prop · GA03148 · 1986-12-31 00:00:00 — Någon bedömning av koncernens ekonomiska ställning eller vinstutveckling får, enligt kommitténs uppfattning, aldrig läggas lill grund för en nedsättning av kapitaltäckningskravet. Detta krav har upp ställts för att garantera atl de olika skyddsintressena tillgodoses och får i detta sammanhang betraktas som oeftergivligt. Vidare bör eftersträvas en lagstiftning, som så långt möjligt direkt i lagen preciserar kapitalkravet. En diskreiionär prövning från myndighets sida bör i princip undvikas. Pågrund av den korta remisstiden har kommittén inte haft möjlighet att Prop.1986/87:148 mera ingående analysera och överväga kapitaltäckningskravet, såvittavser finansiella koncerner av här avsett slag. Konsekvenserna urkapital-täckningssynpunkt är svåra att överblicka, särskilt som bildandet av enholdingkoncern kan innefatta en lång rad av komplicerade transaktioner. mening är det dock av största vikt alt de kapitaltäck-ningsbestämmelsersom gäller för bankkoncerner av traditionellt slag också tillgodoses vidbildandet av holdingkoncerner. Iutredningsförslaget (1:5 andra stycket) avses med eget kapital aktiekapital, reservfond,dispositionsfond och av bolagsstämman fastställd vinstbalans. Denna definitionav eget kapital överensstämmer inte med den gängse använda terminologin ochheller inte med definitionen i 4 kap 7 § förslaget till bankrörelselag. Motdenna bakgrund och då utredningens förslag till definition inte är heltäckandegenom att hänsyn inte tas lill balanserad förlust avstyrks att förslaget läggs tillgrund för lagstiftning. Enligtsamfundets mening måste en balanserad förlust minska del egna kapitalet somkapitaltäckning. Vidare skapar den valda terminologin viss osäkerhet omtidpunkten för beräkning av det egna kapitalel för kapital-täckningsändamål.Samfundet föreslår att bestämmelsen omarbetas. Enligtförslaget måste moderföretaget ha fullständig kapilaltäckning för sitt innehavav aktier och andelar i andra koncernföretag. Moderföretaget får därvid intesom eget kapital räkna in förlagslån eller reserveringar såsom får ske vidberäkning av kapitalbasen enligt nu gällande banklagstiftning. Kapitaltäckningskravenblir således högre än vad som gäller för bank. Deolika skyddsreglerna i den nuvarande banklagstiftningen syftar främst till attskydda insättarnas medel. I första hand sker detta genom att bankensplaceringar skall stå i viss relation lill bankens egna kapital. Närmare reglerhärom finns i 57 § lag (1955:183) om bankrörelse Gfr prop 1986/87:12. Band 1, s.230 n). För atl undvika kringgående av dessa regler stadgas i 57 § femtestycket att vid beräkningen av det egna kapitalet skall vanligtvis frånräknasvad banken såsom aktiekapital eller i annan form tillskjutit annat förelag somdriver någon form av bankverksamhet. Denna senare hjälpregel har den materiellainnebörden att bankens uppläningska-pacitet genom ett"ask-i-ask-förfarande" inte skall kunna göras större. Imoderföretag som ej är bank får enligt gällande lag liksom enligt promemorianupplåning ej ske från allmänheten på konto. Därmed saknas behov av sådanupplåningsbegränsning som huvudregeln stadgar. Därav följer att någon hjälpregelav föreslagen art ej heller erfordras. ömen kapitaliäckningsregel likväl skulle införas, bör den i sådant fall utformas med förebild av det regelsystem som gäller såsom huvudre gel för bankernas och andra kreditinstituts kapitaltäckning. I denna del hänvisas till Svenska Bankföreningens remissyttrande. 5Förbudet för vissa rättssubjekt att förvärva aktier Prop. 1986/87:148 imoderföretaget 5.1 Hovrätten över och Med hänsyn till vad som i promemorian anförts under"ikraftträdande och övergångsbestämmelser" utgår hovrätten frän attden föreslagna lagstiftningen inte skall gälla för redan bildade koncerner ochför de i koncernen ingående moderbolag som redan nu har ett visst utländsktägande. Hovrätten ifrågasätter om man övervägt de konkurrensrättsligasynpunkter som uppkommer med den nu föreslagna lagstiftningen. I promemorianhar det finansiella området betecknats som ett område präglat av ökadinternationalisering. torde ingående analyserautländsk medborgares rätt att indirekt bli ägare av aktier i bank, finansbolagoch fondkommissionsbolag, varför ytterligare skäl att avvakta kommitténs arbeteföreligger. 