prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — medvelnaöverbud i anbudsförsäljningar där anbudsgivaren räknat med atl lantbruksnämnden"räiiar lill" prisei eller fall då förvärven även omfattat ejlillständspliktig egendom - inventarier, annan fastighet -vilken dåöverbetalals. Mol elt avskaffande av prisprövningen talar sådana omständighetersom att ralionaliseringsverksamhelen - i synnerhet ifråga om skogsmark - kankomma au försvåras med högre pris på tillskottsmarken. Lagens intentioner ifrågaom regionalpolitiken - sysselsättning och bosättning i glesbygden - kan ocksåkomma atl motverkas. Vid en sammanvägd bedömning av omständigheterna kringprisprövningen talar dock övervägande skäi för alt den avskaffas i sin helhet.Utredningens förslag därom kan biträdas av styrelsen. Enligl förslaget skullevidare priser som avsevärt överstiger marknadsvärdet kunna förhindras genomatl de rubriceras som kapitalplacering. Skrivningen ger vid handen att dennaomständighet - avsevärt för högt pris ensam blir avgörande för om förvärvetkan benämnas kapitalplacering. Utredningen har åven angett atl prisei i sådanafall bör överstiga den normala prisnivån med . Styrelsen vill bestämtavvisa en sådan gräns som för hög, troligen sällan förekommande och därför utanstörte verkan. Enligt styrelsens mening bör någon fixerad gräns ej anges ulanbedömning får ske från fall till fall beroende på ortens förhållanden ochönskvärd utveckling i området. Kapilalplaceringsbegreppel bör dessutom utvidgasatt åven omfatta sådana företeelser som olämplig köpare och övrigaomständigheter kring förvärvet. Del finns fall då köpare satt i syslem att köpaupp fastigheter för olika från allmän synpunkt ej godtagbara, spekulativaändamål. 2.3.15 i : Utredningen anser attstarka skäl talar för atl prisprövningen i dess nuvarande form slopas. Någolnämnvärt högre pris på jordbruksmark kan inte väntas till följd därav.Länsstyrelsen delar denna uppfattning. Genom den föreslagna ändringen bibehålls dock en möjlighelall ingripa mol kapitalplacering "då köpeskillingen avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde". Övergången från tidigare avkastningsvärde till mark nadsvärde har inte närmare motiverats. Med tanke på atl lagen nu inte lika strängt är inriktad på atl skapa nya produktionsenheter kan övergången till marknadsvärde anses logisk. Sannolikt har marknadsvärde och avkast ningsvärde i utpräglade jordbruksområden också närmat sig till varandra. Det kan emellertid ifrågasällas om någon anknytning lill priset behövs. anser atl lagrummet kan ges följande lydelse: "4 om förvär vet avser utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag och det kan antas alt det sker huvudsakligen för kapitalplacering". Denav utredningen angivna prisnivån återkommer också vid inlösen Prop. 1986/87:122efter rationaliseringsavslag. Här lorde den få svåra konsekvenser. ha någon möjlighel att främja rationalisering kan köpeskillingarupp lill 1,5 gånger marknadsvärdet inte accepteras. Med den ovan föreslagnaändringen av 4 § 4. kan 14 9 behålla sin nuvarande lydelse. Alternativt lordeinlösenskyldigheten helt slopas, vilket dock av hänsyn lill säljaren får ansesolämpligl. 2.3.16 i : Utformningen av 4paragrafen första slyckel punkt 4 förefaller mindre lämplig. Den prisprövningsom lantbruksnämnden utför kommer vanligen atl resultera i att priset sänks.Skillnaden blir således atl kapitalplaceraren binder ett något mindre kapital iden förvärvade fasligheten, men knappast att penningplaceringen genom prissänkningkan undgå beteckningen kapitalplacering. 