prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — FFVbedömer atl de investeringar som föreslås, uppfyller de ställdakraven på räntabilitet. För atl FFV skallha förutsättningar alt genomföra avtalad produktion och en omstrukturering inämnda riktning fordras att verkel erhåller investeringsmedel för detta ändamål.Eflersom verket lill staten ger avkaslning på satsat kapital är del enligt minbedömning nalurligl alt FFV får göra invesleringar tUl de belopp som erfordras. Jag delarFFV:s bedömning att 209,8 milj. kr. fordras för investeringar inom FFV förbudgetårel 1987/88. Vid beräkning av erforderiigl anslagsbelopp böremellertid delta beräknas med en marginal av (10,5 milj. utöverinvesteringarna för att möjliggöra en eventuellt påkallad ökning avmedelsanvändningen. Det erforderiiga anslaget för budgetåret bUr således (209,8 +10,5) = 220,3 milj. kr. Jag vill också idelta sammanhang anmäla att FFV under budgetårel 1986/87 lagit i anspråk 44,6 milj. kr.av tidigare beviljade men inle utnyttjade investeringsmedel för alt göra vissa nödvändigainvesteringar för att klara av avtalad produktion av pansarvärnsvapnet AT 4 ochstridsvagnsminan 028. Någon ingående behållning pä anslaget för innevarande budgetår finns sålundainte all ta hänsyn liU vid beräkningen av anslaget för /88. Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillAffärsverket FFV: Byggnader och utrustning för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Räntestöd m.m. till varvsindustrin Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 351920947 '" " 1986/87 Anslag 280000000 1987/88 Förslag 250000000 beslutadevåren (prop. 1979/80:165, NU 64, rskr. 405) om att införa räntestöd till varvsindustrin. Syftet medräntestödet för svensk beställare avnybyggnad och ombyggnad av fartyg vid svenskt varv är att utjämna skillnaden ikonkurrensvUlkor mellan svenska och utländska varvsföretag de utländska får exporlkredilfinansiering. Våren 1986beslutade (prop. 1985/86:120, NU 34, rskr. 314) bl. a. om atl medvissa förändringar föriänga stödet att gälla för order som tecknas före ulgången av . Ränleslödel tUlsvensk bestäUare vid svenskt varv lämnas i form av finansiering lillfast räntesats för viss kredit. Statens kostnad för ränleslö-det är skiUnaden mellanrefinansieringsränlor som låneinstituten betalar för sin upplåning och den subventionerade utiåningsräntan. beräkningar bör 250 mUj. anslås under näsla bugetår. Den framlida kreditvolymen påverkas bl.a.av varvens rådande låga orderingång ochstrukturåtgärderna inom såväl som inom vissa mindre och medelstora varv samt avdollarkursens utveckUng. Den nedlrappning avlånevolymen som beräknas ske genom amortering- ar (ca 500 milj. kr. per är) lorde medviss marginal komma alt överstiga nytillkommandekrediter under /88 och följande budgetår. Enligt statensindustriverk följer då all räntestödskostnaderna under dessa år kommer atlreduceras i motsvarande grad. Jag har ingaerinringar mot statens industriverks beräkningar av anslagsbehovet för nästa budgetår. Jaghemställer all regeringen föreslår atl lill Räntestödm. m. till varvsindustrin föi budgetaret 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . E4, Förlusttäckning tillföljd av statliga garantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg 1985/86 Utgift 3924073972 1986/87 Anslag 30000000 1987/88 Förslag 30000000 beslutadevåren (prop, 1985/86:120, NU 34, rskr, 314) bl.a, om alt bemyndigafullmäklige i atl till utgången av ikläda staten garantier till svenskvarvsindustri och till beställare av 76 fartyg hos svenska varv intill ett vid varje tidpunktsammanlagt belopp av Prop, 1986/87:100 högst inkl.tidigare lämnade garantier. Beslutet innebar Bil. 14 en sänkning av den tidigare ramen omhögst . Under budgetåret1985/86 belastades anslaget med 3924 milj. kr. beroende på förluster somtidigare belastat balansräkning och som finansierasöver statsbudgeten. Förlusterna inom fartygskreditgarantisystemet avseri huvudsak konkurserna inom Johansson-Gruppen och ,rekonstruktionen