prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — För nästa budgetår bör medel för mat- och provrädetsmyndighetsverksamhet beräknas med ulgångspunkl i rådets förslag. Med hänvisning tiU sammanställningenberäknar jag kostnaderna för denna verksamhel till . Verksamhetenfinansieras med en omsätlningsavgift från riksprovplatserna. Storleken pädenna avgift, för innevarande budgetär 0,av riksprovplatsernasomsättning från obligatorisk kontroll, fastställs av regeringen. Under detlaanslag bör medel för myndighetsverksamheten vid rådet således endasl anvisassom en formell anslagspost av . Riksmäiplatsernasverksamhel finansieras genom bidragsanslaget, kaU-breringsintäkterhos riksmätplatsema samt genom riksmäiplatsernas egna bidrag. Slorieken avriksmäiplatsernas egna bidrag utgör skUlnaden mellan å ena sidankostnaderna för verksamheten och å andra sidan bidragsanslaget samtkalibreringsintäkterna. källa för ca 1/3 av de lotala kostnaderna vidriksmätplatsema. Rådel föreslog redan för budgelåret1986/87 en ökning av bidragsansla- Bil. 14 getmed 1,9 milj. kr. och för /88 föreslås en ökning med 3,2 milj,kr. budgetproposition (prop, 1985/86:100 bil, 14 s. 185) konslaleradeföredraganden därvid alt rådets förslag innebar en förändring i nuvarande finansieringsstmklur, att hon intevar beredd atl biträda förslaget samt alt det dock fanns anledning altnärmare klariägga den tillämpade finansieringsmodellens bärkraft. Av bl.a. frånrådet inhämtat material framgår att visstbehov föreligger av anskaffning av utmstning för riksmätplatsema ochatt dessa har svårighel alt finansiera anskaffningen med väsentligt ökade egnabidrag. Jag avser att låta rådet av sin reservation utnyttja I milj. kr. föranskaffning av utmslning! Vidare avser jag all föreslå regeringen alt geriksrevisionsverket i uppdrag all utreda taxor och avgifier imälplaisorganisalionen. Medelsbehovei förbidrag till verksamheten vid riksmätplatsema beräknar jag tiU . Jäghemställer alt regeringen föreslår all lill Statensmät- och provråd för /88 anvisa ett reservalionsanslag av . Bidrag till vissainternationella organisationer 1985/86 Ulgift 487918 , : 1986/87 Anslag 2854000 1987/88 Förslag 2940000 . Från della anslagbestrids kosinaderna för bidrag till Intemationella byrån för måttoch vikt samt InternationeUa organisationen för legal metrologi. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgelår lUl 650000kr. m. budgetåret1986/87 beslrids även kosinader för bidrag till Organisationen förintellektuell äganderätt, internationella byrån (/BIRPI) från delta anslag. Kostnaderför bidrag till har mellan budgelåren 1983/84 - 1985/86 belastatutrikesdepartementets huvudtitel och lidigare handelsdepartementels. Jag beräknar medelsbehovet för bidragtill under näsla budgelår till . Jaghemställer atl regeringen föreslär att till Bidrag UUvissa internationella organisationer för budget året1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 4532000 " 1986/87 Anslag 4668000 1987/88 Förslag 4808000 () är en sammanslutning av invalda ledamöter som är verksamma inom lekniskvetenskap, indiistriell produktion och ekonomi. syfte är att tiU samhäUetsnytta främja ingenjörsvelenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas pä atl följa, analysera ochinformera om den tekniska utvecklingen saml att skapa kontakter ochinitiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sinnuvarande form utgått /69 Qfr prop. 1968:68 s.57, SU 131, rskr. 304), utgör statens stöd tiU grundläggandeverksamhet. Denna verksamhet omfattar ledningsfunktion,kontakt- och rådgivningsverksamhet och bibliotek, delar av utrednings-och framtidsstudieverksamheten,ullandssekretariatet samt den ullandsorienterade kontakt-ochinformationsverksamheten. beräknar att en oförändrad ambUionsnivå för dengrandläggande verksamheten kräver en uppräkning av anslaget lUl . Dämt-över har akademienhemställt om en ökning av bidraget med . för att vidga sinkunskapsbas och handlingsberedskap. Jag har för nästa budgelår beräknat en höjning avstatsbidraget