prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — 2. pröva frägor om införandeav 2. pröva frågor om införande av aktieägarna iaktieboken, aklieägarna i aktieboken, 3. svara för utskriften avaktiebo- 3. svara för utskriften av aktieboken ochsammanställningen av upp- ken och sammanställningenav uppgiftema enligt 19 § lagen (1970:596) gifterna enligl 7 § lagen(1986:000) om förenklad aktiehantering, om förenkladaktiehantering, 4. stämma av aktieboken ochför- 4. stämma av aktieboken och förteckningenenligt 12 §, teckningen enligt 12 §, 5. sända ut aktiebreven,utdel- 5. sända ul akliebreven, utdelningen ochemissionsbevisen, ningen ochemissionsbevisen, 6. svara för utbyten avaktiebre- 6. svara för utbyten av aktiebreven ochde därmed sammanhängan- ven och de därmedsammanhängande åtgärderna och de ålgärdema och 7. vidta åtgärder enligt4 kap. 7. vidta åtgärder enligt4 kap. 19 § i fråga om aktier som inte är 19 § i fråga om aktier som inte är uttagna. 10 § I avstämningsbolagförs aktieägarna in i aktieboken med uppgift om personnummer eller annatidenlifleringsnummer samt postadress. För varje ägare anges det antal aktierav olika slag som denne äger. ' Senaste lydelse av 7kap. 9 § 1982: 1086. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop.1986/87: 12 aktienumret anges aktiebrevets ordningsnummer.Aktieboken förs med maskinför automalisk databehandling eller på något annal liknande sätt. Har aktier i ett avstämningsbolag lämnatstill förvaltning hos en bank eller enfondkommissionär, som är auktoriserad som förvaltare av aktier, kan i stället för aktieägaren banken ellerfondkommissionären föras in i aktiebrevet och i aktieboken. Är aktiernai ett avstämningsbolag föremål för handelvid en utländsk fondbörs, kan, efter särskilt tillstånd, i bolagets aktiebrevoch aktiebok, i stället för en aktieägare som är bosatl utomlands, förasin den som fått uppdrag att i utlandet förvalta hans aktier. I aktiebrevet och i aktieboken skallanmärkas all aktien innehas för någon annansräkning. Detsamma gäller emissionsbevis som utfärdas på grund avförvaltarregistrerad aktie och som är ställt till viss man. Beträffandeförvaltaren antecknas i aktieboken samma uppgifter som enligl förstastycket skall föras in om aktieägaren. För rätt till regisirering som för- För rätt lillregistrering som för valtare krävs utöver vad somsägs i valtare krävs uiöver vad som sägs i andra stycket altförvaltaren upp- andra stycket att förvallaren upp fyller de villkor som gäller för infö- fyller de villkor som gäller för infö rande av ägaren iaktieboken. Om rande av ägaren i akfleboken. Om auktorisationoch tillstånd enligt auktorisation och tillstånd enligl dennaparagraf, om förvaltares ålig- denna paragraf, om förvaltares ålig ganden samt om skyldighetför bo- ganden saml om skyldighet för bo lagetoch värdepapperscentralen att laget och värdepapperscenlralen alt för var och en hållatillgänglig en för var och en hålla tillgänglig en sammanställning av uppgifterfrån sammanslällning av uppgifter från förvaltare om de aktieägare,som förvaltare om deaktieägare, som har mer än femhundra aktier i bola- har mer än femhundraaktier i bola get registrerade iförvaltares namn, get registrerade i förvaltares namn, finnsbestämmelser i lagen finnsbestämmelser i lagen (1970:596) om förenklad aktiehan- (1986:000) om förenklad aktiehan tering. Om nedsättningsbeloppethelt eller delvis skall användas enligt 1 § första stycket 2 eller 3, fårnedsättningsbeslutet inle verkställas utan rättens tillstånd, såvida inte bolaget genom nyemission lillförs ettbelopp som minst svarar mot nedsättningsbeloppet. Rättens tillstånd skall sökas senast tvåmånader efler del alt nedsättningsbeslutethar registrerats. Till ansökningshandlingen skall fogas bevis attnedsättningsbeslutet har registrerats. Rätten skall utan dröjsmål inhämtaförsäkringsinspektionens yttrande om elleri vad mån nedsättningen kan komma att inverka på försäkringslagarnas rätt. Finner rätten med hänsyn tillyttrandets innehåll att nedsättningen inte bör verkställas, skallansökningen genast avslås. I annal fall skallrätten kalla bolagets borgenärer och förelägga dem som vill bestrida ansökningen att senasl en viss dag skriftligenhos rätten anmäla detta. I föreläggandet skall anges att den som inte gjortsådan anmälan anses ha medgivitansökningen. 