2.3.17 i : Inom stora delar avlänet är ägostrukturen inom skogsbruket otillfredsställande. Till delta kommerall flerägandet är utbrett och inom vissa områden växande. Dessa förhållandenförsvårar etl aktivt skogsbruk. Behovet av ett fortsattstrukturralionalise-ringsarbete är stort på skogsbruksområdet. Föratl dellids- och fritidsjordbrukel skall få den önskade positiva effekten på glesbygdentorde krävas att det finns ett spritt nätverk av någorlunda stora enheter sombär upp en jordbrukels infrastruktur. Bland annat av denna anledning kvarstårett behov av ytterligare förstärkning av vissa jordbruksfastigheter. Deförbättrade fömtsättningarna för nya ägarkategorier atl förvärvadeltidsjordbruk kan fä betydelse inte bara som en förstärkning av underiagetför kombinationssysselsätlningar på landsbygden. Möjligheten att komma över enlanibmksfaslighel kan också underiätta rekryteringen av heltidsarbetandepersonal både till företag inom glesbygden och till näringslivet i orter inompendlingsavstånd. Av dessa skäl är del angeläget inte bara alt bibehållafastigheter lämpade för dessa ändamål utan även att skapa nya. Etlfamiljelantbruk - som innefattar deltids- och frilidsjordbru-kare - med eltbevarat samband mellan ägande-brukande-boende är den säkraste garantin för attresursen tas till vara och för all del även kan skapas en levandelandsbygd. Förlandsbygdens utveckling är del angeläget att det upprätthålls en lämplig balansmellan nya ägarkategoriers etableringsmöjligheter och utvecklingsmöjligheternaför dem som redan är inne i näringen. befarar atl ett slopandeav prisprövningen i § 4 kan leda lill kraftiga prisstegringar som allvarligtmissgynnar dem som för sin utkomst är beroende av fastighetensavkastningsvärde. Detta kan få olyckliga konsekvenser för glesbygderna. Länsstyrelsenkan därför tillstyrka utredningens förslag om ändrad pris-prövning endasi underförutsättning att § 7 får elt geografiskt tillämpningsområde, enligl nedanangivna önskemål. I annat fall förordar en mindre långl gåendeliberalisering av prisprövningen än vad utredningen föreslår. 2.3.18 Länsstyrelseni län: Utredningsförslaget innebär alt pris prövningen i 4 § slopas. är tveksam till att prövningen helt upphör med tanke på att priserna för jordbruksfastigheter åter kan stiga. Del vore välbetänkt att behålla en möjlighel för lantbruksnämnden att kunna vägra förvärvstillständ om köpeskillingen avsevärt överstiger egen domens marknadsvärde. De föreslagna bestämmelserna i 14 § om inlösenskyldighetför staten vid Prop. 1986/87; 122 vägrat förvärvstillslånd enligl 4 S förstaslyckel 1. kan få stora konsekvenser för verksamheten medstmklurtationalisering. Inlösenskyldighet gäller i princip alla fång därförvärvstillstånd vägras, om inte köpeskillingen avsevärt överstiger egendomensmarknadsvärde. Inlöst egendom skall förr eller senare säljas vidare för eltnormall marknadspris. Bestämmelsen innebär alt lantbruksnämnden i praktikeninte kan vägra förvärvstillslånd enligl nämnda lagrum, om köpeskillingenöverstiger marknadsvärdet med . Ralionaliseringsverksamhelenmed lantbruksnämndens medverkan skulle därför minska avsevärt om intesärskilda medel lillskjuts för verksamheten. avstyrker därför ändringen i 14 §. 2.3.19 i : Enligl utredningensmening talar starka skäl för atl prisprövningen i dess nuvarande form börslopas. 1 ställel föreslås au förvärvstillslånd får vägras med åberopande avkapitalplacering om köpeskillingen överstiger egendomens marknadsvärde med merän . Enligl nuvarande lagstiftning bör förvärv i spekulations-eller kapitalpla-ceringssyfle av personer som inle avser alt aktivt bedrivalantbruk förhindras. Detta kan ske med den så kalladekapilalplaceringsbeslämmelsen. 1 realiteten är det sålunda ofta fråga om en renpersonbedömning. Denna möjlighet försvinner i del nya lagförslaget. För attkunna åberopa avslagsmotivet kapitalplacering krävs alllid minst 50%överpris. har inget att erinra mol att nuvarandeprisprövningsbe-stämmelse försvinner. Den har varit resurskrävande och oftasvår all tillämpa i praktiken, i synnerhet vad gäller mindre fastigheter. Merarenodlade jordbruksfastigheter har legat på en prisnivåväsentligt under vad som kunnat accepteras. Vad gäller skogsfastigheter ärdäremot problemet annorlunda. 