prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Del rör sig här om förmågan attupprätthålla konkurrensen när det gäller dels priser, dels kvalilel, teknisknivå, service och marknadsföring, samt inle minsl förmågan alt inom ramen förexislerande branschstruktur ställa om produktionen och ge den en merkonkurrenskraftig inrikining. Att befrämja konkurrensförmågan i denna meningär delvis även det en uppgifl för näringspolitiken. Problem av della slagmåsle dock i allt väsentligl lösas inom del enskilda förelagets ram. 1de beräkningar av varusammansättningens och länderfördelningens effekler på exportens tillväxt (som återges i tabell 4.2 resp. 4.3) har handeln med råolja och petroleumprodukter exkluderats. Skälen är enkla. har av nalurliga skäl inte kunnat exportera råolja och en förändring i andra länders oljeefterfrågan har omöjligen kunnal påverka den svenska exportens tillväxt. Petroleumprodukter exporteras visseriigen från , men exporten har ett litet inhemskt förädlings värde (ca 2,8 miljarder kronorår 1984, eller 1,, av industrins förädlings värde) och kan i siort setl betraktas som återulförsel av importerad råolja. 1 tabellerna redovisas även beräkningar där exporten av fariyg exkluderats samt beräkningar för bearbetade varor exkl. fariyg. Den sisinämnda grup pen omfaltar produkter från tillverkningsindustrin, bortsett från livsmedel, trävaror, pappersmassa och en del andra råvarubetonade produkter. dåre hareffekterna delats upp på volym och priskomponenter. På så vis kan man se om enviss effekt, hänförlig till exportens strukturella inriktning, berolt påmarknadens volymutveckling eller prisulveckling. Som framgår av labell 4.2 har exportens varusammansättningi mycket liten grad bidragit lill minskningen i marknadsandelar . var dock varueffekten mertydligt negaliv och svarade då för ett bortfall i exportiillväxt på igenomsnitl . Både denna effekt och den svagl negaliva effekt somdärefter präglade försia hälflen av 1980-lalel kan återföras på alt Sverigehaft en förhållandevis stor andel fartyg i exporten, samlidigt somfarlygseflerfrågan i avnämarländernaju varit mycket liten. Exkluderas fartygen från beräkningarna blir varueffektensvagl positiv under alla de tre redovisade femårsperioderna. Detla resultatförklaras av atl exporl haren (ijämförelse med avnämariändernasimporl) hög andel bearbetade varor, för vilka efterfrågan vuxit snabbare än förråvaror. Inom själva gruppen bearbetade varor (exkl. fariyg) har däremot ingapositiva varueffekter gjort sig gällande (och för övrigl inte heller inomgruppen råvaror, som inte särredovisas i tabellen). Sammansättningen inomgruppen bearbetade varor har om man bortser från fartyg i stort sell varit neutrali förhållande efterfrägetillväxten på olika produktslag. De varueffekter som förekommil är enligt vad som framgårav tabell 4.2 i huvudsak hänförbara till efterfrågeutvecklingen i volym.Effeklerna via priset är obetydliga. Detta betyder att den svenska exportenvarit inriktad Tabell 4.2 Varusammansättningens betydelse förmarknadsandelarna för export till ; effekter påexporttillväxten i procent Totalt, exkl. råolja och -0,1 -0,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,6 -0,2 -0,1 Totalt, exkl. råolja, petro- -0,1 -0,5 -0,1 -0,2 -0,1 ' Data medger inte uppdelning på volym och pris . Anm.Beräkningarna avser andelar i 14 (utomAustralien, , , , , , ochTurkiet) imporl, varvid grundmaterialet omfattar 30 varugrupper. En utförlig beskrivningav den använda beräkningsmetodiken återfinns t. ex. i "Marknadsandelar försvensk export 1978-1984, en 'Constant-Market-Shares' analys" av (Arbetsrapport nr 15 från Kommerskollegii utredningssekretariat). på varordär världsmarknadspriserna varken ökal särskilt mycket eller Prop.1986/87:74 särskilt litet; sammansättningen har varit neutral med hänsyn tillvärldsmarknadsprisernas utveckling. Länderfördelningen hos exporten har (som visas i tabell4.3) haft slörre effekler på exportutvecklingen än vamsammansättningen.Ländereffek-terna blir i slort sett