5.2 Fullmäktige i riksbank Fullmäktige föreslår ett språkligt förtydligande så atldet ordentligt framgår att förbudet gäller förvärv av aktier i moderföretaget. Rent principiellt anser bankinspektionen det tveksamt ombankinspektionen skall kunna medge dispens från de villkor som regeringenställt vid sill beslut om dispens. Den som medger undantag från villkoren börvara densamma som ställt villkoren. Med hänsyn till att fråga är om provisorisklagstiftning anser sig bankinspektionen kunnaacceptera förslaget även i denna del. Bankinspektionen utgår från attmöjligheten, om den delegeras till verket, kommer att kunna bli aktuell beträffandenytillkommande företag i en koncern. 6.2 Hovrätten över och Enligt 5§ fjärde stycket får regeringen "om särskildaskäl föreligger" medge undantag från första stycket. Hovrätten vill härfästa uppmärksamheten på lösligheten i hela lagkonstruktionen. För dispensenligt 4 § andra stycket krävs också att det skall föreligga särskilda skäl.Här bygger man alltså på med ytterligare elt sådant rekvisit. En sådanlagstiftning kan inte accepteras. Vad som är än värre är emellertid att enligt fjärdestycket i 5 § rätten till dispens i viktiga frågor, vilka är av sådan natur att de rätteligen bör regleras i lagen, delegeras till bankinspektionen. En sådan delegation av normgivningsmakten strider enligt hovrättens mening mot regeringsfor men. 7Särskilda regler om koncernbidrag Prop. 7.1 Hovrätten över och Ett förbud mot koncernbidrag mellan de i koncerneningående företagen bör lagtekniskt komma till uttryck i lagtext ochkompletteras med en bestämmelse som sanktionerar en överträdelse av förbudet.Hovrätten efterlyser även en precisering av de kriterier efter vilkabankinspektionen skall göra sin bedömning för atl medge ett koncernbidrag. Oavsett i vilken legal form koncernbidragsfrågan löses,har dock inte anförts några egentliga skäl varför det skall krävas strängareregler för en finansiell koncern än för en bankkoncern när det gällerkoncernbidrag. De regler som redan finns om kapitaltäckning, kreditgivningoch tillsyn för de enskilda bolagen i koncernen bör tillsammans med densärskilda regleringen av moderbolaget tillgodose att verksamheten drivs i sundaoch kontrollerbara former och att insättarskyddet i bank tillgodoses. Att därutöverskäri)a kravet för en finansiell koncern när det gäller koncernbidrag tordeinnebära ett inte nödvändigt avsteg från principen om konkurrensneutralitet. I promemorian föreslås att koncernbidrag mellan moder- ochdotterbolag i en koncern skall få ske endast efter medgivande avbankinspektionen. Kommittén tillstyrker detta förslag. vill dockkommittén påpeka att de bestämmelser i bankrörelselagen, till vilka hänvisas i1 kap 5§ lagförslaget, inte innehåller några bestämmelser om koncernbidrag. Avdenna anledning bör lagförslaget kompletteras med en regel, som uttryckligensäger att koncernbidrag kräver bankinspektionens samtycke. Det synes intetillfredsställande atl inspektionen som stöd för en vägran endast kan åberopade generella sundhetsbestämmelserna i bankrörelselagen. 8.1 Hovrätten över och Enligt promemorian är några särskildaövergångsbestämmelser ej nödvän diga. Detta förutsätter enligt hovrättens mening att den föreslagna lagstift ningen inle skall gälla redan bildade koncerner. I sådant fall är nämligen övergångsbestämmelser oundvikliga. Hovrätten anser emellertid att lagen under alla omständigheter bör kompletteras med övergångsbestämmelser. Som anges i promemorian finns redan på den svenskamarknaden elt par finansiella koncerner i vilka bank ingår som dotterbolag. Idessa koncerner återfinns börsnoterade bolag och börsstyrelsen förutsätter attde föreslagna reglerna tillämpas så att berörda bolag bereds möjlighet altunder rimlig övergångstid anpassa sig till de nya förhållandena. 