prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — 12 s.121) anmälde jag min avsikt att återkomma till regeringen med förslag tillriksdagen om medel för del fortsatta införandet av den samordnade lösningen förinformationssystemet om arbetsskador () och ett samordnat arbelsslällere-gisterför arbelarskyddsverket (). Anledningen var att jag önskade avvaktaarbetarskyddsstyrelsens redovisning av den pilotdrifl för / SARA-systemetsom har genomförts vid yrkesinspektionsdi-slrikl. Arbelarskyddsstyrelsenbarden redovisat resultatet av pilotdriflen för regeringen. Pilotdriflenhar visat att införda och prövade program fungerar lillfredställande och altarbetet vid yrkesinspektionen kan underlättas genom de införda datortutinerna.Arbetarskyddsstyrelsen har därför hemställt om, vilket statskontoret hartillstyrkt i sitt samrådsyttrande, atl det samordnade /SARA-systemet nuinförs vid arbelarskyddsverket i hela landet. Del samordnade /SARA-syslemet bör enligt min mening nusuccessivt införas med sikte på att vara helt genomfört . Systemetbör kunna ge förbättrade förutsättningar för tillsynsarbetet såväl centralt somregionall. Det kommer bl. a. atl möjliggöra en bättre överblick över arbetsställeni yrkesinspektionens planeringsarbete liksom en bättre bevakning av krav iinspektionsmeddelanden. Genom samordningen mellan och kan ocksådistrikten snabbt få tillgång lill aktuella uppgifter om arbetsskador på olikaarbetsställen. Under pilotdriften av /har det framkommit behov avatl väsentligt utvidga användningen av systemet på regional nivå. Betydligtfler bör kunna använda systemet . Arbetsställerelaterade uttag ursystemet kan göras som underlättar yrkesinspektionens verksamhetsplanering påbåde kort och lång sikt. Det väsentligt utökade serviceutbud, som /SARA-systemetnu kan erbjuda, förutsätter emellertid en betydlig utökning av datorkraftenoch medför att kostnaderna för systemet blir högre än vad som ursprungligenberäknats. Enligt min mening är är det angeläget att man inte genom en försnålt tilllagen datorkapacitet begränsar användningen av systemet. Jag delarstatskontorets uppfattning att datorutrustningen centralt och i storstadsdislriktenbör ha en sådan kapacitet att en framtida utbyggnad inte försvåras. Del totala investeringsbehovet för /beräknas lill30 . Därtill kommer vissa driftkostnader försystemet. Kostnaderna kommer huvudsakligen att finansieras genom en beräknadrationaliseringsvinst motsvarande 35 årsarbetskrafter. Denna besparing skallbudgetmässigt realiseras /88-1991/92. naliseringsvinslen uppkommer emellertid inle lill fulloförrän det totala Prop. 1986/87: 150 /SARA-systemet är i operativ drift,vilket det enligt vad jag har Bilaga 6 anfört kommer att vara våren1989. De kostnader som uppkommer liksom de ytterligare kostnadersom följer av behovet av högre datorkapacitet - och som inle kommer attkunna balanseras mot en indragning av tjänster anser jag bör finansieras urfonden för arbetsmiljöförbättringar. Denna fond inrättades för att täckastatens ekonomiska åtaganden för garantilån för arbelsmiljöförbättringar, de s.k. AG-lånen. I samband med att regeringen föreslog att fonden skulle inrättas (prop.1975/76, SoU 16, rskr. 191) anförde föredraganden atl eventuella kvarståendemedel skulle användas för andra insatser inom arbelsmiljöområdet.Utvecklingsarbetet med /har också tidigare finansierats med medel urfonden. Jag föreslär all regeringen begär bemyndigande atlur fonden för arbelsmiljöförbättringar få disponera högst . förinförande av /SARA-sysiemet. Beloppet är beräknat priser. Enligt min mening bör av dessa medel elt engångsbelopp om20 milj. kr. ställas till statskontorets förfogande för investeringar idatorutrustning för /. Syftet med engångsbeloppet är att minskaarbetarskyddsstyrelsens årliga avgift till statskontoret för investeringen. Resterandemedel bör föras över lill arbetarskyddsstyrelsen för de fyra budgetåren1987/88-1990/91 enligt följande; 1987/, 1988/,1989/. och 1990/. Dessa medel är avsedda som bidragtill kostnaderna för en mindre äriig avgift till statskontoret förinvesteringen, avgifter för datakommunikation och tekniskt underhäll samt vissaövriga driftkostnader. Det ankommer på regeringen att besluta om dessaöverföringar. Kostnader i övrigt som inte kan finansieras med den beräknaderationaliseringsvinsten skall läckas genom omprioriteringar. Jag hemställer att regeringen föreslår alt bemyndiga regeringen atl disponera motsvarande högst33 . priser ur fonden för arbetsmiljöförbättringar förinförandet av /SARA-systemet. 