prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Styrelseledamot harenligl försia stycket räll all efter anmälan avgå . En styrelseledamotkan ocksä när som helst skiljas frän uppdraget genom beslut av den som utsetthonom, dvs. bolagsstämman eller annan. Den som begär att en av honom lillsaiistyrelseledamot skall avgå i förlid skall anmäla detta till styrelsen. I motsats till vad somgäller för aktiebolag krävs i etl bankaktiebolag alltid alt verkställandedirektören skall vara styrelseledamot. Avgår denne ur slyrelsen kan han såledesinle kvarslå i sin befattning som verkslällande direktör. Upphör ettstyrelseuppdrag eller blir en styrelseledamot förkla rad omyndig eller försatt i konkurs eller uppfyller ledamolen i något annat avseende inte längre kvaliflkationskraven enligl 3 8 och finns del ingen suppleant för honom skall enligt andra stycket övriga slyrelseledamöler se till att ny ledamot utses för den återstående mandattiden. alltså sammankalla bolagsstämman, om valetankommer på slämman, eller Prop. 1986/87: 12 anmoda den som skall tillsätta dennya ledamolen atl fullgöra denna uppgift. De kvarvarande styrelseledamöterna ärdock inte skyldiga all vidta några ålgärder om den förutvarandestyrelseledamoten var offentlig styrelseledamot eller arbetslagarledamot. Isådana fall ankommer del i slället på regeringen resp. vederbörande fackligaorganisation att ta ställning till om ny ledamoi skall ulses. Liksom enligt gällande BLkan slyrelsen inle fungera om det i 1 8 föreskrivna lägsta antaletstyrelseledamöter underskrids. Denna reglering skiljer sig från motsvarande bestämmelsei aktiebolagslagen. Styrelsen i aktiebolag, som enligt 8 kap. I 8 förstaslycket aktiebolagslagen skall ha minst tre ledamöter, kan vid inträffad vakansinterimistiskt fungera med två ledamöter, såvida inte bolagsordningenföreskriver att styrelsen är beslutför endast om tre ledamöter är närvarande. Om en vakans fär bestå iett bankaktiebolag och anlalel styrelseledamöter till följd av dettaunderstiger det i lagen eller bolagsordningen angivna minimiantalet, kanbankbolagets oktroj förklaras förverkad. Elt sådant förhållande kan därigenomleda till likvidalion. Om en underlåtenhet atl ulse ny styrelseledamot beror påbankbolagets egna organ, får banken ta konsekvenserna av det. En utomstående,som enligt bolagsordningen skall utse en styrelseledamot, bör emellerlid inlegenom underlåtenhet i detla avseende kunna orsaka att bankens oktroj förklarasförverkad med de följder detta kan orsaka. Utredningen har för sin del menatatl del torde höra lill sällsynthelerna att bankaktiebolag med sina förhållandevisslora styrelser skulle komma i en situation som kräver nödtvungna kompletteringsval.Av denna anledning har utredningen funnit atl den ifrågavarande bestämmelsen äronödig i banklagstiftningen. Som hovrätten för VästraSverige påpekal kan del även i banker tänkas uppkomma konflikter i styrelsensom medför avgång av ledamöter, som ulses på annat sätt än genom val avbolagsstämman, (bil 3 avsnitt 3.8.3). Om bankstyrelsen ännu ärliten, som l. ex. i en nybildad affärsbank, kan den situalionen inlräffa som regeln i aktiebolagslagen är avsedd att före bygga. a. denna anledning har efter mönster av 8 kap. 2 8 Iredje stycket aktiebolagslagen i tredje slycket tagils in en bestämmelse som ger bankinspektionen möjlighet att förordna en ersättare om en styrelseleda mot, som enligt bolagsordningen skall tillsättas i annan ordning än genom val av bolagsstämman, inte utsetts. Enligt akliebolagslagen ankommer det på allmän domstol att i motsvarande fall förordna ersällare. Eflersom bankinspeklionen skall kontrollera alt sådana förhållanden som kan leda till att bankens oktroj förklaras förverkad inte uppkommer, är det rimligl att uppgiften att förordna ersättare för styrelseledamot får åvila inspektio nen. Detta sker på ansökan av styrelseledamot, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av atl det finns någon som kan förelräda bankbolagel. En av bankinspektionen utsedd ledamot skall avgå, om en ny ledamoi utses. Bestämmelsen gäller endasl när enligt bolagsordningen en styrelseledamot skall ulses i särskild ordning. Tredje stycket blir alltså inte tillämpligt om t. ex. en facklig organisation skulle underlåta alt utse efter trädare lill en arbetstagarrepresentant som har lämnat slyrelsen. 