likartade oavsett om man inkluderar ellerexkluderar fartygshandeln, eller om man enbart ser till de bearbetade varorna.Sett över hela femlonårsperioden har ländereffeklen varil negativ ochsvarat för ett bortfall i exportiillväxt på i genomsnitt.Under femårsperioden 1970-1975 då en del av de för viktiganärmarknaderna i var jämförelsevis expansiva - inle så lidigt och såhårt drabbade av den försia s. k. oljekrisen - var ländereffeklen positiv.Under andra hälften av 1970-talet och i ännu högre grad första hälften av1980-talet blev däremot ländereffeklen kraftigl negativ. Detta återspeglade attSverige hafl en jämförelsevis liten del av sin export inriktad på den expansivanordamerikanska marknaden och i stället en slor del på de långsammare växandenordiska grannländerna (figur 4.3). Man kan konstatera att den kraftiglnegaliva ländereffeklen till mer än hälflen låg på prissidan.Detta betyder att prisutvecklingen (mätt i enhetlig valula, l.ex. svenskakronor) på viktiga marknader i var långsammare än i t. ex.Nordamerika. hänger i sin lur naturligtvis samman med att dollarkursenunder den ifrågavarande perioden sleg kraftigt genlemol de europeiskavalutorna. Varu- och länderkorrigerade marknadsandelar Den kombinerade effekten av varusammansättning ochländerfördelning var positiv (positiva såvälvaru- som Tabell 4.3 Länderfördelningens betydelse förmarknadsandelarna för export till ; effekter påexporttillväxten i procent Totalt, exkl. råolja och -1,0 -1,7 -1,8 -0,5 -1,7 -1,0 -0,5 -0,2 -1,5 Totalt, exkl. råolja, petro- -0,9 -1,1 -2,6 -1,8 -0,4 -1,1 -1,0 -0,5 -0,3 -1,6 -1,1 -1,7 -2,9 -2,0 -0,5 -1,6 -1,2 -0,6 -0,3 -0,1 -1,7 ' Se not tabell 4.2. Anm. Se anm. tabell 4.2. Figur4,3 Svensk exports ländersammansättning 1985 Källa:SCB, utrikeshandelssiatistiken. ländereffekter).Därefter har den kombinerade slruktureffekten varit negaliv, främsl lill följdav de negativa ländereffekterna. Delta betyder, om man ser till exportensmarknadsandelsutveckling, alt man får en mindre negativ bild av densamma underde senasle tio åren om man korrigerar den för varu- och ländereffekterna.Konkurrenskraften har alltså avtagit något mindre siarkt än vad okorrigeradeberäkningar av exportens marknadsandelsutveckling skulle ge anledning tro. Ifigur 4.4 visas ulvecklingen av den svenska exporten fill de somanalysen omfallar; dels i relalion till deras sammanlagda import utan hänsyntill hur den svenska expor- Figur4.4 Marknadsandelar i löpande priser för export av varor till OECD19701985, okorrigerad resp. korrigerad för varu- och ländersammansättning (index1970 = 100) lenär fördelad, dels efler korrigering för de kombinerade varu-och länder- Prop.1986/87: 74 fördelningseffekterna. Den korrigerade marknadsandelen har somsynes fallit mindre än den okorrigerade. Nedgången är likafullt betydande,och det är uppenbari att den svenska exportens fördelning på länder ochvarugrupper är en mindre viklig faktor bakom de lio senaste årens svagaexportutveckling än förmågan atl med priser och på annal sätt upprällhållakonkurrenskraften. Dei del föregående visade beräkningarna av varu- och ländereffekter har baseratspå den fakiiska struktur som exporten haft under vart och ett av de enskildaåren. Förändringar i varu- och länderstrukturen har alltså successivt beakiatsi beräkningarna. Som nämndes inledningsvis har det etl särskilt intresse attbelysa i vilken utsträckning förändringar i export-strukturen mot mersnabbväxande varuområden och avnämariänder bidragit till alt höja exporttillväxlen. Omman gör tankeexperimentet att exportens sammansättning inte skulle haförändrats och räknar fram vilka varu- och ländereffekter som dåhade uppkommit får man praktiskt tagel samma lal som de som redovisas itabellerna 4.2 och 4.3. Gör man elt omvänt experiment och antar att exportenhaft sammansättning alllsedan 1970 och beräknar varu- ochländereffekter under detla anlagande blir effeklerna räknal bara någrationdels procenlenheler bättre än med struktur. Slutsatsen är såledesatt strukturomvandlingen i