prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 2. till Bidrag till visscentral kursverksamhet för /88 anvisa ett anslag av . 1985/86 Utgift' 3 343557 1986/87 Anslag' 2866000 1987/88 Förslag' 2977000 ' Avser merkoslnader förkontaktlolkutbildningen. Därutöver utgår medel tillkostnaderna under anslagen Bidrag till studieförbunden m.m, och Bidrag till driften av folkhögskolor m, m. Medlen disponeras avskolöverstyrelsen (SÖ) för bidrag enligt förordningen (1977:461) omslalsbidrag lillkontakttolkutbildning m.m. (ändrad senast 1986:278) saml förordningen (SÖ-FS1978:165) om ersättning för rese- och inackorderingskostnader samt ersäitningför förlorad arbetsförtjänst för deltagare i kontakttolkutbildning m.m,(ändrad senast SÖ-FS 1986:102). Från anslaget bestridskostnader för kontakttolkutbildning, framtagning av sludiemateriel, pedagogiskiutvecklingsarbete, administrativa och pedagogiska merkostnader för anordnarnasamt information och studiesocialt slöd till kursdellagare. Utbildning anordnas inomfem huvudområden, sociallolkning, sjuk- vårdsiolkning, arbelsmarknadsiolkning, arbetsplatslolkning och rältstolk- ning. För undervisning i studiecirklar ges elt särskilt statsbidrag med . Ett särskilt statsbidrag med högst 191 för elev och kursvecka utgår för undervisning iämneskurs på folkhög- Prop. 1986/87:100 skola. Under innevarande budgelår får verksamhelen omfalta högsl Bil. 10 180000 studietimmar.Ulbildningen av tolkar för arbetsplatslolkning får uigöra högst av delsammanlagda anlalel studietimmar. övertogtolk- och översätiarinstitutel vid i SÖ:s lidigareuppgifter avseende fastställande av övergripande utbildningsmål, utarbetande avvägledande studieplaner, malerialproduktion och pedagoiskt utvecklingsarbetesaml informalion om kontaktlolkutbildningen. SÖ föreslår dels att medlen vad avserutbildning av konlaktlolkar och administrativa och pedagogiska merkoslnader föranordnarna beräknas under anslagen C 4. Bidrag till studieförbunden m.m. och C6. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m., dels att medel till sludiesociall stöd till kursdeltagareberäknas under anslag under litteraE, Anslaget C 8. Bidrag liU kontakuolkutbildning kan därmed utgå. SÖ föreslår att bidragtill merkostnader för kontakttolkutbildning som anordnas vid folkhögskolaschabloniseras och ges i princip samma form som bidrag till musikundervisningvid folkhögskola. Bidrag skall därvid utges med ett belopp som högst motsvararkoslnaden för 0,5x2340 elevveckor. Förslaget medför ingen ökad kostnad förstaten. SÖ förslår ensammanslagning av del särskilda statsbidraget till studiecirklar samt den delav bidragel till administrativa ochpedagogiska merkostnader som avser studieförbundens utbildning. () har föreslagit atlförevarande anslag skall upphöra och att medel för de verksamheier som beräknasunder anslaget tas upp under andra anslag. Jag är inte beredd attbiträda SÖ:s förslag utan anser att medel för kontakttolkutbildning ävenfortsätiningsvis bör anvisas under ett egel anslag. Enligt förordningen(1977:461) om statsbidrag lillkontakttolkutbildning m.m. kan sådan utbildning anordnas såväl i studiecirklarsom vid folkhögskolor. De utbildningskostnader som beräknats under förevarandeanslag utgör endast merkostnader vid utbildningen. De gmndläggande kostnadernaberäknas under anslaget C 4. Bidrag tillstudieförbunden m.m. resp, C 6. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. Innevarande budgetår harmerkostnader för dessa uibildningsformer inkl. administrativa och pedagogiskamerkostnader för anordnarna beräknals till sammanlagt , varav459500 kr. kan hänföras till studiecirkelverksamheten och . Utifrån oförändrade ramarför undervisningsvolymen föreslår SÖ en ny metod att beräkna de medel som anvisas för folkhögskolekurserna och som en följd därav delvis nya gmnder för beräkning av bidraget. /88 bör medel för merkostnadernaför utbildningen vid Prop. 1986/87:100 folkhögskola beräknas på i huvudsak delsätt som SÖ har föreslagil och Bil. 10 grunderna för bidraget