till Ingen-jörsvelenskapsakadmien med . Anslaget börsåledes räknas upp tiU4808000 kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår all till Bidrag tillIngenjörsvelenskapsakademien för /88 anvisa etl anslag av4808000 kr. 1985/86 Utgift 11471000 1986/87 Anslag 13393000 1987/88 Förslag 15253000 SIS-Slandardiseringskommissioneni är centralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten. Kommissionen utarbetar och fastställer svensk standardsamt verkar för att denna används.inom säväl offentlig verksamhet som i näringslivet. Kostnadenför verksamheten bestrids genom statsbidrag, kontantbidrag Prop.1986/87:100 från näringslivet, ersättning från statliga verk m.fl. samt genomförsäljning Bil. 14 av standardpublikationer. /83motsvarar stalsbidragel för nästa budgetår av näringslivets kontanlbidragunder innevarande budgetär Ofr prop. 1982/83:100 bU. 14 s. 244, NU 39, rskr.373). Näringslivetskontantinsatser tiU SIS och dess fackorgan under /87 harbudgeterats till , vilket motsvarar ett statsbidrag lill verksamheten /88med av detta belopp, avmndal . Vid beräkningen avstatsbidraget för budgeläret 1987/88 skall hänsyn också tas till det verkligautfallet av näringslivsbidragen under /86 jämfört med de preUminärtberäknade bidragen från näringsUvet. Dessalåg till grund för beräkningen av statsbidraget föi" /87. Näringslivels bidragtill standardiseringsverksamheten uppgick budgetårel 1985/86 till 22359000kr., vilkel belopp understiger det budgeterade beloppel . med 364000 kr.Del i prop. 1985/86:100 bil. 14 preliminärt beräknade statsbidraget översiiger såledesmed av , dvs. , det belopp som näringslivets bidrag gerunderlag för. SIS föreslår mot denna bakgrund atlbidraget för /88 skaU uppgå tiU (15471000 - 218000=) 15253000kr. Vidare föreslår SIS att ytterligare700000 kr. anvisas för budgetårel 1987/88. Dessa medel avser SIS att användadels för särskUda insatser inomvästeuropeiskt harmoniseringsarbete, dels för att nöjaktigt kunna genomförabilateralt exportfrämjande slandardiseringssamarbete med de sovjetiska ochkinesiska slandardiseringsorganisalionerna GOST resp. , vilket SIS åtagit sig inom ramen för regeringens avtal med vederbörandeländer om industriellt och tekniskt samarbete. Totalt yrkarsåledes SIS ett anslag för /88 av . Förnästa budgelär har jag beräknat bidragsanslaget till . i enlighet med de lillämpade principerna förberäkning av bidragel liU SIS. Därvidhar frånräknals , en reglering i efierhand av bidragel för budgelåret1986/87. En motsvarande efterhandsjustering kan bli akluell även för del nuföreslagna bidraget. Jaghemsläller att regeringen föreslår att lill Bidrag för /88 anvisa ett anslag av15253000 kr. Patent-och registreringsverket (patentverket) handlägger ärenden an gående pateni, varumärken, mönster, utgivningsbevis för periodisk skrift, 92 namnoch kommunala vapen samt ärenden angående aktiebolag. Patent- Prop.1986/87:100 verketleds av en styrelse. Chef för patenlverket är en generaldirektör. finns en patentavdelning, en vammärkesbyrä med en mönslersektionoch en namnsektion, en bolagsbyrå saml en administrativ Patentbesvärsrätlen,som är en förvaltningsdomstol, har sitl kansli i palentverket.Patentbesvärsrätten upptar besvär mol beslul av palentverket angåendepatent, vammärken, mönster, namn och ulgivningsbevis. Jag kommer senare idagatt föreslå att patentbesvärsrätlen avskiljs från patenlverket och blir egen myndighet. Den 1 juli 1986uppgick personalstyrkan vid patentverket till 569 årsarbetskrafter, medanpersonalstyrkan vid patentbesvärsrätten var 20 årsarbetskrafter. Vid patenlverket tillämpasprogrambudgetering. Verksamhelen delas från den Ijanuari 1987 upp i följandehuvudprogram: Uppdragsverksamhelinom patent-, vammärkes- och mönsterområdena Kosinaderna för patenlverkets verksamhelläcks av de avgifter som dess kunder erlägger. Ersättning för utförda uppdragunder programmen för uppdragsverksamhetutgär enligt de priser som verkel fastställer, medan avgifter förmyndighetsuppgifter under övriga program