38 Slyrelseledamölerna skall vara svenska medborgare och, om inle Prop, 1986/87:12 regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, bankinspektionen i särskildafall tilläler någol annal, bosatta i . Den som är omyndig eller i konkurs kan inte vara styrelseledamot. Attdetsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 8 lagen(1986:436) om näringsförbud. Utan hinder avförsta stycket får i ett bankaktiebolag som är bildat av utländskt bankförelaghögsl en tredjedel av hela anlalet styrelseledamöter vara svenska medborgare bosattautomlands eller utländska medborgare. Slyrelseordföranden skall dock vara svensk medborgareoch bosatl här i landet. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspeklionen får medgeundantag från vad som föreskrivs i detta stycke. Av slyrelseledamöterna får högst en förvarje påbörjai femlal vara anställd ibanken. Vid denna beräkning skall hänsyn inte tas till deoffenlliga styrelseledamöterna. Attdetsamma gäller arbetstagarrepresentanterna enligt lagen (1976; 355) om styrelserepresentation för de anslällda ibankinstitut och försäkringsbolagframgår av 8 8 nämnda lag. (Jfr 8 kap. 3 8 UBAL.) Paragrafen, sommotsvarar 8 kap. 4 8 aktiebolagslagen och 72 8 BL, innehållerbeslämmelser om kvalifikationskrav för styrelseledamöter. I första stycketföreskrivs att styrelseledamot i ett bankaktiebolag skall vara svenskmedborgare och bosatt här i . Eftersom del kan vara värdefulll atl l.ex.en styrelseledamot som tillfälligt är bosall ulomlands får behålla sitt uppdrag har föreskrivits allregeringen eller bankinspeklionen kan dispensera frånbosättningskravet. I akliebolagslagenjämställs med svenskt medborgarskapmedborgarskap i , , eller (SFS 1984:943). Förnordiska medborgare jämställs vidare bosättning i annal nordiskl land medbosättning i , om minst hälften av slyrdsdeda-mölena är bosatta i . Lagrådel harerinrat i sitl yttrande om alt dispens dessutom kan ges från kravet på svenskl medborgarskap förstyrelseledamöter i aktiebotag, ekonomiska föreningar, försäkringsbolag ochföreningsbanker. Även om dessafrågor skall övervägas av kreditmarknadskommittén har lagrådel ifrågasatt omman inte redan nu bör införa en dispensmöjlighel också för bankaktiebolag. I anledning av vadlagrådel anfört om möjlighel till dispens från kravet på svenskl medborgarskap villjagerinra om alt det, lill skillnad mol vad somgäller i fråga om de övriga associationerna, råder ett absolut förbud förutländsk medborgare och andra ulländska rätlssubjekl alt förvärva aktier i ell bankaktiebolag (jfr 3 kap. 3 8). Detskulle i och för sig kunna vara enfördel om t. ex. en nordisk medborgare kunde komma i fråga som styrelseledamoti elt svenskägt bankaktiebolag. Hur en sädan regel lämpligen bör utformas kräver emellertid ytterligareöverväganden. Somjag anförde ilagrådsremissen har kreditmarknadskommittén i upp dragatt ta ställning lill frågan om möjligheten för utländskl rätlssubjekl att förvärva aktier i svenskägda banker. Frågan om att kunna ge dispens för ulländsk medborgare alt varaledamot i ett bankaktiebolags slyrelse är enligl min mening nära förknippad medfrågan om utländskt ägande över 89 huvud taget börförekomma i ell bankaktiebolag, som inteägs av en Prop. 1986/87: 12 ulländsk bank. Jag är mol bakgrundav det sagda inte beredd atl i detta sammanhang föreslå en regel om dispensfrån kravel på svenskt medborgarskap. Frågan bör i stället lämpligen övervägas isamband med att kredilmarknadskommitténsförslag i denna del föreligger. Den som är omyndigeller i konkurs kan enligt försia stycket inte vara styrelseledamot. Attkonkurstillstånd diskvalificerar för uppdrag som styrelseledamot är ennyhel. Genom delta tillägg nås