prop · GA0399 · 1986-12-31 00:00:00 — Detsaknas grund för att anta att revisorerna inte skulle agera med tillbörligaktsamhet i tveksamma fall. Enviktig utgångspunkt är vidare atl aktiebolagens och stiftelsernas kommersiellabetingelser inte skall försämras. Insynsutredningenhar därvid föreslagit all nägon formell skyldighet att tillhandahållahandlingar, m. m. inle införs för bolagen och stiftelserna. Utredningen harockså uttalat farhågor för att en sådan skyldighet skulle kunna komma ikonflikt med aktiebolagslagens bestämmelser om bolagsledningens vårdnadspliktoch lojalitet mol bolaget. anser jag alt starka skäl onekligen talar för atl inte ålägga degranskade bolagen och stiftelserna någon formell uppgiflsskyldighet. Jagföreslår därför inte att bolagen och stiftelserna blir formellt skyldiga atttillhandahålla revisorerna handlingar, m. m. Enligtmin mening är en sådan lösning också förenlig med gällande lag. Jagsyftar främst på 12 kap. 7 § andra slycket regeringsformen där det, somjagtidigare har nämnt, föreskrivs atl revisorerna enligl bestämmelser i lag fårfordra in handlingar, upplysningar och yttranden som behövs för granskningen. Igrundlagsmoliven (prop. 1973:90 s. 434) uttalas atl revisorernasgranskningsrätt i första hand innebär en rätt att få tillgång till detgranskningsunderlag som de behöver, alltså en skyldighet för i första hand demsom granskas att ge revisorerna sådant underlag. Denna skyldighet bör enliglmotiven närmare regleras i en särskild lag. Såhar, som redan anförts, skett i lagen om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. Där finns sålunda föreskrifter om statliga myndigheters, kommuners och vissa andras skyldighet att lämna sådana upplysningar. Av förarbetena (prop. 1974:35 s. 123) framgår alt en given utgångspunkt vid utformningen av lagen har varit all dess tillämpningsområde nära skall ansluta lill revisorernas granskningsom råde. Men granskningsområdet och lagens tillämpningsområde behöver enligt förarbetena inte nödvändigtvis sammanfalla. Del kan sålunda enligt förarbetena tänkas att revisorerna ges rätt att ta upp en viss fråga till granskning utan att de ges en däremot svarande befogenhet att framtvinga 47 handlingar,uppgifter och yttranden. Enligt min mening lorde det sist anförda vara tillämpligtockså i ett fall som delta, där det är fråga om all utsträcka revisorernasgranskningsområde utöver det direki i 12 kap. 7 § första slyckelregeringsformen fastställda områdei, nämligen till atl avse även "annanverksamhet" än "den statliga verksamheten". Berörda bolag och stiftelser får sålunda med milt förslagsjälva avgöra vilka uppgifter som de vill lämna ut till revisorerna. revisorer uttalar emellertid i sitt remissvarall de känner sig övertygade om att detta är en fråga som kommer atl kunnalösas, även om det saknas formell skyldighet att bistå dem igranskningsarbelet. Dessutomär riksdagsrevisorerna självfallet oförhindrade att l.ex. göra olikasammanställningar över verksamheten på grundval av sådana årsredovisningar somde berörda bolagen precis som alla andra aktiebolag lagligen är skyldigaatl låta offentliggöra. 1 ett kommande avsnitt föreslår jag också etl förstärktsekretessskydd beträffande uppgifter från bolagen och stiftelserna. Mittförslag: RRV bör i en ny lag ges rätt atl granska verksamheten i vissanamngivna aktiebolag och stiftelser. Berörda bolag och stiftelser bör åläggasuppgiftsskyldighet gentemot RRV. förslag: Överensstämmer i sak (s.l96)med mitt förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrkerförslaget. framhåller emellertid att dentillsyn som rådet utövar hos riksprovplatser genomförs bl.a. på ett sätt somliknar RRV:s förvaltningsrevision. Därför föresläs att AB StatensAnläggningsprovning, och undantas från delar för egen del denna uppfattning.Arbetsgivarföreningen avstyrker förslaget på den principiella grunden attde statliga företagens kommersiella betingelser kommer atl påverkas negativt.AB , , AB Tipstjänst och avstyrker förslaget eftersom statsmakternas