fastställs av regeringen. harnyligen beslutat om en ändrad anslagskonstmktion för patenlverket (prop.1986/87:25 bil. 9, NU 15, rskr. Under förslagsanslagel Patent- och registreringsverketm.m. anvisas t.o.m. den 31 december 1986medel för verksamheten vid patenlverkets samtliga program saml vidpalentbesvärsrällen. Från belastas detta anslag endasl med kostnader för programmet Namnärendensaml patentbesvärsrätten. verksamhet under programmen1, 2 och 4 redovisas fr. o. m. den 1januari 1987 över förslagsanslagel Patent- och registreringsverket:Immaterialrätt. Anslaget har tre posler med vardera ell formelll belopp på 1000kr. Under posterna redovisas kosinader och intäkter för resp. program.Anslagsposterna får inte belastas. Medel förprogrammen 5 och 6 anvisas fr.o.m. över förslagsanslagetPatent- och registreringsverket: Bolagsärenden. Programmet 6 redovisasförslagsvis över en anslagspost med ett formeUt belopp på . får inte belastas. Jag kommer straxatt föreslå ytterligare en ändring vad gäller anslagen för patenlverkel. För alt lösatillfålliga likviditetsproblem saml för alt lillgodose behovel av rörelsekapital disponerarpalentverket fr.o.m. en röriig kredh i riksgäldskonlorel på I milj.kr. 1986/87:25 bU. Inkomster från verksamheten - utöver iniäkterna avuppdragsverksamhelen -redovisas t.o.m. på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2529 Avgifier vidpatent- och registreringsverket. Efter redovisarpatenlverket under denna inkomsttitel endast inkomster från verksamheten underprogrammen Namnärenden och Bolagsärenden. Prop.1986/87:100 Bil. 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag " Nytl anslag fr. o.m. den Ijanuari 1987. Medel förändamålet redovisas l.o.m. under förslagsanslagel Palenl- ochregistreringsverket m.m. (prop.1986/87:25 bil. 9) - Inkl. programmei Namnärenden Underdelta anslag redovisas fr.o.m. kostnader och intäkter förverksamhelen under patentverkets program Patentärenden, Varumärkes- ochmönsterärenden samt Uppdragsverksamhet inom patent-, varumärkes- ochmönsteromrädena. Fr.o.m. /88 föresläsatt även programmet Namnärenden redovisas under detta anslag. Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av verksamheten. 1985/86 Ulfall 1986/87 Beräknar -i-14,3 -1-12,1 -1-13,7 -t-12,4 -1-11,1 Patent-och registreringsverket Prop, 1986/87:100 framför i sin anslagsframställning altverket är helt avgifisfinansierai och följaktiigen inte nettobelastarstatsbudgeten. De avgifter som tasut inom programmei Namnärenden är dock inle fillräckliga för altuppnå full kostnadstäckning. uppkomnaunderskott har täckts genom att medel förts över från andra verksamhetsgrenar.Patenlverkel tfrågasätter om det är tillfredsställande med . en subventionering av namnverksamhelen på dettasätt. Programmet Namnärenden bör, enligt verket, anvisas etl förslagsanslag somuppgår till programmets totala koslnadsomslutning. De olikaverksamhetsprogrammen är till alla delar efterfrågeslyrda. I väsentlig män mästedärför kundkraven ligga tiU gmnd för målsättningarna i fråga om kvalilel och kvantitet iverkets produktion. De tUl regeringenavgivna översynsrapporierna lägger fast operativa mål för patenlverket.Dessa mål återspeglar kundernas krav på de olika verksamheterna. De har också formulerats föralt överensstämma med de intentioner rörande patenlverkets roll och verksamhetsom regeringen givit ullryck för. Verkels hemställanomfallar medelsyrkande endasl för etl budgetår (1987/88). Med hänsyn till allanslagsframställningen utarbetats innan regeringen tagit StäUning till dels denslutförda översynen av patenlverkets organisalion och ledning, dels EPO-medlemskapsutredningenfinner verket att särskilda skäl föreligger att inte fastställa resursramar förmer än elt budgetår. hemställer i sin anslagsframställning om bl.a. följande. Detmålrelaterade förslagel läggs lill gmnd för verksamhetens genom förande. - dels enligthuvudförslaget om . under förslagsanslagel Patent- ochregistreringsverkel: Namnärenden. Bestämmelserför 1000-kronorsanslagel ulformas så