2 1986/87. Underbilaga 6:1 Prop. 1986/87:150 Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983; 1070) omarbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare dels all 2. 3, 9, 12, 14 och15 §§ skall ha följande lydelse, dels all det i lagen skall införas en nyparagraf, 14 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen Ivdelse bedömer hur många platser i ungdomslagsom behövs och träffar överenskommelser med landstingskommunen och medstatliga myndigheter, kommunalförbund, församlingar och kyrkliga sam-fällighelerinom nämndens verksamhetsområde om inrättande av sådana platser hos dem. Deungdomar som inle placeras hos en sädan offentlig arbetsgivare skall beredasplats i ungdomslag hos den kommun där de är kyrkobokförda. Kommuner och landstingskommuner som bedriver verksamhet i aktiebolag,ekonomisk förening, stiftelse eller annan särskild företagsform får träffaöverenskommelse med företaget om alt platser i ungdomslag skall inrättas där.Om del inte finns synnerliga skäl, skall företagel då vara arbetsgivare för deungdomar som får sådana platser i ungdomslag. Efter medgivande av den offenlli- Efter medgivande av länsarbets- ga arbetsförmedlingen får kommu- nämnden fårkommuner låta ungdo- ner låta ungdomar i ungdomslag ut- mari ungdomslag utföra arbelsupp- föra arbetsuppgifter åt enskilda ar- gifterät enskilda arbetsgivare, om belsgivare, om arbetet avser av- arbetetavser avgränsade arbels- gränsade arbetsuppgifter som an- uppgiftersom annars inte skulle bli närs inte skulle bli utförda och som utfördaoch som inle är lämpligare inle är lämpligare alt utföra inom attutföra inom ramen för någon an- ramen för någon annan arbetsmark- nanarbetsmarknadspolitisk slöd- nadspolilisk stödform. Skogsvårdsstyrelserna får låta ungdomar i ungdomslagutföra arbete åt enskilda arbetsgivare inom skogsbruket. Den offenliga arbetsförmedling- anvisar en anvisar ungdomarna arbete i ungdomarna arbete i ungdomslag ungdomslag hos den arbetsgivare hos den arbetsgivare som nämnden som förmedlingen efter samråd efter samråd med den unge finner med den unge finner lämpligast. Ungdomar som anvisas arbete i ungdomslag skall varaanmälda som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och, om det inte finns starkapersonliga skäl för annat, vara oförhindrade att arbeta på heltid och bereddaatt anta erbjudet lämpligt arbete under lid för vilken de inle har anmälthinder som kan godtas. 'Senaste lydelse 1985:504 -Senaste lydelse 1985:504 Anvisning skall ske om arbetsförmedlingen inte kan finnaannan lämplig anställning ät den unge och om inte heller lämplig utbildning kananordnas eller annan åtgärd vidtas inom ramen för elt arbetsmarknadspolitisklprogram. Ansträngningar att finna annan anställning eller utbildning skallfortsätta under hela den tid dä den unge har plats i ett ungdomslag. Senast närden unge har arbetat i etl ungomslag under fyra mänader skall arbetsförmedlingenupprätta en särskild plan över hur anställningen i ungdomslaget skall övergå lillannan verksamhet. Anvisning skall ske, om länsarbetsnämnden inte kan finnaannan lämplig anställning åt den unge och om inte heller lämplig utbildning kananordnas eller annan åtgärd vidtas inom ramen för etl arbetsmarknadspolitisklprogram. Ansträngningar all finna annan anställning eller utbildning skallfortsätta under hela den tid då den unge har plats i ett ungdomslag. Senast närden unge har arbetat i ett ungdomslag skall länsarbetsnämndenupprätta en särskild plan över hur anställningen