av saml utelöpande fartygskreditgarantieroch låneeftergifter för . Jag vill i dettasammanhang även informera om följande rörande det statiigakredilgarantisystemet. Enligt regeringens proposition och vissa varvsfrågorm.m. 1985/86:120, NU 34, rskr. 314) anmälde jag att jag avsåg attåterkomma i min anmälan tUl budgetpropositionen med dels enredovisning om utvecklingen av statens garantigivning för fartygskrediter delsen beräkning av framtida garantiram. EnUgt redovisningen i nämndaproposition hade av kreditgaranliramcn om den 31december 1985 ianspråktagits 19395 milj. kr. i form av uteslående garantier.Enligt de senasl tillgängliga uppgifterna från riksgäldskontoretdaterade uppgick molsvarande ianspråklagande avkreditgarantiramen lUl 16031 milj. kr. Enligt min bedömning har så kort tidförflutit sedan senaste utförliga redovisning om utvecklingen av statens garantigivning förfartygskrediter att en ny redovisning bör anstå till budgetpropositionen 1988. Någon ny beräkning av nödvändig framlidagarantiram har av samma anledninginte heller gjorts. Jag finner det därför inte nödvändigt att nu ändra tidigare fastställd ram. Jag återkommeräven till denna fråga i budgetproposUionen 1988. Jag förordar ettoförändrat förslagsanslag om 30 milj. kr. för budgetårel 1987/88. Jag hemstäUer att regeringen förslår att tillFörlusUäckning tiU följd av statliga garantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg för /88 anvisa ett förslagsanslag av . E 5, Ränta och amorteringpå statens skuld till 1985/86 Utgift 37700000 1986/87 Anslag 58200000 1987/88 Förslag 44243000 Svenskt StålAB bildades i enlighet med beslut av (prop,1977/78:87, NU 45, rskr, 198), ägarkapiial är fördelal påstaten och på . Riksdagensbeslut innebar bl.a. att fuUmäktige i riksgäldskonlorel be- 77 myndigades att utfärda skuldebrev lUl del nyahandelsslålbolaget på högst Prop. 1986/87:100 350milj. Med slöd avbemyndigandet har fullmäklige i utfärdat ett skuldebrev tillSSAB på 343,3 milj. kr. Staten skall betala skulden genomårliga amorteringar enligt en upprättad betalningsplan. På den vid varje tidpunktutestående kapitalskulden utgår en fast årlig ränta av 8,. Koslnaden föramortering och ränta för skuldebrevet har under /86 uppgått tiU 37,7 milj. kr.och beräknas under /87 bU 58,2 milj. kr. Under budgetårel 1987/88 beräknaskostnaderna för amortering och ränla bU 44,2milj. Anslaget bör därför föras upp med 44,2 milj. kr. Jag vill erinra om atl föreslås fåen ändrad ägarslmktur (prop. 1986/87:71). Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt tiu Ränla och amortering på statensskuld tiU för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslagav . Ränta på statens skuld till 1985/86 Utgift 54119000 1986/87 Anslag 57825000 1987/88 Förslag 46575000 I enlighet medriksdagens beslut med anledning av rekonstmktion av Stalsföretagsgmppen (prop.1982/83:68, NU 25, rskr. 181) övertog staten per aktiernai () från . KöpeskiUing skulle erläggas genom attstaten från Statsföretag övertog betalningsansvaret för ell skuldbelopp tillNJA på 450 milj. kr. På regeringens uppdrag utfärdade kammarkollegiet enskuldförbindelse på 450milj. EnUgl skuldförbindelsen utgår ränta påskulden med en räntesats som överstiger del avriksbanken faslställda och gällande diskontot. Ränta skallenligt skuldförbindelsen erläggas varje 30juni och . Del är inte aktuellt atl göra någon amortering avskuldbeloppet. Räntekostnadernauppgick under /86 till 54,1 milj. kr. Under innevarande budgetär beräknaskostnadema bli 57,8 milj. kr. NJA lämnarregelbundet utdelning till staten. För gav NJA 50 milj. kr. Räntekostnadernaberäknas för budgetårel 1987/88 bli . Beräkningen förutsätteroförändrat diskonto. Jag förordar därför atl rege ringen föreslår att anvisa . för all betala ränta på statens skuld till NJA. 1986/87: Il Jag hemställer att regeringen föreslår "' att lill Ränta på slalens skuld tillNorrbottens för budgetårel1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . F.Teknisk utveckling