1 kallelsen skall ett kortfattat sammandrag av inspektionensyttrande tas in. Kallelsen skall genast kungöras genom rättens försorg iPost- och . Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Om ansökningen inte beslrids el- Om ansökningen inte bestrids el- ler om de borgenärer som bestrider ler om deborgenärer som bestrider den får full belalning eller betryg- den får fullbetalning eller betryggande säkerhel för sina fordringar gande säkerhetför sina fordringar eller, beträffande bestridande av eller, beträffande bestridande av försäkringstagare, om inspektio- försäkringstagare, om inspektionens yttrande ger grund för det, nensyttrande ger grund för det, skall tillstånd meddelas. Om den skalltillstånd meddelas. rätt som innehavare av pensionsfordringar har finnsbestämmelser i 23 § andra stycket lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Om en borgenär även ärgäldenär i samma rättsförhållande, har han inte rätt till betalning ellersäkerhet enligt Qärde stycket. Aktieägarnas, delägarnasoch garanternas rätt vid bolagsstämman får utövas genom ombud med skriftlig,dagtecknad fullmakt. Sådan fullmakt gäller högst från utfärdandet. Ombolagsordningen innehåller bestämmelser att delägarnas rätt att besluta omförsäkringsbolagets angelägenheter skall tillkomma särskilt utseddadelegerade, får delägarna inle utöva någon beslutanderätt vid bolagsstämman.Delegerade får inte rösta genom ombud. Varje aktieägare,delägare, delegerad eller garant kan vid bolagsstämman medföra högst ettbilräde. Om två eller fierastyrelser i allmänna pensionsfonden förvaltar aktier i ett visstförsäkringsaktiebolag får varje styrelse för sig utöva rösträtt för de aktierstyrelsen förvallar. får för högsl ell år i sänder överiåla åten eller fiera fackliga organisationer med medlemmar anstäUda hos bolaget och,om bolaget är moderbolag i en koncern, hos dess dotterbolag att varför sigutöva rösträtt för aktier som styrelsen förvaltar. I ett försäkringsaktiebolagkan ingen rösta för egna och andras aktier för sammanlagt mer än en femtedel avde aktier som företräds på stämman, om inte något annat föQer avbolagsordningen. Aktieägaren eller denröstberättigade i ett ömsesidigt försäkringsbolag får inte själv eller genomombud rösta i fråga om 1. talan mot honom, 2. hans befrielse frånskadeståndsansvar eller andra förpliktelser gentemot bolaget, eller Prop.1986/87: 12 3. sådan lalan ellerbefrielse som avses i 1 och 2 beträffande någon annan, om aktieägaren eller denröslberättigade i frågan har ett väsentligt intresse som kan slrida motbolagels. Bestämmelserna i förstaoch andra styckena om aktieägare och andra röstberättigade gäller även derasombud. Om två eller fiera styrdser i allmänna pensionsfonden förvaltar aktier i ell visst försäkringsakliebolag,anses varje slyrelse för sig som aktieägare vid tUlämpning av försia och Iredjestyckena. Om någon kallelse till bolagsstämma inte harskelt eller handlingar inle har tillhandahåUits eller sänts ut enligl dennalag eller bolagsordningen, får bolagsstämman inle besluta i ärendet utan samtyckeav de aktieägare eller de röstberättigade i det ömsesidiga försäkringsbolagetsom berörs av felet. Har elt ärende inle tagits upp i kallelsen, fårbolagsstämman även utan atl sådant samtycke avgöra ärendet, om det enligtbolagsordningen skall förekomma på slämman, eller besluta alt extra bolagsstämmaskall sammankallas för alt behandla ärendet. Om bestämmelser i denna lag ellerbolagsordningen rörande kallelse lill bolagsstämma eller lillhanda-håUande avhandlingar har åsidosatts i ett ärende, får stämman inte besluta i ärendetutan samtycke av de aktieägare eller de röstberättigade i det ömsesidigaförsäkrings-boalget som berörs av felet. Stämman får dock även utan sådant samtyckeavgöra ett ärende som inte har lagils upp i kallelsen, om ärendel enliglbolagsordningen skall förekomma pä stämman eUer föranledas av ettannal ärende som skall avgöras. Den får också besluta att extra bolagsstämmaskall sammankallas för behandling av ärendet. Dennalag iräder i krafl . 