prop · GA03123 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:123 om fortsatt valutareglering, m. rn. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås att valutaregleringen förlängs att gälla i ytterligare ettår, dvs. för tiden den 30juni 1988. föreslås en ändringav valutastyrelsens sammansättning vilket innebär att styrelsen skall bestå avnio ledamöter i alla ärenden. Vidare föreslås vissa följdändringar i bl. För kännedom läggs i samband med förslaget omfortsatt giltighet av valutaförordningen även fram förslag om vissa ändringar iförordningen. I 1986/87. Lag om tillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs att 2 § första stycket 1, 2 och 4-8 saml5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpas den 1 juli 1987-den30 . Lag om ändring i valutalagen (1939:350) Härigenomföreskrivs alt 6a§ valutalagen (1939:350) skall ha följande lydelse. beslutanderätt enligt denna lag utövas inomriksbanken av en styrelse (valutastyrelsen). Valutastyrelsen består av sjuledamöter utom vid handläggning av ärenden rörande direkta investeringarutomlands, då den består av elva ledamöter. Regeringenutser tre av ledamöterna, varav två skola tjänstgöra endast 1 ärenden rörandedirekta investeringar utomlands. Övriga ledamöler utses av fullmäktige i riksbanken.För ledamöterna skola i samma ordning utses suppleanter. Valutastyrelsens beslut må överklagas hos fullmäktige iriksbanken från det klaganden fick del av beslutet. Påyrkande av minst tre av de ledamöter eller suppleanter som deltagit istyrelsens beslut, skall beslutet underställas fullmäktige för prövning.Yrkanden härom skall framställas genast efler beslutets fattande. Moi fullmäktiges beslut må lalan ej föras. beslutanderätt enligt denna lag utövas inomriksbanken av en styrelse (valutastyrelsen). Valutastyrelsen består av nioledamöter. Två av dem utses av regeringen, de övriga av fullmäktige iriksbanken. För varje ledamot skall i samma ordning högst två suppleanterutses. Valutastyrelsens beslut/or överklagas hos fullmäktige iriksbanken från det klaganden fick del av beslutet. Omminst tre av de ledamöler eller suppleanter som deltagit i styrelsens beslutyrkar det, skall beslutet underställas fullmäktige för prövning. Ett sådantyrkande skall framställas genast efter det alt beslutet fattats. Fullmäktiges beslut får inte överklagas. Närmare bestämmelser rörande valulaslyrelsen meddelas ibankoreglementet. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1975:204, 1986/87; 123 Lag om ändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet) i Härigenomföreskrivs att 13§ lagen (RFS 1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet) skall ha följande lydelse. Till ledamöter i den i 6a § valutalagen (1939:350) nämnda valutastyrelsen skall fullmäktige utse dels från vice riksbankschefen, en fullmäktig eller suppleant för fuUmäktig och en riksbanksdirektör, dels utanför banken jra ledamöter, av vdka två skall representera bankväsendet och näringslivet i övrigt och två arbetstagarna. FuUmäktige skall också utse högst två suppleanter för varje ledamot. I mom. Till ledamöter i den i 6a§ valutalagen nämndavalutastyrelsen skall fullmäktige utse dels från viceriksbankschefen, en fullmäktig eller suppleant för fullmäktig och enriksbanksdirektör, dels utanför banken tre ledamöler, av vilka en skallrepresentera bankväsendet och två näringslivet i övrigt. För tjänstgöring iärenden rörande direkta investeringar utomlands skall fullmäktige därjämteutse två ledamöter, som skall representera arbetslagarna. Fullmäktige skalldärjämte utse suppleanter för dessa ledamöter. Viceriksbankschefen är valutastyrelsens ordförande. Fullmäktige förordnar en av deövriga inom utsedda ledamöterna att vara vice ordförande. Valutastyrelsenär beslutför / ärenden rörande direkta investeringar utomlands, när minst treav de för prövning av sådana ärenden särskilt utsedda ledamöterna och minst treav övriga ledamöter är närvarande, samt i övriga ärenden, när minst treledamöter är närvarande. Vid lika röstetal gäller den mening som ordförandenbiträder. 