1 kombination med det nya mera liberala lagförslagetkan prisnivåerna förväntas stiga ytteriigare. Den spärt mot alltför höga prisersom nu föresläs i kapilalplaceringsbeslämmelsen är enligl länsstyrelsensuppfattning inle tillräcklig, i synnerhet i de områden där de särskildaregionalpoliliska hänsynstagandena i 7 § inte är tillämpliga. jordförvärvslag åberopades iblandkapilalplaceringsbeslämmelsen som motiv för avslag vid alltför högköpeskilling. Denna möjlighet har utvecklats i del nya lagförslaget.Länsstyrelsen anser dock atl bestämmelsen bör kunna åberopas även i fall därdet avtalade priset inte överstiger marknadspriset . Genom att samtidigtövergå från avkastningsvärde till marknadsvärde och dessutom tolerera eltöverpris på är risken uppenbar att prisnivån stiger mycket kraftigt påframför allt skogsfasligheter. Rationaliseringsarbetet kommer att försvåraseller omöjliggöras. Personbedömningen i samband med förvärvsprövningenförsvinner helt för skogsfastigheter i del nya lagförslaget. Detta är enligllänsstyrelsens uppfattning olämpligl då del alltid finns personer som på etlfrån samhällsekonomisk synpunkt setl olämpligt sätt vill spekulera iskogsbmksfastigheter eller som har hell annan utbildning och sysselsättning.Del borde finnas möjlighet att vägra sådana förvärv. Man kommer inte åtrenodlade kapitalplacerare bara genom alt bedöma prisnivån. Det är ocksåalltför lätt att artangera en lämplig prisnivå genom att t.ex. samtidigtförvärva en roiposl. Sammanfattningsvis anser sålunda att denföreslagna överprisnivån om är alltför hög saml all någon form avpersonbedömning också skall innefattas i kapitalplaceringsbegreppet. Detbör finnas möjlig- Prop. 1986/87:122 het att ställa vissa krav påutbildning och yrkeskunskaper. Staten föreslås även fortsättningsvis bli skyldig all lösaegendom om tillstånd vägrats med åberopande av ralionaliseringsbeslämmelserna.Detta gäller dock inle om köpeskillingen avsevärt överstiger egendomensmarknadsvärde. Toleransnivån är här densamma som i fråga om kapitalplacering,dvs. inlösen skall ske om inle prisei överstiger marknadsvärdet med mer än 50procent. finner ovanslående toleransnivå som helloacceptabel vid inlösen. Det kan förväntas all säljaren snabbi lär sig alluinytlja denna gräns. Raiionaliseringsarbeiei kommer då att försvårasväsentligt eller t.o.m. omöjliggöras. Intresserade grannar är inte bereddaeller har inle möjlighel atl betala ett sådant pris. Alternativt måste förlustertas på jordfonden. Båda alternativen är långsiktigt setl omöjliga. Resultatetblir då också att jordfondsverksamheten kommer alt reduceras drastiskt. Dettaär djupt olyckligt eftersom denna verksamhet är av offensiv karaktär och gerelt myckel gott resultat. 2.3.20 i : Förslaget attta bort prispröv ningsregeln i 4 § 1 si tillstyrkes. Den nya och uppmjukade möjligheten atl vägraförvärvstillslånd för förvärv som skett med klara överpriser, nämligen"omdet kan antas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering på grund avatl köpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstiger egendomensmarknadsvärde" är elt steg i rätt riktning. Enligt mening borde det nu vara möjligt allhell la bort även denna begränsning, eftersom ett av huvudsyftena med deföreslagna ändringarna är atl öka utbudet av jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Antal avslag på grund av överpriser har vidare varitlågt och prisutvecklingen på jord- och skogsbruksfasligheter de senaste årenhar varit relativt lugn. De skäl som motiverade en spärregelmol överpriser är därför till stora delar nu borta. Genom att helt ta bortarbetet på lantbruksnämnderna med granskning av förvärv med överpriser skulleresurser kunna frigöras för elt aktivt arbete för alt lösa strukturproblemen ilänet. Frågan bör därför övervägas ytterligare i den fortsatta beredningen avförslagel om översyn av jordförvärvslagen. 