överensslämmelse med vad som gäller enligtakliebolagslagen. Slutligen flnns i stycket en erinran om att det inäringsförbudslagen (1986:436) finns förbud för den som är underkastadnäringsförbud all vara styrelseledamot i etl bankaktiebolag (prop. 1985/86: 126, NU 22, rskr. Bestämmelsen iandra stycket infördes i 72 8 BL i samband med att utländsktbankförelag tilläts bilda svenskt bankaktiebolag (SFS 1985; 500). Den dispensmöjlighetsom föreskrivs där beträffande utlandsägda banker bör enligluttalanden i prop. 1984/85: 191 s 24 f tillämpas särskilt när det gällermedborgare i annat nordiskt land och svenska medborgare bosatta utomlands. Vidaresades all dispensmöjlighelen borde tillämpas restriktivt. Således bordeinle medges all över hälften av det toiala antalet styrelseledamöter ärutländska medborgare eller svenska medborgare bosatta utomlands. Bestämmelsen itredje stycket innehåller motsvarigheten till 72 8 tredje stycket BL vari föreskrivs att av slyrelseledamöternafår inte flera än en för vatje påbörjai femtal vara"befattningshavare" i banken. Bestämmelsen om femlalsregdnkom lill mol bakgrund av bl. a. behovel alt förebygga att styrelsen kommeri beroendeförhållande till de delegater inom den centrala Qänslemannakrelsen somskall föredra ärenden inför den granskande styrelsen, l.ex. medlemmar av en direktion. Ulvecklingen inom bankverksamheten har lelt lill krav på en förändring av delegeringens art ochomfattning saml av bankernas organisatoriska uppbyggnad. Av vissa bankers instruktion framgår att flerastyrelseledamöter aklivi dellar i bankernaslänedelegationer, kreditulskoti m. m. En sådan ordning kan inte sägas ha inverkat menligl på styrelsenskontrollerande funktion. kandet därför inte sägas vara möjligt eller önskvärt all upprätthålla principen att styrelsen skall inta en så oberoendeställning till delegaterna som motiven till"femlalsregdn" ger utiryck ät. Ett alltfördominerande inflytande i slyrelsen från anslällda i banken får dock allQämtanses olämpligt med hänsyn till styrelsens kontrollfunktion. "Femlalsregdn" föreslås därförbli ändrad så att av styrelseledamöterna fårhögst en för varje påböijal femtal vara anställd i banken. Genom denna ändringges "femlalsregdn" en lydelse som överensstämmer med hur gällanderegel tillämpats i praxis. I enlighet medgällande räll föreskrivs i andra meningen att man vid tillämpningenav femlalsregdn inte skall räkna med de offenfliga styrelse ledamöterna.Att femlalsregdn inte gäller för arbetstagarrepresentanter enligtlagen om slyrelserepresentation för de anställda i bankinslitul och försäkringsbolagframgår av 8 8 nämnda lag. I ell bankaktiebolag kan utses ett anlalstyrelsesuppleanler. Dessa är Prop. 1986/87: 12 inte nödvändigtvispersonliga ersättare för de ordinarie ledamöterna. Vid utseende av suppleanterskall ocksä hänsyn tas lill"femlalsregdn" så alt denna tillämpas pä del sammanlagda anlaletstyrelseledamöter och styrelsesuppleanler. Om inle samtligaledamöter kan infinna sig lillslyrelsesammanlräde kallas suppleant. Vid kallelse till vatje enskilt sammanträdeiakttas att sammansätiningen av slyrelsen, ledamöier och suppleanter, inte blirsådan att den står i strid med "femlalsregdn". 4 6 Styrelsen skall inom sig utse enverkslällande direktör att under styrelsens inseende leda verksamheten ibanken. Om del behövs, får flera verkställande direktörer utses blandslyrelseledamölerna eller slyrelse-suppleanlerna. Styrelsen skall även förordnastyrelseledamot eller styrelsesuppleant att vara ställföreträdare förverkställande direktör. I ett bankaktiebolag som är bildat av utländsktbankförelag skall verkslällande direktör vara bosatt här i landet. Vad som sägs i denna lagom verkställande direkiör skall i tillämpliga delar gälla slällförelrädare förverkställande direktör. (Jfr 8 kap. 4 § UBAL.) Paragrafen, som motsvarar8 kap. 3 8 aktiebolagslagen saml 74 8 första stycket och 76 8 första stycketBL, innehåller bestämmelser om verkställande direktören och hansställföreträdare. Förslaget överensstämmeri