. Det är emellertidnödvändigt all upprätthålla en hög beredskap om del allmänna lägel skulleförsämras. Chefen för har därför förordatatt regeringen - om arbetsmarknadslägel kräver det - får möjlighet altutnyttja en finansfullmakl om 2 500 milj. kr. och all denna fullmakt utöver deändamål som gäller för innevarande budgetår, av sysselsältningsskäl också fårutnyttjas för arbetsmarknadsutbildning och eventuella särskilda åtgärder medanledning av han-delsbojkolten mot . Deinsatser som jag finner mest angeläget att prioritera och somjag återkommer till i det följande är - åtgärder för att ytterligare begränsalångtidsarbetslösheten, - åtgärder för att tillförsäkra arbetslösa ungdomararbete eller utbildning, - ökade möjligheter att stödja arbetslösa som villstarta eget, - en fortsalt och förstärkt försöksverksamhet inomramen för östra och - aktivainsatser för all stödja deltidsarbetslösa. 1 Riksdagen1986/87. Härutöver kommer jag i det följande att förorda enförenkling av regler- Prop. 1986/87: 150 na för bidrag till utbildning iförelag och vidgade möjligheter för arbetsför- Bilaga 6 medlingen all inomramen för ungdomslagen initialt anordna skilda former av jobbsökaraktivileter.Dessutom kommer jag att förorda en begränsad försöksverksamhet med ändradebidragsregler för beredskapsarbeten av investeringskaraktär. AMS har i skrivelse lämnat förslag tillkompletterande insatser för nästa budgetår. Utöver de problemställningar iskrivelsen som jag strax kommer att behandla, har styrelsen även tagit upp frägorrörande fiyttningsbidrag samt vissa insatser inom jordbrukssektorn. När delgäller medel för särskilda informationsinsatser inom denna sektor anser jag altdessa bör rymmas inom de medelsramar som bar anvisats. Starta-eget-bi-drag förjordbrukssektorn behandlas i regeringens prop. 1986/87: 146 om reglering avpriserna pä jordbruksprodukter m. m. Där föreslås all startaeget-bidrag försöksvisskall kunna utgå lill jordbrukare i norra saml all kostnaderna fördetta skall belasta älgärdsprogrammet för jordbruket. Jag är härutöver inle nuberedd föreslå någon utvidgning av starta--eget-bidrag inom jordbrukssektorn. Antalet långtidsarbelslösa har under de senaste tre årenkunnat begränsas. Enligt AMS sökandestalistik har antalet sjunkit från närmare43000 personer i genomsnitt är 1984 till knappt 35 1986.Enligt arbetskraftsundersökningarna () har utvecklingen gått i samma riktning. budgetproposition betonade jag viklen av allarbetsförmedlingens ansträngningar all ytterligare reduceralångtidsarbetslösheten skulle fortsätta och att de ökade personalresurser somjag föreslog, och som beslutat om, skulle utnyttjas fördetta. Förutom personalens insatser skall alla de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som slår till arbetsförmedlingens förfogandeutnyttjas sä effektivt som möjligt för att minska långtidsarbetslösheten. Inomramen för rekryteringsstödet finns särskilda medel avsatta som får utnyttjasenbart för långtidsarbetslösa. AMS har i sin skrivelse framhållit att den definition avlångtidsarbetslöshet som gäller sex resp. fyra månaders obrutenarbetslöshet - är för snäv och utestänger grupper med stora problem påarbetsmarknaden. Jag är inte beredd att föreslå någon ändring av den definitionsom nu gäller för långtidsarbetslöshet, men anser alt det förhållandet att en långtidsar-beislösunder får fördjupad vägledning vid ett arbetsmarknadsinstitutinte bör betraktas som ett avbrott i en period av långtidsarbetslöshet. Vad sedan gäller möjligheterna att ytterligare reduceraantalet långtids arbelslösa