prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Bankinspektionen börvid granskningen av de instruktioner som sparbankerna skall sända in noggrant följa dessa förhållanden vad gällerordförande, så att kravet på en effektiv inre kontroll i banken inteeftersatts. Om styrelsen formellt utser en vice ordförande får inte hellerdenne vara verkställande direktör eller anställd i . 11 § Ordföranden skall se till att sammanträden hållsnär det behövs. På begäranav en styrelseledamot skall styrelsen sammankallas. Vid styrelsens sammanträden skall detföras protokoll, som undertecknas ellerjusleras av ordföranden och den ledamot som styrelsen ulser flll det.Styrelseledamot har rätt att få avvikande mening antecknad till protokollet.Protokollen skall föras i nummerföljd och förvaras på betryggande sätt. (Jfr4 kap. 9 8 USBL.) Paragrafen överensstämmer med 13 8 SpK och med 7 kap. 126 bankaktiebolagslagen. Enligt/örsrastycket ankommer det på styrelsens ordförande att se lill atl sammanträde hålls när det behövs. Vidare föreskrivs att om en ledamoi av styrelsen begär att styrelsen sammankallas, så skall detta ske. Ordföran den är dock skyldig att efterkomma en ledamots begäran endast om den 29 fråga som styrelseledamoten önskar föreläggastyrelsen verkligen ankom- Prop. 1986/87: 12 mer på styrelsen att behandla.Ordföranden bör vidare ha möjlighet att i stället för atl kalla till ett extrasammanträde låla det särskilda ärendet bli behandlat vid nästa ordinariesammanträde om det är uppenbart att etl sådant anstånd med avgörandel saknarbelydelse. Befogenheten att sammankalla styrelsen bör också tillkommasuppleant även om det inte alltid kan konstateras att förutsättningar för atlsuppleants inträde i styrelsen förelegat. Efterkommer ordföranden inte enbegäran att sammankalla styrelsen kan han fällas till ansvar enligtstraffbestämmelsen i 9 kap. 2 6 första stycket . Enligt 7 kap. 4 8bankrörelselagen får också bankinspektionen sammankalla styrelsen, när detanses nödvändigl. Andra slycket innehållerbestämmelser om prolokollföring i styrelsen, om rätt att få avvikande meningantecknad i protokollet och om hur protokollet skall föras och förvaras. 12 6 Styrelsen ärbeslutför, om mer än hälften av styrelsele damöter eller del högre antal som föreskrivs i reglementet är närvarande. Beslut i etl ärende får dock inle fattas, om inte såvitt möjligt samtliga styrelseledamöter fått tillfälle att delta i ärendeis behandling och erhållit tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Om en styrelseledamot inte kan komma och det flnns en suppleant, som skall träda in i hans ställe, skall suppleanten beredas tillfälle lill del. Om inte reglementetföreskriver särskild röstmajoritet, gäller som styrelsens beslut den meningför vilken mer än hälften av de närvarande röstar eller, vid lika rösletal, denmening som ordföranden biträder. Är styrelsen inte fulltalig, skall de somröstar för beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter, om inte annat föreskrivs i reglementet. Handlingar som enligtdenna lag eller bankrörelselagen (1986; 000) skall undertecknas av slyrelsenskall skrivas under av minst hälften av hela anlalet styrelseledamöter. (Jfr 4 kap. 10 6 USBL.) Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 14 6SpK och i sak med 7 kap. Styrelsen är enligtförsta stycket beslutför om mer än hälften av styrelseledamöter ärnärvarande. Med styrelseledamöter avses det antal som skallfinnas enligt reglementet eller, om där endast anges lägsta och högsta antal,det antal som skall finnas enligt reglementet och sparbanksslämmans beslut. Iuttrycket "styrelseledamöter" skall förutom destämmovalda ledamöterna även inräknas verkställande direktör ocharbetstagarledamöterna enligt lagen (1976; 355) om styrelserepresentation förde anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. I reglementet kan förbeslutförhet föreskrivas ett högre antal än som sägs i lagen. Styrelsen fårinte falla beslut, om kallelse flll sammanträdet inte skelt i behörig