anpassasdärefter. Jag beräknar således medel för en folkhögskole verksamhel somomfallar 2340 ele v veckor, varvid ger upphov till 0,5bidragsveckor i särskilt stöd. För varje sädan bidragsvecka skall lärartäthetenutgöra 2.1 undervisningstimmar. Vid min beräkning harjag, i likhei med vad somgäller under folkhögskoleanslaget, beräknat den genomsnittligalärarlönekostnaden enligt årslönen i L 13:6. För /88 beräknarjagsåledes merkostnaderna för folkhögskolekurserna till . Jag förordar alt detsärskilda bidraget för undervisning i studiecirklar höjs från , 15 örelill , . För administrativa och pedagogiskamerkoslnader för utbildningsanordnarna såviit gäller studiecirkelverksamhetberäknarjag . Bidraget tillinackorderingskostnader bör höjas frän högsl , till , perdygn, Resekostnadsersätlningen lillfolkhögskolekurser bör höjas från . tili , per kurstillfälle, Ersällning för förloradarbetsförtjänst vid folkhögskolekursbör höjas frän . samt vid deltagande i studiecirkelfrän , till , , Totall beräknarjag under detla anslag ettmedelsbehov av . Jag hemställer alt regeringen föreslär riksdagenatt 1. godkännavad jag har förordal om nya grunder för bidrag lill merkostnader förkontakllolkutbildning vid folkhögskolor, 2. tillBidrag lill kontakllolkutbildning för /88 anvisa ettförslagsanslag av . 13 1986/87. HÖGSKOLA OCH FORSKNING Prop1986/87: lOO ... , o Bil. För reservationsanslagen lill grundläggandehögskoleulbildning har universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) begärt enprisomräkning med 3,5 procenl ulom för praktikhandledararvoden. där ämbelelbegärt och för litteratur där ämbetet begärt . Jaghar beräknai prisomräkningen i enlighel med UHÄ:s förslag utom för bokinköp därjag har beräknat en prisomräkning om 9,5 procenl. I löneomräkning harjagberäknai . för följande avtal m. m.: Avtal omfördelning av medel för speciella selektiva ålgärder inom ATF-områdel. Avtal om tilldelning av medel lilldramaliska institutet. Avtal omtilldelning av medel till högskolornai , , och . Avtal omöverföring frän löneplan L lilllöneplan F av tjänster vid statlig högskoleenhel, överföring från löneplan L lill löneplan SK av lärare vid medicinskfakultet samt höjning av uppdragstillägg till prefekt, dekanus ochstudierektor. Avtal omändring av avtalet om anställnings- och arbelsvillkor fördoktorander m. fl. Avtal ommyndighetsområden och högsta koslnad enligt L-ATF för /86. Avtal omlönegradsplacering och högsia kostnad för ålgärd enligt L-ATF för perioden1985-07-01 -för vissa ijänsler m. m. Avtal om arvode till konslmodeller. Avtal omarvode för timlärare och ackompanjatörer vid . Avtal om löneroch vissa andra avlöningsförmåner fr. o. m. och avtal1985-1 l-l I om löner m. m. förvissa statliga läkare m.fl. fr.o.m. . Arvode lill vissa föreläsare m. fl. och vissaövriga arvoden. Avtal om lönerft.o.m. och avtal om löner m.m. för vissa slatliga läkarem.fl. fr.o.m. 1986-01-01,löneplans-anknulna arvoden samt avlöningsförstärkningar m. m. Professorslöneavlalei1985-12-20 saml selektiva åtgärder för professorer per . Förhandlingar 1986-03-11om löner 1985-1986 för arbelslagare vid Ericasliftelsen. Regeringsbeslut1986-03-13 om ändrade löneförmåner för kanslichefen vid regionslyrelsen förUmeä högskoleregion. Efler förslag fränregeringen har bemyndigat regeringen, eller den myndighel regeringen i sin lur bemyndigar, att medge överföringar mellan anslag på slatsbudgelen och mellan anslagsposter som har under ställts . Detla har bl.a.varit nödvändigt för att erforderliga resurser för handikappålgärder skall kunna disponeras på del säll riksda gen beslutade om i enlighet med förslag prop. 1980/81: 100 bil. 12 (UbU 20, 194 rskr. 246).För alt samma ordning skall kunna gälla även i fortsättningen novs .,,bemyndll&t*4e av denna art. Regeringen bör därför föreslå /87:100 .iKsdagen att lämna ett motsvarande bemyndigande för budgeläret Bil. 10 1987/88. De förslag sommyndigheterna har förl fram i sina anslagsframslällningar och som inlebehandlas i del följande harjag med hänsyn