prop · GA033 · 1986-12-31 00:00:00 — Sekretessbehovet får i ställeti allmänhet tillgodoses vid utformningen av de primärt gällande sekretessbestämmelserna.Denna metod bör givetvis lillämpas i så stor utsträckning som möjligt.Härigenom får både lagstiftare och rätlstillämpare en säkrare uppfattning omhur långt sekretessen i olika fall sträcker sig. Visserligen är det antagligtatt meloden för med sig en del luckor i sekretesskyddet. Denna konsekvens fåremellertid accepleras. Skulle det visa sig alt sådana luckor föranlederpraktiska olägenheter, får erforderliga justeringar i de primära reglernagöras. Vidriksdagsbehandlingen godtogs dessa uttalanden (KU 1979/80:37 s. 8). Ipropositionen med förslag till sekrelesslag m. m. behandlades också särskiltfrågan om sekretessens spridning när det gällde uppgifter i läkarintyg ochliknande handlingar (prop. 1979/80:2, Del A, s. 170). Propositionen stämde idenna del överens med den departementspromemoria som legat lill grund förförslaget. Promemorian byggde i sin tur bl.a. på förslag av offentlighets- och sekretesslagstiflningskommittén() i SOU 1975:22. I promemorian (Ds Ju 1977:11, Del 2, s. 358 f) erinradesom alt OSK:s förslag innebar atl läkarintyg och läkarutlåtanden åtminstone iviss utsträckning skulle omfattas av läkarsekrelessen också hos myndigheter utanförhälso- och sjukvårdens ram. Förslaget hade kriliserats av bl.a. socialstyrelsensom ställt sig tveksam till atl alla de läkarintyg av olika slag som en partskaffar för att hos myndighet komma i bättre läge eller för alt bereda signågon förmån skulle vara underkastade en sträng sekretess. Enligt promemorianförtjänade styrelsens kritik instämmande. Varken i promemorieförslagel ellerdepartementsförslaget återfanns över huvud laget någon allmän bestämmelse somger skydd åt uppgifter som härrörde från läkare eller annan medicinalpersonal,när uppgifterna - i allmän handling eller i annan form - var tillgängligautanför hälso- och sjukvårdssektorn och angränsande område. Enligt promemorianoch propositionen betydde givelvis inle della all sådana uppgifler i slörreomfattning skulle lämnas utan skydd. Men del önskvärda skyddet borde iallmänhet åstadkommas genom regler som var utformade för de ärenden eller denverksamhet där uppgifterna kunde förekomma. Ålskilliga beslämmelser i pro-memorie-respektive departementsförslaget skulle ge sekretess för läkarintyg och andrauppgifter om någons hälsotillstånd. Enligtmin mening kan det sättas i fråga om den ordning som valdes vid sekretesslagens tillkomst är rationell. Det finns dock i detta sammanhang inte underlag för någon principiell förändring av sekretesslagens systema tik. De brister i sekretesskyddet som kan anses föreligga när det gäller uppgifler i läkarintyg m. m. på olika områden bör därför avhjälpas genom vissa justeringar och kompletteringar av de primära sekretessreglerna. I följande avsnitt lägger jag fram förslag som syftar till ett förstärkt sekre tesskydd för uppgifter i läkarintyg m.m. i ärenden som avser riksfärd ljänsl, bosladsbidrag och bostadsanpassningsbidrag. Kompletteringen av sekretesskyddet i sistnämnda typ av ärenden är motiverad också i fråga om andra uppgifter än sådana som angår enskildas hälsotillstånd. I avsnitt 2.3 ! tar jag upp en liknandesekretessfråga, som gäller luftfartsverkels certifi-katregister. 1986/87: 3 2.2.1Sekretesskydd i ärenden om riksfärdtjänst Mitt förslag:Uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t. ex. i läkarintyg ochliknande medicinska utiåtanden, skall skyddas av sekretess i ärenden omtillstånd till riksfärdtjänst. Sekretesskyddet skall ges genom ett tillägg tillbestämmelserna om s. k. socialtjänst-sekretess vilka gäller inom den kommunalafärdtjänsten. Transportrådetsframställning: har begärt att sekretess skall införas i sådanaärenden som avser tillstånd att anlita riksfärdljänst. Skälenför mitt förslag: Ett försök med riksfärdtjänst startade ijuli 1980 som ett komplemenltill för gravt handikappade personers längre