svensk industri (som den kommer filt uttryck i dessaberäkningar) gått i en positiv riklning under 1970- och 1980-lalen, men atleffekten av denna strukturomvandling endast marginellt bidragit till den totalaexportens tillväxt. Destrukturförändringar som skett har alltså inte i någon nämnvärd grad ökatexporttillväxten, nota bene på del speciella viset all exporten inriktats molmer snabbväxande varugrupper och länder. Strukturförändringarna har dock på andrasätt varit både gynnsamma och nödvändiga. I själva verket hade det varit nästinlill omöjligt att upprätthålla exporlstruktur. Att fortsättaexportera varor som , vid rådande kostnadsläge, inle längre hadekonkurrenskraft att producera och alt inle öka inslaget av sådana produkler somlandel var mer konkurrenskraftigt på, hade endasl varit tänkbart till priset avstarkt försämrad levnadsstandard. Det är en helt annan sak atl de produktersom svenskt näringsliv är mest konkurrenskraftigt på att producera intenödvändigtvis är de som efterfrågan växer snabbast på, eller - omvänl - altSverige mycket väl kan sakna förutsättningar att konkurrera på varuområden därvärldens efterfrågetillväxl är starkast. Ifigur 4.5 visas sambandet mellan marknadsandelsförändring och mark- nadsfiUväxi för olika varugrupper . Figuren stöder inte hypotesen att den svenska konkurrenskraften är starkare på produktområden med snabb än med långsam marknadstillväxt. Om man av de skäl som angetts ovan bortser från petroleumprodukter, så uigjorde varugrupper där ifråga ökat sin andel på mark nader med snabbare tillväxt än genomsnittet blott av varuexporten. Drygthälflen av exporten består av produktområden med snabbare än Prop.1986/87:74 genomsnittlig tillväxt, men där lappar marknadsandelar. Tilldenna kategori hör viktiga varugrupper som maskiner och motorfordon. Figur 4.5 Samband mellan marknadsandelsförändring ochmarknadsandelstillväxt för export av varor 19701985 (löpande priseri svenska kronor) 9 Övriga trävaror Övr. I------- 1------ 1----- 1 12 3 4 Grafiska produkter Maskiner ( ) - Teko - T----- 1---- 1 V I -5 -4 -3 , ' Papper Metallvaror I 15 Mineraliska produkter 14 Marknads-- andelsförändring' i %, av i %, av 5 Svenskaföretags investeringar utomlands Pop.1986/87:74 Idetta avsnitt ges en statistisk beskrivning av svenska förelags investeringari utlandet. Först redogörs för omfaltningen av den ulländska verksamhelen.Framställningen koncenlreras därvid lill det begränsade antal koncerner (ca20), som svarar för merparten av svensk industris engagemang i utlandet.Därefter beskrivs sambandet mellan de svenska och utländska enheterna inom demultinalionella koncernerna med avseende . I elt iredjeavsnitt beskrivs hur den svenska verksamheten i de multinationella koncernernahar utvecklats i jämförelse med övrig svensk induslri. Somunderlag till beskrivningen har använls främsl två källor: () betänkande "Näringspolitiska effekler av internationellainvesleringar" (SOU 1983:17) och vissa av publicerade expertrapporterutgör det huvudsakliga underlaget för framställningen 1978. Det görs ingen redogörelse av DIRK:s studier om effekterna avutlandsinvesteringar för enskilda företag eller industrier, då syflel endastär att ge en övergripande beskrivning. har på induslridepartemenlelsuppdrag genomfört såväl en uppdatering som en komplettering av vissa uppgifler.Detla maierial grundar sig främsl på uppgifter från olika statistiska register,men kompletteringar har också skett genom direktkontakt med de berördaförelagen. Vidtolkningen av den följande redogörelsen bör beaktas all resultaten från de tvåolika datakällorna (och ) inte är direkl jämförbara med varandraberoende på olikheter i urval, indelningar, begrepp, materialinsamling, m. m.En ytterligare reservation bör göras för al' statistiken på detla område ärbehäftad med osäkerhel, i synnerhet när del gäller utlandsverksamheten, 5.3 Omfattningen av den utländska verksamheten År1965 fanns det enligt 82 svenska koncerner med producerande dotterföretagi utlandet. Dessa koncerner