2mom.Ärende varmed valulaslyrelsen har att taga befattning avgöres ivalutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen) eller avenskilda tjänstemän, en eller två i förening. /valutastyrelsen avgöres ärenden rörande tillämpningsföreskrifter ////valutaförordningen samt övriga ärenden som innefattar väsentligaprincipfrågor eller eljest är av störte betydelse. Valutastyrelsenär beslutför när minst fem ledamöter är när-varande. Ärende som valutastyrelsen skall ta befattning medavgörs i valutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen)eller av enskilda tjänstemän, en eller tvä i föreniitg. Valulaslyrelsen avgör ärendenrörande'tillämpningsföreskrifter e«-ligl 6 § första styckel valutalagen(1939:350) samt övriga ärenden som innefattar väsentliga principfrågor ellerpå annat sätt är av större belydelse. ti /87. Valutadirektionen skall förbereda ärenden som skallavgöras av valutastyrelsen och under styrelsen leda valutaregleringen. Ivalutadirektionen avgöres ärenden som utan alt kräva valutastyrelsens avgörandebedömes betydelsefulla. Av enskilda tjänstemän, en eller två i förening, vilkadärtill erhållit valutastyrelsens bemyndigande, avgöres de ärenden vUka ejankommer på valulaslyrelsen eller valuta-direktionen. Valutadirektionen beslår av vice riksbankschefen, den i valu tastyrelsen ingående riksbanksdi rektören, deras suppleanter i styrel sen samt den gruppchef eller mot svarande tjänsteman, till vars verk samhetsområde föreliggande ärende hör. Valutastyrelsen skall utse två tjänstemän i så som suppleanter för valuladirek- tionens ständiga ledamöler. Vice riksbankschefen är ordförande och den i valutastyrelsen ingående riks banksdirektören vice ordförande i valutadirektionen. Beslulförhel kräver närvaro av tre. Vid behandling i valutadirektionen av ärende av särskild penningpolitiskbetydelse skall chefen för kreditpolitiska avdelning deltaga. 4 mom. Har på sätt föreskrives i 6a1 fiärde stycket valutalagen yr kande framställts om atl av valuta styrelsen meddelat beslut skall un derställas fullmäktiges prövning, skall sökanden i ärendet underrät tas därom möjligt och se nast i samband med att han erhåller meddelande om innehållet i styrel sens beslut. Fullmäktig eller suppleant för fullmäktig får ej deltaga ifullmäktiges handläggning av ärende varmed han tagit befattning i valutastyrelsen. 5 mom. Beträffande arvoden lill valutastyrelsen är särskUt föreskri vet. som föranleds av uppdraget, äger ledamot eller supp- Valutadirektionen skall förbereda ärenden som skallavgöras av valutastyrelsen och under styrelsen leda valutaregleringen. 1valutadirektionen avgörs ärenden som utan att kräva valulastyrelsens avgörandebedöms betydelsefulla. Enskilda tjänstemän, en eller två i förening, vilkadärtill erhållit valutastyrelsens bemyndigande, avgör de ärenden som inteankommer på valulaslyrelsen eller valutadirektionen. Valutadirektionen beslår av vice riksbankschefen ochden riksbanksdirektör som ingår i valulaslyrelsen, två av deras suppleanter istyrelsen samt den gruppchef eller motsvarande tjänsteman, lill varsverksamhetsområde ärendet hör. Har för vice riksbankschefen ellerriksbanksdirektören utsetts mer än en suppleant bestämmer valutastyrelsenvilken av de två som skall ingå i valutadirektionen. Valutastyrelsen skallutse två tjänstemän i såsom suppleanter för valuladirekuonensständiga ledamöter. Vice riksbankschefen är ordförande och riksbanksdirektörenvice ordförande i valutadirek-tionen. Beslulförhel kräver att tre ledamöter ärnärvarande. 4 mom. Har på sätt som före skrivs i 6a§ Iredje stycket valutala gen (1939:350) yrkande framställts om alt ett beslut som valutastyrel sen fattar skall underställas full mäktiges prövning, skall sökanden i ärendet underrättas om detta sna rast möjligt och senast i samband med att han/år meddelande om in nehållet i styrelsens beslut. Fullmäktig eller suppleant för fullmäktig får inte delta ifullmäktiges handläggning av etl ärende som han tagit befattning med i valutastyrelsen. 