resor. Verksamhelenpermanentades från den (prop. 1983/84:100 bil. 8, , rskr.289). Riksfärdtjänstenskall ta vid där den kommunala färdtjänsten slutar och i princip avse inlerregionalaoch vissa regionala resor men avser inle alla som kan få färdtjänstutan enbart de svårast handikappade. Frågorom tillstånd att anlila riksfärdtjänst prövas enligt 5 § förordningen (1984:482)om ersättning för riksfärdljänst av kommunstyrelsen eller någon annan nämndsom en kommun bestämmer. Vanligen torde del vara kommunens socialförvaltningsom handlägger denna lyp av frågor. En kommuns beslut kan överklagas hostransportrådet, vars beslut däremot inte får överklagas. Transportrådetanför i sin framställning att rådel i samband med utredningen av ett besvärsärendebegär in kommunens akt i ärendet. I detta material ingår ofta uppgifter omklagandens hälsotillstånd och andra personliga förhållanden. Tillgången lilldelta maierial är nödvändig för all transportrådet skall kunna göra enbedömning av frågan om klaganden är berättigad till riksfärdljänst eller omledsagare skall få följa med på resan. Närdet gäller frågan, om det f n. råder någon sekretess hos kommunerna ochtransportrådet för uppgifter i ärenden som avser riksfärdljänst, är det i förstahand aktuellt att pröva om uppgiflerna kan anses omfattade av sekretess enligt7 kap. 4§ sekretesslagen (den s.k. socialtjänstsekretessen). Riksfärdtjänstenkan ju närmast betraktas som en komplettering av den kommunala färdtjänsten. Medsocialtjänst förstås enligt 7 kap. 4§ tredje slyckel sekretesslagen verksamhelenligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vårdav unga och av missbrukare utan samtycke saml verksamhet som i annat fallenligt lag handhas av socialnämnd. Vidare räknas till socialtjänst ocksåverksamhet hos annan myndighel som innefaltar omprövning av socialnämndsbeslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hoskommunal invandrarbyrå. Kommunalfärdtjänst omfattas otvivelaktigt av reglerna i 7 kap. 4§ sekretesslagen,eftersom det är en verksamhet som bedrivs av kommuner- naenligt socialtjänstiagen (1980:620, jfr prop. 1979/80:2, Del A, s. 180).Riksfärdtjänsten är emellertid av regional eller inlerregional art och reglerasav den särskilda förordning som styr verksamheten. Det är således inle hellerfråga om verksamhet som "i annal fall enligt lag handhas av socialnämnd",även om socialnämnd efter delegation av kommunen handlägger dessa ärenden. Eflersomriksfärdtjänsten inte heller kan anses innefattad i någon annan verksamhet somanges i 7 kap. 4 § torde paragrafen nu inte kunna åberopas som grund för alt sekretessbeläggauppgifter i ärenden angående riksfärdtjänst. Inteheller lär sekretess i verksamhelen gälla enligt 7 kap. 7 § sekretesslageneller någon annan bestämmelse där. Jagkan alltså konstatera att skyddet för uppgifter om enskildas personligaförhållanden i dessa ärenden f. n. är dåligt. Uppenbariigen kan emellertid de uppgiflersom gravt handikappade personer kan behöva lämna om sig för att få tillstånd lillriksfärdtjänst vara av lika ömtålig art och förtjänta av samma skydd somuppgifter som lämnas t. ex. i ärenden om . Det kan röra uppgifleri läkarintyg som ges in i tillståndsärenden eller uppgifter i annan utredningsom belyser den enskildes hälsotillslånd. Jagförordar mot denna bakgrund alt det införs etl sekretesskydd för uppgifter omenskildas personliga förhållanden i riksfärdtjänslärenden. Skyddet bör varadelsamma som del som gäller inom den kommunala färdtjänsten. En bestämmelse iämnet bör tas in i den paragraf som reglerar socialtjänslsekretessen. 2.2.2Sekretesskydd i ärenden om bostadsbidrag Mitt förslag:Uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t. ex. i läkarintyg och andrasociala eller medicinska utlåtanden, skall skyddas av sekretess i ärenden ombostadsbidrag. Sekretessen skall gälla om det kan antas atl den enskilde ellerhans närslående skulle lida betydande men om uppgiften lämnades ut. Framställningenfrån innehåller ett förslag som överensstämmer medmitt. Remissinstansernasom är kammarrätten i , dalainspektionen, ,, justitieombudsmannen , samt och kommuner har samtiiga tillstyrktframställningen. Skälenför mitt förslag: Bestämmelser om bostadsbidrag finns i förordningen(1976:263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer (omtryckt 1986:139) ochi förordningen (1976:262) om statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl.(omtryckt 1986:138). Bidragen administreras av kommunerna på lokal nivå,regionalt av länsbostadsnämnderna och centralt av . Avbestämmelserna framgår atl ärenden om bostadsbidrag i regel prövas på grundvalav uppgifter som från inlegriletssynpunkl normall är relativt harmlösa t.ex. omsökandens ekonomi, bostads- och familjeförhållanden Prop. 1986/87:3 m. m.Någon sekretessbestämmelse som gäller i ärenden om bostadsbidrag finns inteheller f.n. Somframhålls i framställningen och flera remissyttranden förekommer det i dessaärenden ibland uppgifter av mer integritetskänslig art. Det kan t.ex. röra sigom uppgifter i läkarintyg och uppgifter om sociala eller medicinska handikapp.Dessa känsligare uppgifter är särskilt vantiga i s. k. ålerkravsärendenavseende för mycket utbetalt bostadsbidrag. I sådana ärenden kan det ocksåförekomma uppgifter om att bidragstagaren är kriminellt belastad m. m. 1framställningen pekas vidare på att det är relativt vanligt att enskilda begäratt från kommunen få ut uppgifter, särskilt adressuppgifter, rörande personersom sökl eller får bostadsbidrag. Sådana uppgifler måste lämnas ut ävenom det kan antas att utlämnandet skulle leda till avsevärt men för sökanden.Det finns t.ex. många ensamstående kvinnor som förföljs av män och som blirutsatta för ohka sorters hot om frihelsberövande, bortförande av den sökandesbarn, misshandel m.m. Önskemål från sådana sökanden om atl uppgifter som delämnar om sig i bostadsbidragsärenden skall hemlighållas kan inte tillmötesgåsmed gällande lagsliflning. Ocksåjag anser att del är viktigt att sökanden i ett bostadsbidragsärende med förtroendekan lämna även känsliga och för ärendets uigång avgörande uppgifter tillkommunen. I likhet med kommunstyrelsen och vissa remissinstanser anserjag attdet ligger nära till hands att jämföra med vad som gäller i ärenden om kommunalbostadsförmedling. Sekretess gäller i sådana ärendenför uppgifl om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att denenskilde eller någon honom närslående lider betydande men om uppgiften röjs (7kap. 25 § sekretesslagen). Enligtförarbetena till bestämmelsen har det raka skaderekvisit som avgränsarsekretessen utformats så att en lämplig avvägning skall uppnås mellanönskemålet om sekretess och det intresse av insyn som föreligger i dessaärenden (prop. 1982/83:64 s. Huvudregeln är att sekretess inte gäller iärenden om bostadsförmedling. Endast om man kan anta alt utlämnandet av enviss uppgift skulle medföra betydande men skall den kunna hemlighållas. Somexempel på uppgifter som bör kunna hållas hemliga nämns i förarbelena uppgifterom brott och brottspåföljder, om att någon är utsatt för misshandel i hemmet,om missbruksförhållanden och om vissa känsliga sjukdomar. Uppgifter av alldagligtslag som att bostad söks därför att sökanden har arbete på en viss plats, skallgifta sig, väntar barn, är trångbodd etc. blir däremot normalt inte sekretessbelagda.Även uppgifter av normalt harmlöst slag kan någon gäng hållas hemliga. Enuppgift om en bostadssökandes adress är t. ex. sekretessbelagd om man kan anlaatt elt utlämnande av uppgiften skall leda till personförföljelse. Mingrundinställning är att de iniressen som bär upp offenllighelsprincipen görsig starkt gällande också i ärenden om bostadsbidrag eftersom bidragsgivningenutgör myndighetsutövning mot enskilda. Allmänheten har ett berättigat intresseav insyn i sådana ärenden. Det kan därför inle kommai fråga att generellt sekretessbelägga uppgifter om personliga för- Prop.1986/87: 3 hållanden i denna typ av ärenden. Som framgått harjag emellerliduppfattningen att det finns etl visst behov av