tyder bl. a. AMS studier på alt omkring hälften av de långtidsar betslösa bedöms kunna placeras i arbete. För övriga finns en rik variation 2 av hinder alltifrån s. k. 58,3 års-pensioneringar.tillbehov av mer omfaltan- Prop. 1986/87: 150 de rehabiliteringsinsatser. Detfinns således ett stort utrymme för att Bilaga 6 genom etl effektivt ochmålmedvetet arbete väsentligt begränsa antalet långtidsarbelslösa. Mot denna bakgrund bör särskilda medel avsättas tillriktade insatser för atl väsentligt reducera antalet långtidsarbetslösa. Desärskilda medlen bör få utnyttjas av arbetsförmedlingen för rekryteringsstöd,beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, bidrag till all starta eget elleren kombination för dessa åtgärder. En viss del av beloppet bör även fåutnyttjas för andra åtgärder som gör det möjligt för en länglidsarbelslös altfå ett varaktigt arbete. Utifrån en handlingsplan för varje individ bör dethärigenom vara möjligt för arbetsförmedlingen atl finna den åtgärd som för denenskilde bedöms lämpligast. Det är i detta sammanhang viktigt att särskiltuppmärksamma de långtidsarbetslösa kvinnornas situation. Enligt min bedömningbör det genom dessa och andra insatser säsom jobbsökarklubbar, förstärktavägledningsinsatser och effektivare utnyttjande av ordinarie resurser varamöjligt att reducera antalet långtidsarbetslösa utöver vad jag angav i åretsbudgetproposition. Jag förordar att totalt 350 milj. kr. avsätts för dessainsatser. Delta bör ske genom alt utnyttja dels de 290 milj. kr. som riksdagennyligen beslutat (AU 1986/87: 11, rskr. 139) om för rekryteringsstöd till långtidsarbelslösa,dels 50 milj. kr. av de medel till beredskapsarbete som under nästa budgetårstår till regeringens förfogande samt dels genom ett medelstillskott om 10milj. som jag återkommer till under anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder. När det gäller utnyttjandet av de särskilda medlen bör denya arbetsförmedlingsnämnderna kunna utgöra ett effektivt instrument. Inämnderna finns lokala företrädare för fack, arbetsgivare och kommun och dessabör kunna engageras i arbetet för de långtidsarbelslösa. Enligt min mening börmedelstilldelningen lill länen och arbetsförmedlingen utgå från att dessa åtarsig alt under budgetåret se till all antalet långtidsarbelslösa reduceras medett givet antal. Åtagandet kan t. ex. utformas så atl en förmedling medgenomsnittligt 50 långtidsarbelslösa åtar sig att lill våren 1988reducera antalet lill 20. Jag avser senare föreslå regeringen atl AMS får i uppdragalt redovisa erfarenheterna av dessa åtgärder. Fr.o.m. finns s.k. jobbsökaraktivileterför ungdomar i ungdomslag (prop. 1984/85; 100 bil. 12, AU 11, rskr. Dessa förstärkta platsförmedlingsinsalser är elt led i arbetsförmedlingens kontakter med och uppföljning av ungdomar i ungdomslag. De syftar både till alt underiät ta uislussningen av ungdomarna till den öppna arbetsmarknaden och att stimulera ungdomar att vid behov komplettera sin utbildning. Erfarenhe terna av dessa aktiviteter visar atl tiden i ungdomslag har kunnat förkortas, och att andelen ungdomar som lämnat ungdomslagen därför att de fått 3 arbete har ökat. Mot bakgrund av dessa positivaerfarenheter vill jag Prop. 1986/87: 150 betona vikten av att jobbsökaraktivileterstartas redan när ungdomarna Bilaga 6 kommer till arbetsförmedlingen. Godaexempel på detta finns pä flera häll i landet. AMS har föreslagit att liden före placering i ungdomslag(anvisningstiden) som uppgår , eller för de som slutatskolan utökas lill högst tre mänader resp. till