5 mom. Beträffande arvoden till valutastyrelsen finns föreskrifter i lagen (1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess leant åtnjuta resekoslnadsersäit-ning och traktamente enliglvad som gäller för riksbanksdirektör. myndigheter och organ. Vid resa, som föranleds avuppdraget, har ledamot och suppleant rätt till resekostnadsersällning ochtraktamente enligt vad som gäller för riksbanksdirektör. 1986/87; 123 Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1984:665) om arvoden m.m. för uppdraginom , dess myndigheter och organ Härmedföreskrivs atl l§ I lagen (1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ skall ha följande lydelse. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall utgå enligt följande: Fullmäktig; för år. Fullmäktiges ordförande; för år utöver fullmåktigear-vodet. Fullmäktig som är deputerad: för år utöver fullmäk-tigearvodel. Suppleantför fullmäktig; för år. Ledamolav valulaslyrelsen som ej är tjänsteman i ; för år till ledamolsom tjänstgör endast i ärenden rörande direkta investeringar utomlands och till annan ledamot. Suppleant i valutastyrelsen som ej är tjänsteman iriksbanken: för år. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall utgå enligt följande: Fullrhäklig; för år. Fullmäktigesordförande; för år utöver fullmäktigear-vodel. Fullmäktig som år deputerad: för år utöverfullmäktigearvodet. Suppleantför fullmäktig: för år. Ledamolav valulaslyrelsen som inte är tjänsteman i : för år. Suppleant i valutastyrelsen som inte är tjänsteman iriksbanken; för år. Denna lag träder i kraft . Förordning om dels fortsatt giltighet avvalutaförordningen (1959:264), dels ändring i samma förordning Härigenom föreskrivs i fråga om valulaförordningen(1959:264) i/e/5 att förordningen, som gäller lill utgången av ',skall fortsätta att gälla till utgången av , delsatt 4, 6, 7 a, och 15 §§ samt rubrikerna närmasl före 4 och 6§§ skall haföljande lydelse. Om utförsel av betalningsmedel, värdepapper och guldmed mera'. Om utförsel av betalningsmedel, värdepapper m. m. Värdepapper, andra betalningsmedel än växlar samt guldoch guldvaror som sägs 1 andra stycket må ej utan tillslånd utförasur riket, dock att resande till utlandet må utföra resevaluta till belopp somriksbanken medgiver. Förbudeti första styckel omfattar guld och följande guldvaror enUgl tulltaxan(1977:975), nämligen ur nr 71.07 obearbetat guld, inbegripet platineral guld,och andra formvaror av guld och platineral guld än bladguld Värdepapperoch andra betalningsmedel än växlar/å;- inte utan tillståndutföras ur riket. Resande till utlandet får dock Ulföra resevaluta till beloppsom medger. Ominförsel av betalningsmedel, värdepapper och guld, så ock om försäljning avvärdepapper med mera Ominförsel av betalningsmedel och värdepapper samt försäljning av värdepapper m.m. Andrabetalningsmedel än växlar samt guld och guldvaror som sägs 1 4§ andra stycketmå ej utan tillstånd införas till riket, dock att resande frånutlandet må införa resevaluta till belopp som medgiver. 1 den mån ej annat följer av 10 a § fordras riksbankenstillstånd, därest den som är bosatt här i riket skall Andrabetalningsmedel än växlar får inle utan tillstånd införas tillriket. Resande från utlandet får dock införa resevaluta till belopp somriksbanken medger. I den mån annat inte följer av IOa§ fordras riksbankenstillstånd, om den som är bosatt här i riket skall ' Förordningens giltighetstid senast förlängd 1986:499. Senastelydelse 1975:206. ' Senaste lydelse 1977:1088. " Senaste lydelse 1975:206. 1) direkt ellergenom annans förmedling, i annal fall än / första stycket avses, mottagabetalning från någon som är bosatt i utlandet, 2) ikläda sig gäldtill någon som är bosatt i utlandet, där ej fråga är om ingående av köpeavtalpå inom branschen allmänl tillämpade kö-pevillkor eller om vidtagande av därmedjämförliga åtgärder, eller 3) lämnaförsträckning mot säkerhet av borgen av nägon som är bosatt i utlandet. 