sekretess även i ärenden om bosladsbidrag.Om det skaderekvisit som avgränsar sekretessens räckvidd utformas som del somnu gäller i ärenden om bostadsförmedling, når man enligt min mening en lämpligavvägning mellan offentlighets- och inlegrilets-intressena. Därmed klargörs allhuvudregeln skall vara offentlighet och alt sekretess skall gälla endast ispeciella undantagsfall. Uppgifler i läkarintyg och liknande utlåtanden börsåledes kunna hemlighållas, om de är så känsliga atl det finns fog förantagande atl ett ullämnande av dem skulle medföra belydande men för denenskilde. På molsvarande säll bör givetvis även en sådan normalt harmlös uppgiflsom den bidragssökandes adress kunna hållas hemlig, om dess utlämnande kanbefaras leda till sådana fall av trakasserier och personförföljelser avensamstående kvinnor som påtalats av kommunstyrelsen. Även i övrigt bör vadsom uttalades i förarbetena vid tillkomsten av sekretessen för uppgifter iärenden om bostadsförmedling kunna vara till ledning för bedömningen avsekretessfrågor också i här diskuterade fall. Pågrund av det anförda föreslår jag en regel av angiven innebörd. Den bör lämpligentas in i samma paragraf som den som avser ärenden om kommunalbostadsförmedling. Föremåletför sekretessen kommer med denna lösning att bli uppgifler om enskildaspersonliga förhållanden. Under detta begrepp kan också falla uppgifter om enpersons ekonomi. En annan sak är att utrymmet för sekretess när det gällersådana uppgifter är begränsat med hänsyn till del krav på betydande men för denenskilde som blir en förutsättning för sekretessen. Denlösning somjag sålunda förordar innebär att sekretessen i boslads-bidragsärendeninte blir lika omfattande som den i t.ex. ärenden enligt lagstiftningen omallmän försäkring (7 kap. 7 § sekretesslagen) och ärenden om studiestöd e. (9 kap. 5 §). 1 dessa typer av ärenden har det emellertid råttsekretess. 1 och för sig är det dock inle ovanligt all del i sekrelesslagenföreskrivs olika stark sekreless för skilda typer av ärenden som kan sägas varaganska lika från integritelsskyddssynpunkl. När del som är fråga om att sekretessbeläggauppgifter i en verksamhel där det har rått offentlighet, anserjag atisekretessen bör begränsas till det mest nödvändiga området. Jag har därför intevelat gå uiöver det förslag som framställningen innehåller och som har vunnitanslutning bland remissinslanserna. 2.2.3 Sekretesskydd iärenden om bostadsanpassningsbidrag 1986/87: 3 Mitt förslag:Uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t.ex. uppgifler i läkarintygoch liknande medicinska utlåtanden, skall kunna skyddas av sekretess i ärendenom bostadsanpassningsbidrag. Sekretessen skall, på molsvarande sätt som iärenden om bostadsförmedling och bosladsbidrag, gälla endast om det kan antas attden enskilde eller hans närstående lider belydande men om uppgiflen röjs. Framställningenfrån kommuns fastighetskontor innehåller etl förslag som överensslämmermed mitt. Skälenför mitt förslag: Enligt förordningen (1982:639) om bostadsanpassningsbidrag ulgårsådana bidrag för anpassningsåtgärder inom eller i anslulning till enhandikappad persons bostad. Ärenden om detta slags förmån prövas av en kommunsförmedlingsorgan, länsbostadsnämnden eller bosladssiyrelsen. som har meddelats av har som förutsättning förbidrag angivits bl. a. att bidrag kan lämnas för att anpassa bostäder både förfysiskt och psykiskt handikappade - varvid handikappei förutsätts vara av långvarigeller bestående art - samt att handikappei och de funktionsinskränkningar deltamedför samt behovet av åtgärder skall, alltefter handikappels arl, styrkasgenom intyg av t.ex. arbetsterapeut, läkare, sjukgymnast ellerdistriktssköterska eller vara utrett på annat sätl. Någonsekreless i ärenden om bosladsanpassningsbidrag för uppgifler i intyg av dellaslag gäller inte f. n. Enligtframställningen från kommuns fastighetskontor, som ärförmedlingsorgan i kommunen, handlägger kontoret ett tusental ansökningarom bosladsanpassningsbidrag. I praktiskt