m.m. Prop.1986/87:loo Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning I statsbudgeten för innevarande budgetär har under dessaanslagsrubriker anvisals ett reservationsanslag av , ettförslagsanslag av 70455000kr. resp. elt reservationsanslag av . I regeringskanslietbereds vissa frågor om inriktningen av den framtidanärings- och forskningspoUtiken. Arbetet bedrivs med sikte på atl propositionerskall kunna föreläggas . I avvaktan på altberedningen slutförs föreslår jag att anslagen förs upp med oförändrade belopp. Jag hemstäUer att regeringen föreslår att, i avvakian på särskild proposition iämnel, för /88 beräkna 1. tiUStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling ett reservationsanslag av655445000 kr., 2. till Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader elt förslagsanslag av , 3. lill Styrelsen förteknisk utveckling: Utrustning elt reservationsanslag av . 1985/86 Utfall 141086284 1986/87 Anslag 175000000 1987/88 Förslag 211100000 De nu gällande rikllinjema förindustripolitiken på rymdområdel lades fastav statsmakterna (prop. 1985/86:127, NU 21, rskr. Statens delegation för rymdverksamhet hari sin anslagsframstäUning följl de riktlinjer som lades fast av statsmakternamed anledning av den tidigare nämndaproposilionen i vad avser del europeiska rymdsamarbetet. Föredragandens överväganden Prop, 1986/87:100 Den av statsmakterna beslutade inriktningen avrymdverksamheten håller nupå alt genomföras. Tidsmässigt har dock flera av de program inom del europeiskarymdorganel () som avser all della i senarelagts. Förseningarna beror dels pä de missöden som inträffat medde raketer som används för atl placera satelliter i bana, dels pä gmndav att man inom ännu inle kunnat taslutUg ställning tiU inrikiningen och omfattningen av vissa nyaplanerade projekt. För budgetåret1987/88 harjag räknal med att verksamheten skall bedrivas inom den ramsom beskrevs i prop. 1985/86:127. Jag beräknar medelsbehovet för anslaget till 211,1 milj. kr.Av detta belopp anserjag atl 4,4 milj. kr. bör disponeras förmyndighetsuppgifter. Enligt riksdagensbeslut har regeringen bemyndigats atl ikläda staten ekonomiska förpliktelserinom rymd- och Qärtanalysområdet med betalningar under kommande budgelår. Jagberäknar att regeringen vid ulgången av /87 inom ramen för tidigarebemyndiganden, kommer atl ha faltal beslut om projekt i en sädan omfattning attbemyndigandeskulden vidbudgetårets utgång uppgår tiU 120 milj. kr. Vid ulgången av /88 beräknar jag alt den utgåendebemyndigandeskulden kommer alt uppgå tUl 1285 milj. kr. Under budgeläret1987/88 kan nya projekt komma alt aktualiseras med betalningar under kommandebudgetår inom en ram av 1242 milj, kr. Jaghemsläller att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen all under /88 ikläda sta ten nya förpliktelser inom europeiskt rymdsamarbete om högsl ,, 2, tillEuropeiskt rymdsamarbete m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . F 5, Bidrag till 1985/86 UtfaU 216816000 1986/87 Anslag 49000000 1987/88 Förslag 11500000 De nu gällanderiktlinjerna för lades fast genom beslul av slalsmakterna år1983 (prop. 1982/83:168, NU 53, rskr, 390), Genom avtal med (benämntöverenskommelse mellan om samarbete på telesatellilområdel)och (benämnl överenskommelse meUanrepubliken och vid genomförande av Tele-X) harSverige gjort vissa belalningsätaganden. Genom de missödensom inträffat i samband med uppsändning av Arianerakeler haruppsändningen av Tele-X försenats. planeravses Tele-X skjutas upp , Utvecklingskost- Prop,1986/87:100 nåden för systemet Ugger ännu inom den planerade ramen och ominle Bil, 14 nägol ofömtsetl inträffar kommer projektet atl kunnagenomföras tiU den planerade kostnaden. Statens delegationför rymdverksamhet har i sin anslagsframställning anmält alt 100 milj.kr. behövs för att täcka vissa försäkringskostnader för Tele-X. Dä det råder storosäkerhet på marknaden för saleUUförsäkringarbör anslaget föras upp med 11,5 milj. kr. Detta belopp motsvararresterande belalning för är 1986. Jag