1) direkt ellergenom annans förmedling, i annal fall än som avses i första stycket, ta emotbetalning från någon som är bosall i utlandet, 2) sälla sig iskuld till någon som är bosatt i utlandet, där det inte är fråga om att ingåköpeavtal på sådana köpevillkor som tillämpas allmänt inom branschen eller omatt vidta andra jämförbara åtgärder, eller 3) lämna kreditmot säkerhet av borgen av någon som är bosatt i utlandet. Prop.1986/87; 123 I frågaom värdepapper och betalningsmedel gäller icke lagen (1973:980) om transport,förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m.m. / fråga om guld ochguldvaror som sägs i 4§ andra styckel gäller nämnda lag med undantag av attguldet och guldvarorna ej få förvaras på tuUager eller i frihamn, förstöras, återutföraseller tagas om hand av annan än på sätl som avses 13 § andrastycket tullagen (1973:670). I fråga omvärdepapper och betalningsmedel gäller icke lagen (1973:980) om transport,förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m. m. En var,som är bosatt här i riket eller eljest här uppehåller sig, är pliktig att, iden omfattning finner erforderiigt, till lämna uppgiftangående de betalningar han verkställer till eller mottager frän någon som ärbosatt i utlandet eller där uppehåller sig. Har någon efter anmaning underlåtit att lämna uppgiftenligt första stycket, äger påföra honom särskild avgift(förseningsavgift). Sådan avgift påförs med för aktiebolag och högst300 kronor för övriga. Påförd förseningsavgift, som inte betalas inomföreskriven tid, får drivas in i den ordning som gäller förindrivning av skatt enligt uppbörds- Den somär bosatt här i riket eller annars upphäller sig här är skyldig alt, i denomfattning finner erforderligt, lämna uppgift till riksbankenangående de betalningar han verkställer till eller tar emot från någon som ärbosatt i utlandet eller uppehåller sig där. Har någonefter anmaning underlåtit att lämna uppgift enligt första stycket, fårriksbanken påföra honom särskild avgift (förseningsavgift) som tdlfallerriksbanken. Sådan avgift påförs med för aktiebolag och högst 300kronor för övriga. Påförd förseningsavgift, som inte betalas inom föreskriventid, får drivas in i den ordning som gäller för indrivning av ' Senaste lydelse 1986:499. lagen (1953:272). Restavgift ulgår dock ej. Underlåter nägon alltjämt, trots att förseningsavgiftpåförts, alt lämna uppgift enligt första stycket äger föreläggahonom lämpligt vite. skatt enligt uppbördslagen (1953:272). Restavgift ulgårdock ej. Underiålernågon alltjämt, trots atl förseningsavgift påförts, att lämna uppgift enligtförsta slyckel får förelägga honom lämpligt vite. 1986/87; 123 Denna förordning träder i kraft . 1986/87; 123 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 Närvarande; statsministern , ordförande,statsråden , , , , S. , ,, , , , , , , ,G. Proposition om fortsatt valutareglering 1 Inledning Enligt valulalagen (1939:350, ändrad senasl 1986:314)gäller i fredstid att fullmäktige i skall göra framställning lillregeringen om valutareglering, om det prövas nödvändigt för att nå de centralamål som har fastställts för den ekonomiska politiken. Fullmäktige skall därvidbegära au regeringen föreslår en lag om tillämpning av valutalagenför högst etl år. Regeringen skall som ett sådant lagförslag läggsfram förelägga de valulareglerande förskrifter som regeringen avseratt utfärda. Sådana föreskrifter finns i valulaförordningen (1959:264, ändrad senasl1986:499). En redogörelse för innehållet i valutalagen och valulaförordningenfinns i prop. 1975:82 (s. 14-21) och prop. 1977/78:169 (s. 6 och 7). 