all verkels överskott kandisponeras för erforderliga framtida invesleringar. Patenlverketsrörliga kredii hos höjs tUl 5 milj. kr. Verksamhetsplanernaför de olika programmen godkänns i förekommande faU enligt det målrelaterade förslaget. Översynav patenlverkets organisation, ledning samt av behovet av teknikstöd Regeringenuppdrog ål patentverket alt göra en över syn av verkets organisation och ledningsamt av behovet av leknikstöd. Regeringen uppdrog vidare den 13december 1984 åt verkel att inkomma med förslag om åtgärder för att säkerstäUa tillgången tUl ett samlat patent- bibliotek för allmänheten. Regeringen uppdrog slutligen åt verket alt komplettera tidigare översynsarbete. Delta arbete gällde oc bl.a.förslag som rörde en ny organisalion vid palenlavdelningen, strategi förverkets teknikstöd, möJUgheterna alt decentralisera ansvar och befo- Prop.1986/87:100 genheter vad gäller administrativa funktioner, bolagsbyrånsorganisatoris- Bil. 14 ka ställning, eventueU omlokalisering avverksamheten vid varumärkesbyrån tillSundsvall samt gränsdragningen mellan myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet. Bakgmnden tiUregeringens uppdrag till patentverket var att verksamheten, främst vidpalenlavdelningen men även vid de övriga verksamheterna, genomgått storaförändringar under de senasle åren. Den växande uppdragsverksamheten,utvecklingen mot alltmer komplicerade ärenden, den ständigt ökandedokumentationsmängden samt iniernalionaUseringen på grund av samarbeteinom ramen för EPC och PCT ställde nya och annorlunda krav pä organisationen. Vidare hade patentavdelningen vid verkelstora ärendebalanser och längahandläggningslider. Bolagsbyrån hade länga handläggningstider för kompliceradeärenden. Patentverketlämnade sin sluirapport över översynsarbetel till industridepartementet, I översynsrapporterna föreslår verket attpatentavdelningen omorganiseras, att vissadelar av det nuvarande programmet Uppdragsverksamhet ombildas till ettfristående aktiebolag, alt vammärkesbyrån ligger kvar i Siockholm, attde enskilda programenheterna får ett mer uttalat resultatansvar, alt administrativa funktioner delegeras,att leknikstödet utökas för atl uppnå en effeklivare användning av delotala resurserna samt atl ell samlalpatenlbibliotek för allmänheten upprättas i anslutning till verks-byggnadenpå . Översynsrapporierna har remissbehandlats.Remissinstansemas synpunkter framgår av bilaga 14.1. Regeringen bemyndigade mig alttillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersöka vilka verkningarSveriges medlemskap i deneuropeiska pateniorganisationen (, EPO) haft, och kan vänlas få ifortsättningen, på palentverket och svenskt patentväsende. Den europeiska patentkonventionen(European Pateni Convention, EPC) trädde i kraft , Den europeiskapaientorganisationen (EPO) böljade sinverksamhel . Det innebar bl.a. alt ett europeiskt patentverk inrättades i Miinchen. Sverigetillträdde EPC ochkonvenlionen började för del alt tUlämpas den Ijuni 1978. Det europeiska patenlverket kan, medutgångspunki från en enda palentansökan,bevilja patent som bUr gäUande i ett valfritt antal konven-tionsslater.Möjligheten att göra en enda ansökan hos EPO i stället för all, som tidigare, vända sig till de olika nationellapalentverken med en ansökan för varje land har inneburit atl framför alltantalet ansökningar från utländska sökande tiU de nationella palentverkensjunkit avsevärt. deltar i det internationella palenlsamarbeletäven inom ramen för den s.k. samarbelskonvenlionen (, PCT). PCT,Uksom EPC, trädde 1977. För del började PCT Prop.1986/87:100 tillämpas som EPC, dvs. den 1juni 1978. Enligt PCT skall nyhetsgranskning ochförberedande patenterbarhelsprövning avs.k. internationella patentansökningar endast ske vid etl fatal palentverk ivärlden. Det svenska palentverket, liksom det europeiska, har status sominternationell . I direkliven tillEPO-medlemskapsutredningen sägs bl.a. att en huvudfråga för utredaren är ompalentverket kan räkna med ett sådanl anlal patentärenden, ochdärmed