senast den 1november. Vidare förordar AMS att ungdomarna skall få en ersättning på , per dag förutsatt all dedeltar i förmedlingens aktiviteter. Som jag nämnt skall aktiva förmedlingsinsatser och jobbsökaraktivileterpåbörjas så snart den unge anmäler sig lill arbetsförmedlingen.Förutsättningarna för ungdomarna att få arbete på den reguljära arbetsmarknadenär emellertid olika i skilda delar av landet. Dessutom kan särskilda problemuppstå under slutet av sommaren då stora grupper ungdomar kommer tillarbetsförmedlingen. För egen del anser jag atl en generell förlängning av tidenför arbete i ungdomslag inte är önskvärd. I vissa situationer kanarbetsförmedlingen emellertid göra den bedömningen, att en förlängd tid förolika jobbsökaraktivileter med stor sannolikhet skulle kunna leda lill etlarbete ulan föregående arbete i ungdomslag. Jag föreslår därför allförmedlingen i sädana fall får möjlighet att formellt skriva in den unge iungdomslag, men att han eller hon skall delta i av förmedlingen anordnade jobbsökaraktivileterunder ytterligare högst i stället för att utföra eltungdomslagsarbete. bör lön från arbetsgivaren (normaltkommunen) utgå i enlighet med vad som gäller för det arbete som annars skulleha utförts. Möjligheten för förmedlingen alt på delta sätt låta ungdomarnadelta i olika jobbsökaraktivileter innebär att förmedlingen kan arbeta med atl finna en lösning för den enskilde. Enligt minbedömning bör denna lid räcka för alt klargöra de skilda handlingsalternativsom kan finnas. Denna förändring av ungdomslagen får dock inte innebära attförmedlingsinsatser och fortsalla jobbsökaraktivileter upphör i och med altden unge börjar arbeta i ungdomslag. AMS bör naturligtvis noga följa effekternaav dessa förändringar och jag avser att senare föreslå regeringen atl AMSsärskilt skall redovisa erfarenheterna. Milt förslag härvidlag föranleder ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Förslaget bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga 6.1. I detta sammanhang föreslår jagdessutom vissa rent redaktionella ändringar av lagen. Dessa ändringar föranledsav alt arbetsförmedlingen fr. o. m. ingår organisatorisktsom en del av länsarbetsnämnderna. Den föreslagna lagändringen är av den beskaffenhetenatt lagrådels hörande skulle sakna betydelse. En central överenskommelse om inskolningsplalser träffadesmellan hu vudorganisationerna på den privata arbetsmarknaden . har branschvisa avtal träffats för av den privata arbets- 4 marknaden.På ett stort område - verkstadsiiidustrin - saknas fortfarande Prop.1986/87: 150 avtal om inskolningsplatser. I den redogörelse förförhandlingsläget som Bilaga 6 parterna lämnade bedömdesmöjligheterna till en överenskommelse före som mycket små. Mot bakgrund av all såväl arbetsgivar- somarbetstagarorganisationerna uttryckt stor oro för det bristande intresset hosungdomar att välja arbete inom industrin, anser jag det anmärkningsvärt att eltavtal inle kunnat träffas för verkstadsindustrin. Avsaknaden av avtal om inskolningsplalertorde inte öka ungdomarnas intresse atl söka till verkstadsindustrin. Trots problemen inom verkstadsindustrin kan jag medtillfredsställelse konstatera att drygt hälften av arbetsmarknaden inom SAF, LOoch PTK-områdel nu omfattas av systemet med inskolningsplatser. Del är viktigtatt arbetsförmedlingen och parterna nu aktivt verkar för atl utnyttja sä mängaplatser som möjligt inom de områden där det finns avtal. Det ekonomiskautrymmet medger upp till 10000 ungdomar i inskolningsplatser under budgetåret1987/88. Alla dessa