8.3 i (LO) Den provisoriska lagstiftningen måste också ange hur redanuppkomna koncerner med bank som dotterbolag kan avvecklas. Vi utgår frän att de föreslagna lagändringarna icke skallgälla för koncerner, som finns vid lagens ikraftträdande. I annat fall krävs övergångs-beslämmeler.För det fall där t. ex. aktier i moderförelaget ägs av utlänning, torde iannat fall särskilda regler behöva införas om expropriation m. m. Sådanaöverväganden kan även komma att bli nödvändiga för koncerner, som bildas efterlagändringarnas genomförande. Eftersom här är fråga om inskränkningar iäganderätten, finner föreningen det vara otillfredsställande atl frågorna inlenärmare har behandlats i promemorian. En genom lagstiftningen påtvingadförsäljning av utlandsägda aktier skulle med stor sannolikhet komma att utsättaSverige för skarp internationell kritik. Denna frågeställning haröverhuvudtaget inte beaktats i promemorian. I den provisoriska lagstiftningen måste anges hur redanuppkomna koncerner med bank som dotterbolag kan avvecklas. 9 Fondkommissionsrörelse i särskilt bolag Vad beträffar möjligheten för bank att driva fondkommissionsrörelsei bolag har inspektionen, eftersom den ena aktuella koncernen innehåller fondkommissionsbolag,förståelse för ställningstagandet i betänkandet. Bankinspektionen vill alltsåinte motsätta sig att bank redan nu får möjlighet all i särskilt helägt fondkommissionsbolagbedriva fondkommissionsrörelse. Bankinspektionen anser det emellertid nödvändigt med enmycket klar precisering av vilken fondkommissionsverksamhet som skall ligga i ban ken och vilken som skall ligga i fondkommissionsbolag. Det bör inte ifrågakomma att bygga upp tvä parallella verksamheter. 1 tillständsärendet bör banken redovisa vilka delar av verksamheten som skall bedrivas i bolaget och vilka som skall bedrivas i banken. Vidare bör uppdelningen av handelslagret preciseras. Vill banken/bolaget ändra förutsättningarna bör en ny prövning företas av tillståndet atl inneha aktierna i bolaget. 9.2 Hovrätten över och Prop. 1986/87:148 Hovrätten har inte något attinvända mot förslaget i betänkandet. 9.3 Fullmäktige i riksbank Mot den bakgrund som är angiven i betänkandet tillstyrkerfullmäktige förslaget. Tanken är enligt betänkandet att dela upp verksamhetenså, att institutionshandeln äger rum i fondkommissionsbolaget och att bankernaskall betjäna privatkunder. Man bör dock inte på förhand binda utvecklingenvid en bestämd arbetsfördelning. 1 stället bör de olika koncernerna ha frihetatt själva bestämma om detta. En fråga som måste lösas när banker och fondkommissionsbolagskall tillhöra samma koncern är, hur stort handelslager i aktier som skall fåfinnas i koncernen. Förslaget innebär, att i en koncern med en bank och ett fondkommissionsbolaglagren skall sammanräknas och få uppgå till det nu föreskrivna maximibeloppet50 milj. kr. Finns två banker, skall dock maximibeloppet enligt förslaget bli100 milj. kr. Av promemorian framgår, att man är medveten om att invändningarkan riktas mot förslaget men man anser, att ändring bör ske först i samband medatt reglerna om aktielager revideras . Enligt fullmäktiges mening synes dock invändningarna motförslaget så allvarliga, att en annan provisorisk lösning bör övervägas. Detkan påpekas, att de nuvarande reglerna innebär en konkurrensnackdel för destörre bankerna och fondkommissionsbolagen. Förslaget skulle öka dessa nackdelargenom att exempelvis skulle kunna ha ett sammanlagthandelslager av 100 milj. kr., medan de tre största bankerna alltjämt skulleligga vid en maximigräns av 50 milj. kr. En lämpligare provisorisk lösningskulle kunna vara att höja maximibeloppet lill 100 milj. kr. och att i enkoncern låta detta belopp gälla koncernen i dess helhet, alltså även om däriingår mer än en bank. ser inga större problem med ettgenomförande av förslaget. måste dock i samband med singenomgäng av fondkommissionsverksamheten ta upp frågan om t ex handelslagretoch hur storleken därav skall bestämmas. 