tilldet statsfinansiella läget eller av andra skäl inte tagit upp. Sammanfallning av budgelförslag förhögskoleutbildning Medlen för grundläggande högskoleulbildningkommer vid bifall till mina förslag all fördelas på följande sätt. Medel för grundläggande högskoleulbildningbudgetårel I9S7I88 Ändamål Milj.kr. Utbildning för tekniskayrken 815 Utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken 364 Utbildning för vårdyrken 633 Utbildning för kultur- ochinformationsyrken 222 Lokala och individuellalinjer och enstaka kurser 421 nhel m. m. Milj, kr. Tekniska högskolan iStockholm 203 Högskolan förlärarutbildning i 133 Konstnäriiga högskolor iStockholm 105 Högskolan iEskilstuna/17 Regionslyrelsen iLund/81 Högskolan iSundsvall/35 Kommunalhögskoleutbildning m, m, 184 Ej fördelat 65 195 Budgetförslaget i del följande innebär alltotalt . /87: 100 slälls till förfogandeför grundläggande högskoleutbildning m,m, inom Bil, 10utbildningsdepartementets verksamhetsområde. Fördelningen av della beloppframgär av följande tabell. Medel Jör grundläggande högskoleulbildning inomuibUdningsdepariemenlels verksamhetsområde Ändamål Milj,kr. - grundläggande högskoleutbildning 3 312 - centrala och regionala myndigheter 103 Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag atl regeringen föreslär all bemyndiga regeringenall besluta om överföringar mellan anslag för högskolan i enlighet med vad jaghar förordat. Vissa särskilda frågor inomgrundläggande högskoleutbildning Enligt högskolelagen 7 § skall utbildningen inomhögskolan planeras med hänsyn lill samhällels behov av utbildade ochindividernas behov och önskemål. All ulbildningen skallplaneras med hänsyn lill samhälletsbehov innebär all frågor om högskolans dimensionering måste avgöras i eltvidare perspektiv än det som arbelsmarknadens manifesla efterfrågan och mereller mindre bra arbelsmarknadsprognoser ger. Behovet besläms naturiiglvis lillstor del av vad den framtida arbetsmarknaden kan förvänlas efterfråga. Denhögskoleulbildning vi skapar besiämmer ä andra sidan i betydande utsträckninghur den framlida arbetsmarknaden kommer alt se ut och därmed hur eflerfrågan päarbelskraft kommer atl gestalta sig. Utbildning är en av de vikligaslefaktorerna när del gäller all påverka det framlida samhällels ekonomi,kulluroch värderingar, Atl Ulbildningen skallplaneras med hänsyn lill individernasbehov och önskemål innebär att säväl högskolans lolala dimensionering som dessfördelning på utbildningar även måsle bedömas ulifrån presumtiva studerandesnuvarande och förvänlade eflerfrågan på högskoleutbildning. Eftersom produktionen ivårt land i stor utsträckning övergår från atl vara rävarubaserad lill att vara kunskapsbaserad bör högskolans längsik liga utbildningskapacitet ligga på en hög nivä på alla områden där inle 196 entydiga arbetsmarknadsprognoser eller minskadstuderandeefterfrägan /87: 100 motiverar nedskärningar. Utbildningen inomhögskolan måsle också vara av sådan kvalitet alt examinationen kan hållas pä enhög nivå och all de sluderande erbjuds undervisning i tillräcklig omfattning.För vissa utbildningar är detla inte fallet. Jag har därför sett mig föranlätenatt senare föreslä en minskning av antalet nybörjarplatser inom AES-sektorn föratt möjliggöra en kvalitetshöjning och därmed bäitre examination. Anlalel sökande lillhögskolan är högt i förhällande lill anlalel platser. Delta förhållande lederlill alt urvalsfrågorna omfattas av betydande intresse medanrekryteringsfrågorna kommit mer i bakgrunden. Jag räknar emellerlid med attanlalet sökande lill högskolan kankomma all minska i takt med alt de ungdomskullar som framöver nårhögskoleäldern är mindre än tidigare kullar. Delta kan leda lill ökadesvårigheter alt fylla alla nybörjarplatser. Mindre konkurrens lill olikautbildningar kan leda till alturvals-frägor blir mindre intressanta medan behörighetsfrågor kommer i förgrunden.Det kommer dock även i framliden alt finnas många siarkt översöklautbildningar. Vårl intresse har underde varil inriklal