insyn i respektiveverksamhet anses tillfredsställande. AB Vin- och Spritcenlralen avstyrkerförslagel mot bakgrund av att del innebär etl principiellt viktigt avsteg fråndet ursprungliga beslutet om val av företagsform. Skälen för mitt förslag: De skäl somjag tidigare redovisatför en utvidgning av revisorers befogenheter alt granska statligverksamhet i bolag och stiftelser är som jag ser det bärande också när detgäller en utvidgning av RRV:s granskningsbefogenheter. Med hänsyn till skillnadernai syften, inriktning och utformning av revisionsverksamheten hos de bådarevisionsorganen anser jag dock att utvidgningen av RRV:s befogenheter intebör avse en lika omfattande krets granskningsobjekt. Utvidgningen av RRV:s granskning bör för del första avsesådana före- Prop. 1986/87:99 tag som svarar för väsentliga samhällsfunktionereller myndighetsutövande eller andra myndighetsliknande uppgifter. Detta ärnaturligt med hänsyn lill atl RRV:5 förvaltningsrevision som framgått (5.1.2)frän principiella utgångspunkter huvudsakligen är inriktad på de statligamyndigheterna och deras verksamhet. De bolag och stiftelser som i första handbör bli föremål för förvaltningsrevision genom RRV är sålunda sådana som har eni allmän författning eller genom särskilda regeringsbeslut reglerad verksamhet,företrädesvis i monopolställning. För del andra bör granskningen utvidgas till alt ocksåomfatta sådana företag som för sin verksamhet huvudsakligen är beroende avfortlöpande tillförsel av statliga medel. 1986/87:92 om ny inriklning och organisation avframtidsstudie-verksamheten föreslås all en stiftelse för framtidsstudier medstaten som ensam stiftare skall inrättas. Under förutsättning alt riksdagenbifaller det förslagel och stiftelsen inrättas, bör även denna stiftelseomfattas av granskningen. Närmare bestämt är de aktiebolag och stiftelser som enligtmin mening bör omfattas av RRV:s utvidgade granskning följande. AB Trav och Galopp AB Vin- & Spritcentralen Kungliga Dramatiska teatern AB Fonden för industriellt samarbete med Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) Stiftelsen och de regionala stiftelser som ingår iSamhällsgruppen 4 1986/87. StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga aitachéverksamhet Stiftelsen Svenska rikskonserter(förutvarande för rikskonserter) turistråd Iforskningspropositionen (1986/87:80 bil. 6) aviseras atl en särskild utredningsmanskall få i uppdrag att se över vissa frågor om stiftelser m.m. under högskolan.Frågan om RRV:s granskning av sådana stiftelser kan övervägas i dettasammanhang. Liksominsynsulredningen vill jag, när det gäller kulturinstitutioner i bolags- ellerstiftelseform, framhålla att jag förutsätter att RRV liksom riksdagensrevisorer tar hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. Deangivna aktiebolagen och stiftelserna bör åläggas en skyldighet att lämna RRVde upplysningar som behövs om den granskade verksamheten. Ävenbeträffande sådana uppgifter kommer jag i det följande att föreslå en förstärktsekretess. Vadgäller frågan om samordning av granskningsverksamheten mellan riksdagensrevisorer och RRV. vill jag peka på att det i praktiken redan nu sker en visssådan samordning genom atl revisorer och RRV delger varandra sinagranskningsplaner och resultat. Jag saknar anledning att tro något annal än atlRRV kommer att tillämpa samma ordning också när del gäller granskningen avbolag och stiftelser. Vidare förutsätter jag atl RRV samordnar sin granskningmed den tillsyn som slatens mäl- och provråd utför hos vissa av de nämndabolagen. Mitt förslag:Sekretess bör enligt lag gälla hos både revisorer och RRV föruppgifter om affärs- och driftförhållanden hos aktiebolag eller stiftelser somgranskas eller hos en enskild som har trätt i affärsförbindelse med dessa. Insynsutredningensförslag: Överensstämmer i sak (s.l90, 197) med mitt förslag. Remissinstanserna:Tillstyrker allmänt förslaget. Skälenför mitt förslag: Jag har i del föregående föreslagit att revisoreroch RRV får rätt att bedriva