30 Förslag till Prop.1986/87:12 Lag om ändring i lagen(1983: 1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs atti 12 och 18 §§ lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden'orden "centralkassor för jordbrukskredit" skall bytas ut mot"centrala föreningsbanker". Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse av 12 § 1984:435 18 §1984:435. 31 Förslag till Prop.1986/87:12 Lag om ändring ibulvanlagen (1985: 277) Härigenom föreskrivsatt 1 § bulvanlagen (1985:277) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ Denna lag gäller när ettbulvanförhållande används för att kringgå ett sådant hinder mot att förvärvaeller behålla viss egendom eller rättighet som uppställs i \.18§lagen (1955:183) om bank- 1. 3 kap. 3 § bankaktiebolagsla- rörelse, gen (1986:000), 2. lagen (1975; 1132)om förvärv 2. lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m. m., av hyresfastighet m. m., 3. lagen (1976: 240) omförvärv av 3. lagen (1976: 240) om förvärv av eldistributionsanläggning m. m., eldistributionsanläggningm. 4. jordförvärvslagen (1979:230), 4.jordförvärvslagen (1979:230), 8 a § fondkommissionslagen 5. 8 a §fondkommissions lagen (1979:748), (1979:748), 6 a § lagen (1980:2) om finans- 6. 6 a § lagen (1980: 2) om finansbolag, bolag, 7. lagen (1982; 617)om ufländska 7. lagen (1982:617) om utländska förvärvav svenska företag m.m., förvärv av svenska förelag m.m., eller eller 8. lagen (1982:618) omutländska 8. lagen (1982: 618) om ulländska förvärvav fast egendom m.m. förvärvav fast egendom m. m. Med ettbulvanförhållande avses i lagen att någon (bulvanen) utåt framstår som ägareav viss egendom eller innehavare av viss rättighet men i verkligheten inneharegendomen eller rättigheten huvudsakligen för annans (huvudmannens) räkning. Vad som sägs i det föQande om egendom somett bulvanförhållande avser har tillämpning också på rättigheter. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen(1986:436) om näringsförbud Härigenom föreskrivs alt4 och 6 §§ lagen (1986:436) om näringsförbud skall ha följande lydelse. Prop.1986/87: 12 av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 13 §§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annat handelsbolag: bolagsman, akliebolag och försäkringsbolag: ledamot och suppleant i slyrelsen samt verkslällande direktör och vice verkställande direktör, bankaktiebolag, ekonomisk förening och sparbank: ledamot och suppleant i styrelsen, om denne begått brottet i näringsverksamheten eller innehade sin ställning när betalningen av skatl, tull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Har näringsverksamhetbedrivits av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i I -3§§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annal handelsbolag: bolagsman, akliebolag, sparbank ochförsäkringsbolag; ledamoi och suppleant i slyrelsen saml verkställande direktöroch vice verkställande direktör, bankaktiebolag ochekonomisk förening: ledamot och suppleant i slyrelsen, om denne begått brottet inäringsverksamheten eller innehade sin ställning när betalningen av skatl,lull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första slycket gällerockså den som i annan egenskap än där sägs faktiskt har utövat ledningen av ennäringsverksamhet eller utåt har framträtt som ansvarig för en enskildnäringsverksamhet. Den som är underkastad näringsförbud får inte 1. driva närigsverksamhet, 2. vara bolagsman i ellannal handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommandilbolag, 3. vara stiftare av ellakliebolag, ell bankakflebolag, en sparbank eller elt försäkringsbolag, 4. vara ledamot ellersuppleant i