1valutakommitténs (1977:03) avgivna slutbetänkande (SOU1985:52) Översyn av valularegleringen finns vidare en ingående redogörelse för valuiaregleringensprinciper och tillämpning. I delta sammanhang bör även nämnas deexpertrapporter från valulakommitlén som ingår i betänkandet (SOU 1980:51)Valutareglering och ekonomisk politik. Genom lagen (1986:498) om tillämpning av valutalagen(1939:350) och förordningen (1986:499) om forisall giltighet avvalutaförordningen (1959:264) har valutareglering förskriviis för tiden den 1juli 1986-den 30 juni 1987 (prop. 1985/86:143, FiU 28, rskr. I en skrivelse har fullmäktige iriksbanken hemställt om förlängning av valutaregleringen samt om vissaförfattningsändringar. I skrivelsen anför fullmäktige, med hänvisning till sittremissyttrande över valutakommitléns betänkande (SOU 1985:52), att det ärangeläget att det liberaliseringsarbete som inletts får fortsättas och att debästa förutsättningarna för detta uppnås om den nuvarande valulalagen, somlättare kan anpassas till förändringar av valuiaregleringens sakliga innehåll,får beslå. Någonny lagstiftning i enlighet med valutakommitléns förslag är enligl Prop.1986/87; 123 fullmäktige således inte påkallad. Fullmäktige har därför hemställtom all regeringen föreslår atl anta en lag om tillämpning av 2§första styckel 1, 2 och 4-8 samt 5 § I och 3 valutalagen att gälla under lidenden 1 juli 1987-den 30 juni 1988 samt att regeringen förordnar om fortsattgiltighet av valutaförordningen . Iskrivelsen tar fullmäktige även upp frågan om ändringar beträffande valulastyrelsenssammansättning. Fullmäktige delar majoritetens uppfattning i valutakommitténatt valutastyrelsen bör ha samma sammansättning i alla ärenden, nämligen nioledamöter. Enligt förslaget utser sju och regeringen två av dem. Avde sju ledamöterna som utser skall två representera arbetstagarna.Vidare anser fullmäktige att ett beslut av valutastyrelsen, liksom ,skall underställas fullmäktige på yrkande av tre eller flera av styrelsensledamöter. Fullmäktige har därför hemställt att regeringen föreslår riksdagenatt besluta om ändring av 6a§ valutalagen, 13 § lagen (RFS 1975:6) medreglemente för (Bankoreglementet) samt 1 § 1 lagen (1984:665) omarvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Fullmäktigehar i sin skrivelse vidare framfört atl det inte längre finns anledning atlutnyttja förordnandet i 2 § första stycket 9 valutalagen och att i valulaförordningenbehålla de därpå gmndade bestämmelsema om förbud mol ut- och införsel avobearbetat guld, guldmynt m m. Fullmäktige föreslår därför att regeringenbeslutar om ändring i 4, 6 och 7 a §§ valutaförordningen i dessa delar.Slutligen har fullmäktige i sin skrivelse hemställt om ändring av 15 § valulaförordningen.Ändringsförslaget innebär att det med stöd av förordnandet i 2§ första styckel8 valutalagen uttryckligen föreskrivs att påförda förseningsavgifter, i likhetmed vad som gäller enligt 13 b §, skall tillfalla . Enminoritet av fullmäktige har reserverat sig och anfört att en skyndsamliberalisering som syftar till avveckling av valutaregleringen bör genomföras.För det fall att valularegleringen skulle bestå delar minoriteten dockmajoritetens uppfattning att valulaslyrelsen inte bör ha olika sammansättningi olika ärenden. Styrelsen bör därvid vara allsidigt sammansatt, dock utan attvara partsammansatt, pä gmndval av ledamötemas kompetens i sakfrågorna. Tillprotokollet i detta ärende bör som bilaga fogas fullmäktiges skrivelse. Efterremiss har yttranden över skrivelse avgivits av fuUmäk-tige iriksgäldskontoret, bankinspektionen, kammartätten i , , föreningsbankers förbund, Svenska bankföreningen.Svenska Sparbanksföreningen. PKbanken har förklarat sig dela av . Fullmäktigei tillstyrker bifall till framställningen. Bankinspektionen har ingen erinran mot att valutaregleringen förlängs på det sätt som föreslås. Övriga remissinstanser som uttalat sig i frågan har 10 ocksåullstyrkt en förlängning men har särskilt betonat aU det år angeläget Prop.1986/87:123 att den inledda liberaliseringen fullföljs målmedvetet med sikte påen snabb avveckling av regleringen. och efterlyser således uttalanden med denna