2.3.21 i : Som nämntstidigare har för högt pris som avslagsskäl använts endast i ett fåtal fall i och kapitalplaceringsmotivet ännu mer sällan. För jordbruksdelen finns del över huvud laget inga skäl att ha en prisprövning i samband med jordförvärvsansökan. Där kommer lönsamhelskrav och investeringsbehov att styra prissättningen. är det svårt atl ens fä ut laxerings- värdena på familjejordbruken och detta även i sådana fall där del finns tillgångar i skog. För att ändå ha en viss spärt mot en eventuell och oväntalkraftig prisökning på skogsfasligheter och därigenom en för aktiva brukareorimlig prisnivå kan utredningens förslag godtagas alt avslag av kapitalplaceringsskälkan meddelas om priset överstiger det normala marknadspriset i orten med mer än50 %. Slopandet av prisprövningen torde inte få någon störrebelydelse i vårt län vare sig på prisnivån eller på handläggningen ilantbruksenheten då denna regel behövt tillämpas endast i ett fåtalfall. 2.3.22-------------------------------------------------------------- Eksjökommun: Kommunen anser atl bestämmelsen bör ha Prop. 1986/87; 122 deninnebörden att förvärvstillslånd skall vågras om det kan antas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering på grundav att köpeskillingen eller annan ersättning inte obetydligt överstigeregendomens marknadsvärde. Elt skäl för utredningen att föreslå förändring avprisprövningen är antagandet all prisutvecklingen på jord- ochskogsbruksfasligheter nu har dämpats. Några avsevärt högre priser påjordbruksmark i allmänhet förväntas inte. I fråga om skogsmarken framhålls attpriserna bestäms av skogsindustrins betalningsförmåga för virke, som i sin turberor på världsmarknadspriserna. De förändringar som utredningen i olika delarföreslår innebär dock atl priserna på jord- och skogsbruksfastigheter sammantagetkan komma atl öka i inle obetydlig utsträckning. Detta kan medföra den positivaeffekten att det blir en siörre omsättning av jord- och skogsbmksfastigheter,men den negativa effekten att risken för kapitalplacering ökar. Densenare utvecklingen måste anses vara till stort förfång för aktiva jord- ochskogsbrukare. Med hänsyn lill dessa risker anser kommunen altmöjligheterna att hindra förvärvstillständ på gmnd av kapitalplacering bör haen någol mer restriktiv utformning. Enligt utredningen menas med "avsevärt överstigeregendomens marknadsvärde" en situation då det avtalade prisei överstigernormala prisnivån i orten med . Den av kommunen föreslagnaskrivningen bör i ställel kunna tillämpas när priset på motsvarande sålt överstigerden normala prisnivån i orten . 2.3.23 kommun: Förändringen från attförvärvstillstånd skall vägras till/år vägras är oacceptabel. Det ger utrymme för rättsosäkerhet och olika bedömningar från fall till fall och mellan olika handläggare. Släpper man kravet på bosättning, brukning och yrkeskunskap är prispröv ningen en förutsättning för en aktiv landsbygdsutveckling. Men låter man de nuvarande kraven vara kvar så kan prisprövningen ha mindre betydel se. 2.3.24 kommun:Kommunen tillstyrker förslagel alt slopa prisprövningsregeln, men vill ocksåunderstryka att det är angeläget alt den spärtegel som kommittén föreslårfinns kvar i de fall förvärv kan bedömas huvudsakligen ske förkapitalplaceringsändamål. I praktiken kommer ju också prisprövningsregeln attvara kvar, eftersom man kan vägra förvärvstillstånd, om köpeskillingen ellerannan ersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde. För att göra denbedömningen måste man ställa köpeskillingen för resp. förvärv i förhållandetill gällande marknadsvärde. 2.3.25 Ljusdalskommun: Enligt förslaget föreslås att prisprövningen i sin nuvarande formslopas. Den säges vara mycket resurskrävande och ger begränsat resultat. Om etlslopande genomföres, kräver att åtgärder vidtages så atteventuella prisstegringar ej kan bli av storieksordningen , som nyalagförslaget medger. 2.3.26 kommun: Utredningen föreslår attprisprövningen slopas. Effekterna för glesbygden totalt av denna förändring är beroende av vilka områden i landet som kommer atl omfattas av § 7. kommun föreslår därför atl principerna för prisprövningen ses över särskilt. kommun tror inte att borttagandet av prisprövningeni någon 107 nämnvärd omfattning kommerall påverka antalet överlåtelser av flerägda Prop. 1986/87:122 fastigheter.Undersökningar har visat alt det i hög grad är de känslomässiga bindningarnalill fastigheten som är motivet till att inte sälja och inte det ekonomiskautfallet vid en eventuell försäljning. 