ordning.Styrelseledamöterna skall ha fått rimlig tid för samråd och möjlighet attinfinna sig. Är någon styrelseledamot förhindrad och finns det suppleant, skalldenne beredas tillfälle att inflnna sig. trädelserav bestämmelserna i detta stycke är straffsanklionerade i 9 kap. Prop.1986/87: 12 2 8 4 bankrörelselagen. tillfördesaktiebolagslagen i 8 kap. 9 8 en beslämmelse som innebär att styrelseledamot, innanstyrelsen får fatta beslut i ett ärende, skall ha erhållit ett tillfredsställande undertag föratt avgöra ärendet. Kravet på tillfredsställande underiag syftar både påskriftligt material och muntlig föredragning. Vad som skall anses vara etttillfredsställande underlag för ett visst ärendes behandling får avgöras frånfall till fall. Beslutsunderlaget bör vara så lättförståeligt och informativt sommöjligt och bör som huvudregel i sin helhet vara avfattat på det svenskaspråket. Att beslutsunderiagei skall vara tillfredsställande innebär vidareatt allt som är väsentligt för ärendets behandling skall framgå av dettillhandahållna materialet. Frågan om i vad mån kriteriet"tillfredsställande" blivit uppfyllt kommer i första hand attprövas av styrelseordföranden, verkställande direktören eller den som iövrigt svarar för atl beslutsunderlag tillhandahålls styrelseledamöterna. Dennabestämmelse är straffsanktionerad i aktiebolagslagen. Utredningen harkonstaterat atl del inte föreligger sekretess gentemot styrelsens ledamötermen atl del finns risk för att skriftlig information, som för utomstående ärsekretessbelagd, kan komma i orätta händer om den mångfaldigas ochsänds ut till styrelseledamöterna före sammanträdet. Med hänvisninghärflll har utredningen inte överfört aktiebolagslagens bestämmelse om rättför styrelseledamöterna att erhålla flllfredställande underlag för att avgöra ärendena. Hovrätten förVäsira har framfört att paragrafen bör kompletteras iöverensstämmelse med vad som föreskrivs i 8 kap. 9 6 aktiebolagslagen. Enligthovrätten är en sådan bestämmelse ett rimligt led i demokratiseringen avbeslutsprocessen. Tendenser till att den egentliga beslutsmakten övergår frånstyrelsen till direktionen bör motverkas. Hovrätten framhåller också att bestämmelsen i akliebolagslageninte bara är inriktad på utsändande av handlingar före sammanträde. Avsikten ärall styrelseledamöterna före ellervid sammanträdet skall få tillräckligt material, skriffligt eller muntligt, förall kunna fatta genomtänkta beslul (bii. 3 avsnitt 3.8.11). För egen del instämmerjag i vad hovrätten har anförl om vikten av att samtliga styrelseledamöter fårdel av det underlag som behövs för beslutsfattandet. Om det med hänsyn lillbanksekretessen kan anses föreligga hinder att sända ul material till styrelseledamöterna föresammanträdel, bör materialet i stället kunna tillhandahållas ledamöterna för läsninghos sparbankeninom rimlig tid . Sådant material bör också kunna samlas in direktefter sammanträdet. I förslaget har därför tagits in en regel enligt vilkenstyrelseledamöterna skall ha fått tillfredsställande underiag för att avgöraett ärende. Motsvarande regel införs också i bankaktiebolagslagen och iföreningsbankslagen. Liksom bör det i övrigt ankomma på varjestyrelse all bestämma formerna för styrelsearbetet och därmed sammanhängande frågor. Enligt andrastycket fattas slyrelsebeslul med enkel majoritet, om inte något annat föreskrivs i reglementet. Ordföranden har utslagsröst vid lika röstetal. Som ett tillägg i förhållande till bestämmelserna i föreskrivs för defall när slyrelsen inte är fulltalig, att giltigt slyrelsebeslul föreligger 31 först om detbiträds av mer än en tredjedel av styrdsdedamö- Prop. 1986/87:12 ter. Handlingar som enligt denna lag skallundertecknas av styrelsen, skall enligttredje stycket undertecknas av minst hälften av hela antalel styrelseledamöter. I lag kan dock uttryckligenföreskrivas att samtliga styrelseledamöter skall skriva under en handling (se4 kap. 2 8 andra stycket bankrörelselagen beträffande årsredovisningen). 