platser bör om möjligt utnyttjas och del är härvid viktigt atlflickorna får utökade möjligheter till arbete inom näringslivet. För det fallutvecklingen skulle visa att platserna inte kommer atl kunna utnyttjas fullt utbör regeringen överväga att minska anslaget i motsvarande män. Jag kommersenare att föreslå regeringen en ändring i förordningen (1987:8) om bidrag för inskolningsplalser,som innebär att alla avtal som träffals efter får omfattas avstatsbidrag först efter särskild prövning av regeringen. Arbetslösheten steg kraftigt för 20-24-äringar mellan åren1980 och 1983 för alt därefter ligga kvar på en relativt hög nivä. Delta harskett som den totala arbetslösheten har minskat. I genomsnitt för år1986 var arbetslösheten för 20-24-åringar eller ca 30000 personer. Dentotala arbetslösheten var . Det totala antalet 20-24-åringar i befolkningen har ökatkraftigt vatje år . Antalet sysselsatta har också ökat men inte såmyckel att arbetslösheten har kunnat minskas. Under innevarande år fortsätterantalet 20-24-åringar i befolkningen all öka. Även med en fortsatt sysselsättningsökningfinns del således risk för en högre arbetslöshet än vad gällerden åldersgruppen. En arbetsgrupp inom har analyseratorsakerna till del ökade socialbidragstagandet under 1980-lalet. Avarbetsgruppens slutrapport som presenterades framgår atlungdomsarbetslösheten är en av orsakerna lill socialbidragsulvecklingen.Arbetsgruppens analys understryker ytterligare att del är viktigt medkraftfulla åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Regeringen uppdrog åt AMS att undersöka hurgruppen arbetslösa 20-24-åringar är sammansatt. AMS redovisade uppdraget un der . Av undersökningen framgår bl. a. alt utbildningsnivån inom gruppen är lägre än genomsnittet för hela åldersgruppen. Vidare framgår alt av ungdomarna har omfattats av någon form av arbets- 5 marknadspolitisk åtgärd och att helt saknar arbelslivserfaren-Prop. 1986/87: 150 het. Huvuddelen har också varit arbetssökande vidarbetsförmedlingen Bilaga 6 redan . Av undersökningen framgårdessutom, att tillfälliga anställningar och vikariat med kortaarbetslöshetsperioder däremellan är myckel vanligt. Sammanfattningsvis kan sägasatt detta är en grupp ungdomar som har en svag förankring på arbetsmarknaden,och att deras problem ofta inte är atl fä elt arbete utan ett varaktigtsådant. För att stärka dessa ungdomars ställning påarbetsmarknaden och för att öka deras möjligheter alt få etl varaktigt arbeteär ofta en kompletterande utbildning eller en vidareutbildning den lämpligastearbetsmarknadspolitiska åtgärden. Detta är viktigt inle minst med hänsyn tillde ökade krav pä utbildning som arbetsgivarna ställer. För alt så långt möjligttillförsäkra de ungdomar som önskar del, och där arbetsförmedlingen bedömer atlen arbetsmarknadsutbildning är den lämpligaste åtgärden, förordar jag atl AMSutöver redan avsalta medel för arbetsmarknadsutbildning för nästa budgetärtillförs ytterligare 150 milj. kr., för utbildning av ca 5 000 personer. Det har emellertid visat sig att del är svårtalt motivera vissa av ungdomarna för en längre utbildning, särskilt som demånga gånger har dåligt självförtroende, är "skollrötta" elleryrkesobestämda. En viktig del i arbetet med dessa ungdomar är därför alt stärkaderas självförtroende. Detta bör i första hand göras genom arbetsförmedlingensvägledningsinsatser. Som ett komplement lill sädana insatser bör förmedlingeninom ramen för de totala utbildningsresurserna, kunna erbjuda dessa ungdomar enkortare utbildning med både utbildnings- och