prop · GA0354 · 1986-12-31 00:00:00 — För egen del är jag allmänt settberedd att instämma i kommitténs överväganden och förslag. Det synes även migrimligt att hänsyn ska tas lill den latenta skatteskuld som åvilar ettaktieinnehav. 1 betänkandet pekar kommittén ocksä på att vissaoklarheter föreligger när del gäller aktievärderingen, och då främst iarvfallen. Av betänkandet kan ocksä den allmänna slutsatsen dras attvärderingsbestämmelserna -och gränsdragningarna mellan de olika bestämmelsernastillämpningområden - kännetecknas av en betydande komplexitet. Den situation för vilken kommittén begärtklariägganden är den när endast ett av två i ett bolag befintliga aktieslag ärinregislerat på börsen. 1 betänkandet konstateras att värderingsfrågan i ettsådant fall såvitt avser förmögenhetsbeskattningen är klarlagd genom utgången iett förhandsbeskedsärende, RÄ 85 1:59. Endast de aktier som är inregistreradepå börsen skall tas upp till marknadsvärdet. De aktier som inte ärinregistrerade skall värderas enligt bestämmelserna för familjeföretag, dvs.utifrån ett till reducerat substansvärde. Kommittén framhålleratt starkaskäl lalar för atl den bedömning som regeringsrätten gjort i fråga omförmögenhetsskatten också slår igenom vid arvsbeskattningen. Enligt kommitténsmening är lägel dock oklart. Kommhtén anser att det är angeläget att klarhetskapas i del berörda hänseendet. Jag delar den uppfattningen. Enligt min meningkan emellertid också ifrågasättas om de konsekvenser som följer av regeringsrättensnyss nämnda dom är rimliga. Jag kommer därför i detta sammanhang också atl laupp värderingen av icke på börsen registrerade aklier i ett bolag där ettaktieslag finns inregistrerat. Detfinns enligt min mening också skäl att nu diskutera värderingen av aktier som omsätts på kapitalmarknaden vid sidan av fondbörsen. De aktier som jag i första hand åsyftar är de som omsätts på den tillskapade marknaden för aktier i små och medelstora företag, OTC-mark- naden, och aklier som är föremål för andra inofficiella men dagliga note ringar. Hit hör också aktier som noteras pä den s. k. väntelistan i avvaktan på inregistrering på börsens A leller A Il-listor. Som jag tidigare framhållit skulle sådana marknadsmässigt omsatta aktier års ändringar i förmögenhetsbeskattningen vid såväl förmögenhets- som arvs- och gåvo beskatlningen las upp fill marknadsvärdet. 1982 tillämpas skilda värderingsprinciper för å ena sidan förmögenhels- beskattningen och å andra sidan arvs- och gåvobeskatlningen. Medan arvs- och gåvobeskatlningen sker med marknadsvärdet som grund baseras förmögenhetsbeskattningen på ett reducerat substansvärde. Mot en sådan ordning kan kritik riktas från ohka utgångspunkter. Det är eU värde i sig om samma värderingsmetod tillämpas fören aktie vid kapitalbeskattningen i sin helhet. Det är också väsentligt att olika aktier som omsätts på marknaden värderas på ett likartat sätt. Skillnader i värderingen vid kapi talbeskattningen leder till att placerarnas val styrs på ett från rationella utgångspunkter i övrigt omotiverat sätt. Häremot kan ställas de syften som låg till grund lagstiftning, i första hand önskemålet att förmö- genhetsskatlesilualionen för ägarna av ett familjeföretag inte skulle ändras genom att aktierna blir föremål för marknadsmässig omsättning. Jag kom- '- meri remissen att från de nu angivna utgångspunkterna ta upp dessa frågor. Innan jag går in pä de olika delförslagen vill jagockså något beröra arvs-och gåvoskattens nivå och utformningen av skatteskalanför arvs- och gåvobeskattningen. Skatten fick sin nuvarande utformning, enarvslottsskatt, genom lagstiftning . Härefter har skiktgränserna och deskattefria grundbelopp som gäller räknats upp vid tvä tillfällen. gällandeskiklgränser har tillämpats från ingången av . För slora arv och gåvorhar också skatteuttaget skärpts i förhållande till vad som beslutades vid 1958års reform. En sådan skärpning beslutades . När del gäller skiklgränserna är dessa angivna ifasta tal. Någon automatisk uppräkning