138 En styrelseledamot eller en delegat får inte handlägga frågor om avtal mellan honom och . Han får inteheller handlägga frågor om avtal mellan och tredje man, omhan i frågan har ett väsentligt intresse som kan slrida mot . Hanfår inte heller delta i beslut om avtalmellan och tredje man, som han ensam eller tillsammans med annan får företräda. Med avtal jämställsrättegång eller annan talan. (Jfr4 kap. 11 8 USBL.) Paragrafen motsvarar 40 8 SpL och överensstämmer i sakmed 7 kap. 14 8 bankaktiebolagslagen. SpL och BL har haftjämförbara jävsregler och dessa kommer att helt sammanfalla. Med ordet handläggai paragrafen avses såväl elt kollegialt som ett individuellt beredande ochavgörande av ärenden. I en sparbank dellar styrelseledamot - i denna sin egenskap endast i kollegial behandling av olika frågor. I en delegats arbete kan det emellertidbli fråga ocksä om en individuell handläggning, exempelvis från verkställandedirektörens sida. Bestämmelsenhindrar den jävige funktionären både från att delta i överläggningen ochbeslutet. Stadgandet hindrar emellertid inle styrelseledamoten eller delegaten att närvara vidöverläggningen. Står han som direkl motpart till i ärendet kan hansnärvaro l.o.m. tänkas vara erforderlig för viss slutlig förhandlingmellan kontrahenterna. Vid den slutligaöverläggningen, liksom då beslutet fattas, bör han emellertid avträda. För att jäv skallanses föreligga i fråga om avtal mellan och annan fordras att ifrågavarandestyrelseledamot eller delegat har ett "väsentligt intresse" iärendet och vidare skall detta intresse vara stridande mot . Sammanfaller intresset med föreligger alltsåinte jäv. Förbudet atthandlägga frågor rörande avtal får anses träffa även sådana ensidigarättshandlingar som har betydelse för ett avtals uppkomst, förändring eller upphörande, t. ex. uppsägningav ett kontrakt. Jävsregeln får anses ägamotsvarande tillämpning beträffande gåva från . I paragrafens sistapunkt jämställs med fråga om avtal frågor rörande rättegång och annantalan. Enligt gällande bestämmelser i och BLomfattar jävsregeln också den situation dåavtal skall slutas mellan banken och någon annan som en styrelseledamotensam eller tillsammans med annan företräder. Med hänsyn till attdenna bestämmelse kan vålla praktiska olägenheler vid koncernförhållanden ochmed hänvisning till vad som gäller enligt 32 akliebolagslagenhar ulredningen föreslagit att bestämmelsen utmönstras Prop. 1986/87: 12 ur banklagstiftningen. Utredningen har därvidförutsatt att en styrelseledamot eller delegat ändå skall avhålla sigfrån att delta i själva beslutet rörande ett annat bolag där han också ärstyrelseledamot. Hovrällen förVästra har anfört att de jävsbestämmelser utredningen föreslagitbör kompletteras så att företrädare för tredjeman hindras att della i styrelsens beslut om avtalmed det bolag han företräder, dvs. i överensstämmelsemed vad som gäller enligt BL och SpL (bil. 3 avsnitt 3.8.11). För egen delanserjag i likhet med hovrätten att gällande bestämmelser bör behållas. Försparbankernas del infördes bestämmelserna 1955 (prop. 1955; 151) efterförebild från motsvarande bestämmelse i BL. De prakflska olägenheter sommotiverat att motsvarande bestämmelse inte införts i aktiebolagslagen avsågfarhågor för att styrelseledamöter i koncernbolag inte skulle finnas i det antal som krävsför beslutförhet (SOU 1941:9 s. 333).Sådana farhågor gör sig mindre gällande i fräga om bankerna och än mindreför sparbankernas del. Det är också särskilt angeläget att denna jävsregelfinns i bankerna. Att företrädaren för en lånesökande part, i egenskap av styrelseledamot eller delegat ibanken, skulle få delta i beslut om t.ex. beviljande av ett lån kan inteanses vara tillfredsställande. Jävsbestämmelsenhar ytterligare behandlats i specialmotiveringen till bankaktiebolagslagensmotsvarande paragraf (avsnitt 4.2). 