hemställer atl regeringen föreslär alt till Bidrag för /88 anvisa ett förslagsanslag av . F 6, Nationell rymdverksamhet 1986/87 Anslag 34000000 1987/88 Förslag ' 35020000 Jag har under anslaget F 4, Europeisktrymdsamarbete, m,m, redogjort för de avstatsmakterna fastlagda som gäller för de industripoliliska insatsernapå rymdområdet. Statens delegation för rymdverksamhet hari sin anslagsframslällning följl dessariktiinjer för den nationeUa rymdverksamheten, Uiöver deti ekonomiskaram som avsatts för nationell rymdverksamhet har dock statens delegation för rymdverksamhel föreslagh alt 5milj. anslås tiU industrisludier av en s.k. flärtanalyssatellit medändamål att övervaka krisområden i fredsbevarande syfte (fredssatelUt). Jag har för /88 beräknat medel för dennationella rymdverksamheten i enlighet med de rikllinjer som lades fast ipropositionen om riktlinjer för industripoUtiken på rymdområdet (prop.1985/86:127, NU 21, rskr. 305) och har således inte avsatt nägra medel förden s. k. fredssateUi-ten.Jag förordar därför alt anslaget förs upp med . Under budgelåret1987/88 kan nya nationella rymdprojekt komma alt aklualiseras med betalningar underkommande budgetår inom en ram av 20 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. bemyndigaregeringen att under budgetårel 1987/88 ikläda sta ten nya förpliktelser på detnationeUa rymdområdel om högst , 82 2. lill NationeUrymdverksamhet för budgetårel 1987/88 anvisa ett Prop. 1986/87:100 reservationsanslagav . Istatsbudgeten för budgetårel 1986/87 har under denna anslagsrubrik anvisals eltreservationsanslag av 1 milj. kr. I regeringskanslietbereds vissa frågor om inriktningen av den framlidanärings- och forskningspolitiken. Arbetet bedrivs med sikte på alt propositionerskall kunna föreläggas . I avvakian pä attberedningen slutförs föreslär jag att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslär alt, i avvakian påsärskild proposiiion i ämnet, till Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbeteför budgetårel 1987/88 beräknaelt reservalionsanslag av . Statens provningsanstaU (SP) är landels ceniralamyndighet för leknisk provningav maierial, produkter, konstruktioner och system. På uppdrag avmyndigheter och enskUda utför provningsanstaUen provningar ochundersökningar av maierial och konstruktioner och därmed förenad verksamhet. Provningsanstaltenmeddelar föreskrifter i anslutning tiU och övervakar efterlevnaden avlagen (1974:283) om handel med arbeten av guld, silver eller platina och avlagen (1986:983) om bestämning av volym och vikl. Bådalagsliflningsområdena har behandlals av (prop. 1986/87:8, NU8, rskr. 36), vUket medfört ändringar av lagarna. En av dessa ändringar är attföreskriftsansvaret inom området volym och vikl överförts tiU . Den nya lagen omhandel med ädelmetallarbeten träder i krafl den . Lagen om volym och vikt träder i krafl den 1 januari1987. ProvningsanstaUenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sill verksamhetsområde, medverkarsom teknisk rådgivare åt sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifter och biträdermed expertis i nationelltoch intemationeUt slandardiseringsarbele m.m. Provningsanstaltenleds av en styrelse. Chef för anstalten aren general direktör. Verksledningen består, förulom avgeneraldirektören, av en pla neringsdirektör och en leknisk direkiör. Till silt förfogande harverksled ningen en gemensam utredningsresurs,verksledningssekretariatel. Prov ningsanstalten är organiserad i sex tekniska enheler samt enadministrativ enhet. OmräknaltiU helårsljänster var personalstyrkan vid provningsanstalten /87:100 468 . Vidprovningsanstalten tillämpas programbudgetering med verksamheten uppdelad i tre produktionsområden. Produktionsområde1, Externa uppdrag, omfallar uppdrag frän näringsUv, förvaltning ochenskUda avseende leknisk ulvärdering. I produktionsområdet ingär även riksmätplalsuppgifler. Produktionsområde 2,Forskning och utveckling, omfattar den verksamhel som syftar till att utveckla sådana nya och