styrelsen för aktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag,ett handelsbolag eller en ekonomisk förening eller en sådan ideell föreningeller stiftelse som driver näringsverksamhet, 5. vara verkställandedirektör eller vice verkställande direkiör i ett aktiebolag, en sparbank ellerelt försäkringsbolag, Den som är underkasladnäringsförbud får inle 1. driva närigsverksamhet, 2. vara bolagsman i etlannat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommandilbolag, 3. vara stiftare av ettaktiebolag, etl bankaktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag, 4. vara ledamot ellersuppleant i styrelsen för aktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank, etl försäkringsbolag,elt handelsbolag eller en ekonomisk förening eller en sådan ideell förening ellerstiftelse som driver näringsverksamhet, 5. vara verkslällandedirektör eller vice verkslällande direktör i ett akliebolag eller eltförsäkringsbolag, 6. i annan egenskapvara ställföreträdare fören sådan juridisk person som anges vid 4, 7. faktiskt utövaledningen av en näringsverksamheteller av en sådan juridisk person som ärbokföringspliktig även om den intedriver näring, 8. äga så många aktieri ett aktiebolag, ettbankaktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag att hans andel av röstetalet för samtliga aktier i bolagetöverstiger . 6. i annan egenskapvara ställföreträdare för en sådart juridisk person som anges vid 4, 7. faktiskt ulövaledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även omden inte driver näring, 8. äga så många aktieri ett aktiebolag, ett bankaktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag att hans andel av röstetaletför samtliga aktier i bolaget överstiger femflo procent. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådanverksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 §regeringsformen eller 1 kap. I §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 5 §tryckfrihetsförordningen. Denna lag träder i kraft . 11 1986/87. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25september 1986 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, Guslafsson, LeQon, Peierson, , , R. ,, , , , , Proposition med förslag till ny banklagstiftning1 Inledning År1976 tillkallade chefen för flnansdepartementel en kommitté (Fi 1976:04) med uppdrag all se överbanklagstiftningen. Kommittén antog namnetbanklagsutredningen. (Ledamöter: rättschefen , ordförande, bankdirektören ,bankinspektören ,vice riksbankschefen , direktörerna och bankdirektören . Ledamöterna ersattes avdirektörerna ochJan .) Utredningens huvuduppgift var enligt de ursprungliga direktiven, som finns inlagna i protokollet vidregeringssammanträdet , att anpassa denassociationsrättsliga regleringen i lagen (1955:183) om bankrörelse och lagen (1955:416) om sparbanker till 1975 års aktiebolagslag (1975; 1385). Vid översynen avredovisningsbestämmelserna i dessalagar skulle en likartad samordning ske med den nya bokföringslagen (1976: 125). Utredningens uppdragomfattade därutöver bl. a. atl läggafram förslag till ändringar i rörelsereglerna på de punkter där jämkningar i de gällande reglema framslod somangelägna mot bakgrund av utvecklingen samt all se överreglerna för den offentliga lillsynen.Genom tilläggsdirekliv (Dir 1980: 58) gavs kommittén i uppdrag bl.a. att anpassa också lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen till deassociationsrättsliga bestämmelserna aktiebolagslag. Utredningen,som erhållit ytteriigare tilläggsdirektiv (Dir 1981:46) och (Dir 1983:49), hartidigare avlämnat sammanlagt fyra delbetänkanden. Nya kapitaltäckningsregler för bankerna (Ds E 1978:4, seprop. 