148 Styrelsen företräder och tecknar dess firma. Styrelsen kanbemyndiga en styrelseledamot eller annan att företräda ochteckna dess firma, om inte ett förbud mot sådant bemyndigande har tagits ini reglementet. I fråga om den som inte är styrelseledamot gäller vad som sägsi 3 8 första stycket och 13 8 om styrelseledamot. Rätten att teckna firma fårutövas endast av två eller flera personer iförening. Ingen annan inskränkning får registreras. Slyrelsen kan när som helst återkalla ettbemyndigande som avses i andra stycket. (Jfr 4 kap. 12 8 USBL.) Paragrafen motsvarar 41 och 42 86 SpL och överensstämmeri sak med 7 kap. 15 8bankaktiebolagslagen. Av försia stycket framgår att styrelsenalUid är ställföreträdare för sparbanken.Med styrelse förstås den beslutande styrelsen, dvs. om styrelsen fattar ell majoritetsbeslut om ingående avavtal för , kan majoriteten också representera näravtalet ingås. har inga andraställföreträdare än styrelsen och firmateck narna. Styrelsens ställföreträdarskap grundar sig på lag medan firmateck nares ställföreträdarskap är beroende av styrelsens bemyndigande att teckna firman. Bestämmelsen ger styrelsensåväl behörighel som befogen het att företräda . På de områden där beslutanderätten endast tillkommer sparbanksstämman har emellertidslyrelsen varken befogenhet att handla för eller behörighet ait företräda denna. Beträffande firmatecknarnas befogenhet att handla för fordras uppdrag eller delegation genom beslut av styrelsen. 3 1986/87. En ställning i viss mån likartad med delegala ställföreträdarna intar Prop. 1986/87: 12 enligl utredningen de befattningshavare i sparbankerna vilka har behörighet atl förelräda bolagel enligt s. k.slällningsfullmakt. 1 bankerna innehas en dylik speciell behörighet ofta avhögre banktjänstemän som vanligen får anses behöriga att till följd av sinatjänsteåligganden, sin "ställning", ingå avtal för bankbolageloch även i övrigl företräda banken. Detta skulle enligt utredningen få anses följa av 2 kap. 10 6 andra stycketavtalslagen. Enligl bankinspektionenår vad utredningen anför om behörighet för banktjänsteman att lill följd av tjänsteåligganden (slällningsfullmakt)ingå avtal för bankbolaget diskutabelt. I varje fall bör enligt inspektionenmed avtal inte avses kreditavtaleller liknande förbindelser i utövandet av själva bankrörelsen. Ulifrånåberopad bestämmelse i avtalslagen torde däremot kunna följa rätl för tjänsteman i bank att på grund av sina allmänna tjänsteåliggandenträffa t.ex. tjänsteavtal med anställd eller hyresavtal (bil. 3 avsnitt 3.8.10). Jag delar inspektionens uppfattning i dennafråga. I 4 kap. 18 5 finnssärskilda bestämmelser om hur skall företrädas när styrelsen vill föratalan mot , t. ex. för att klandra ett beslut av sparbanksstämman. Av andra stycketframgår att det enligt bankrörelselagen enbart är styrelsen som får utsesärskild firmatecknare. Denna rätt kan således inte inskränkas genom enbestämmelse i reglementet eller av sparbanksstämman. Styrelsens exklusiva rätt hängersamman med att de särskilda firma-tecknarna visseriigen, till följd avfirmateckningsbemyndignadet, är behöriga att företräda . Vad angår befogenheten attföreträda är de emellertid beroende av uppdrag, som lämnas dem avstyrelsensom förvaltande organ. Styrelsen kan bemyndiga vem som helsl att varafirmalecknare, i den mån annal inte föreskrivs i reglementet.Firmalecknaren får emellertid inte vara omyndig eller försall i konkurs. Han skall vara svensk medborgareoch som regel vara bosatt inom sparbankensverksamhetsområde. Jävsbestämmelserna i 13 8 är tilllämpliga pä flrmatecknare. När någon får ett bemyndigandeatt vara firmatecknare, flllkommerbehörigheten att företräda honom personligen. Av tredje stycketframgår endast kollekflv firmateckning tillåts. Kontrollhänsyn liggerbakom del strikta kravet på kollektiv firmateckning. Styrelsen kanföreskriva annan begränsning i firmatecknarens befogenheter, t. ex.begränsning till vissa slag av rättshandlingar. En sådan begränsning fåremellertid inte registreras. Även om den meddelas i reglementet, kan dendärför åberopas endast mot tredje man som inte är i god tro. Om hur firmatecknas för sparbank ges bestämmelser i 6 kap 1 6 bankrörelselagen.Sistnämnda lag innehåller bara vissa utfyllande bestämmelser, medan degmndläggande bestämmelserna ges i firmalagen. Enligt fiärdestycket kan styrelsen när som helst återkalla ett firmateckningsbemyndigande. 