princip med gällande rält. I förhållande till aktiebolagslagen bestårolikheten i fråga om verkslällande direklörs ställning. framgår främstav det förhållandet all den verkslällande direktören inle ges någon särskildbefogenhel i lagen. Hans uppgifler bestäms i stället av styrelsen. Det är ocksäobligatoriskt atl ha en verkställande direktör i elt bankaktiebolag. Verkställande direktörenskall enligt/öri/a stycket utses inom slyrelsen. Någon möjlighel all utseverkställande direktör ulanför slyrdsekretsen finns således inte. Verkställandedireklörens befogenheier är i ett bankaktiebolag grundade på direkta uppdragfrån slyrelsen. innebär alt verkställande direktören har ställning somdelegat med uppgifl att under styrelsens inseende leda verksamheten i banken.Om det behövs får flera verkslällande direktörer utses blandslyrelseledamölerna och styrelse-suppleanterna. Om flera verkställandedirektörer har utsetts skall enligl 6 8 andra slycket i en instruktion angeshur ledningen av bankens verksamhet skall fördelas mellan dem. Enliglaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen kan inle fler än en verkställandedirektör utses. När del gäller bankaktiebolag som är bildat av utländsktbankförelag krävs enligt BL att verkslällande direktören är bosatl här ilandel. Delta krav bör kvarstå. Hovrätten för VästraSverige anser atl det från ansvarsfördelningssynpunkt synes i hög gradolämpligt med flera än en verkställande direktör. Enligt hovrätten borde defördelar som kan uppnås med flera verkställande direktörer väga mindre tungt ände nackdelar som är förbundna med svårighelerna all få en rimlig och klaransvarsfördelning dem emellan. avvikandeorganisalionen kan också medföra svårigheler för utomstående Prop. 1986/87:12 som kommer i konlakl med en bank (bil. 3 avsnitt 3.8.5). Möjligheten all utseflera verkställande direktörer finns redan enligt BL. Systemet med fleraverkställande direktörer har tillämpats i praktiken och synes ha fungerat väl. Del torde också ivissa fall underlätta fusioner mellanbankerna. Jag år därför inte beredd atl instämma i hovrättens kritik motbestämmelsen. Styrelsen skall,liksom enligt BL, bland styrelseledamöterna eller styrel-sesuppleanterna utse en ställföreträdareför verkställande direktör. Finns fleraverkställande direktörer skall således en ställföreträdare utses för var ochen av dem. Om flera verkställande direktörer ulses bör styrelsen kunna förordnadessa att vara ställföreträdare för varandra. Jag är inte beredd all instämma i hovrättens uppfattning omatt detla skulle vara en mindrelämplig ordning (bil. 3 avsnitt 3.8.5). Del lorde för övrigt, som bankinspeklionenpåpekat, i stor utsträckning förekomma att även annan än verkslällande direktörens ställföreträdare är vice verkslällandedirektör (bil. 3 avsnitt 3.8.6).Beiräffande en sådan person uppställs inte något krav på alt han skall ingå istyrelsen. I förhållande till utredningens förslag har dock en redaktionelländring gjorts för att det klart ska framgå av lagtexten atl det skallfinnas en ställföreträdare för var och en av bankens verkställande direktörer. I likhet med bankinspeklionen anser Jagatt styrelseledamot inte bör genom uppdragsom delegat bli alltför starkt engagerad i verkställande och löpande uppgifter. En sådan ordning skulle enliglinspektionen inte vara förenlig med styrelsens övervakande och kontrollerandefunktion (bil. 3 avsnitt 3.8.6). Vad som sägs ilagen om verkställande direktör skall enligt andra stycket gälla också ställföreträdare förverkställande direktör. 