på möjligheterna atl bereda plals för ungdomar ihögskolan. Vi bör nu åler la upp frågan om högskolans roll inom vuxenutbildningoch inom fortbildning och vidareulbildning och skapa förutsättningar för atttillgodose samhällets behov av kompetens på andra sätl än genom att ulbildaframför alll ungdomar. Jag återkommer senaretill dessa frägor i den proposiiion om lilllräde lill högskolan som förnärvarande bereds inom utbildningsdepartemenlel. Jag förutsätter också allhögskolemyndigheterna ägnar ell fördjupat inlresse äl frågorna om högskolansdimensionering och framtida rekrytering. Högskolans linjesystem utsätts ofta för kriiik.Kritiken riklar sig dä närmasl mol linjesystemet som sådant och tar inte hänsyn till de olika förhällanden som råder inom skilda delar avhögskolan och av arbetslivet. Ingen menar ju pä allvar all l.ex. läkarlinjenskulle kunna ersättas av de studerande fritl kombinerade ämneskurser. Det ärsannolikl ocksä fä som på allvar skulle vilja hävda all l.ex.civilingenjörsutbildningen ellerjuristutbildningen blir bäitre och mera effektiva om dessa ersälts med friakombinationer av ämnen i valfri ordningsföljd och gärna hämtade frän olikafakultetsomräden. Vid högskolereformen år1977 strävade man efter atl etablera allmänna utbildningslinjer även inom de delar av högskolan där fria ämnesstudier varit det vanliga. Dessa slrävanden har rönt varierande framgång. De fall som varil framgångsrika karaktäriseras ofta av all de ämnen som ingått i linjen varit möjliga att delvis integrera. Därigenom har det varit möjligt all inom linjens ram la till vara integralionsvinsten i form av utökat och bälire samlat innehåll jämförl med frilt kombinerade ämnessludier. Etl bra exem pel på en sådan linje är biologlinjen. Vissa andra nyaulbildningslinjer är slarka och välfungerande genom alt /87: 100 de motsvarar yrken pä arbetsmarknaden somär eller blivit etablerade och Bil. 10 som på olika sätt bidrar lill alt"deras" linjer får klara utbildningsmål. Exempel pä en sädan linje ärbibliotekarielinjen. Andra linjer inomdel samhällsvetenskapliga och humanistiska området har problem tillföljd av oklara utbildningsmål. De ingående ämnenas traditioner och meiodik kanvara så olika atl några integrationsvinsler inte uppnäs. Jag vill undersirykavikten av att sådana problem uppmärksammas i utbildningsplaneringen och all de allmänna linjerna i så slorutsträckning som möjligt inriktas mot breda yrkesområden och samlidigt ger möjlighetlill ämnesfördjupning. Mänga av de yrkensom kräver en samhällsvetenskaplig eller humanistisk högskoleutbildning är smäoch det är förenat med stora svårigheter att entydigt definiera vilketutbildningsinnehåll som skulle vara bäst för den framtida yrkesutövningen. För sädanaområden har inle heller nägra allmännaulbildningslinjer etablerats. Mitl förslag i förraårels budgetproposition om alt förbällra möjligheterna för destuderande alt frill kunna kombinera studier i olika ämnen var föranlett av dessaförhållanden. Även möjligheterna att bedriva fördjup-ningssludier avsågsbli förbättrade. Jag har erfarit atl delta inte helt har kunnal genomförasvid alla berörda universitet och högskolor. Jag räknar emellertid med att förberedelsetiden nuvarit tillräcklig för att det skall varamöjligt att erbjuda iniresserade studenter möjlighelen alt redan frän början antas till sammanhängande individuella studieprogram. Högskolemyndigheter på alla nivåer måste ocksä i sin informalion lill blivande studenter se lill atl dessastudiealternaliv blir kända. gäller naturligtvis ocksäskolans SYO-verksamhet. Hinder för fortsatt utbildning inom högskolan I detta avsnill kommerjag att la upp en fräga som direklberör etl mycket litet anlal högskolestuderande. Anledningen lill att jag ändå måslebehandladen utförligt och gä in i detalj i vissa avseenden är att frågan måste tillmätasprincipiell belydelse, bl.a, kommer rätissäkerhelsaspekter in i bilden. Del gäller om en möjlighel börinföras atl under vissa myckel speciellaförutsättningar utestänga