taget alla dessa ärenden inges somstöd för ansökan intyg av nämnt slag, mestadels utfärdat av läkare. För atttjäna som underiag för förmedlingsorganels bedömning krävs att intygen ger enfullständig bild av sökandens handikapp samt en så vilt möjligt uttömmandeprognos för detta. I framställningen framhålls att elt flertal av dessa intygär av sådant innehåll att de inom hälsooch sjukvården skulle sekretessbeläggasenligt 7 kap. 1 eller 3 § sekretesslagen. De skulle också - om de förekom iärende om bostadsförmedling - sekretessbeläggas enligt 7 kap. 25 §samma lag. Motbakgrund av den erfarenhet som finns inom anser detta attavsaknaden av sekretessregler i denna typ av ärenden utgör en allvarlig brist idet skydd av den enskildes personliga förhållanden som faslighetskontoretskulle vilja erbjuda de bidragssökande. hemställer därförom all ett sekretesskydd införs som motsvarar det som gäller i ärenden ombostadsförmedling. Inledningsvisvill jag erinra om att frågan om elt sekretesskydd för uppgifter i ärenden om bosladsanpassningsbidragberördes kortfattat i förarbetena till lagstiftningen om sekretess ibostadsförmedlingsärenden med anledning av ell remissyttrande av (prop. 1982/83:64s. 6 och 24). Enligt min företrädare hade det dock inte visats tillräckligaskäl för en sådan sekretessbestämmelse. Någon närmare utredning omsekretessbehovet synes inte ha gjorts i det ärendet. Förmin del anserjag del ganska självklart alt det i ärenden om bostadsanpassningsbidragofta kan förekomma uppgifter av klart integritetskänslig natur. Jag har underhand inhämtat att , som på central nivå handlägger ärenden om bostadsanpassningsbidrag,delar de synpunkter som har fört fram. Med hänsyn härtilloch till mitt ställningstagande till frågan om sekretess för likartadeuppgifter i ärenden om bostadsbidrag vill jag förorda ett sekretesskydd föruppgifter om enskildas personliga förhållanden även i ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Omsekretessen avgränsas på motsvarande sätt som f. n. sker i 7 kap. 25 §sekretesslagen innebär sekretessen inte heller något mera påtagligt avsteg frånoffentlighetsprincipen. Uppgifler om personliga förhållanden bör således endastfå hemlighållas i sådana fall där den enskilde kan antas lida betydande men omuppgifterna röjs. Sekretessen begränsas då till situationer där det i ettärende förekommer uppgifler av myckel känslig natur, t. ex. i läkarintyg.Offentlighet kommer emellerlid alt vara huvudregel i dessa ärenden och normaltgälla bl.a. uppgifler om ekonomiska förhållanden. När det gäller tolkningen av skaderekvisitetoch bedömningen av när sådana fall som avses innefattade i uttrycket"betydande men" kan anses föreligga får jag i övrigl hänvisa till vadjag anfört i närmast föregående avsnitt (2.2.2). Jagförordar således sammanfattningsvis att bestämmelserna om sekretess i 7 kap.25 § sekretesslagen kompletteras så att de kommer att omfatta även ärenden om bostadsanpassningsbidrag. 2.3 Sekretesskydd för uppgifter i luftfartsverkets certifikatregister Mitt förslag:Uppgifter om enskildas hälsotillstånd i luftfartsverkels certifikatregisterskall skyddas av sekretess, om det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgifterna röjs. Under samma förutsättning skall sekrelessdessutom gälla för uppgifter som tillförts certifikalregistret genom utdrag ur rikspolisstyrelsenspolisregister. Skälen för mitt förslag: I4 kap. luftfartslagen (1957:297, omtryckt 1986:166) och 31-46§§luftfartskungörelsen (1961:558) finns beslämmelser om bl. a. luftfartscertifikat.Kungörelsen skall den ersättas av luftfartsförordningen(1986:711), där motsvarande bestämmelser återfmns i 29-46 §§. för ettregister över personer som innehar eller har innehaft luftfartscertifikat ellerbehörighetsbevis utfärdade av luftfartsin-speklionen. Registret, som förs medhjälp av automatisk dalabehandling (ADB), innehåller bl. a. vissa medicinska uppgiflerom certifikatsinneha- varna av betydelse förluftfartsverkets bedömning av om en certifikatsin- Prop. 1986/87: 3 nehavareuppfyller gällande hälsokrav för innehav av certifikal. 