innebörd av regeringenom den skulle föreslå föriängd giltighet. hävdar att valulalagen,om den förlängs, bör tillämpas endast i extraordinära situationer och för vissaändamål som är oberoende av det ekonomiska lägel. Någon sådan situation råder enliglbankföreningen inte . föreningsbankers förbundbetvivlar valuiaregleringens effektivitet som medel mot överdriven ränteoro ochmenar att förutsättningen för stabilitet i detta avseende är en konsistent ochtrovärdig ekonomisk politik - oberoende av om valularegleringen bevaras elleravskaffas. Förslagetom ändrad sammansättning av valutastyrelsen tillstyrks av bankinspektionen ochSvenska sparbanksföreningen. , lill vars åsikt ansluter sig, och avstyrkerdäremot förslaget och framhåller att valulaslyrelsen bör vara sammansattuteslutande av sakkunniga personer som har kännedom om de ekonomiska ochrättsliga angelägenheter som berörs av valutaregleringen. harsvårt att se hur valutareglering kan vara en facklig angelägenhet och menaratt en utvidgning av valutastyrelsen med särskilda personer för detta ändamålerfarenhetsmässigt saknar betydelse samt motverkar arbetseffektiviteten. Envalutastyrelse bestående av sju peroner i alla typer av ärenden förordas av denu nämnda remissinstanserna. tillägger för sin del, i det fall attfullmäktiges förslag ändå skulle genomföras, att underställning hos fullmäktigeav valulastyrelsens beslut skall kunna ske redan på yrkande av minst tvåledamöter. tillstyrker å sin sida att lagen idenna del inle ändras på det sätt som valutakommittén föreslagit, nämligen enökning av del lägsta antalet till fyra ledamöter. Samtligaremissinstanser lämnar utan erinran de föreslagna ändringarna avvalutaförordningen vad gäller handeln med guld m. m. samt förtydligandet ifråga om förseningsavgift. Kammartätten i erinrar dock om att böter, vitenoch andra sanktionsavgifter, t ex skattetillägg och förseningsavgift enligttaxeringslagen, normalt tillfaller staten. Del föreslagna förtydligandet innebärenligt kammarrätten att man gör ett avsteg från denna huvudprincip. Valutaregleringenär ett medel i penning- och valutapolitiken. Med stöd av regleringen kan manhindra eller begränsa störande kapitalflöden av främst kortfristig natur.Regleringen omfattar i huvudsak sådana transaktioner som inte har något direktsamband med utrikeshandeln, dvs. främst rent finansiella placeringar. Inomramen för valutalagen och valutaförordningen är det 11 som i sinatillämpningsföreskrifter utformar de närmare bestämmelsema Prop.1986/87:123 för kapitaltransaktionerna. Denekonomiska politik som har förts har starkt bidragit tillatl de ekonomiska obalanserna har minskat och att den svenska ekonomin nu ståravsevärt starkare än börian. Betydande problem kvarstår dockalltjämt. Jag vill erinra om att de förbättrade betingelserna för den svenskaekonomin delvis kan förklaras av sädana faktorer som det kraftigaoljeprisfallet, dollarns fall och den internationella räntenedgången. Detförefaller inte realistiskt att räkna med en dylik draghjälp även underkommande är. Den underiiggande bylesbalanssituationen och infialionstakten ärännu inte tillfredsställande. Det kommer att krävas fortsatta insatser för attbefästa och förstärka den svenska ekonomin i dessa avseenden. Denpåtagliga förbättringen av bytesbalansen och minskningen av bud-getunderskcltetunder har skapat fömtsättningar för en målmedveten, successivliberalisering av valutaregleringen. Detta har kunnat åstadkommas på ettsmidigt sätt inom ramen för gällande lagstiftning, genom ändringar iriksbankens föreskrifter. Sålunda har den svenska aktiemarknaden öppnats förutländska placerare och guldregleringen i praktiken avskaffats. Vidare harkravet på utlandsfinansiering med lån av svenska direkta investeringar iutlandet upphävts samt kravet på löptid för finansiella lån i utländsk valutasänkts från två till . Jag kan också nämna atl maximibeloppet förtillstånd vid förvärv av rekreationsbostad i utlandet har höjts.