1 avvaktan på en sådan översyn börpromemorieförslaget genomföras med de effektivitetsvinster det redan nu kanmedföra. Uttalanden på s 36 i betänkandet, att dotterbolag somdriver fondkom missionsrörelse bör vara av banken helägt, liksom lagtexten i 37 § fond kommissionslagen, ger närmast vid handen att fondkommissionsbolag inte kan vara systerbolag till bank i en finansiell koncern. Vad som sägs nederst på s 37 om begränsning av handelslager av aklier i sådan koncern tyder däremot på att systerbolag är möjligt. Det bör klargöras att sä är fallet. 1986/87:148 Föreningen har inte något atterinra mot förslaget. 9.6 Styrelsen för tillstyrkerförslaget. 9.7 i (LO) LO instämmer i förslaget att en bank bör ges möjlighet attdriva fondkommissionsrörelse i särskilt bolag. Frågan har redan behandlats av kreditmarknadskommittén.Kommittén har därvid fatlat ett preliminärt beslut om att föreslå en sådan rättför bank. Bland annat med hänsyn härtill tillstyrker kommittén betänkandetsförslag i denna del, liksom de förordade bestämmelserna om begränsning ochfördelning av handelslager. Promemorian innehåller vidare förslag om atl en bank skallfå möjlighet att driva fondkommissionsrörelse även i ett dotterbolag. Slutligenföresläs atl den i praxis upprätthållna principen om alt en bank skall hållaall central bankverksamhet i banken - och således inle flytta ut denna i ettdotterbolag - skall överges. Inspektionen har i princip inga erinrinar motdessa förslag. Det är dock att beklaga att dessa ändringar av sedan längeiakttagna principer sker innan en fullständig belysning av konsekvenserna hargjorts av kreditmarknadskommittén i samband med att kommittén gör sin totalagenomgång av kreditinstitutens verksamhet. I promemorian sägs pä sidan 36 att bank bör ha möjlighet atldriva fondkommissionsrörelse både i banken och i särskilt dotterbolag.Förslaget, som synes innebära praktiska fördelar för bankernasfondkommissions-verksamheter, tillstyrks i denna del under förutsättning attendast en för banken och fondkommissionsbolaget gemensam börsrepresenlation utövas. Som anges i promemorian på sidan 37 finns det skäl för atthöja det maximala handelslagrel för större banker och fondkommissionsbolag. Vi utgår dock ifrån atl kreditmarknadskommittén i samband med sin genom gång av fondkommissionsverksamheten lar upp denna fråga och därvid anger hur storleken pä handelslagret skall bestämmas. I avvaktan på kreditmarknadskommitténs förslag bör promemorieförslaget genomföras med de effektivitetsvinster som de redan nu kan medföra. 5 1986/87. Skrivningar på sidan 36 i promemorian att dotterbolag somdriver fond- Prop, 1986/87:148 kommissionsrörelse bör vara av banken helägt,ger närmast vid handen att fondkommissionsbolag inte kan vara systerbolag lillbanken i en finansiell koncern. Vad som sägs pä sidan 37 i promemorian ombegränsning av handelslager av aktier i en sådan finansiell koncern lyder dockdäremot på atl syslerbolag skulle kunna vara tillåtna. Ett klarläggande är härpå sin plats. 10 Rätten för en bank att förlägga andra verksamhetsgrenari dotterbolag. I betänkandet uttalas att principen, att centralbankverksamhet skall hållas inom banken, inte längre fyller någon funktion.Bankinspektionen är inte nu beredd att ansluta sig till ett så vittgåendeuttalande. Något ställningstagande av detta slag bör enligt bankinspektionen inlegöras i samband med den provisoriska lagstiftningen. Följaktligen bör någonändring i praxis vad gäller fördelningen av konsumentkrediter mellan en bankoch dess finansbolag inte göras . Problemet med Gotakoncernens finansbolagför fi-nanskredilgivning bör tills vidare kunna lösas i samband med en kommandedispens, varvid verksamheten i bolagen i perspektivet konkurrensneutralitetbör begränsas till nuvarande kreditvolym. 10.2 Hovrätten över och Hovrätten har inle något atl invända mot förslaget. 