av gränserna sker således inle. Medhänsyn till atl en avsevärd tid förflutit sedan gällande skiklgränserfastställdes harjag ansett del påkallat all ånyo göra en översyn av skikten iskalleskalan. Vad sedan beträffar nivån på skatteuttaget har i den allmännadebatten framförts krav på i vissa fall mycket långtgående lättnader iskatteuttaget. Sådana synpunkter har också framförts vid remissbehandlingen avAGK:s belänkande. Min egen uppfattning är följande. Syftet med arvs- och gåvoskatten är i första handfördelningspolitiskt. Någon radikal sänkning av skatteuttaget av det slag somibland förordats kan enligt min mening inte komma i fråga. Detta utesluteremellertid inte att vissa justeringar kan vara påkallade. Jag vill isammanhanget erinra om atl de skärpningar som beslutades hösten 1982genomfördes i en hell speciell situation. Höjningen av skatteuttaget var en avmånga åigärder som syftade lill att på ett rättvist sätt fördela de bördor somlades på medborgarna i ett skede då det gällde atl snabbi restaurera enkraftigt nedgången ekonomi. Vi befinner oss nu i en annan situation och jaganser alt skäl kan anföras för en viss sänkning av skatteuttaget som onekligenvid en internationell jämförelse ligger på en hög nivå. En sådan justering avbeskattningsnivän kan också enligt min mening genomföras ulan några påtagliganegativa fördelningseffekter. Jag återkommer senare till den närmare utformningenav förslaget. 2.2 Värderingen av aktier som är inregistrerade på börsen Mitt förslag:Aktier som är inregistrerade på börsen skall las upp lill av det noteradevärdet vid såväl arvs- och gåvobeskattningen som vid förmögenhetsbeskattningen. Kommitténsförslag: Samma som mitt när det gäller arvs- och gåvobeskattningen. 1 fråga omförmögenhetsbeskattningen har kommittén inte lagt fram något formligt förslagmen förordat att motsvarande ändring görs på det området. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks över lag. Några instanser hävdar att en längre gåendereducering är påkallad. Aktiespararna anser att beskattningsvärdet börbestämmas ull av börskursen med hänsyn tagen också till kursfallsrisken.Stockholms handelskammare förordar en sär- skild spärregel påarvsskalteområdet som skall träda in om den skattskyl- Prop. 1986/87: 54dige kan visa att det faktiska nettovärdet vid en försäljning av aktierna från bouppteckningens registrering understigit avmarknadsvärdet. Skälen för mitt förslag: Jag har redan i föregåendeavsnitt klargjort att jag kan ansluta mig till kommitléns bedömningar och förslag.Del innebär bl. a. att jag i likhet med kommittén finner metoden med ettschablonmässigt hänsynstagande lill den latenta skatteskulden vid värderingenav aktierna vara den lämpligaste lösningen. I det hänseendet kan jag inte deladen av en remissinstans framförda kritiken mot kommittén som går ul på alt maninte i tillräcklig grad skulle ha belyst de alternativ som i och för sig stårUll buds. Den strävan efter enkelhet som bör känneteckna utformningen avskattereglerna talar enligt min mening entydigt för den av kommittén förordadelösningen. En schablonmelod för hänsynstagande lill latentskatteskuld medför givetvis att resultatet i enskilda fall kan komma all avvikafrån schablonen. Den värdenivå som kommittén, med utgångspunkt i vissa beräkningarav reavinstskattens storlek, stannat för, förefaller mig dock rimlig. Med envärdering fill av börskursen kan en kollision mellan reavinstskalt ochkapitalskatt undvikas i de allra flesta fall. Enligt min mening skulle enreducering av värdet som går längre i många fall leda till omotiveradelättnader i beskattningen. Som AGK konstaterar löser förslaget lill ändradvärdering problemen där arvsskatt och reavinstskatt sammanträffar medan enomläggning däremot inte medför alt man kommer lill rätta med alla fall därkursen på aktierna faller kraftigt efter dödsdagen. Med hänsyn lill attkommittén förklarar alt man avser att behandla den frågan i sitt slutbetänkandeanser jag det inte lämpligt att nu föreslå särskilda åtgärder i den