2.3.27 Storumanskommun: Stommans kommun har vissa farhågor inför den föreslagna uppmjukningen av prisprövningen. Erfarenheten har visat atl marknaden är beredd betala betydligt högre pris för smärre jordbmks fastigheter för fritidsändamål än det pris som är betingat av avkastnings- värde m. m. för atl bibehålla fastigheten i jordbruksdrift. Utifrånsamma motivering som gav en ändrad förköpslag (för alt ge fasl boende eltförsteg före fritidshusboende) föreslär kommun att nuvarandeprisprövning får behållas, i vart fall för de kommuner som regeringen utserenligl § 7. 2.3.28 Pajalakommun: Även om de administrativa fördelarna vid föresla gen ändring är mycket stora, så kan utredningsförslaget på den punkten inte tillstyrkas bl. a. därför all del kan antas medföra atl priserna pä jordbmks- och skogsfasligheter stiger kraftigt, så alt lönsamheten vid förvärv väsentligt försämras. Enföljd av slopandet av prisprövningen blir alt andra faktorer kommer atl varaavgörande vid prövningen av ansökan om förvärvstillständ. Ofta blirsysselsättningsförhållandena den viktigaste faktorn. Det kommunala inflytandetkommer enligt förslaget att bli mycket stort. Med den konstruktionen så blirdet i praktiken kommunerna som sätter pris på fastigheterna vid försäljningarom flera intressenter av olika kategorier uppträder. Detta ställer stora kravpå beslutsfattare i kommunerna. 2.3.29 : anseratt prisprövningen kan slopas helt eftersom den inte längre fyller någonrimlig funktion i förhållande till skogsbruket. 2.3.30 : delar utredningens uppfattning atl en uppmjukning av nuvarandeprisprövning är motiverad. Ett skäl är atl förhållandena är annorlunda änunder då fastighetspriserna var starkt stigande. Prisprövningen haräven i enskilda fall lett lill svårigheter atl få ett rättvisande värde.Prisutvecklingen på jordbruksföretag är emellertid beroende på om det är frågaom ett mindre lantbruksförelag, en skogsfastighet eller etl större jordbruk.Särskilt rena skogsfastigheter har normall en högre prisnivå. förslag vad gäller kraven på förvärvaren, ökade möjligheter förvirkesförådlande förelag på orten att förvärva skogsmark och föreslagenförändring av rationaliseringsbeslämmelsen genomförs kan konkurtcnsen mellanolika förvärvarkategorier förväntas öka kraftigt. Utredningen har inte beaktatkonsekvenserna av detta. konstaterar atl enskilda somavser att försöria sig hell eller delvis på jord- och skogsbruk hamnar i etlomöjligt konkurrensläge jämfört med andra förvärvarkategorier. Dessaförvärvarkategorier har ofta finansiellt och skaltemässigt en bättre ställning. Utredningenhar preciserat vad som menas med att fastighetens pris avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde till de fall då prisei över stiger den normala prisnivån på orten med . vill bestämt invända mot denna precisering och enligl förbun dets uppfattning måste kommande proposition la avstånd från denna prin cip. Eljest blir prisprövningen en ren nullitet. Enligt Lantbrukarnas riks- 108 förbundsuppfattning leder sådana prisökningar som det här kan bli fråga Prop. 1986/87;122 om till en oönskad effekt både från allmän och enskild synpunkt. En kraftigprisökning försvårar all utveckla befintliga lantbruksföretag och kan leda tillallvarliga följdverkningar för nyetablering inom lantbruket särskilt med hänsyntill jordbrukels lönsamhetsproblem. Högre fastighetspriser påverkar prisutvecklingenför jord- och skogsbrukets produkter. Fastighetspriserna måste enligtLantbrukarnas riksförbunds uppfattning hållas på en nivå som följer denallmänna prisutvecklingen i samhället. Denföreslagna uppmjukningen av prisprövningen riskerar även atl få allvarligakonsekvenser för arrendalorer. I konkurrens med andra intressenter hararrendatorn svårt all nå en prisöverenskommelse som medger fömtsättningar fören lönsam jordbruksproduktion. Denföreslagna sammankopplingen mellan prisprövning och kapitalplacering kan intetillstyrkas av . Lagtexten blir otydlig och försvårartiUämpningen. Enligt Lantbmkarnas riksförbunds uppfattning måstekapitalplaceringsavslag och prisprövning vara skilda sätt all meddelaförvärvshinder. föreslår att prisbedömningen i § 4; I nuvarande jordförvärvslagfår följande lydelse; "om köpeskillingen eller annan ersättning uppenbartöverstiger egendomens värde". 