arbetsmarknadsinformationsom varvas med praktik ute på förelag, företrädesvis inom industrin. Dennautbildning bör ses som dels en möjlighet för den unge atl få etl arbete, delsett hjälpmedel för förmedlingen alt fortsätta diskussionen om arbete ellerannan yrkesutbildning. För den unge skall utbildningen syfta till alt stärkasjälvförtroendet och stimulera till egen aktivitet som den bör ge enrealistisk bild av arbetsmarknaden. Det bör åligga AMS att mot bakgrund av vadjag nu har anfört med olika ulbildningsanordnare utforma sådana utbildningar. För alt denna satsning på såväl yrkesutbildning somförberedande utbildning för ungdomar inte skall innebära atl andra arbetslösabehöver slå tillbaka, förordar jag att det nämnda medelstillskottet skallanvändas som förstärkning av resuserna för denna åldersgrupp, för att så långtmöjligt tillförsäkra den arbetsmarknadsutbildning. AMS bör också undersökamöjligheten all, framför allt för denna åldersgrupp, upphandla sådanyrkesutbildning som innehåller olika praktikinslag. Jag återkommer tillmedelsberäkningen under anslaget för arbetsmarknadsutbildning. Jag vill vidare erinra om del särskilda avtal som i pä det kommunala området när del gäller värvning av beredskapsarbete och utbildning. Detta är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som visat sig mycket bra just för personer med bristande utbildning och som därför mycket väl skulle kunna användas i stor utsträckning för ungdomar. Det har emellertid frän kommunall håll inte funnits särskilt stort intresse för denna åtgärd. har dock flera kommuner uttryckt större engagemang och 6 jag utgår i från att arbetsförmedlingsnämnderna tar uppdenna fråga. Deltidsarbetslösa :,,.., Prop. 1986/87: 150 budgetproposition (prop. 1986/87; 100 bil. 12 s.16-17) redovisa- B''aga 6 de jagnågra olika skäl till att kostnaderna för kontantstöden har ökat kraftigtunder senare år. Etl problem som jag berörde särskilt var det ökandeutnyttjandet av arbetslöshetsersättning vid partiell arbetslöshet. Jagåterkommer till denna fräga. Det finns inga exakta uppgifter om hur många personer somfår arbetslöshetsersättning vid sidan av deltidsarbete, s. k. fyllnadsmarkering.Försiktiga uppskattningar visar att det rör sig om minst 50000 personer permånad. Beräkningar som har gjorts av den s.k. A-kassekommitlén (A 85; 05) på grundvalav uppgifter som har lämnats av de erkända arbetslöshetskassorna angerkostnaderna för fyllnadsmarkering till ca 1 100 milj. kr. Från olikahåll har hävdals att del belopp som jag nämnde i budgetpropositionen, 1 000milj. kr., är alltför högt. Oberoende av den exakta nivån är det emellertid klart attkostnaderna för fyllnadsmarkering har ökat kraftigt under de allra senaste årenoch alt det redan av den anledningen finns skäl att vidta åtgärder. Det äremellertid inte bara kostnadsutvecklingen som är allvarlig ulan ocksåutvecklingen mot allt fler arbeten med korta arbetstider som inteöverensstämmer med de sökandes önskemål. Särskilt framträdande är dennautveckling inom den offentliga sektorn men även inom t. ex. handeln ökarantalet icke önskade deltidsarbeten snabbt. Eftersom det är främst inom vård-och serviceyrken som deltidsarbeten förekommer och därmed yrken där kvinnornaär kraftigt överrepresenterade, innebär utvecklingen att kvinnorna i störteutsträckning än männen inle får sina arbetstidsönskemål uppfyllda. I budgetpropositionen anmälde jag också att jag avsäg altsenare föreslå regeringen att bl. a. inom arbetslöshetsförsäkringens ram vidtaåtgärder för all komma till rätta med problemet.