1 registret tas ocksåin bl. a. sådana uppgifler ur polisregister som enpolisstyrelse meddelar på framställning av luftfartsverket i ärende om lämplighetsprövningenligt luftfartskungörelsen (21 § polisregisterkungörelsen 1969:38, omtryckt1977:1105). Detfinns inte någon uttrycklig beslämmelse som f. n. ålägger luftfartsverket attföra etl certifikatregister. Däremot finns i 39 § luftfartsförordningen enföreskrift om atl luftfartsverket skall föra register över innehavare avelevtillstånd, certifikat och behörighetsbevis saml utländska certifikat ochbevis som har godkänts (certifikalregistret). I registret skall föras in sådanauppgifter som angår innehavarnas fysiska och psykiska lämplighet som innehavareav elevtillstånd, certifikat eller behörighetsbevis och som behövs förtillämpningen av bestämmelserna härom i luftfartslagen eller luftfarlsförordningen.Detla innebär en avsevärd uividgning av de medicinska uppgifterna i registret. Demedicinska uppgifter om certifikatsinnehavare m.fl. som sålunda skall tas in i certifikalregistretkommer all vara av känslig nalur. Delta gäller naturligtvis ocksåsådana uppgifler om brott som lillförs certifikalregistret genom utdrag urpolisregister. JK har i ett ärende () funnit all uppgifterna iregistret saknar sekretesskydd. Delta måste anses vara en brist, särskilt när regislretfår den större omfallning som nämnts. Uppgifterna i registret bör därföromfattas av sekretess. Sekretessen bör gälla endast i den verksamhet hosluftfartsverket som avser förande eller uttag av uppgifter ur certifikatregistret.Om uppgifter däremot förekommer i ett ärende enligt luftfartslagstiftningen,bör liksom någon sekretess inte gälla för dem. Insynsintressel gör signämligen starkare gällande där än i själva regislerhanteringen. Jagförordar således alt sekretesslagen komplelteras med en beslämmelse som ger eltsekretesskydd för uppgifter i certifikatregistret av det slag som jag harnämnt. De nya reglerna kan lämpligen tas in i 7 kap. 18 § sekrelesslagen sominnehåller bestämmelser om sekretess för vissa andra register med uppgifter ombrott. Deregister som paragrafen nu avser omfattas av sekretess utan något skaderekvisit,s. k. absolut sekreless. För dessa register gällde redan enligt 1937 årssekretesslag en långtgående sekretess. När jag nu förordar att sekrelessframdeles skall gälla för uppgifter i luftfartsverkets certifikatregister, ärjaginte beredd att föreslå en lika sträng sekretess. Enligt min mening fårsekretessen för uppgifterna i registret en lämplig utformning, om den avgränsasmed ett rakt skaderekvisit. Sekretessen bör således gälla, om det kan antas attden enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. 2.4Sekretesskydd för uppgifter i polisens vapenregister Mittförslag: Uppgifter i polismyndigheternas vapenregister skall i vissa fallskyddas av sekreless. Sekretessen skall gälla, om det kan antas att röjande avuppgifterna skulle medföra fara för att vapen kommer till brottslig användning. Framställningarna från () ochSvenska m. fl: RPS hemställer alt sekretesslagen ses över ifråga om behovet av sekreless för uppgifler i polisens vapenregisler.Organisationerna föreslår att regisiren sekretessbeläggs. Alla remissinstanserna, dvs. JK, kammarrätten i ,brottsförebyggande rådet, datainspektionen, överbefälhavaren, sårbarhelsbered-ningen,statskontoret, länsstyrelserna i och , FöreningenSveriges länspolischefer samt Föreningen , har tillstyrktframställningarna. Skälen för mitt förslag: Enligt 47 § vapenlagen(1973:1176) skall varje polismyndighet föra ett register över tillståndsphktigavapeninnehav och beslut enligt vapenlagen. Registren innehåller bl.a. tillståndshavarnasnamn och adress saml uppgifter om vilka vapen som omfattas av tillstånden.Antalet tillståndshavare torde vara ca en miljon och antalet registreradevapen omkring två miljoner. Vapenregister förs f n. manueUt med hjälp av registerkort.Dessa utgör allmänna handlingar.