högskolesluderande underen längre lid frånfortsatt utbildning. Regeringen uppdrog åt universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) all i samråd med sakkunniga inom högskolan föreslå regler för atl skilja olämpliga studerande från högskoleulbildning. Vidare överlämnade regeringengenom beslul till UHÄ en skrivelse frän socialslyrelsenoch , varvid föreskrevs att skrivelsen, i vadden avsåg fråga om skiljande av studerande från statlig och kommu nal vårdutbildning, skulle beaklas vid fullgörande av uppdragel. Därutöver skulle UHÄ i sin beredningav frågan beakta ett beslul av 198 justitieombudsman (JO) , vilketfogals till regeringens Prop1986/87: 100 JO uttalade i sitt beslut alt avsaknaden av Bil. regler för atl avstänga olämpliga elever fränutbildning var en brist. anförde vidare all likaväl som det ur samhälleligsynpunki framstod som oacceptabelt alt utbilda personer i elt yrke förvilket de var olämpliga, framstod del i än högre grad somotillfredsställande att en fräga av så allvarlig natur för den enskildes framlid intekunde bli föremål för prövning i särskild ordning. Inom UHÄ tillsattes en arbetsgrupp för att utredafrågan om avskiljande av studerande frän högskoleulbildning. Dess preliminäraförslag Avskiljande av studerande från högskoleutbildning, som avgavs den 25mars 1983 har remissbehandlats. Arbetsgruppen avgav siltslutliga förslag Vissa hinder för fortsatt utbildning inom högskolan(; 16). UHÄ har i skrivelse till regeringen den 21 december1984 redovisal uppdragel. Nägon laglig möjlighel all skiljahögskolesluderande frän utbildningen finns inle . Däremoi finns sedan längemöjligheter alt såsom disciplinär påföljd avslänga högskolestuderande frän undervisningen. Enligt disciplinstadgan(1958: 327) för de studerande vid rikels universitet och vissa andraläroanstalter kunde disciplinära påföljder beslutas bl. a. i fräga om den somstörde eller hindrade undervisning ellerannan verksamhet, tillgrep egendom vid läroanstallen eller fuskade. Densträngaste påföljden var relegaiion, vilkel innebar alt den studerande skildesfrån läroanstalten och av lägsl och högst ochinte utan särskilt tillstånd fick inskrivas vid denna eller annan läroanstall. disciplinsladgaersattes av förordningen (1977; 826) om lillfällig avstängning av sluderandevid högskoleenhel enligt vilken studerande som fuskat eller som stört ellerhindrat undervisning kunde avslängas från högskoleenheten under högsl tremånader. förordningersattes i sin tur av den nu gällande förordningen (1982; 976) om disciplinäraälgärder mot studerande i statlig och högskoleutbildning. Enligt dennafår studerande under vissa förutsättningar meddelas varning eller avslängasfrän undervisning. Älgärder får vidlas mot studerande som fuskar eller som störeller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet vid läroanstallen. Etlbeslut om avstängning innebär att den studerande inte får delta iundervisning, prov eller annan verksamhel inom ramen för ulbildningen vidläroanstalten. Beslutet kan avse en eller flera perioder, dock sammanlagi . EnUgl särskildabeslämmelser i vissa andra förfatiningar. som före ikraftträdandet av högskoleförordningen gällde för utbild ningar inom UKÄ;s förvaltningsområde, kunde en studerande avslängas aniingen frän forlsall undervisning pä en utbildningslinje eller frän ytterii gare prov vid en fakultet. Skäl för en sädan avstängning var, i förslnämnda fallet, alt den studerande efter viss lids studier inte hade godkänts i 199 samtliga prov för en viss studiekurs eller, isistnämnda fallet, att den /87: 100 sluderande hade underkäntsfyra gånger i prov för samma ämne eller del av Bil. Fräga omsädan avstängning prövades av vederbörade utbildningsnämnd. Vidare fanns för vissa avde läroanstalter som ingär i högskolan möjlighet alt skilja sluderandesom saknade förutsättningar att tillgodogöra sig ulbildningen eller varolämplig för läraryrket frän vidare utbildning. För vissa specialhögskolor,l.ex. musikhögskolorna och scenskolorna, gällde all sluderande, som