sysselsatte totalt ca 170000 anställda vid800 egna dotterföretag i utlandet finkl. icke producerande dollerbolag). Omäven minoritetsägda företag inräknas, var antalet anslällda ca 195000. Ilabell 5.1 visas utvecklingen av de olika slagen av utlandsverksamhet . Därav framgår att den lotala sysselsätlningen vid de egna dotterbolagen ökade med till 301000 anställda . Inräknal minoritetsägda företag, uppgick sysselsättningen 298 Anlalel svenska koncerner med produklionsverksamhel Prop. ulomlandssteg är 1978 lill 118, vilka hade sammanlagi 1700 dotterbolag i Enligt SCB-undersökningen, vilken omfattar ca 80koncerner, ökade anlalel anställda i dotterbolagen utomlands med 14000, eller4%, till 329000. Sysselsätlningen har således varilrelativt stabil . 1983-1985 har det skell enväsenllig ökning () i sysselsältningen ulomlands. Denna tendens synes ävenha varit gällande . Om nu kända förelagsförvärv inkluderas, torde dentoiala sysselsättningen utomlands vid slutet av grovt kunna uppskattastill 370000 anslällda; dvs. mer än en fördubbling . Anlalet anslällda i de producerande dotterföretagen svararför merparlen (eller ) av den lotala sysselsältningen ulomlands.Sysselsätlningen i dessa företag har enligt mer än fördubblats , från drygt 100000 lill nästan 230000 anställda år 1978fördelal på totalt 570 produktionsföretag. Den slörsia ökningen skedde under1960-talet, medan ökningen under slutet av 1970-talel (1974-1978) varit liten.Del kan vara av inlresse alt notera om ökningen skett genom expansion ibefintliga dotterföretag eller genom uppköp av andra företag. Mellan 1960 och1970 skedde en viss ökning av personal i de befintliga förelagen. Under1970-lalel har däremot sysselsätlningen i befintliga företag minskat och dennelloökning som redovisas för de ulländska tillverkningsbolagen förklarasfrämst av företagsuppköp men även av viss nyetablering av dotterbolag. Enviktig anledning lill den minskade sysselsättningen i gruppen för debefintliga företagen är att flera, lidigare svenska, dotterföretag underperioden övergått lill ulländsk ägo, ibland i kombinalion med betydandesvenskt minoritetsintresse. Del finns ingen totalundersökning för sysselsätlningen iproduktionsbolagen efler . De uppskattningar som SCB presenieral företl begränsat antal multinationella koncerner (17-gruppen) lyder dock inle påatt det Tabell 5.1 Utvecklingen av sysselsättningen idotterbolagen utomlands resp. 1979-1985 Antal anställda (i I OOO-tal) Antal anställda (i I OOO-tal) 1960 1965 1970 1974 1978 1979 1981 1983 1985 dotterföretag 106 148 183 220 228 - _ _ _ dotterföretag - 22 36 50 54 _ _ _ _ Övriga rörelse- drivande dotter bolag - (1)' (4)' 16 20 - - _ _ Dotterföretag - 171 222 285 301 315 326 304 329 Källa: : Direktinvesteringskommittén.För åren 1979-1985: SCB. ' Uppgift saknas. Siffrorna inom parentes hänför sig tillanställda i övriga rörelsedri vande dotterbolag som felaktigt klassificerats som försäljande dotterföretag år1965. skeltnågra stora sysselsättningsökningar i produktionsbolagen mellan Prop.1986/87:74 1978-1985. De företagsförvärv som gjorls underår 1986 lorde dockenligt en överslagsberäkning innebära atl anlalet anställda ökar lill ca270000. Sedan milten av 1960-talel har sysselsätlningen i svenskindustri minskat med undantag av . De svenska multinationellaföretagen har ökal sin sysselsättning i utlandet. Satt i relafiontill antalet anställda i svensk induslri ökade anlalel sysselsatta i deutländska producerande dotterbolagen från år (tabell5.2). Enligt en överslagsberäkning torde motsvarande andel utlandsanställda iproduk-fionsbolagen ha sfigit till . ' '20-(17)-gruppen'' Etl begränsat antal företag svarar för merparlen av densvenska industrins utlandsverksamhet. Enligt stod de 20 störstautlandsinvesterande koncernerna' för näslan av antalet anställda i svenskatillverkande dotterbolag i utlandet. I SCB-undersökningen motsvaras 20-gruppenav 17 koncerner; antalet "självständiga" koncerner har minskalberoende på förvärv inom gruppen och att en koncern inte längre har någraulländska produktionsföretag. Enligt har sysselsättningen i 20-gruppens utländskaproduktionsföretag ökat med drygt 60000 anställda eller mellan 1965och 1978 (labell 5.3). Enligt SCB:s uppskattning synes det ha varit en oförändradsysselsättning . En viss uppgång har skell under de senasleåren. Den tycks - enligt en grov uppskattning - ha fortsatt med Tabell 5.2 Antal anställda i de svenska koncerndelarna 1multinationella koncerner och antal anställda i produktionsbolagen utomlands irelation till totala antalet industrisysselsatta i . 