revision hos vissa statliga bolag och stiftelser.En grundläggande förutsättning för en sådan verksamhet är alt uppgifter somdessa båda myndigheter får från de enskilda granskningsobjekten har etttillräckligt sekretesskydd. Förnärvarande finns det som framgått bestämmelser som ger ett sådant skydd, främst6 kap. I §, 8 kap. 10 § och 13 kap. I § sekretesslagen. Informationsom förs över från etl statligt dotterbolag eller en statlig stiftelse till RRVeller revisorer i samband med revisionen får med hänsyn till dessasekretessbestämmelser anses åtnjuta ett tillräckligt skydd,sä längeinformationen passerar en myndighet. Försådana granskningsbefogenheter som jag tidigare förordat är det emellertidnödvändigt att uppgifterna kan ges direkt från bolaget eller Prop.1986/87:99 stiftelsen till den reviderande myndigheten. En sådan överföring hari dag inte något fullgott sekretesskydd. Det är därför angeläget atl etl sekretesskydd skapas föruppgifter som lämnas från statliga aktiebolag och stiftelser direkt tillriksdagens revisorer och RRV och som rör affärs- eller driflförhållanden inomdel enskilda rättssubjektet eller hos en enskild som har trätt iaffärsförbindelse med detta. 1 en lagrådsremiss föreslårregeringen att vissa av de bolag och stiftelser som jag föreslår att RRV skallfå rätt all granska skall jämställas med myndigheter i offentlighets- ochsekretesshänseende, såvitt gäller delar av deras verksamhet, framför allt sådansom består i myndighetsutövning. Eftersom det förslagel inte gäller all denverksamhet som jag behandlar i detta lagstiftningsärende och den där föreslagnalagstiftningen dessutom inle avses träda i kraft förrän ,tillgodoser det inte det nu föreliggande behovet av sekretess i revisionsverksamheten. 1 6 kap. 1 § sekretesslagen bör därför införas enbestämmelse om att sekretessen också skall gälla hos en myndighet för uppgifterom affärs-eller driftförhållanden hos ett bolag, e. d. som driveraffärsverksamhet och vari det allmänna genom en myndighet bedriver revision.Ett motsvarande tillägg bör göras i 8 kap. 10 § för skydd åt enskilda som harträtt i affärsförbindelse med det privaträttsliga subjekt som bedriver statligaffärsverksamhet. I både 6 kap. I § och 8 kap. 10 § bör anges alt den nyasekretessen inte skall omfatta uppgifter som ingår i revisionsmyndighetensbeslut. De nya lagreglerna bör träda i kraft den 1 juli 1987.Detta innebär atl granskningen kommer att omfatta förhållandena efterikraftträdandet. Till följd av omorganisation av regionmusiken ochrikskonserterna kommer för rikskonserter atl avvecklasmed utgången av och ersättas av en ny stiftelse. Svenska rikskonserter(prop. 1984/85:1, KrU 7, rskr. Den nya stiftelsen bör från sin tillkomstomfattas av RRV:s granskning. Fram till utgången av bör granskningenemellertid omfatta verksamheten i den nuvarande stiftelsen. Genom remiss beslutade regeringen attinhämta lagrådets yttrande över förslag till lagstiftning som jag förordat. Detill lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1:5. Lagrådet har i yttrande den II lämnat förslagen utanerinran. Lagrådets yttrande bör fogas till prolokollet i delta ärende sombilaga 1:6. Lagrådsremissens lagförslag bör emellertid omformas på ettpar punkter. Den nuvarande lagen med instruktion för riksdagensrevisorer bör sålun da ersättas med en ny lag innehållande en del formella ändringar. Vidare börsom framgått den lag som enligt mitt förslag skall reglera RRV:s granskning avbolag och stiftelser omfatta också . Däremot börden föreslagna lagen - som också framgått - inte omfatta regionalautvecklingsfonder. Jag avser att senare återkomma till regeringen i dennafråga. Revisionen av utvecklingsfonderna regleras i ett avtal mellan staten ochlandstingen, i första hand för tiden t.o.m. är 1988. 5.2 Bolagens och stiftelsernas årsredovisningar Min bedömning: Årsredovisningarna bör utvidgas med sådaninformation som bättre än nu belyser resultat och effekter av de statligainsatserna i och genom bolagen och stiftelserna. : Överenstämmer i sak med min bedömning.Utredningen föreslår också att en särskild utvecklingsgrupp inrättas under ledningav RRV. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positivatill förslaget. SPK anser atl utvecklingsgruppen bör få i uppdrag attåstadkomma en reformerad praxis i fräga om de statliga myndigheternas ochföretagens redovisning i stort. LO och samhällsvetenskapliga fakultetsnämndenvid förordar att även bokföringsnämnden medverkar i utvecklingsarbetet. , , domänverket och avstyrker förslaget. Skälen för min bedömning: och regeringensunderlag för alt granska och följa upp politiska beslut om statliga bolag ochstiftelser bör enligt min mening förbättras genom att den offentligainformation som lämnas i årsredovisningarna utvecklas. En sädan utvidgadinformation bör förbättra underlaget för samlade behandling avverksamheten i den statliga företagssektorn. Nuvarande underlag för dennabehandling är regeringens årliga redogörelse för de statliga företagensverksamhet, vilken i första hand bygger på uppgifter från årsredovisningarna.Även i detta fall är det dock viktigt att de kommersiella betingelserna beaktasnär sådana nya krav ställs på utformningen av och innehållet i årsredovisningarna. Mot denna bakgrund avser jag att la initiativ till etlsådant utvecklingsarbete, vad avser de statliga företagens årsredovisningar. Iarbetet bör bl. a. RRV, , Samhällsföretag och Apoteksbolaget medverka. 5.3.1Särskilda statliga revisorer, m. m. Minbedömning: Systemen med särskilda statliga revisorer och avriksgäldsfullmäktige, som revisorer, utsedda riksdagsledamöter bör omprövas. Insynsutredningen:Utredningen föreslår att regeringen utfärdar före- Prop. 1986/87:99skrifter för de s.k. särskilda statliga revisorerna, bl.a. i syfte all få tillstånd en enhetligare inriklning och utformning av dessa revisorers insatser. Utredningen föreslår vidare alt systemet med avriksgäldsfullmäktige utsedda riksdagsledamöter som revisorer omprövas. Remissinstanserna: revisorer och statenskulturråd delar utredningens uppfattning att de särskilda statligarevisorernas roll och uppgifter bör preciseras. RRV anser att tillsättningen av sådana revisorer börstramas upp, men RRV ansluter sig inle till utredningens förslag om särskildaföreskrifter för revisorerna. Kammarrätten i och Stockholmshandelskammare ifrågasätter systemet med särskilda statliga revisorer. I fråga om systemet med av riksgäldsfullmäktige utseddarevisorer förordar atl systemet behålls och ,och att det omprövas. Skälen för min bedömning: Bland revisorerna i vissastatliga bolag och stiftelser ingår, förutom de auktoriserade revisorerna, s.k. särskilda statliga revisorer, vilka som regel är tjänstemän inomdepartement eller myndigheter med anknytning till det område som denreviderade verksamheten avser. I vissa bolag ingår vidare bland revisorernariksdagsledamöter, som enligt särskilda föreskrifter utses avriksgäldsfullmäktige. Av gällande lagstiftning och rekommendationer samt godrevisionssed följer att sädana revisorers ställning och ansvar motsvarar denauktoriserade revisorns. De statliga revisorerna är utsedda som fysiskapersoner till sina uppdrag och har tillika ett personligt ansvar för dengranskning som ingår i uppdraget. Enligt min mening bör systemet med att vid sidan avprofessionella revisorer utse lekmanharevisorer i princip omprövas. Del gällersåväl särskilda statliga revisorer som av riksgäldsfullmäktige, som revisorer,utsedda riksdagsledamöter. De samhälleliga intressen som dessa revisorerförutsätts särskilt bevaka bör enligt min mening väl kunna tillgodoses genom deutökade befogenheter som jag föreslår för revisorer och RRV. Jag anser således att auktoriserade revisorer eller RRV,vad gäller vissa stiftelser, bör svara för redovisningsrevisionen av statligabolag och stiftelser. Jag vill också i detta sammanhang uppmärksamma attRK-utredningen i sitt betänkande (Ds C 1987:2) Revisionen avförsäkringskassorna, m.m. föreslagit att ordningen med av landstingen ellerkommunfullmäktige