15§ Styrelsen eller annan ställföreträdare för får inte följa sådana föreskrifter av sparbanksstämman eller annatsparbanksorgan som 34 inle är gällandedärför att de stär i strid med denna lag, bankrörelselagen Prop. 1986/87:12 (1986; 000) eller reglementet. (Jfr 4 kap. 13 8 USBL.) Paragrafen motsvarar 43 8 andra stycket SpL och 7 kap 168 andra stycket bankaktiebolagslagen. Paragrafen blirinte tillämplig om sparbanksstämmans beslut, genom klanderpreskriplion enligt 4 kap. 17 8,blivil gällande. I gällande lagföreskrivs att ställföreträdare inte får följa en föreskrift avsparbanksstämman "om sådan åtgärd avseende förvaltningen av angelägenheter, vars verkställighetstyrelsen finner innebära ett uppenbart åsidosättande av sparbankensintresse". Den gällande lagregeln tordeha tillkommit för att hindra styrelsen att undandra sig ansvar för en ålgärdsom skulle skada genom att på förhand skaffa sig sparbanksstämmanssamtycke till åtgärden. Det torde förhålla sig så atl styrelsen är ansvarig, om den uppsåtligen eller av vårdslöshetföranlett elt sparbanksstämmobeslut om en för skadlig åtgärd.Detsamma bör ocksä gälla om styrelsen underlåtit atl söka förhindra eller väckaklandertalan mot ett sådant beslut. Någon uttrycklig bestämmelse om detta hardock inte tagits in i lagen. Det flnns intenågon rättslig skyldighet för ställföreträdare att verkställa ett beslut av sparbanksstämman, om sparbankendärigenom tillfogas skada. Tvärtom kanverkställighet av sådant beslut medföra skadeståndsskyldighet för styrelsen,nämligen om styrelsen lämnar stämman oriktiga eller ofullsländiga uppgiftereller om det, sedan beslutet fattats, inträffar omständigheter som medför attverkställande av beslutet medför skada för . SpL innehåller en bestämmelse (43 8första stycket) som innebär att styrelsen,annan ställföreträdare och delegat måste följa de särskilda föreskrifter sommeddelas i reglementet eller av sparbanksstämman. Denna bestämmelse harslopats. Vad som föreskrivs i det nämnda lagrummet i SpL torde nämligen i allmänhet gälla utan någon särskild lagbestämmelse.Det följer av att sparbanksstämman är det överordnade organet, varsbeslut ställföreträdare i princip är skyldiga att följa. Paragrafen reglerarendast de olika beslutsorganens skyldigheter. I vad mån anställda i sparbankensom inte har sädana funktioner är skyldiga alt följa sparbanksstämmans,styrelsens eller verkslällande direktörens anvisningar får avgöras enligt allmännarättsregler. Del blir därvid i första hand fråga om en tolkning avanställningsavtal eller kollektivavtal med hänsynstagande till vad för slags anvisning detär fråga om. 168 Har en ställföreträdare överskridit sin befogenhet när han företog enrättshandling för , gäller inte rättshandlingen mot , om den mot vilken rättshandlingen företogsinsåg eller borde ha insett alt befogenheten överskreds. (Jfr 4 kap. 146 USBL.) Paragrafenmotsvaras av 44 8 första stycket SpL och överensstämmer i sak med 7 kap. 17 6 bankaktiebolagslagen. Paragrafen bygger,liksom motsvarande bestämmelse i bankaktiebolags- Prop. 1986/87: 12 lagen, på att detfinns en viss funktionsfördelning mellan sparbanksstämman och styrelsen. Dennafunktionsfördelning innebär en begränsning av båda organens behörighet attföreträda bolaget. Om exempelvis styrelsen skulle vidta en åtgärd medöverskridande av de gränser för behörigheten som funkflonsförddningen innebär,medför åtgärden inte rättsverkan gentemot bolaget, alldeles oavsett om tredjeman var i god tro eller inte. Har en ställföreträdare för däremot handlat inomramen för sin behörighet men överskridit sin befogenhet, blirrättshandlingen bindande för om tredje man var i god tro. Bestämmelsen hari det hänseendet samma innebörd som motsvarande bestämmelse i 44 8 förstastycket SpL. 17 6 För registrering skall anmäla