1978/79: 190, SFS 1979:469-471). Blancokrediter ochbankkontorsetablering (Ds E 1979:5, se prop. 1979/80:51 , SFS 1980:1113-1115samt prop. 1980/81:45, SFS 1980: 1005-1007). Konsumentskyddetinom bankområdet och bankinspektionens styrelse (Ds E 1980:31 se prop. 1981/82:180, SFS 1982:716-718, prop. 1982/83:51, SFS 1982; 1143-1145 samt SFS 1983: 180). Del formella säkerhetskravet och banks rätt attmedverka vid finansi- Prop. 1986/87: 12 eringen av mindre och medelstoraföretag genom förvärv av aktier m. m. (DsE 1982:3, se prop. 1983/83: 146, SFS 1984; 441-443). Samtliga har lett lill lagsliftning. Banklagsutredningenavgav slutbelänkandet (SOU 1984; 26-29) Ny banklagstiftning som innehållerförslag lill bankrörelselag, bankaktiebolagslag, sparbankslag och föreningsbankslag.Betänkandet har remissbehandlats. Förslag tillövergångsbestämmelser och följdlagstiftning till den nya banklagstiftningenhar lämnats i en departementspromemoria (Ds Fi 1985; 15) Ny banklagstiftning - ikraftträdande m. m. De delar av promemorian som avser skatleregler vid fusion harupprättats inom flnansdepartementel. I övriga delar har promemorian på uppdragav chefen för flnansdepartementelupprättats av hovrättslagmannen . Till protokollet idetta ärende bör fogas dels en sammanfattning av nyheterna iutredningens förslag som bilaga /, dels de lagförslag som läggs fram i belänkandetoch promemorian som bUaga 2, dels en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet och promemorian som bUaga 3. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslagen tillny banklagstiftning samt över förslagen till föQdändringar i annanlagstiftning. Förslagen hade upprättats i flnansdepartementel på grundval avbetänkandena och promemorian. De lagförslag som remitterades flll lagrådelbör fogas till propositionen som bilaga 4. Lagrådet har i sittyllrande, som bör fogas till propositionen som bilaga 5, i allt väsentligtgodtagit förslagen. Lagrådet har emellertid anfört alt den valda laglekniken,med bl.a. en associationsrätlslig lag för varje typ av bankinstilut parallell med aktiebolagslagen ochutan hänvisningar till denna, är förenad med rätl slora nackdelar, eflersomden lotala lagregleringen ökar högslavsevärl genom alt samma eller åtminslone likartade bestämmelser förs in iflera lagar. Lagrådet är i och för sig medvetet om att den valda lagteknikenföljer samma mönster som försäkringsrörelselagen och NFL. Jag behandlar dessa synpunkter närmare iavsnittet 3.2 Banklagstiftningens disposition. Bland debestämmelser som lagrådet i övrigl har kommenierai kan här nämnas föQande.Lagrådet har avstyrkt förslaget att orden "bank", "sparbank"och "föreningsbank" skall få användas i en banks bifirma eftersom detta kan vilseledaallmänheten (se närmare 6 kap. 3 § BRL). Lagrådet har också kritiserat altbesvär över vissa förelägganden förenade med vite som bankinspektionen utfärdarskall prövas av kammarrälten och inte av regeringen. Vidare avstyrks förslaget attinspektionen skall kunna döma ut vissa viten som den förelagt. Detta behandlas närmare ispecialmotiveringen till 9 kap. 3 § bankrörelselagen. I fråga omföreningsbankslagen har lagrådetföreslagit bl.a. att de centralaföreningsbankerna skall ges en uttryckligrält att begränsa medlemskretsen (3 kap. 1 § FBL). Lagrådet har vidareifrågasatt om inte dispens från kravet på svenskt medborgar- skåp skall kunna ges också för styrelseledamöter och flrmatecknare ibank- Prop. 1986/87:12 akflebolagoch sparbanker (7 kap. 3 § och 3 kap. 3 § SBL). Lagrådets synpunkter i övrigt behandlas ispecialmoflveringen flll de berördaparagrafema. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionellaändringar i lagtexten. har i en framställning hemställt om åtgärdersom gör det möjligt för de svenska bankerna atl etablera filialer utomlands.Framställningen bör jämte en sammanställning av remissvaren fogas tillpropositionen som bilaga 6. Fullmäktige i riksbank hartidigare beslutat om en framställning i samma fråga. Framställningen bör fogas tillpropostionen som bilaga 7. I propositionenföreslås några lagändringar som inte ingick i lagrådsremissen.Bankaktiebolagen ges genom ett tillägg till bankrörelselagen möjlighet att inrättafilialer i uflandet (avsnitt 3.13). I det till lagrådet remitterade förslaget till 2kap. 4 § bankrörelselagen om vissa förvärv har det lagts till att bankerna