10.3 Fullmäktige i riksbank I nuvarande situation med den avreglering som ägt rum på kredilmarknadenföreligger från utgångspunkter inget hinder för atl ovannämndainskränkningar i de bankägda finansbolagens verksamhetsområde slopas.Fullmäktige vill dock erinra om all kreditmarknadskommitténs överväganden kankomma atl påverka även dessa bolags rörelseregler. Det är även i fråga om annan verksamhet än fondkommissionsrörelseviktigt alt verksamheten får organisatoriskt förläggas hos bank resp. idotterbolag på ett sätt som främjar effektiviteten till gagn såväl för deberörda företagen som - till följd därav - för deras kunder. Lagstiftaren börendast lägga sådana begränsningar i organisalionsvalet som betingas av deskyddsintressen som bör upprätthållas. Mot angiven bakgrund och för alt tillgodose oavvisligakrav på kon kurrensneutralitet - anser bankföreningen det angeläget med de lättnader 66 som angesi promemorian i fråga om de iakttagna principer som låst Prop.1986/87:148 organisationen av bankverksamheten. Föreningen noterar med förvåning förslaget i promemorian,eftersom denna fråga utgör en grundläggande och integrerande del av kreditmarknadskommitténsarbete som inte kan brytas ut ur sitt sammanhang. I promemorian föresläs inlenågon lagregel på denna punkt ulan den angivna principen föreslås avskaffadgenom motivuttalande. Bank skall således fä förlägga konsumentfinansiering idotterbolag. Föreningen anser av samma skäl som angetts ovan att inte hellerden specifika frågan om konsumentfinansiering bör brytas ut ur sittsammanhang. Anser regeringen likväl att angiven princip skall avskaffas anserföreningen atl del är viktigt atl den angivna förändringen skall uttryckas ilagtext och inle ske motivledes. Ändras bankinspektionens praxis i enlighet med förslaget,får de bankägda finansbolagen möjlighet att på lika villkor konkurrera med frånbank fristående finansbolag. Börsslyrelsen tillstyrker även detta förslag. 10.7 i (LO) LO anser det inte behövligt i den föreslagna provisoriskalagstiftningen att medge rätt flytta ut centrala bankverksamheter tilldotterbolag. Föreningen noterar med tillfredsställelse slutsatsen ipromemorian att principen, central bankverksamhet skall hållas inom banken, inlelängre fyller någon funktion. Sä länge som det handlar om verksamhet som bankensjälv äger bedriva bör det stä banken fritt att lägga ut verksamheten i ettdotterbolag. Den gällande principen - som aldrig har varit lagfästutan grundar sig på en tolkning av ett motivuttalande - har lett till ensnedvridning av kreditgivningen som varit olycklig av flera skäl. Skyddet för insättarnasmedel försämras inte genom den föreslagna ordningen som medförrationaliseringsvinster och allmänt sett är ägnad att stärka bankernaskonkurrenskraft. Reformen kommer i första hand att gå ut över den s k gråmarknaden, vilket bör vara ett samhällsintresse. I promemorian föreslås att den provisoriska lagstiftningeninte skall gälla föreningsbanker och sparbanker. Föreningen har ingen invändning mot detta. För klarhetens skull bör det dock understrykas att de berörda förslagen orri fördelning av verksamheter inom bankkoncerner gäller även för föreningsbanks- resp. sparbankskoncerner och följaktligen kommer atl förändra förutsättningarna även för de finansbolag som är ägda av fö reningsbanker och sparbanker. Fråganhar redan diskuterats ingående i kommittén. Någon slutlig ställning haremellertid inle tagils. Frågan förtjänar en betydligt mer allsidig belysningän den fått i promemorian. Som motivering för förslaget har anförts attmöjligheten för ett finansbolag att lämna direktkrediter till privatpersonerskulle passa väl in i den planerade organisationen av Gota-koncer-nen och attdet skulle vara en alltför ingripande åtgärd all inle tillgodose koncernensönskemål. Med hänsyn till frågans läge i kommitténs arbete och dä kommitténfinner del principiellt betänkligt atl lagstiftning även om den ärprovisorisk - skall "skräddarsys" efter ett enskilt företags önskemål,avstyrker kommittén promemorians förslag i denna del. Detligger enligt TCO i kundernas intresse atl