förbättradeprovningsmetoder som bedöms angelägnaefler samråd med föreskrivande myndigheter och med olikastandardiserings- och branschorgan. Vidare omfattas den verksamhet som syftar till alt fortlöpande upprätthållaprovningsanstallens kompetens som provande organ och som rådgivare lillde föreskrivande myndigheterna i deras arbele. Produktionsområde 3, Rådgivning tillmyndigheter m.m., omfattar det arbete somhänför sig till provningsanstallens stäUning som expertorgan inommaterialprovningens och mätteknikens område, dvs. konsultinsatser ochutredningar av teknisk nalur ål regeringen eller föreskrivande myndigheter,utarbetande av remisser, deltagande i nationellt eller intemationelllstandardiserings- och kommittéarbete m.m. Provningsanstaltensverksamhel finansieras dels genom intäkter av uppdragsverksamhet och genombidrag till utvecklingsarbete från forskningsråd m.fl., dels genom anslag över stalsbudgelen. Produktionsområde1 skall i princip finansieras med uppdragsiniäkter. Medelför verksamhelen anvisas under följande anslag: Statensprovningsanslall: Uppdragsverksamhet. Bidragtill statens provningsanstalt. StatensprovningsanstaU: Utmstning. Anslag 1 är etl förslagsanslag, som lasupp med etl formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för verksamhelen. Som inkomsi under anslaget redovisas uppburnaavgifter och ianspråktagna medel från anslag 2. Medel som svarar molavskrivning och förräntning av delar avutruslningskapUalet omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslag 2 är ettreservationsanslag över vilket statens bidrag i första hand Ulgår till produktionsområdena 2 öch 3,men även lill att läcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är etl reservationsanslag, somskall finansiera invesleringar i dyrbarare ulrustning. Anslag 1 får iprincip inte belastas. För alt lösa tillfälliga eller säsongsmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten och för att tillgodose behovet av rörelsekapital disponerarprovningsanslalten en rörlig kredit i på 10 milj. kr. Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 1000 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Under detta anslagredovisas samtliga utgifter och inkomster av provningsverksamheten m.m. vidslatens provningsanslalt. År1982 anslog 21,2 milj. kr. för att täcka kostnaderna i samband med avvecklingen av provningsanstallensregionala och lokala organisation(prop. 1981/82:121, NU 44, rskr. Denna verksamhel redovisas nu inom provningsanslalten som en egenresultatenhet. Verksamheten beräknas avslutad med slutredovisning underbudgetårel 1987/88. Statensprovningsanstalt har i sin anslagsframställning för /88 som huvudalternativ hemställt om ettbidragsanslag av . Provningsanstaltenhar dessutom hemstäUl om följande medel: 2,9 milj. kr. för forskning och ul\ eckling inom informationsteknologi, 1,0 milj. kr. för att stärka den internationellaacceptansen, 5,5 milj. kr. för omstäUnings- och avveckUngsarbete inomjusterings-verksamheten samt den regionala verksamhelen i . Dämtöver har provningsanstaUen hemställtom all erhålla ränle- och amorteringsfrihetför forsknings- och utvecklingsinvesteringar. Följandesammanslällning ger en ekonomisk översiki av den verksamhel som omfattas av programbudgeleringen (1OOO-tal kr. 1985/86 Ulfall 1986/87 Beräknar 1987/88 inställen 1986/87:100 Bil. Produktionsområde 1 Exierna uppdrag Inläkler Kostnader Re.sultat Rådgivning till myndigheter m.m. Indirekla kostnader och intäkter Provningsanslalten omorganiserades under budgetåret1983/84. I den nuvarandeorganisationen har den strategiska planeringen betonats i verksledningensarbele och del direkla operativa ansvarei och resultatansvaret finns hosenheterna. Den avveckling avvissa delar av provningsanstaltens regionala verksamhel som beslötsav (prop. 1981/82:121, NU 44, rskr. 408) genomförs ochberäknas bli avslutad under budgetårel 1987/88. För /88 harjag med utgångspunkt iprovningsanstallens huvudförslagberäknat ett förslagsanslag av . Jag hemsläller all regeringen föreslår