1960 1965 1970 1974 1978 Antalet anställda i de svenska koncerndelarna i de multinationella kon cernerna (i 1 OOO-tal) - 326 396 432 416 - i procent av toiala antalet industrisyssel satta i - 35 43 46 48 Antalet anställda i produktionsföretag utom lands i procent av totala antalet industri- sysselsatta i 12 16 20 24 26 /Cä//a. Ökningen av den andel av total industrisysselsättningsom arbetade i de svenska koncerndelarna i multinationella koncerner berorenligt dels på att ytterligare koncerner blivit multinafionella underperioden, dels på all koncernerna förvärvat företag också i . ' De 20 största utlandsinvesterande koncernerna rangordnasefter del lolala antalet anställda i utlandet. ökadslyrka , då sysselsättningen i produktionsföretagen beräknas ha stigitmed ca 40000 anställda eller drygl tack vare ett fåtal storaföretagsförvärv. 17-gruppens sysselsättning i i relalion till dettoiala antalet industrisysselsatta i ökade från år år1978; och enligl SCB lill 31 %år 1985. Den ökande andelen är inle resultatet avinlern tillväxt i 17-gruppens koncerner ulan beror främst på förvärv av andrasvenska förelag. Det är också fråga om någon överskattning av andelens storiek,emedan 17-gruppens sysselsättning i också avser verksamhet som liggerulanför tillverkningsindustrin. SCB-materialetger även den totala sysselsättningens fördelning mellan och utlandet.Därav framgår att 17-gruppens sysselsättning utomlands (i alla typer avdotterbolag) satt i relation till gruppens lolala antal anslällda har ökat från49,till 51,; har denna andel troligen stigitytteriigare några procentenheter. Enligt engrov uppskattning av fördelningen mellan och utlandet av 17-gruppenssysselsättning inom enbart tillverkningsindustrin, dvs. exkl. försäljningsbolagoch annan verksamhet i koncernerna, är utlandsandelen ; förvärvenår 1986 torde ha inneburit att denna andel har närmat sig 50%-gränsen. Tabell5.3 Antal anställda (i 1 OOO-tal) i och utomlands i de 20 störstautlandsinvesterande koncernerna 19651978 resp. i de 17 största utlandsinvesterandekoncerner 19781985 1965 1970 1974 1978 1978 1983 1985 20(17)-gruppens sysselsättning i - i procent av svensk industri - i procent av 17-gruppens totala sysselsättning 219 247 272 260 266 255 262 23 27 29 30 30 31 31 - 261 260 278 - - - - 49,5 50,5 51,4 Troligen några procentenheter högre än 20(17)-gruppenssysselsättning i de utländska produktionsföretagen - i procent av 17-gruppens totala sysselsättning inomproduktionsföretag' 133 158 190 197 li Troligen några procentenheter högre än Källa: 1965-1978; ; 1978-1985:SCB och vissa bearbetningar av SCB:s material. Grovuppskattning (industridepartementet). Enligt SCB ärdet stor osäkerhet för den angivna uppgiften . 17-gruppenstotala sysselsättning inom produktionsföretag = sysselsättning i tillverkningsföretagi -I- sysselsättning i produktionsföretag utomlands. i har skattats till av koncernernastotala sysselsättning i . Inom 17-gruppen finns koncerner med vitt skildainternationaliserings- Prop. 1986/87: . En uppdelning av 17-gruppen påtvå undergrupper har genomförts: Låginternationaliserade (Låg-MNF) ochhöginlernafionaliserade (Hög-MNF) koncerner. Till Låg-MNF räknas koncerner ivilka andelen anslällda ulomlands ligger ; för att räknas lillHög-MNF skall denna andel översliga . Det fanns sju koncerner i Låg-MNF-gruppen som år 1985sysselsatte 143 000 anställda i och 65 000 ulomlands, varav drygthälften i produktionsbolagen. Gruppen domineras storleksmässigt