i ungdomslaget skall övergåtill annan verksamhet. Prop.1986/87:150 Bilaga 6 9 § En medlem i ett undomslag har, om del inte utansvårigheter kan ordnas på annan lid, rätt lill ledighet med bibehållna anställningsförmånerför atl besöka arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete. Ungdomarna skall i genomsnitt delta i kurser som arbetsförmedlingen anordnar om hur arbetsmarknaden fungerar och om hur man söker arbete. Sädana kurser bör även ge kunskaper om möjligheterna till vidareutbildning och om arbelsmarknadspoliliska stödåtgärder. De ungdomar som arbetar i ett ungdomslag har rätt lill ledighet de deltar i kursen. har de rätt till samma anställningsförmåner som om de hade arbetat. Andra ungdomar har rätt till anställningsförmåner med belopp motsvarande del utbildningsbidrag som lämnas enligt bestämmelserna om sådant bidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Ungdomarna skall i genomsnitt två limmar deltai kurser som länsarbetsnämnden anordnar om hur arbetsmarknaden fungerar ochom hur man söker arbete. Sådana kurser bör även ge kunskaper om möjligheterna lillvidareutbildning och om arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder. De ungdomarsom arbetar i ett ungdomslag har rätt till ledighetunder den tid de deltar i kursen. har de räll till sammaanställningsförmåner som om de hade arbetat. Andra ungdomar har räll lill anställningsförmånermed belopp motsvarande det utbildningsbidrag som lämnas enligt bestämmelsernaom sådant bidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingen skall återkalla anvisningen lillarbete i ungdomslag för den som, I. utför annat förvärvsarbete som inte enbart ärtillfälligt eller av obetydlig omfattning, ' Senaste lydelse 1985:504 " Senaste lydelse 1985:504 Länsarbetsnämndenskall återkalla anvisningen till arbete i ungdomslag för den som, I. utför annalförvärvsarbete som inte enbart är tillfälligt eller av obetydlig omfattning. En anvisning får, om det är skäligt, också återkallas för en medlem i ett ungdomslag som avvisar etl erbjudande om arbetsmarknadsutbildning eller om plats i yrkesinriktad rehabilitering. Genom äterkallelse av en anvisning skiljs den unge från anställningen. 2. avvisar annal erbjudet lämpligtarbete, 3. utan alt uttryckligen avvisa sådantarbete ändå genom sitt uppträdande uppenbarligen vållar atl anställning intekommer till stånd, eller 4. utan giltig anledning inle deltar isådan kurs som avses i 9 § andra 2. avvisar annal erbjudet lämpligtarbete, 3. utan atl uttryckligen avvisa sådantarbete ändå genom sill uppträdande uppenbarligen vållar att anställning intekommer lill stånd, eller 4. utan giltig anledning inte deltar isådan kurs som avses i 9 § andra stycket eller 14 a §. Prop.1986/87: 150 Bilaga 6 Arbetsförmedlingen skall anvisa arbete i ungdomslag /rån det att den unge har anmält sig som arbetssökande hos förmedlingenoch uppfyllt villkoren i övrigt för anvisning. Har den unge anmält sig efteratt ha slutat skolan eller annan utbildning som inle har varit hell kortvarig,skall anvisningen i stället ske senast . Har någon skilts från sin anställning enligt 11 eller 12§ får en ny anvisning inle ske förrän . Arbetsförmedlingenskall på nytt anvisa arbete i ugndomslag senast efter det att anställningenupphörde. Detta gäller även när den unge har begärt prövning av beslut ochsaken inle har slutligt avgjorts. Har den unge uppfyllt villkoren föranvisning först efter det att anställningen upphörde, räknas sjuveckorstidenfrån denna senare lidpunkt. Om anvisning inte sker inom föreskriven tid eller om denunge tilldelas uppgifter som inte är lämpliga på det sätt som anges i 4 §, unge rätt till lön från arbetsgivaren eller, om den unge inte är anställd,ersättning från kommunen motsvarande den dagpenning från en erkändarbetslöshetskassa som den unge har förvärvat rätt till. Ersättningen är 100kronor per dag om den unge inte har rätt till dagpen- skall anvisa arbete i ungdomslag /rå/t det alt den unge har anmält sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingenoch uppfyllt villkoren i övrigt för anvisning. Har den unge anmält sig efteralt ha slutat skolan eller annan utbildning som inte har varit hell kortvarig,skall anvisningen i stället ske senast . Har någon skilts från sin anställning enligt 11 eller 12§ får en ny anvisning inte ske förrän . Länsarbetsnämndenskall på nytt anvisa arbete i ugndomslag senast efter det att anställningenupphörde. Detta gäller även när den unge har begärt prövning av beslut ochsaken inte har slutligt avgjorts. Har den unge uppfyllt villkoren föranvisning först efter del att anställningen upphörde, räknas sjuveckorstidenfrån denna senare tidpunkt. Om anvisning inle sker inom föreskriven tid eller om denunge tilldelas uppgifter som inte är lämpliga på det sätt som anges i 4 §, unge rätt till lön från arbetsgivaren eller, om den unge inte är anställd,ersättning från kommunen motsvarande den dagpenning från en erkändarbetslöshetskassa som den unge har förvärvat rätt till. Ersättningen är 100kronor per dag om den unge inte har rätt till dagpen- Nuvarande lydelse ning eller om dagpenningen är lägre ändet beloppet. Beslut om sädan lön eller ersättning fattas på den unges begäranav arbetsförmedlingen. Föreslagenlydelse ning eller om dagpenningen är lägre än det beloppet. Beslut om sådanlön eller ersättning fattas på den unges begäran av länsarbetsnämnden. 1986/87:150 Bilaga 6 får bestämma att den som anvisas arbetei ungdomslag, i stället för atl utföra sådant arbete, under högst tre veckorskall delta i sådana kurser som avses i 9 § andra stycket i den omfattning somnämnden finner lämplig. utgår samma anställningsförmåner somannars skulle ha utgått för arbetet. eller en länsarbetsnämnd fattar enligt II eller 12 § eller 14 § tredjestycket får överklagas genom besvär hos arbetsmarknadsstyrelsen.Arbetsmarknadsstyrelsens beslut får överklagas genom besvär hos försäkringsöverdomstolen,om inle annal följer av lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid ar-belskonflikl.I övrigt får beslut som fattas av arbetsförmedlingen eller en länsarbetsnämndinte överklagas. Beslut omatt vidta en åtgärd som avses i 11 § och återkallelsebeslut enligt 12 § gälleromedelbart. Upphävs ett sädant beslut sedan det har överlämnats för prövningeller efter besvär, har den unge rätt till ersättning från arbetsgivarenmotsvarande förlorad lön enligt 8 §. Den som har anvisats annal arbete i ungdomslageller fält annan anställning eller utbildningsbidrag har dock för tidendärefter inte sädan rätt till ersättning. Beslut som länsarbesnämnden fattar enligt II eller 12 §eller 14 § tredje stycket får överklagas hos . Arbetsmarknadsstyrelsensbeslut får överklagas hos försäkringsöverdomstolen, om inte annat följer avlagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbelskonflikt. I övrigtfår beslut som fallas av länsarbetsnämnden inte överklagas. Beslut om alt vidta en åtgärd som avses i 11 § och återkallelsebeslutenligt 12 § gäller . Upphävs ett sådant beslut sedan del har överlämnatsför prövning eller efter överklagande, har den unge rätt till ersättning frånarbetsgivaren motsvarande förlorad lön enligt 8 §. Den som har anvisats annatarbete i ungdomslag eller fått annan anställning eller utbildningsbidrag hardock för tiden därefter inte sådan rätt till ersättning. Pä tvistermellan arbetsgivare och arbetstagare som inte gäller beslut enligt 11 §tillämpas lagen (1974; 371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft . Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Föredragande; statsrådetGustafsson Bilaga 7 Prop. 1986/87:150 Bilaga 7 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /88, m.m. beslutade att den allmänna fastighetstaxeringenskall delas upp så att olika faslighetstyper blir föremål för taxering underskilda år (prop. 1984/85:222, SkU 1985/86:2, rskr 2, SFS 1985:820 och 821).Beslutet innebär att hyreshus-, industri-, exploaterings- och specialenheterblir föremål 1988, medan taxeringen sker är 1990 1992 för lantbruksenheter. beslutade attexploateringsenheter skall upphöra som typ av taxeringsenhet (prop. 1985/86;160, SkU 44, rskr 284, SFS 1986:258). Enligt uppskattningar baserade på prisstatistik insamladav lantmäteriverket beräknas taxeringsvärdena för hyreshus, innefattande bl.a. bo-sladsrätlshus, komma all öka med vid den allmänna fastighetstaxeringenår 1988. Ökningen återspeglar den förmögenhetstillväxt som sedan den förraallmänna fastighetstaxeringen har skett för denna del av fastighetsbeståndet.Mellan åren 1979, det värdeär som låg till grund för taxeringsvärdena vid denförra taxeringen, vilken skedde , och , som är värdeåret för denallmänna fastighetstaxeringen , har fastighetsvärdena ökat med igenomsnitt . Taxeringsvärdet, som motsvarar av taxeringsenhetensmarknadsvärde, är utgångspunkt för beräkning av bl. a. fastighetsskatt.Skatteunderlaget för fastighetsskatten är för småhus en tredjedel avtaxeringsvärdet och i fräga om småhus på lantbruksenhet en tredjedel av bostadsbyggnads-ochtomtmarksvärdet samt för övriga fasligheter hela taxeringsvärdet. All endast entredjedel av taxeringsvärdet läggs till grund för beräkningen av skatten försmåhus beror pä att taxeringsvärdet för lägenheter i småhus vid skattensinförande normalt var högre än för lägenheter i flerbostadshus. De nya högre taxeringsvärdena för hyreshusen kommer medgällande regler att leda till att faslighetsskaUen ökar i motsvarandeomfattning. Skattehöjningen leder till ökade boendekostnader för boendei berörda fastigheter, som övriga inle berörs av motsvarande höjning.Enligt min mening är det inte rimligt att på detta sätt skapa skilda 1 1986/87. kostnadsförulsättningarför olika boendegrupper. Del är därför nödvändigt att vidta åtgärder i syfteatt ändra pä detta förhällande. I detföljande föresläs åtgärder dels för atl få en mer rimlig fördelning av faslighetsskalleullagel,dels för all minska effekterna för vissa hushåll och för att förhindra att denhöjda fastighetsskatten försvårar nyproduktionen av bostäder. Prop.1986/87:150 Bilaga 7 Mitt förslag: Skatteunderlaget vid beräkning avfastighetsskatt skall fr. o. m. vara av taxeringsvärdet försmåhusenheter och av taxeringsvärdet för hyreshusenheter. För småhus pälantbruksenhet skall skatteunderlaget vara av bostadsbyggnads-ochtomtmarksvärdet. Skälen för mitt förslag: Fastighetsskatten bildartillsammans med räntebidragen elt omfördelningssystem som innebär atl iprincip alla faslighets-ägare bidrar till den nödvändiga subventioneringen avny- och ombygg-nadsälgärder. Skallen har också en siatsfinansiell betydelsegenom alt den minskar budgetbelastningen. Skatten infördes den (prop.1984/85:18, SkU 17 och 24, rskr 90, SFS 1984:1052). Skattesatsen är förnärvarande 1,för schablonbeskattade hus, 2,för konventionellt beskattadesmåhus och 2,för konventionellt beskattade hyreshus. Som chefen för har anfört ärdel av bl. a. slalsfinansiella skäl nödvändigt att låta den skaltehöjning somblir följden av de nya taxeringsvärdena för hyreshus slå igenom. För att få enrimlig fördelning av skattehöjningen bör emellertid skalteunderiaget ändras.Skatteunderlaget för hyreshus bör ändras från av laxerings-värdet,vilket innebär att endast ca hälften av taxeringsvärdeshöjningen slår igenom.För småhus bör underiagel höjas från en tredjedel till hälften avtaxeringsvärdet (). Jag har i denna fräga samrålt med chefen förfinansdepartementet. Ändringarna i fråga om underlaget bör omfatta samtligasmåhus- och hyreshusenheler. Fastighetsskatten omfattar emellertid även småhusoch hyreshus på lantbruksenhet. Undertaget för dessa är en tredjedel av bostadsbyggnads-och lomtmarksvärdet respektive hela detta värde. I fråga om småhus pålantbruksenhet bör underiagel för skatten ändras i samma utsträckning som försmåhusenheter, dvs. från en tredjedel till av värdet. Såväl småhus pälantbruksenhet som småhusenheter taxeras nämligen vid senare taxering än år1988. För hyreshus på lantbruksenhet är situationen den att de laxeras ,medan hyreshusenheler taxeras . Underiagel för hyreshusenheter