2.3.31 Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningen:Utredningen föreslår att tillslånd får vägras om köpet kan karaktäriseras somkapitalplacering. Som kännetecken för en sådan kapitalplacering föreslårutredningen att priset skall användas. Där sägs all om prisei avsevärtöverstiger marknadsvärdet antas förvärvet ske huvudsakligen förkapitalplacering och tillstånd fär vägras. Vi anser delta ologiskt. Au prisetär högt behöver naturligtvis inle betyda all köpet är en kapitalplacering. Isjälva verket är del väl rimligare att tro atl kapitalplacering är eltviktigare motiv när priset är lågt. Vi anser att prisprövningen förskogsfastigheter och för kombinerade fastigheter i skogsdominerade bygder heltkan slopas. Risken för att spekulation och skatteplaneringsmotiv skall drivaupp priserna på skogsfastigheter bör inle överdrivas och bör dessutom iprincip motverkas på andra sätt än genom att gå omvägen via jordförvärvslagen. 2.3.32 i : LO stöder attprisprövningen i dess nuvarande form slopas. Eftersom prisutvecklingen påjordbruksfastigheter nu är lugnare än på 1970-talel är förslaget motiverat.Genom att slopa prisprövningen för skogsfastigheter kommer omsättningen avdessa troligen att öka. En omsättningsökning är positiv eftersom denerfarenhetsmässigt främjar ett aktivt skogsbruk. 2.3.33 : vill peka påden någotoegentliga utformningen av den föreslagna 4 § 4 i jordförvärvslagen.Bestämmelsen tar sikte på del förhällandet alt köpeskillingen eller annanersättning i etl visst förvärv överstiger egendomens marknadsvärde. Eftersommarknadsvärdet på elt objekt generelll seil är just vad objektet kan inbringavid en försäljning, är bestämmelsen oklar. Prövningen måste i så fall i ställetgöras med utgångspunkt frän, inle marknadsvärdet, utan något annal värde sommyndighet vill ställa upp. Del är emellertid just den formen av prisprövningsom enligt förslaget nu skall överges. anser därför, medhänvisning lill motiven i departementspromemorian, att den nämnda bestämmelsenbör ulgå. Annars bör den formuleras om. men då står ocksä klart atlliberaliseringen av prisprövningen inteblir så långtgående som del i förstone vill synas. 2.3.34 : gällandebestämmelser i 4 S om Prop. 1986/87; 122 prisprövning har fåll en tillämpning som knappast varil avsedd, delvis beroende på den prisutveckling på jordbruksfastigheter somav olika skäl ägt rum efter lagens tillkomst. Kraftigt höjd räntenivå och svaglönsamhet i jordbruket är bidragande orsaker lill denna utveckling. Genom denmycket snäva tolkning av lagen som tillämpats på denna punkt har problem uppstått.En reform är därför angelägen. Det är elt allmänt intresse alt priset påjordbruksfastigheter -särskilt de av familjelantbrukslyp - inte stiger snabbareän den allmänna prisutvecklingen. Utredningen föreslår att nuvarande regel om prisprövningslopas. I stället föreslås atl förvärvstillslånd får vägras vid förvärv förkapitalplacering i de fall köpeskillingen eller annan ersättning avsevärtöverstiger egendomens värde. Spekulalionsförvärv avser oftast skogsfastigheteroch sker som ett led i skatteplanering. Den föreslagna bestämmelsen tordedärför inte få någon påtaglig betydelse för prisutvecklingen på vanligajordbruksfastigheter. Enligt Sparbanksföreningens mening innebär inteutredningsförslaget i denna del någon större risk för en icke acceptabelprisstegring på jordbruksfastigheter. Föreningen kan därför tillstyrka denföreslagna bestämmelsen. 2.3.35 allmänna hypoteksbank: Hypoteksbankenansluter sig till utredningens uppfattning att några starka skäl för att bibehålla nuvarande bestämmelser om prisprövning inte lorde föreligga.