bankernas verksamhet inte bolagiserasi för stor omfattning. En långtgående bolagisering medför risk alt det blirsvårigheter att överblicka bankens eller bankbolagens tjänster. TCO avvisardärför promemorians något mindre restriktiva hållning beträffande bolagiseringav bankernas verksamhet som det kommer till uttryck i avsnitt 9.6. Att hänvisatill alt det enbart rör sig om en provisorisk lagstiftning är intet fullgottargument. Kunskapenkring konsekvenserna av en långtgående bolagisering är dålig. För de anställdakan en bolagisering innebära minskade möjligheter till inflytande och försämradanställningstrygghet. TCO avråder därför frän långtgående möjligheter till bolagiseringinnan kreditmarknadskommitténs analys är klar. Föreningengodtar förslaget att också annan verksamhet än fondkommissionsverksamhet fårläggas i dotterbolag. Bilaga 4 Prop. De till lagrådet remitterade lagförslagen Lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:000) Härigenom föreskrivs att del i bankakliebolagslagen(1987:000)' skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 4 och 5 §§, av följandelydelse. Ett bankaktiebolag får ingå som dotterbolag i en koncernendast om elt annat bankbolag är moderbolag. Om det finns särskilda skäl får regenngen medge undantagfrån första stycket. Ingår ett bankaktiebolag i en koncern, där moderbolagetinte är bank, skall bestämmelserna i bankrörelselagen (1987:000) om banksrörelse och om tillsyn av bank samt bestämmelserna i denna lag om banks ledninggälla för moderbolaget i tillämphga delar och för övrigaföretag, som om devore dotterförelag till bank. Begränsningarna i fråga om banks rörelse skallavse företagen gemensamt. Koncernbidragfår ges endast efter medgivande avbankinspektionen. I en sådan koncern som avses i första stycket får detbokförda värdet av moderbolagets aktier eller andelar i dotterföretag somdriver någon form av bankverksamhet inte överstiga moderbolagets eget kapital.Vid denna beräkning skall hänsyn inle tas till kreditaktiebolag som har tillhuvudsakligt ändamål att lämna lån mot säkerhet i panträtt i bostads-,kontors- eller affärsfastighet eller att lämna lån till kommuner. ' Förslag enligt prop. 1986/87:12. Föreslagen lydelse Prop. Vad som sägs i 3 kap. 3§ om förbud att förvärva aktier ibankaktiebolag gäller även beträffande förvärv av aklier i ett sådant moderbolagsom avses i första stycket. Om det finns synnerliga skäl, får regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen medge undantag från bestämmelsernai första och andra styckena. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1987:000) om införande av nybanklagstiftning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:000)' ominförande av ny banklagstiftning, dels att 33-37 §§ skall betecknas 34-38§§, dels att rubriken närmast före 33 § skall sältas närmastföre den nya 34 §, dels alt det i lagen skall införas en ny paragraf, 33 §, avföljande lydelse. Ingår ett bankaktiebolag vid lagens ikraftträdande somdotterbolag i en koncern där moderbolaget inte är bankbolag och ansöker moderbolagetföre utgången av om undantag enligt 1 kap. 4§ andra stycket bankakliebolagslagen(1987:000), får bankaktiebolaget utan hinder av 1 kap. 4 § första stycketsamma lag fortsätta sin verksamhet till dess regeringen prövat frågan omundantag. 1986/87:12. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:000) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § bankrörelselagen(1987:000)' skall ha följande lydelse. En sparbank och en central föreningsbank får endast eftertillstånd av bankinspektionen medverka vid emission av aktier, förlagsbeviseller förlagsandelsbevis på den allmänna marknaden. Ettbankaktiebolag, en sparbank eller en central föreningsbank som medverkar videmission av aktier på den allmänna marknaden får förvärva aktier som ingår iemissionen men skall avyttra dessa så snart det lämpligen kan ske och senast eltår efter förvärvet. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspektionen medgeatt aktierna får innehas .