delen. Några remissinstanser är inne pä all den generellavärdenivån bör bestämmas med beaktande också av kursfallsrisken. En sådanlösning kan jag inle ansluta mig till främst av del skälet att den i de allraflesta fall skulle komma att gå långt utöver vad som är motiverat. Del finnshär skäl alt påminna om den faktiska utvecklingen på börsen under de senareåren som för de flesta aklier inneburit en betydande värdestegring. Enligt minmening talar mycket för att problemet med högt skatteuttag till följd avfallande kurser måste lösas med hjälp av särskilda regler som tar sikte jusl påsådana fall. Jag får anledning att återkomma till den frågeställningen isamband med behandlingen av AGK: s kommande slutbetänkande. I denna del villjag avslutningsvis erinra om den dispensregel i 27 § lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt, , som lar sikte på de nu diskuterade fallen. Den kritik som riktats mot de gällande reglerna haroftast utgått från konsekvenserna på arvsskatteområdet. AGK har också framhållit atl pro blemen är mest uttalade på det området och bedömt behovet av ändrade arvsskatteregler som mest påtagligt. Även om det inte framstår som lika angeläget att vidta motsvarande ändringar i fråga om gåvoskatten föreslår kommittén att de nya reglerna skall gälla både för arvs- och gåvoskatt. Detla ställningstagade motiveras främst med den förenklingsvinst som kan 15 uppnåsgenom en>ietliga regler för de båda skatteområdena. Enligt kom- Prop.1986/87: 54 mitten visar nämligen de praktiska erfarenheterna att olikartadebestämmelser vid arvs- och gåvobeskattningen inte sällan leder fill ickeföml-sedda effekter för de skattskyldiga. Jag kan instämma i den uppfattningenoch förordar därför atl ändringen av värderingsreglerna även skall omfattagåvobeskattningen. När det sedan gäller förmögenhetsbeskattningen harkommittén, utan atl lämna något lagförslag, förordat all de nya reglerna ocksåskall tillämpas på det området. Många remissinstanser har underslmkit atl deskäl som motiverar ändrade arvsskatteregler gör sig gällande även vid förmögenhetsbeskattningen.För egen del anserjag att det saknas anledning aU inte låta de nya reglernaomfatta förmögenhetsskatten. Även i detta avseende är det väsenlligl att sökalösningar som innebär all enhetliga regler kan tillämpas på beskattningsområdensom ligger nära varandra. Efter en genomgång av de olika egendomsslag där etthänsynslagande till latent skatteskuld kan vara påkallat har AGK stannat föratt sådant hänsynstagande endast bör komma i fråga i två fall. Det ena avserbehandlingen av uppskovsbelopp i samband med reavinstbeskattningen av fastigheter.Som jag tidigare nämnt kommer den frågan all las upp i ett annat sammanhang.Del andra fallel avser aktier och andra värdepapper som beskattas enligtreglerna i 35§ 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370), KL, dvs. sådanavärdepapper som är föremål för en evig reavinstbeskalt-ning. Jag delarkommitténs uppfattning att del endast är vid värderingen av den typen avvärdepapper som det finns anledning atl la hänsyn till latent skatteskuld. Kommittén har föreslagit atl alla aktier och därmedi reavinsthänseende jämställda värdepapper som tas upp fillfulla marknadsvärdet i stället skall värderas till av marknadsvärdet. Miltförslag fär emellertid en något annan inriktning än kommitténs, eftersom jaganser att den nuvarande ordningen beträffande värderingen av sådanamarknadsak-tier som finns vid sidan av börsaktierna, dvs. m. fl.,motiverar särskilda överväganden. Den diskussionen redovisar jag i del följandeavsnittet. Med den nu angivna uppdelningen kan mitt förslag i fråga ombörsaktier och vissa andra värdepapper sammanfattas på följande sätt. Aktier som är inregistrerade på börsen las upp lill75 % av det noterade värdet. Samma värderingsregler bör gälla också för andravärdepapper än aktier som omfattas av evig reavinstbeskallning och som omsättsmarknadsmässigt. Det reducerade värdet bör gälla vid såväl arvs- och gåvobeskattningensom vid förmögenhetsbeskattningen. För akuer som värderasenligt lättnadsreglerna bör däremot någon ytteriigare reducering avbeskattningsvärdet inte komma i fråga. 