av ASEA,och . Sysselsättningen ulomlands har ökal under perioden1978-1985, vilket medfört en ökning av utlandsandelen från till31,. I Hög-MNF-gruppen ingår tio koncerner med 119000 anställda iSverige. Gruppen domineras storieksmässigt av , och (SKFväger dock mindre tungt i gruppens verksamhet i enbari ). I utlandetsysselsattes 212000, varav 151 000 vid produktionsbolagen; Hög-MNF-gruppenslår därmed för av den svenska industrins totala antal anställda utomlands.Ullandsandelen har ökat från 61,till ; år1986 sleg troligen andelen ytterligare några procenlenheler. Det är således en stor skiUnad i utlandsandelen mellan detvå grupperna; denna skillnad skulle bli ännu mer markerad om enbari den andelsom var sysselsatt i produktionsbolagen ulomlands betraktades. Tabell 5.4 Antal anställda (i 1 OOO-tal) i ochutomlands i Låg-MNF' och Hög-MNF Ca 10000 i ökning Betydlig ökning (ca 30000) genom förvärv Antal anställda i produk- Ca 10000 i ökning Betydlig ökning (ca 30000) genom förvärv Andel av total sysselsätt- ning som är anställda utomlands Några procentenheter högre andel än Källa: 1978-1985: SCB. 1986: överslagsberäkning avindustridepartementet. ' Låg-MNF = Multinationella koncerner i vilka andelenutlandsanställda ligger (ASEA, , Euroc, PLM, . SCA ochVolvo). " Hög-MNF = Multinationella koncerner i vilka andelenutlandsanställda ligger (AGA, Alfa , , ,, ESAB, , , och ). 5.3.2 Investeringar och materiella anläggningstillgångar I DIRK-materialet finns inga uppgifter om investeringarnaulomlands i byggnader och maskiner. gjorde docken uppskattning med utgångspunki i DIRK-materialet. Enligt denna uppskattningskulle investeringarna i produktionsbolagen molsvaraungefär av indusirins invesleringar i . Riksbankenslillståndsstatistik över direkiinvesteringar utomlands medger inte av olikaskäl (se olika årgångar av publikationen "Industri ochindustripolitik") all en fullständig bild av investeringsvolymen kanredovisas. Den kan dock användas för att skatta den trendmässiga utvecklingenav utlandsinvesteringarna. Som framgår av figur 5.1 har både tillstånden tilldirekiinvesteringar (totalt och för produktionsföretagen) och borgensåtagandenökat mycket starki . Om realinvesteringarna ulomlands har ökal isamma takt som tillslåndsbeloppet för direkiinvesteringar i produktionsföretag,torde investeringsvolymen i utlandet ha motsvarat avinvesteringarna i byggnader och maskiner i ;dvs. en uppgång av andelen från . Den myckelmarkanta ökningen av tillstånden för direktinvesteringar utomlands år 1986indikerar atl denna andel stigit ytteriigare detta år, även om hänsyn las tillatt en ökande andel av tillstånden aldrig utnyttjas för direkiinvesteringar. SCBhar uppskattat 17-gruppens invesleringar i byggnader och maskiner i ochutomlands. I tabell 5.5 har beräknats olika mått på invesleringsulvecklingen1978-1985. Den andel av 17-gruppens lotala invesleringar som sker i deutländska bolagen har i regel vid de olika måtten legat Figur5.1 Tillstånd till svenska direktinvesteringar i utlandet 19751986 (miljarderkronor, löpande priser) Borgens- orh i garantiförbindelser / \ / / / / / y ----' _..* Om förvärv inkluderas synes invesle-ringsandelen minskatnågra procentenheter under senare delen (1982-1985) av perioden. Närinvesteringarna i enbart produkfionsförelagen sätts i relation lill koncernensinvesteringar i dess totala verksamhel har andelen i regel pendlat mellan3035%; även här kan en viss minskad andel förmärkas under sluiet av perioden.Andelen för produktionsföretagen ökar lill inlervallel , närinvesteringarna i dessa förelag relateras Tabell 5.5 Investeringar i byggnader och maskiner (milj.kr.) Investeringar exkl förvärv i och utomlands Investeringar i utländska bolag - i procent av 17-gruppens (i och utomlands) Investeringar i utländska bolag - i procent av 17-gruppens totala investeringar Investeringar i produk tionsföretag i procent av 17-gruppens totala inves teringar 30,7 35.2 33.4 31,5 23,9 30,1 27.9 28.6 Investeringar exkl förvärv i men inkl förvärv utomlands