utöver bostadsrätt ävenfår förvärva fast egendom och tomträtt föratt bereda en anställd bostad. Genom tillägg till 8 a § fondkommissionslagen (1979; 748) och 6 a § lagen (1980:2) om finansbolag införs en möjlighettill dispens från förbudet för utlänningar att förvärva aktier ifondkommissions- och finansbolag. Vidare görs ett par ändringar i lagen (1986; 436) om näringsförbud föranledda av attefter den nya sparbankslagensikraftträdande ingår den verkställande direktören och dennes ställföreträdarealltid i styrelse. Dessa lagändringar får anses vara av så enkelbeskaffenhet att lagrådets granskning inte behövs. 2 Den svenska bankverksamheten m. m. Institut av flera olika slag är verksamma på den svenskakreditmarknaden. Bankernahar av tradition ansetts vara de viktigaste. De spelar en central roll för näringslivet och har de flesta av de rörelsegrenarsom förekommer på kreditmarknaden. En banks rörelse finansierashuvudsakligen med medel som anförtros banken genom inlåning från allmänheten. Förutom banker finns ett antalmellanhandsinstitut, krediiakliebolag, somfinansierar sin verksamhet främst genom obligationsupplåning. Dessa obligaflonerförvärvas i stor utsträckning av de kapitalplacerande instituten, bl.a.allmänna pensionsfonden och de enskilda försäkringsbolagen. Mellanhandsinstitutenhar i allmänhet en speciell verksamhetsinriktning, som att tillgodosebostadsbyggandets behov av långfristiga krediter eller att finansieraindustriinvesteringar, och de utgör en förmedlande länk mellankapitalplaceraren och den slutliga låntagaren. På kreditmarknaden finns vidare ett stortantal finansbolag, vilka ursprungligenbildades för att de ansågs bättre lämpade än bankerna att ägna sig åt vissafinansieringsformer, däribland factoring och leasing. Finansbolagensverksamhet har allt mer kommit att likna den traditionellabankverksamheten. Någon räkningsinlåning från allmänheten får dock inte förekommahos dessa institut. Vidarefinns fondkommissionsbolag som har som huvudsaklig uppgift 164 alt medverka vid köp och försäQning av värdepapper.Dessa institut driver Prop. 1986/87: 12 också en icke obetydlig utlåningsrörelse, som har sambandmed fondkommissionsrörelsen. På den del av kreditmarknaden som stårutanför myndigheternas kontroll och tillsyn, den s. k. oregleradekreditmarknaden, verkar ett flertal företag och personer som bedriverutlåningsverksamhet. Denna del av kreditmarknaden brukar benämnas den gråkreditmarknaden. Den lagstiftningsom styr bankverksamheten syftar ytterst till att garantera att insältarnas medel inte utsättsför onödiga risker. Inlåning från allmänhetenpå räkning är nämligen genom lagstiftningen exklusivt förbehållenbankerna. En insättning i en bank skall i princip kunna betraktas som heitsäker. Bankernasverksamhet garanterar atl insättarnas medel kan utnytQas för främsl utlåning. Denna förutsätts ihuvudsak vara av kortfristig karaktär. Avpenningpolitiska skäl har dock bankerna tvingats atl förvärvalångfristiga stats- och bostadsobligationer i mycket stor omfattning. På bankmarknadenuppträder tre oUka kategorier av banker, bankaktiebolagen (affärsbankerna), sparbankernaoch föreningsbankerna. De tre gruppernaskiQer sig från varandra bl. a. genom att de utgör skilda slag av sammanslutningar. Affärsbankernasassociationsform är närmast identisk med aktiebolagens. Sparbankernasaknar egentliga ägare och är närmast alllikna vid stiftelser. Föreningsbankerna slutligen är organiserade somekonomiska föreningar. För varje bankkategori finns en särskild lag, som innehåller både associationsrättsliga regler ochregler om själva bankverksamheten. Från början hade detre bankgrupperna olika uppgifter på kreditmarknaden. Affärsbankernaskulle främst tillgodose näringslivets kreditbehov. Sparbankerna skulle främja sparsamhet ochsamla upp småspararnas medel för vidare utlåning främst till hushållen ochtill bostadssektorn. Föreningsbankerna (tidigare jordbmkskasserörelsen) skulleinrikta sin verksamhel på jordbmket och dess kreditbehov.