2.3Värderingen av m. m. Mitt förslag: Aktier somnoteras pä OTC-listan eller den s.k. väntelistan eller är föremål för annanregelbunden notering skall tas av det noterade värdet vid arvs-och gåvobeskatlningen samt vid förmögenhetsbeskattningen. Skälen för mitt förslag: Genom den ändring iförmögenhetsskattelagstift- Prop. 1986/87:54 ningen som föregickden snabba utvecklingen av den nya OTC-marknaden uppkom en skillnad mellanvärderingsreglerna i lagen (1947:577) om staUig förmögenhetsskatt, , ochAGL. Aktier som omsätts marknadsmässigt vid sidan av börsen värderas enligt SFLuUfrån ett reducerat substansvärde men skall enligt AGL tas upp ull marknadsvärdet.Här kan noteras - som en belysning av de nuvarande reglernas författningsmässigakomplexitet - att många som kom i kontakt med bestämmelserna under någon tidutgick ifrån alt den nya ordningen också gällde vid arvs- ochgåvobeskatlningen. Företrädare för OTC-bolagen har också hävdat att mångaföretagare som låtit introducera sina bolag på OTC-marknaden inle varitmedvetna om den förändrade värderingssiiua-lionen i arvsskaltehänssende somintroduktionen förde med sig. Erfarenheterna av den nu skisserade utvecklingenvisar, enligt min mening, tydligt på nackdelarna med skilda regler vid de olikaslagen av kapitalbeskattning. Starka skäl talar för en övergång till gemensammavärderingsregler. Som bakgrund till mina överväganden om ändringar avde nuvarande värderingsreglerna bör också nämnas något om OTC-marknadens utvecklingoch nuvarande karaktär. OTCmarknaden utvecklades mycket snabbt. Under år 1983och introducerades närmare 50-talel bolag på marknaden.Intresset för aktierna var mycket stort och i de flesta fall blevkursutvecklingen mycket stark. Även om tillströmningen av nya bolag liksomkursslegringsslakten därefter dämpats har vi ett läge därOTC-akliernas marknadsvärde i de allra flesta fall markant överstiger det värdesom tillämpas vid förmögenhetsbeskattningen, dvs. del lill reduceradesubstansvärdet. I genomsnitt för OTC-bolagen låg förmögenhetsvärdet på ungefären tiondel av marknadsvärdet vid 1986 ärs taxering. Ett fåtal subslansrikabolag visar en något annan bild. Den påtagliga skillnaden mellan marknadsvärdeoch beskattningsvärde har också uppmärksammats i olika sammanhang och lett tillkrav på ändrade värderingsregler vid förmögenhetsbeskattningen. Kritikerna hardärvid främst riklat sig mot att-fömtom huvudaklieägaren/förelagsledaren -ävenkapitalplacerare i allmänhet kommit i åtnjutande av den förmånliga värderingen. För alt anknyta lill den sist antydda kritiken kandet vara naturligt alt först överväga om inle en lösning skulle kunna nås genomall den lindrigare värderingen av aktierna förbehålls den urspmngliga företagsledarenmedan aktier som förvärvas på marknaden behandlas på samma sätl som börsaktier.En sådan ordning avvisades när de gällande reglerna beslutades ochdel är även min uppfattning att den skulle dra med sig synnerligensvårbemästrade tillämpningsproblem. Jag kan därför inte förorda en lösning sominnebär skilda värderingsregler beroende pä vem som innehar aktierna. Det är vanligt med uppdelning avaktierna i på röslslarka A-aktier och röstsvaga B-aktier. I allmänhet innehas A-ak tierna, som inte är föremål för handel, av den ursprungliga ägarfamiljen medan B-aktierna omsätts på marknaden. Mot den bakgrunden skulle en 17 2 1986/87. möjlighetvara att dra gränsen mellan lättnadsvärdering och marknadsvar- Prop. 1986/87:54 dering med hjälp avuppdelningen i aktieslag. Som nämnts har det i ettförhandsbesked fastslagits atl icke noterade aktier i börsbolag eller OTC-bolagskall värderas enligt läiinadsreglerna vid förmögenhetsbeskattningen. Eftersomjag av andra skäl, som utvecklas närmare i nästa avsnitt, förordar en ändringpå den punkten ser jag ingen framkomlig väg till ett system med olika värderingför förelagaren och aktieplaceraren. Enligt min