58 Slyrelseledamol skall när han tillträder sitl uppdrag för införing i aktiebok anmäla sitt innehav av aktier ibankaktiebolaget och i aktiebolag inom samma koncern som bankaktiebolaget, omdet inle har skett . Förändringar i aktieinnehavet skallanmälas inom en månad. Försia stycket gäller inte, omanmälningsskyldighet föreligger enligt lagen (1985; 571) omvärdepappersmarknaden. Paragrafen saknarmotsvarighet i BL och utredningens förslag men har förebild i 8 kap. 5 8 akliebolagslagen. I försia stycketföreskrivs att en styrelseledamot skall, när han tillträder sitt uppdrag ibankaktiebolag, för införing i aktiebok anmäla sitt innehav av aktier ibankaktiebolaget och i akflebolag inom samma koncern som bankaktiebolaget, omdet inte har skett . förändringar i aktieinnehavet skall också anmälas.Anmälningsskyldigheten gäller även försuppleant. Syftet med bestämmelsen är främst att aktieägare i bankaktiebolagelsledning inle skall kunna köpa eller sälja aktier i koncernbolag utan attdetla blir känl för bankbolaget. Dessutom medför bestämmelsen atl uppgifter om aktieinnehavet blir tillgängligaför anställda inom koncernen och för allmänheten. Omen styrelseledamot har insynsställning i sådana aktiebolag som 2 enligt lagen (1985: 571) omvärdepappersmarknaden ulgör aktiemarknads- Prop. 1986/87: 12 bolag(börsbolag och OTC-bolag) tillgodoses de insynsintressen som ligger tillgrund för bestämmelsen i första stycket genom anmälningsskyldighet enliglden nämnda lagen. I andra slyckel föreskrivs därför att första slycket inte gäller, om anmälningsskyldighetföreligger enligt lagen om 6 8 Slyrelsen får, med den inskränkning somföljer av 7 8, uppdra åt verkslällande direktör eller någon annan att ensameller tillsammans med annan vidta sädana åtgärder som annars ankommer påstyrelsens egen prövning. En person som har fått etl sådanl uppdrag kallasdelegat. Delegaiion enligt förstaslyckel får även ske lill särskilda ledningsorgan för visst område(regionstyrelse) eller för ett eller flera bankkontor (kon-torsslyrelse). Styrelsen skall i eninstruktion meddela föreskrifter om de befogenheter som skall tillkommaverkställande direkiör och andra delegater. Instruktionen skall fastställasför i sänder. Avser uppdraget att bevilja kredit, skall grunderna förkredilgivningen faslslällas. Har flera verkslällande direktörer utsetts, skallinstruktionen ange hur ledningen av bankens verksamhel skall fördelas mellandem. Slyrelsen skall så snart det kan ske sända en avskrift av instruktionenlill bankinspektionen samt, när ändringar vidlagils i instruktionen,underrätta inspektionen om detta. Uppdrag som avses iförsta stycket kan när som helsl återkallas eller inskränkas. Även om styrelsenhar lämnal delegaluppdrag får slyrelsen själv avgöra ärenden av varje slag. (Jft 8 kap. 5 8 UBAL.) Paragrafen moisvarar 74 8andra-Qärde slyckena BL och överensstämmer i princip med gällande lag. Av 1 8 framgår altstyrelsen skall förvalla bankaktiebolagets angelägenheler i enlighet med vadsom föreskrivs i denna lag. Styrelsen får dock enligt Jörsla slycket delegerade renl verkslällande uppgifterna till verkslällande direktör eller till andrapersoner, en eller flera i förening, t. ex. direktion eller arbetsutskott. Ävenom slyrelsen i ell bankaktiebolag i ganska stor utsträckning måste tillgripadelegaiion bör de frågor som har större betydelse redovisas, diskuleras ochavgöras i slyrelsen. Om brådskande beslut i sådana frågor inte hinner fattasav slyrelsen, bör de givelvis anmälas för styrelsen vid näsla sammaniräde. Delfinns annars risk för atl styrelsens ställning urholkas. Denna princip kommer till uttryck i 7 §. Begreppet delegat är etthävdvunnet utiryck inom bankvärlden. En deflnition av begreppet ges i detlastycke. Delegat används fortsättningsvis i förslaget som benämning på personsom fåll i uppdrag att avgöra styrelseärenden. Ätskilliga kvalificeradebefattningshavare i bankerna kan ensamma fä uppdrag från styrelsen, men oftastfår de uppdrag atl ingå i särskilda direktioner, utskott eller andra organ medbeslutsfunktioner. De kan vidare ingå i särskilda styrelser som kan finnasinrättade för olika distrikt av bankens verksamhetsområde, regionslyrelser,eller vid enskilda avdelningskontor, konlorsstyrelser. Andra stycket innehållergrundläggande regler om delegation till region styrelse och konlorsslyrelse. Stycket har införts pä förslag av lagrådel. Enligl lagrådels uppfattning, vilken Jag delar,bör en ny lag ge uttryck för Prop. 1986/87: 12 existensen av