jämförliga arbetsuppgifter, atl verketkan upprätthålla en tillräcklig specialistkompetens. Det bör härvid särskUt beaktas att det enligt PCT i principkrävs lägst 100 hellidsanslällda ingenjörerför atl en myndighet skall kunna utföra intemationeU nyhetsgranskningeller förberedande patenterbarhelsprövning. I oklober 1985överlämnade betänkandet (SOU 1985:53) ochden europeiska pateniorganisationen tiU mig. EPO-medlemskapsutredningenkonstaterar att det är betydelsefuUt för att ha ett livskraftigt ochväl fungerande patentverk. För att uppnå dettakrävs alt kvaliteten på handläggningen av pateniansökningar inte endaslbibehålls utan l.o.m. Motsvarande gäller snabbheten i handläggningen.Palentverket måste i sina åtgärder för rationalisering främsl inrikla sig på en anpassning till den pågåendetekniska utvecklingen. Utredningen anserdel vidare värdefullt för svenskt näringsliv att palentverket behåller sinställning som . Vidare anses det riktigl att verkel ålar sig eventuella uppdragfrån del europeiska patenlverket. Syflel är bl.a. all underlätta förpatentavdelningen atl, även efter nedar-belningen av gamla patentärenden, fa ensä stor mängd ärenden att den höga kompetensen hos personalen kan bibehåUas. Vad gäller uppdragsverksamheten anserutredningen del angeläget att den intetUlåls expandera . Enligt utredningens åsikt är det inteheller ändamålsenligt att ändra den organisatoriska formen för uppdragsverksamheten. När det gäller patentdokumentationenanser utredningen alt del mäste åvilapatenlverket atl hålla dokumentationen lätl tillgänglig för aUmänhetenpå bekväma tider och i ändamålsenliga lokaler. Ifinansieringsfrågan anser ulredningen det väsentligt att de avgifter som patenlverket tar ul för sina ijänstertäcker kostnaderna för motsvarande tjänsler. Utredningen förordar all en permanenträdgivargrupp inrättas med represenlanlerför olika intressenter inom patentväsendet. Gruppen bör kunna påverkapatenlverkets agerande och förmedla avnämarnas önskemål och synpunkter till verket. Slutligen anser utredningen atl enkvalificerad utbildning för patentingenjörer bör förläggas till en tekniskhögskola. Remissinstansernas synpunkter framgår av bilaga 14.2. Föredragandens överväganden Prop. EPO-medlemskapsutredningenoch patenlverkel har i sina rapporter berört ett antal frågor somjag nu vUl taupp. Jag vill först laupp frågan om storleken av och uppgiften för patenlverkets uppdragsverksamhet. Patenlverkel varett av de första palentverken i världen som kompletterade myndighetsutövningen med uppdrags-och konsuUservice. skedde i syfte alldels utöka verkets service till näringsUvet, dels rationeUt utnyttjamyndighetens resurser. Beslutet att införa denna service logs ien situation som var präglad av en stabil efterfrågan på myndighetens normalatjänsler. anslutning till deneuropeiska pateniorganisationen (EPO) har medfört atl anlalet ansökningarom pateni minskat kraftigt. Dettaharemellertid inte inneburit motsvarandeminskning av personalresurserna för granskning av pateniansökningar. Anledningen härtill är att dessaresurser tagits i anspråk för att minska de stora ärendebalanser som byggdesupp liU följd av en kraftigl ökad efterfrågan pä patentskydd under1960-talel. Enligt patenlverkets planerskall dessa balanser ha nedarbetats lUl en nivå av ca 18000 ärenden /88, vilket innebär atl en normal medelbehandlingstid avca kan uppnås. Under fömtsättning att anlalet patentansökningar inle ökar jämförl med dagens situation,skulle antalet granskare av patentansökningar vid denna lidpunkt vara större änvad behovet påkallar. En fuUständiganpassning av antalet granskare tiU del faktiska behovet i fråga ommyndighetsulövning på patentområdet medför emeUertid uppenbart negativakonsekvenser säväl ur samhällets som ur näringslivels synvinkel. Del svenska patentverketsställning som internalionell granskningsmyndighet,i enlighet med (PCT), förutsätter bl.a. ettminimum av 100 kvalificerade granskare. flertalet remissinstanser finner det angelägetatt patenlverkel behäller