bör, somjag tidigare nämnt, utgöra av det taxeringsvärde som åsäUs . I frågaom hyreshus på lantbruksenhet är underiagel del bostadsbyggnads- ochtomtmarksvärde som äsatles vid allmänna fastighetstaxering eller vid däreftervidtagen särskild taxering. Taxeringsvärdena för hyreshus på lanlbruksen- heter och hyreshusenheter hänför sig således lill skildatidpunkter. laget för hyreshus på lantbruksenhet kan inte justeras påmotsvarande sätt Bilaga 7 som jag föreslagit för hyreshusenheter utan atl underlagethöjs utöver Mot bakgrund härav och då skäl i övrigtinte föreligger för en sådan justering anser jag att hyreshusen pålantbruksenheter - som utgör etl mindre antal - inle bör omfattas av någraändringar. Statens intäkter av fastighetsskatten beräknas med deföreslagna ändringarna öka med ca . I följande tabell redovisas hur stor effekten beräknas bliför en lägenhet i ett hyres- eller bosladsrältshus med etl taxeringsvärde somnu uppgår lill . och som ökar vid laxeringen och ettegnahem med ett taxeringsvärde på . Del bör i sammanhanget noteras attspridningen mellan olika hus är förhållandevis stor. Detta gäller såväl mellanolika hus med nu gällande taxeringsvärden som mellan olika hus beträffandeförändringen av taxeringsvärdena. a. är de regionala olikheterna slora.Spridningen speglar de skillnader i fastigheternas marknadsvärde somföreligger mellan olika regioner. Fastighetsskatt enligt föreslagna regler Kr. b. konventionellt beskattad' 16)5 2 880 ' För konventionellt beskattade hus utgör skatten enavdragsgill driftskostnad. De nya reglerna bör gälla fr. o. m. är 1988, då de nyataxeringsvärdena för hyreshus skall börja tillämpas. Äldre bestämmelser börgälla i fräga om beskattningsår som har påbörjats före ikraftträdandet.Ändringarna kommer i vissa fall att kunna beaktas vid uttaget av preliminärskatt . I hyresförhandlingarna måste de nyataxeringsvärdena användas som underiag. Dessa kommer då inte atl vara kändatill del slutligt fastställda värdet. Det bör dock vara möjligt att tidigt ihöst på grundval av lantmäteriverkels och uppgifter skaffasig en tillfredsställande uppfattning av de nya värdena. Mitt förslag: Den garanterade räntan sänks för nybyggnadersom påböijas före utgången av . Sänkningen uppgår till 0,25procentenheter för hyres- och bosladsrättshus och föregnahem och avser projekt som beviljas lån den 28 april 1987-den 31december 1989. 1986/87:150 Bilaga 7 Skälen för mitt förslag: Räntebidrag lämnas med belopp sommotsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad för botlenlån samt bostadslänoch en garanterad ränta för dessa lån. För vissa lånlagarkategorier lämnas räntebidragdessutom för en beräknad årlig räntekostnad med elt belopp som motsvarar avlåneunderiaget för bosläder. Regeringen har föreslagit (prop. 1986/87; 100bil. 13) alt den garanterade räntesatsen för av lånetiden skallvariera mellan beroende på låntagarkalegori. Dengaranterade räntan höjs åriigen på visst sätt. Mitt förslag om ändring av reglerna för beräkning avfastighetsskatten leder, som jag har sagt, till vissa kostnadsökningar förde boende. Fördelningen över bostadsbeståndet har gjorts sä rättvis sommöjligt. Enligt min mening kan dock effekterna av skatten inverka negativt pånyproduktionen. I nuvarande situation med bostadsbrist i många kommuner är delav stor betydelse atl de åtgärder som har vidtagits för att på olika sättunderlätta och stimulera igångsättningen inte motarbetas. Kostnadseffekten av den höjda fastighetsskatten bör förnyproduktionen därför tillfälligt motverkas genom ett ökat räntebidrag. Dettakan åstadkommas genom att den garanterade räntan för avlånetiden tillfälligt sänks. Jag förordar att den lägsta garanterade räntansänks för hyres- och bostadsrättshus och med 0,50procentenheter för egnahem i fråga om projekt som beviljas lån den28 31 december 1989. Ett ytteriigare villkor för den lägregaranterade räntan är atl projektet påbörjas före utgången av . De årliga höjningarna bör ske enligt de regler som gällerför närvarande, dvs.