alt till Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till slatensprovningsanstalt Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 35879000 Reservation 5870000 1986/87 Anslag 33410000 1987/88 Förslag 35747000 Som har framgått avmin redogörelse under anslaget till uppdragsverksamhet föreslår slatensprovningsanstalt atl bidragsanslagel skall uppgå till . Jag beräknar bidragsanslaget för /88 lill 33947000kr. Detla är beräknat med utgångspunkt i en real minskning med 1,. För avveckling av viss organisation liUföljd av ändrad lagstiftning om volym ochvikl samt för avveckling av den byggnadstekniskaverksamheten i har slatens provningsanstalt hemstäUl om etl engångsbeloppom 5,5 milj. kr. Jag beräknar behovet av särskilda medel i form av engångsbeloppför att täcka avvecklingskostnader lill 1,8 milj. kr. Vid beräkning avbidragsanslagel har hänsyn tagits tUl att , överförts tillkonsumentverket under sjunde huvudtUeln för handläggning av föreskrUtsfrägor inom omrädet volymoch vikl. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl tUl Bidrag tiUstatens provningsanstaU för /88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 8009238 Reservation 5287222 1986/87 Anslag 7000000 1987/88 Förslag 9000000 Under detla anslaganvisas medel för ulmstning till statens provningsanstaU, Investeringarna för budgetårel 1985/86 har delvisfinansierats med reserva tioner.För /87 har, fömtom de anslagna 7 milj. kr., 5 mUj. av elt tidigare anslagetrörelsekapilal anvisats för investeringsändamål. Provningsanstalten bedömer del vara av slörsia vikt atl finansieringsfor merna för investeringarna behandlas snarasti syfte att fastställa en långsik lig utformning. Etl anlal olika länkbara lösningar har granskals.Målsätl ningen bör vara all en ny metod skall kunna tillämpas fr.o.m. /88. Föredragandens överväganden Prop. /88 beräknarjag ett ökal anslag med 2 milj. kr. till 9 milj. kr.Anslagsmedlen ska förränlas och amorteras. Jaghemställer alt regeringen föreslär atl till : Utrustning för /88 anvisaett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 3826489 Reservalion 5147951' 1986/87 Anslag 3401000 1987/88 Förslag 3502000 avser rådets egen verksamhet. 979436 kr.avser anslag för riksmätplatsemavarav . enligt rådet är disponibla. Under detta anslagredovisas samtiiga inkomster och utgifter vid statens mäl- och provråd. Vidare anvisas, som ensärskild anslagspost under anslaget, medelför bidrag lill riksmätplalser (jfr prop. 1979/80:100 bil. 17 s. 282). är sedan den 1juli 1983 cenlral förvaltningsmyndighet för provning och mätteknik. Rådet ledsav en styrelse. Styrelsens ordförande är chef för myndighelen. Verksamhelen ärorganiserad i två enheter, mätcenlrum ochprovcentmm, saml ett kansU. Vid myndigheten finns två nämnder,mätnämnden och provnämnden. Dessa får inom sina fackomräden falla beslul istyrelsens stäUe. Verksamheten finansieras dels med enavgifi, motsvarande 0,av riksprovplatsernas omsättning frånobligatorisk kontroll, dels med avgifierfrån auktoriserade mät- och provplalser, dels med övriga uppdragsiniäkter. Utgifter och inkomsler i rådets egenverksamhet framgår av följande sammansläUning: Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 BU. Myndighetsverksamhet (därav lönekostnader) Uppdragsverksamhet Resultat (3000000)' Avgifter från riksprovplatserna Uppdragsintäkter Övriga intäkter Anslag ' Enligt regleringsbrev högsl . Skillnadenberor på vakanser vid myndigheten. beräknar behovel av medel tillmyndighetsuppgifter /88 lill . Medel förverksamheten vid riksmätplatsema anvisas över en särskUd anslagspost underdetta anslag. För innevarande budgetår uppgär anslagsposten liU 3,4 milj. kr. Rådet har ianslagsframställningen anmält behov av årliga ökade medel förriksmätplatsverksamheten. Ökningen avser huvudsakUgen finansiering av anskaffning av utrustning tillriksmätplatsema. Förnästa budgetår föreslår rådet att 6,6 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Förslaget innebär en ökning avanslagsposlen med 3,2 milj. kr.