uppfattning nås del mesttillfredsställande resultatet om aktier i och andra marknadsbolagvärderas med utgångspunkt i akfiernas marknadsvärde. När jag gör denbedömningen har jag också beaktat att långtgående skillnader ivärderingsprinciperna för ullgångar som omsätts på en gemensam marknad ledertill att placerarnas val styrs på ett - bortsett fränbeskattningskonsekvenserna sakligt omotiverat sätl. En sådan bristandeneutralitet i beskattningen måste ibland likväl godtas. Det är emellertid minuppfattning atl skillnader av den art som följer av nuvarandeförmögenhetsskatteregler för olika slag av marknadsaktier i längden inte kanbehållas om man vill undgå störningar i marknadens funktionssätt. Jag förordardärför att alla aktier i de åsyftade bolagen tas upp lill viss andel av delnoterade värdet vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskatlningen. Nivåvalet fårgöras efler en avvägning mellan olika intressen. Av flera olika skäl bör en alltför dramatiskhöjning av förmögenhetsvärdena undvikas. Berörda företagare kan ställaberättigade krav på att villkoren för deras verksamhet inte ändras drastiskt.Möjligheterna till en fortsatt god kapitalförsörjning skulle sannolikt ocksåminska. Ett annat skäl som talar för försiktighet är atl de kurser som noterasför OTC-ak-fierna i allmänhet är osäkrare än börskurserna bl. a. till följd avden mera begränsade omsättningen av OTCaktier. Vid en samlad bedömning har jag stannat för envärdering av de nu diskuterade aktierna lill av noterat värde . En sådanvärdenivå leder visseriigen till en betydande höjning av förmögenhetsvärdet förhuvuddelen av de berörda aktierna men sänks värdet kraftigt vidarvs-och gåvobeskattningen. Det finns anledning att påminna om den starkakritik som riktats mot de nuvarande reglernas effekter vid generationsskifteni OTC-företagen. Mitt förslag innebär en mycket påtaglig lättnad i detavseendet. Det kan också påpekas att de högre förmögenhetsvärdena i många fallinte föranleder en motsvarande ökning av förmögenhetsskatten till följd av dens. De förändringar av inkomstskal-teskalan ochbegränsningsregeln som beslutade om bidrar också till atteffekterna av den höjda värderingen begränsas. Jag är naturligtvis medveten om att mitt förslagkan sägas öka den oenhetlighet som kännetecknar värderingsreglerna förvärdepapper. Förslaget leder dock till att två fördelar kan vinnas idet avseendet. Jag syftar då på att alla värdepapper som omsätts på marknadenocksä kommer atl värderas med utgångspunkt i marknadsvärdet samt atl sammaregler kommer alt tillämpas för aktierna i ett bolag över helakapilalbe-skattningsområdel. 2.4 Värderingen av icke inregistrerade aktier i börsbolag . Mitt förslag: Engemensam värderingsnorm skall gälla för alla aktieslag i ett bolag där etteller flera aktieslag är börsnoterade eller föremål för annan regelbundennotering. Skälen för mitt förslag: Av den i bilaga 3 intagnaredovisningen av gällande regler för aktievärdering framgår att ett bolagsaktier som inte är inregistrerade på fondbörsen skall värderas efter ett reducerat substansvärde även om andra akfier i bolaget är noterade på börsen.I fråga om förmögenhetsbeskattningen är detta klarlagt genom ett regeringsrättsavgörande.AGK för sin del antar att motsvarande gäller på arvs- och gåvoskatteområdet menhar hävdat atl rättslägel är oklart. är det angeläget att dennaoklarhet undanröjs genom att lagtexten ändras. Behovet av klarläggande ingrepphar också undersirukits av flera remissinstanser. Som jag tidigare framhållit är det också minuppfattning atl det nuvarande läget är otillfredsställande. Jag har samtidigtantytt atl del finns skäl att överväga om konsekvenserna av den tolkning somnyligen gjorts av värderingsreglerna är lämpliga. På den punkten gör jagföljande bedömning. Ordningen med flera aktieslag i ett bolag är ingenny företeelse. Inte heller att det i ett börsbolag kan finnas aktieslag sominte är inregistrerade på fondbörsen. En vanlig uppdelning är att handelnomfattar röstsvaga B-aktier medan de