vem som harutsetts flll styrelseledamot, suppleant eller firmatecknare samt deras postadressoch personnummer.För registrering skall även anmälas av vilka och hur firma tecknas. Anmälan görs förstagången när enligt 2 kap. 11 8 anmäls för registrering ochdärefter genast efter det att ändring har inträffat i ett förhållande som har anmälts eller skallanmälas för registrering enligt förstastycket. Rätt att göra anmälan tillkommer även den som anmälningengäller. Om sparbankenspostadress ändras, skall genast anmäla det för registrering. (Jfr 4 kap. 15 6 USBL.) Paragrafen motsvarar 18 8 SpK och överensstämmer i sakmed 7 kap. 18 8 bankaktiebolagslagen. Registreringen görsav bankinspektionen i ett bankregister som inspektionen för. Närmarebestämmelser om registrering m. m. flnns i 8 kap. bankrörelselagen. Sparbanksslämman utgörs av huvudmännen och är sparbankenshögsta beslutande organ. Den omedelbara förvaltningen av handhasdäremot under stämmans överinseende av styrelsen. Funktionsfördelningen mellan stämman och styrelsen harfldigare berörts i inledningen till 3 kap. Huvudmännen skallsom representanter för insättarna vaka över förvallning och i övrigt handhade uppgifter som framgår av denna lag.En närmare beskrivning av dessa uppgifter finns i kommentaren till 1 §. Genom det sätt på vilket huvudmännen utsesoch med hänsyn till den uppgift de ilag och reglemente givits i är de att betrakta som ett särskiltorgan i . I denna egenskap har de givits samma skadeståndsansvar som styrelseledamot (5 kap. 1 6BRL). Vidare omfattas de avbanksekretessbestämmelsen i I kap. 6 8 bankrörelselagen. I SpL och SpKförekommer flera bestämmelser om huvudmän och sammanträde med huvudmän ispridda sammanhang. Flertalet av dessa 36 bestämmelser harnu samlats i detta kapitel till vilket även lagts vissa Prop. 1986/87: 12 bestämmelser som endasl återfinns isparbankernas normalreglemente. De föreslagna bestämmelserna bygger i huvudsakpå gällande rätt. Bland flera nyheter är dock följande att niärka. Enligt 5 8 gessparbank större frihet att bestämma den ort där sparbanksstämma skall hållas.I 6 8 ges bestämmelserom fortsatt sparbanksstämma och i 7 6 om extrasparbanksstämma. Enligt 8 8 ges en huvudman rätt att få ett särskilt ärendebehandlat på stämman och i 12 8 regleras huvudmans frågerätt på stämman. En huvudmans rättatt få delta på stämman har gjortsovillkorlig. Däremot har han enligt 13 8 i olika jävssilualioner förbjudits rösta på stämman. Genom en ändring avröstöverviktsreglerna i 15 8 har sparbanksstämman givits möjlighet attpå endast en stämma kunna fatta giltigt beslut om ändring av reglementet. I en sparbankföreligger inte den risk för otillbörligt gynnande slämmo-beslut som kan finnasi ett bankaktiebolag där aktieägarna genom sina kapitalinsatser har ett eget intresseatt bevaka. En huvudmans uppgifl på stämman är att som insättarnas representant övervakasparbankens förvaltning. Varje huvudman har en röst på stämman. Mot dennabakgmnd hardet inte ansetts att bestämmelser om skydd mot otillbörligasparbanks-stämmobesliJt fyller någon funktion. Jävsbestämmelserna i 13 6 fårinte helleranses kräva något komplement i form av en sådan bestämmelse. Slutligen kannämnas att det i 18 8 införts bestämmelser om vad som skall ske, omstyrelsen vill väcka talan mot samt bestämmelser om verkan av en skiljedomsklausul ireglementet. Kapitlet motsvarar5 kap. i utredningsförslaget. Paragafindelningen överensstämmer med utredningens förslag. 1§ I en sparbank skall som representanter för insättarna finnas minst tjugo huvudmän för övervakning av sparbankensförvaltning och med uppgifter i övrigt enligt denna lag. Paragrafenmotsvarar 11 8 SpL. Funktionsfördelningenmellan huvudmännen och styrelsen har berörts i inledningen flll föregående kapitel. Som föreskrivs i 3 kap.I 6 skall styrelsen förvalta sparbankensangelägenheter i enlighet med vad som föreskrivsi sparbankslagen. Huvudmännen skall främst ha som uppgift att som representanter för insättarna övervakastyrelsens förvallning.