sin status som , eftersom detta är av stortvärde för del svenska näringslivet. Jag anser det mot denna bakgrund varaangeläget att trots medlemskap iEPO, som resulterat i ett minskat antal nationella pateniansökningar,kunna behålla anlalet granskare i en sådan utsträckning atl palenlverkelsPCT-stalus inle äventyras. Genom uppdragsverksamhelen kan ett i detta hänseendetillräckligt antal granskare behällas i patenlverkel. Dessutom utgör uppdragsverksamheten en av näringslivel uppskattadservice, somjag finner angeläget att patentverket även fortsättningsvis kan erbjuda. Uppdragsverksamhelenbör emellertid bedrivas i oförändrad volym vad beträffar arbetsuppgifter, somöverlämnas till patentavdelningens ingenjörer, fram till dess attärendebalanserna nåll en nivå av ca 18000 patentärenden. Jag vUl dockunderstryka att den slutiiga dimensioneringen av patenlverket i första hand måste utgå fränverksamhetens storlek. Jagfortsätter nutill frågan om den organisatoriska formen för uppdragsverksamhelen. utredning innehåUer förslag om att denuppdragsverksam- hel som huvudsakligen bedrivs av uppdragsenheten(InterPat) ombildas tiU Prop. 1986/87:100 bolag.Grunden härför är alt denna uppdragsverksamhel är helt kommer- Bil. 14 siellsamt att myndighetsformen, enligt patenlverket, varken är avsedd eller lämpad för affärsverksamhet. Omuppdragsverksamhelen skuUe avskiljastill ett särskilt bolag tUlkommeratl, enligt förslaget, störte flexibilitet skulle skapas i fråga om serviceutbudets bredd. Detla angerpalenlverket vara av stor betydelse för verksamhetens konkurtenskraft. Det framgår avutredningsmaterialet alt marknaden för uppdragstjänster utmärks av enhårdnande konkurrens från framför allt utländska företag. Patentverketunderstryker mot denna bakgmnd viklen av att verkets uppdragsaktiviteter ges verksamhetsfömtsättningar,som inte innebär några konkuiTensmässiganackdelar jämfört med andra aktörer på marknaden. Av förslagel framgärvidare alt bolaget är avseit att bli en liten organisation, i allt väsentligtbeslående av InterPals nuvarande resurser. Tanken är att patentverketäven i fortsättningen skall utföra nyhetsgranskning m. m. på uppdragsbasis.Uppdragen förutsätts dä kanaliseras via bolaget, som köper Ijänster frän patentverketsprogramenheter pä samma sätt som InterPat gör . Bolagets utnyttjandeav myndighetens resurser avses bU reglerat genom bindande överenskommelser mellanbolaget och myndigheten. Även omEPO-medlemskapsutredningen liksom flera av remissinstanserna är positiva till patentverketsuppdragsverksamhet, anser de att patenlverketsförslag vad gäller bolagsformen ger upphov tiU en rad problem. Dessa problem hänför sig framför allt tiUförhållandet mellan bolaget och myndigheten. Jag är inte medutgångspunkt frän nuvarande underlag beredd att tiUslyrka atl dennaverksamhet förläggs till ell nybildat bolag. För att åsladkomma en klarareåtskUlnad meUan uppdragsverksamheten och andra delar av myndigheten anserjag emeUertid att den uppdragsenhel, som finns inom verketspatentavdelning, bör omvandlas tiU en egen avdelning. Jag vill nukommentera vissa ytterligare frågor som tagits upp i utredningarna. I fräga ompatentverkets behov av teknikstöd harjag för avsikt att föreslå regeringen att gepatentverket i uppdrag alt ulforma en långsiktig strategi för verketsteknikstöd. En strategi krävs för atl avgöra storleken på leknikstödet. När del gällerEPO-medlemskapsutredningens förslag om en permanent rådgivargruppåvilar del, enUgl min mening, palentverket atl vidta de åtgärder som bäst tjänar verkets ochkundernas iniressen. Verket bör därvidbeakta de beslut som regering och riksdag kan komma atl fatta med anledningav verksledningskommitléns belänkande. Vad gällerkvaUteten på handläggningen av pateniansökningar finner jag det, i Ukhet med ,nödvändigt alt denna är höginternationellt sett. Jag behandlar slutligen anslagsfrågorna. Patentverketsprogram Namnärenden anvisas under budgetårel 1986/87 medel över anslaget Pateni-och registreringsverket m.m. Från den 1 99