utsedda revisorer i de allmänna försäkringskassorna börupphöra och att den externa revisionen av försäkringskassorna helt bör ankommapå RRV. 5.3.2Redovisningsrevision av vissa stiftelser Min bedömning: Redovisningsrevisionen av vissa stiftelserbör ankomma på RRV genom en ändring i stiftelsesladgarna. Finansieringen av sådan redovisningsrevision bör bestridasav berörda stiftelser. : Insynsulredningen föreslår atlredovisningsrevisionen av vissa statliga stiftelser skall, efter regeringensbedömning från fall till fall. ankomma pä RRV genom en ändring istifelsestadgarna. Remissinstanserna: RRV tillstyrker förslaget.Samhällsföretag, statens industriverk, de regionala utvecklingsfonderna och Lundsuniversitet anser att redovisningsrevisionen bör ulföras av auktoriseraderevisorer. anser att vägledande i frågan bör vara räkenskaps-och redovisningssystemet. Skälen för min bedömning: Jag delar utredningens förslagatt RRV bör svara för redovisningsrevisionen av vissa statliga stiftelser ochatt revisionen bör finansieras av dessa. Enligl min mening bör tillämpaderedovisningsprinciper vara vägledande för vilka stiftelser som bör omfattas avförslaget. Om det statliga redovisningssystemet tillämpas bör RRV anlitas ochom redovisningen utförs i huvudsak enligt aktiebolags- och bokföringslagarnaen auktoriserad revisor. Föreskrifter om revision av en stiftelses räkenskaperingår regelmässigt i dess stadgar. Om en stiftelse skall revideras av RRV börsåledes detta anges i stadgarna. Regeringen, som huvudman i stiftelserna ochsom den som i regel fastställer stadgarna, kan vidta erforderliga åtgärderhärför, i förekommande fall efter överenskommelse med övriga intressenter. Mot denna bakgrund avser jag att föreslå regeringen attRRV genom en bestämmelse i verkets instruktion får sådana befogenheter och atlaktuella stiftelser anges i ett särskilt regeringsbeslut. Erforderligaändringar bör göras i aktuella stiftelsestadgar efter departementsvisagenomgångar. Ändringarna bör gälla fr. o. m. . 5.4 anslag /88, m. m. Minbedömning: RRV:s revisionella kompetens och metodkunskap bör även kunnautnyttjas för vissa särskilda granskningar på uppdrag av regeringen ochfinansieras i särskild ordning. Verksledningskommittén:Kommittén föreslår att RRV:s förvaltningsrevision i ökad utsträckning börstyras av regeringen. Remissinstanserna:Bland det fåtal remissinstanser som kommenterat förslaget betonar bl.a.riksförsäkringsverket, arbetarskyddsstyrelsen och statens planverk betydelsenav atl RRV också i fortsättningen, har möjlighel att pä eget initiativinitiera granskningar. RK-utredningen:Utredningen föreslär atl rådgivande och förmedlande Prop. 1986/87:99verksamhet i fråga om bl. a. myndigheternas styr- och uppföljningssystem börbedrivas inom RRV:s revisionsverksamhet. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av samtligaremissinstanser. Skälen för min bedömning: RRV tillämpar programbudgeteringoch tilldelas anslag i programtermer. finns del tre program vidRRV - ett för förvaltningsrevision, ett för redovisningsrevision samt etl förprognoser och redovisning. Programindelningen återspeglar en naturliguppdelning av RRV:s aktiviteter. Revisionen hålls således åtskild från prognos-och redovisningsverksamhelen. Enligt min mening är del väsentligt atl den egeninitieraderevisionen kan planeras och genomföras enligt nuvarande ordning. finnsdet etl behov av atl på elt bättre sätt än nu ta tillvara resultaten ocherfarenheterna av revisionen och att också utnyttja RRV:s revisionellakompetens för vissa särskilda granskningar, m. m. Resultaten av RRV:s revision är ett viktigt underlag för denmer noggranna prövning av myndigheternas verksamhet som bör komma lill stånd,bl. a. när elt system med fleråriga budgetramar tillämpas. RRV ger i de skilda delarna av sin verksamhet olika formerav råd och stöd lill myndigheterna. Det gäller huvudsakligen myndigheternasredovisningssystem och deras uppföljning av sin verksamhet. I propositionen om den statliga redovisningsrevisionen,m.m. 