röststarkare A-aktierna ligger utanförbörsen. Redan genom 1974 ärs lagstiftning om vissalättnader vid kapitalbeskattningen infördes en ordning som innebar att manfrångick principen om marknadsvärdering när det gäller företagsförmögenhel. Dennuvarande principiella uppbyggnaden av lätlnadsreglerna har gällt alltsedan denutvidgning som ägde rum . Den ändring som föregickOTC-marknadens framväxt innebar endast att lättnadsreglerna utvidgades till attomfatta också aktier som, vid sidan av börsen, var föremål för omsättning päkapitalmarknaden. Någon förändring av värderingsprinciperna i fräga om aktieri börsbolag företogs inte vid det fillfällel. Trots delta kom 1982 årsändringar i SFL all av vissa skattskyldiga las lill intäkt för att också ickeinregistrerade aktier i börsbolag borde lätlnadsvärderas. I det tidigareomnämnda förhandsbeskedet uttalar alldet av förarbetena till lagstiftningen visserligen synes framgå att avsikteninte varit att lättnadsreglerna skulle vara tillämpliga på icke inregistreradeaktier i ett börsbolag men att tillräckliga skäl att frångå lagtextensordalydelse inte förelåg enligt nämndens uppfattning. Nämndens förhandsbeskedändrades inte av regeringsrätten. Den nu gjorda genomgången har övertygat mig om attdel rättsläge som råder efter utgången i förhandsbeskedsärendet inte ärförenligt med de motiv som ligger till grund för lätlnadsreglerna. Starkasakskäl talar också för en ändring av reglerna. Det är otillfredsställande attbevara en ordning som innebär att aklier som vanligen, till följd av högreröstvärde, får antas ha ett högre värde än de noterade aktierna skall värderaspå ett markant förmånligaresätl vid kapitalbeskattningen. Mitt huvudintryck förtas inle av invändningarsom går ut på alt det inle är rimligt att lägga marknadsvärdet lill grund förvärderingen av aklier som det inle går att omsätta över fondbörsen.För den som vill avyttra sina icke inregistrerade aktier, med vilka delregelmässigt följer ett högst avsevärt inflytande i bolaget, torde det endast iundantagsfall uppkomma beaktansvärda svårigheter att få ut ett pris somöverstiger kursen på de noterade aktierna i bolaget. Min slutsats blir därföratl bestämmelserna bör ändras så alt alla aktier i ett bolag som har ett eller fleraaktieslag noterade skall följa samma värderingsnorm vid kapitalbeskattningen. Den förordade omläggningen, som i huvudsak endastinnebär en återgång till den ordning som tillämpats t. o. m. i vart fall 1982års taxering, bör dock enligl min mening utformas så att det vid värderingenblir möjligt alt ta hänsyn till särskilda omständigheter som motiveraråsättande av lägre värde än som följer av huvudregeln. Jag tänker då främst pådet fallel dä de icke noterade aktierna objektivt sett får anses ha ett lägrevärde till följd av att de jämfört med de noterade aktierna har sämre rätt tillandel i bolagets tillgångar och vinst. Andra faktorer som kan motivera enreducerad värdering kan också förekomma, t. ex. att akfierna har lägreröstvärde. Del jag nu sagt har i första hand utgått fränförhållandena beträffande börsbolagen. Den beskrivna uppdelningen på skildaaktieslag är dock minst lika vanligt förekommande bland OTC-bolag m. fl. I de klart övervägande antaletfall avser handeln på OTC-marknaden röstsvaga B-aktier medan de röststarkareA-aktierna innehas av den ursprungliga ägarkretsen. Den av mig föreslagnaordningen skall självfallet tillämpas också i fråga om bolag vars aktier ärföremål för regelbundna noteringar vid sidan av börsen. Värderingen av aktieslagsom inle är noterade skall därvid följa de noterade aktiernas värde, dvs. ienlighet med mitt tidigare förslag tas av det noterade värdet. 2.5 Ändringar i arvs- och gåvoskatteskalorna m. m. Mitt förslag: Deskattefria grundavdragen vid arvsbeskattningen för efterlevande make och annanmottagare i klass I fördubblas till . Avdraget förmottagare i klass 11 och III höjs från . Antalet skikt iskaueskalorna reduceras kraftigt och del högsta skatteuttaget sänks i klass Ifrän 70 lill och i klass IIfrån .