visatuppenbar oförmåga att lillgodogöra sig utbildningen, kunde skiljas fränutbildningen vid första läsårels slut genom beslut av styrelsen för utbildningen.För sjukskölerskeskolorna fanns beslämmelser om skiljande molsvarande dem vidlärarhögskolorna. Dessa beslämmelser upphävdes i samband med högskolereformen1977, För hälso- ochsjukvårdspersonal finns beslämmelser i lagen (1980; 11) om lillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m,fl. Med stöd av denna kan även elever undervårdutbildning åläggas disciplinpåföljderna erinran och varning om de underpraktiktjänslgöring uppsålligen eller av oaktsamhet åsidosatt sina åliggandenoch felet inte är ringa. Någon möjlighel all skilja dem från tjänstgöringenföreligger emellerlid inte enligt denna lag. Delsamma gäller även ejlegitimerade läkare och tandläkare under den s. k, AT-tjänstgöringen, De av UHÄ;s arbetsgrupp avgivna förslageninnefattade bl.a. regler om avvisandefrän högskoleutbildning av elever som utan giltig orsak underlåtit att tautbildningsplats i anspråk eller antagits pä falska eller vilseledande grunder.UHÄ har utfärdat föreskrifter om antagningsfrägor med anledning härav ochöverväger vissa författningsändringar. Del finns därför inteanledning att här närmare behandla dessa två förslag. Jag tar inle heller idelta sammanhang upp förslag frän UHÄ att utfärda vissa föreskrifter ombegränsning av rätten tillhandledning för sluderande i forskarutbildning. Begränsning av anlalel provtillfällen föreslog bl.a, att för dengrundläggande högskoleutbildningen skulle finnas regler som innebar attanlalel provtillfällen skulle kunna begränsas lill fyra för teoretisktinriktade kursmomenl och två i fråga om kurser med praklisk inriktning. Om enstuderande sålunda hade underkänts vid fyra resp, tvä provtillfällen skullemöjligheter alt undergå ytterligare prov kunna slängas. Bland remissinslansernafanns en klar majoritet för gruppens förslag i denna del. Remissopinionen var särskilt positiv till att begränsa möjlighe terna all göra om längre praklikperioder inom lärar- och vårdyrkesuibild ningar. Såsom tidigare redovisats fanns vissa sådana möjligheter före ikraftträdandeiden Ijuli 1977 av högskoleförordningen, 200 UHÄ betonade i sinrapporl den belastning det innebar pä högskolans /87: 100 resurser altsluderande i princip hade rätt lillett obegränsat antal provlill- Bil. 10 fallen saml de praktiska problem dettainnebar bl.a, då kursplanernaändrades. Mot en begränsning av antalet prov talade å andra sidan enligt UHÄalt den föreslagna ordningen skulle innebära administrativa problem. Formernaför examination mäste då vara väl genomtänkta och de aktuella proven måste varanoga angivna i kursplaner. Slutligen framhöll ämbetet att det för mängastuderande skulle kännas besvärande med den psykiska press som spärteglernainnebär, vilket kunde antas motverka genomförandet av framgångsrika studier imånga fall. UHÄ fann emellertid att övervägande skäl talade för atl förslagetskulle genomföras och godtog arbetsgruppens förslag vad gällde anlaletprovtillfällen. Avskiljande på grund av missbruk och p.sykisk störningin. Arbetsgruppen föreslog i sitt prelimmära förslagalt studerande skulle kunna avskiljas från högskoleutbildning på grund avpsykiska störningar eller missbruk som har följder för iredje man. Medhögskoleutbildning avsäg arbelsgruppen säväl grundläggande högskoleutbildningsom forskarutbildning. Delta förslag hade enligt arbelsgruppen främslbetydelse för vårdyrkes- och lärarutbildningarna, där en studerandes beteendekunde utgöra en risk för andras fysiska eller psykiska hälsa. Även när psykiskastörningar eller missbruk medförde omdömeslöshet och värderingar, som markantbröt mol rikllinjer och mäl för yrkesverksamhet, borde enligt arbetsgruppenavskiljande övervägas. Råd att avbryta studierna borde enligt arbetsgruppenföregå etl formelll avskiljande. Gruppen anförde även alt psykiatrisksakkunskap borde anlilas i ärenden om avskiljande och att omprövning av beslutom avskiljande borde medges.