1985/86: 124, FiU 23, rskr. 262) uttalar jag att RRV, inom ramenför sin revision, i nägot ökad utsträckning bör kunna ge enskilda myndigheterräd och stöd, främst vad avser myndigheternas styr- och uppföljningssystem.RK-ulredningen, som bl.a. har hafl till uppgift att överväga och föreslå formerför styrning, m. m. av sådana råd- och stödinsatser, skriver i sitt belänkande(Ds C 1986:13) Samverkan mellan redovisnings- och förvaltningsrevision m. m.att RRV:s räd och stöd till myndigheterna i fråga om styr- ochuppföljningssystem, bör fördelas mellan de revisionella och redovisningstekniskaverksamheterna inom RRV. För revisionen bör de dock begränsas till rådgivning,som då främst bör bygga på förmedling av kunskap till myndigheterna omförekommande syslem och tekniska möjligheter, samt kontakter med myndigheteroch andra organ som kan meddela erfarenheter av system och/eller medverka iett eventuellt utvecklingsarbete. Slöd i form av mer eller mindre direktmedverkan i ulveckling-en av system är enligt utredningen inte en uppgift förrevisionen. Det är däremot en naturlig uppgift för RRV:s redovisningstekniskaverksamhet. Jag delar utredningens uppfattning i dessa delar. Jag vill i detta sammanhang också erinra om vad chefen förfinansdepartementet redovisar i årets budgetproposition (1986/87:100 bil. Där framhålls vikten av att det utvecklingsarbete som bedrivs inomprognos-och redovisningsprogrammet kan fullföljas. Det gäller bl.a.utvecklingen av del statliga betalningssystemet och andra kassahållningsfrågor,metoder för resultatanalys och anpassning av redovisningssystemet till lokalabehov. RRV:s revisionella kompetens och metodkunskap bör enligtmin mening även kunna utnyttjas för vissa särskilda granskningar, på uppdrag av 55 regeringen, och omfatta bl. a. hela eller delar avverksamheten vid en viss myndighet. RRV skall härvid, som tidigare, identifierasådana problem och brister som kan finnas i verksamheten och lämna förslag tillåtgärder. RRV bör i vissa sådana fall, vid behov, även kunna biträdamyndigheten i samband med att ålgärdsförslagen genomförs. Resurser för sådanagranskningar bör, vid behov och efter prövning, kunna ställas till RRV:s förfogandefrån andra anslag pä statsbudgeten. Mot bakgrund härav bör en särskildinkomstpost med ett formellt belopp på . föras upp under RRV:s anslag. Jag har tidigare under avsnitt 3 uppmärksammat behovet avatt, innan beslut om föreskrifter meddelas, kostnadseffekter för tillämpningenför staten, kommunerna och den privata sektorn så långt som möjligt beräknas.Vidare föreslår jag atl sådana föreskrifter i vissa fall bör utvärderas och vidbehov omprövas. a. RRV bör kunna utnyttjas för att genomföra sådanakostnadsberäkningar och utvärderingsinsatser. Sådana insatser bör tills vidarekunna ske även på uppdrag av regeringen och vid behov finansieras i särskildordning. Jag vill i sammanhanget också erinra om atl stat-kommunberedningen och normgruppen i delbetänkandet Bättre regelekonomi (Ds C1986:14) föreslagit att RRV, i samband med att en ny begränsningsförordningutfärdas, ges i uppdrag alt dels utveckla metoder för myndigheternas konsekvensutredningar,dels särskilt utvärdera tillämpningen och efterlevnaden av förordningen.Delbetänkandet bereds i regeringskansliel. 5.4.2 Anslagsfrågor för /88 Mitt förslag: För /88 anvisas RRV ettramanslag av . I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 15)föreslås att - i avvaktan på en särskild proposition i ämnet för budgetåret1987/88 - ett förslagsanslag av . beräknas under anslagsrubrikenB3. Statlig rationalisering och revision, statistik, m. m. 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag RRV är centralförvaltningsmyndighet för revision och redovisning samt därmed sammanhängandefrågor inom statsverksamheten. RRVtillämpar programbudgetering och tilldelas anslag i programlermer. Följandeprogramindelning gäller för verket. 1987/88' Utveckling och underhåll av Inkomster under program 1 Inkomster under program 2 Inkomster under program 3