dessa styrelseroch inte endast förutsätta dem 18 8. Som framhölls i propositionen (1975/76; 53s.7) är termen slyrelse något vilseledande i della sammanhang, eftersom det isjälva verket är fråga om delegationer, som utrustats med en från bankstyrelsenöverlåten beslutanderätt. Dessa styrelser saknar alltså associalionsrättsliggrund i bank- eller annan lagstiftning. De ulses av bankens slyrelse och beståri prakflken i de flesta fall så gott som helt av personer utanför banken. Styrelsen skall enligttredje stycket meddela föreskrifter i en särskild instruktion angående debefogenheter som skall tillkomma verkställande direktör och andra delegater,som fått sina uppdrag enligt första stycket. Med hänsyn bl.a. flll attskadeståndsskyldighelen för delegat regleras i 5 kap. bankrörelselagen och anställdsskadeståndsskyldighet i de allmänna skadeståndsreglerna är det nödvändigt atten klar avgränsning görs i instruktion mellan delegatens handlande på grund avdelegation och hans handlande som anställd i banken. Verkställande direktörenshandlande i en bank gmndar sig - fömtom när han agerar som styrelseledamot -regelmässigl på delegation från styrelsens sida. Hans ansvar för olika dispositionerregleras i sädana fall av bestämmelserna i 5 kap bankrörelselagen. Eftersombestämmelserna om styrelseledamots och delegats skadeståndsansvar skiljer sigåt i vissa avseenden är det också av betydelse att avgöra i vilken egenskapverkslällande direktören företagit en handling. Bankaktiebolagensinstruktioner skall gälla för högst i taget. Varje bankaktiebolag ärskyldigt att se till attbankinspeklionen alltid har kännedom om de instruktioner som gäller i banken. Etl uttryck för atlstyrelsen förväntas att med uppmärksamhet följa delegaternas verksamhel ärbestämmelsen i fiärde stycket, som tillåter styrelsen alt när som helståterkalla eller inskränka delegaternas uppdrag eller utan hinder av uppdragetsjälv avgöra varje slag av ärende. 7 8 Slyrelsen får inte uppdra åt en enskildstyrelseledamot eller annan att avgöra ärenden som är av principiell beskaffenheleller i övrigt av större vikt. Styrelsen får inte inågol fall uppdra ål en enskild styrelseledamot eller annan att bevilja kredittill fysisk eller juridisk person som omfattas av bestämmelserna i 2 kap. 17 8bankrörelselagen (1986:000). hinder av andrastycket får styrelsen uppdra åt annan att inom fastställda gränser beviljakredit i och för en rörelse som drivs av låntagaren. Styrelsen får endast ienlighet med de föreskrifter som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen utfärdar uppdra åt enskild styrelseledamoteller annan att ensam eller i förening med annan bevilja kredii till andraanställda och delegater än sådana som avses i andra stycket och till fysiskaeller juridiska personer, vilka står i ett sådant förhållande till dem somanges i 2 kap. 17 8 första stycket 6 och 7 bankrörelselagen. Bestämmelserna i denna paragraf om kredit gälleräven garantiförbindelse som bankaktiebolaget åtar sig. (Jfr8 kap. 6 8 UBAL.) Paragrafen motsvarar 74 8 femte och sjättestyckena BL. 1986/87: 12 Som nämnts inledningsvisfinns i 74 8 femte slycket BL en uttömmande uppräkning av de ärenden somslyrelsen själv alllid måste fatta beslut i. Denna bestämmelse har utan altändring i sak avses fått en annan lydelse i förslaget. I första slycketföreskrivs således atl styrelsen inte får delegera ärenden som är avprincipiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt. Att uppräkningen fåttutgå hänger samman med svårigheten atl göra denna komplett genom att exakt angevarje ärendelyp. Redan nu kan det i etl bankaktiebolag förekomma ett flertalärenden somj kan vara av lika slor eller större betydelse än de som räknats uppi nyssnämnda bestämmelse. Den föreslagna ändringenav lydelsen innebär inte att bankstyrelserna får en helt ny utgångspunkt förbedömningen av j i vilken utsträckning delegaiion får förekomma. Alljäml börsåledes de policybetonade frågorna, som anger verksamhelens mål ochinrikining; avgöras av slyrelsen.