prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Beskattningen till löntagarfondernamedför sfigande kapitalkostnader och en sjunkande avkaslning på del egnakapitalel. Detta får negativa effekter för investeringar och sysselsättning. Deur renl skatteteknisk synvinkel i och för sig angelägna förändringar somföreslagils är därför helt otiUräckliga för att komma tiU rätta med deUkformighets- och rältviseproblem som vinstdelningsskatten innehåller. Sålundalöser förslaget beträffande koncernbidrag, omstruktureringar och fusioner ickede generella resultatutjämningsproblem som är en konsekvens av att negativaoch positiva underlag inte får kvittas mellan olika beskaltningsår och mellanolika koncernbolag. Även om förslaget genomförs kommer därförvinstdelningsskatten atl innehålla mycket aUvarliga brisier urkonkurrensneutralitets- och rättvisesynpunkt. Ur såväl skatteadministrationenssom berörda företags synvinkel kommer dessutom ett genomförande av förslagelatt leda fill ökad arbelsbelaslning i fråga om kontroll och skatteplanering.Detla gäUer inte minst på grund av de begränsningar som föreslås beträffandeden frivilliga återläggningen av koncernbidrag. Redan förekomslen av två olikaskattesystem inom akliebo-lagsseklorn gör alt företagens skalteredovisning ärmyckel belungande. Alla förändringar av vinstdelningsskatten måstedärför inriktas på atl förenkla reglerna, göra dem neutrala i förhåUande tillolika företagsformer och möjliggöra full resultalutjämniing mellan olikabeskattningsår. Såvälvåra ledamöier som de flesla av deras kunder är motståndare lilllöntagarfonder. Trots att ledamöternas kundkrets består av små förelagförekommer del att den drabbas av vinstdelningsskatt, ett förhållande som inteavsetts vid skattens införande. I promemorian föreslås vissa förändringar. Dessaäro vi positivt instäUda fiU. Deadministrativa svårigheter som kunde förutses när systemel med vinsidelningsskallinfördes har uppkommil. Del har även uppstått osäkerhet och debatt kring fleratillämpningsfrågor (se t.ex. Skattenytt 1986 sid. 310). I promemorian föreslås ändringar som medföradministrativa lättnader. Det finns även förslag till ändrade regler somyllerligare kommer all komplicera systemet. är fortfarande motståndare tillatt ha ell vinstdelningssystem vid sidan av bolagsskatten. Mol bakgmnd av atlulredningen om reformerad företagsbeskattning skall ta stäUning tiU omvinstdelningsskatlen och bolagsskatten skall slås samman lillslyrker ändåalt samtliga förslag i promemorian genomförs. Enlreprenörföreningenanser all en mer gmndläggande översyn av vinst delningsskatlen bör genomföras ulan alt först avvakla atl kommillén som ser över företagsbeskattningen avslular sitl arbete. Det är enligt förening- 1 jg ensmening angeläget atl åtgärder vidtas för att förbättra situationen för de enskildafastighelsförelagen som missgynnas i det nuvarande systemel. Prop.1986/87:42 Föreningen anför vidare: Överhuvud tagel finns enligl mening skäl all företa en meragrundläggande översyn av lagen om vinstdelningsskall. All lagen kommer altupphöra är inget skäl för all acceptera bristfälligheler i den.Bland de brister som bör rättas fill är atl vinstdelningsskatlen och dessberäkning av real vinsl t.ex. inte tar hänsyn lill atl inkomstbeskattningensregler för beräkning av realisafionsvinsl vid försäljning av faslighet intemedger indexuppräkning av en fastighet. atl den genereUa inflationsuppräkningen av ett förelagsskulder - som alltså är en tiUäggspost vid beräkning av vinstdelningsskatt -måste ses över. Föreningen anser över huvud atl vinstdelningsskattens metod attberäkna en "real vinst" inte ger elt korrekt och tillfredsställandeultryck för vad som egentligen är etl företags reala vinsl. Vidinförandet av vinstdelningsskatten kom företag som arbetar med en stor andelfast egendom av de toiala tillgångarna alt beskattas hårdare än förelag medexempelvis stor andel lager eller maskiner. HoteU- och restaurangföretag har begränsademöjligheter lill konsolidering, samiidigi som en fasfighel ofta ingår som enren produktionsfaktor i rörelsen. Vidare kom vid vinstdelningsskattens införandeföretag som äger lånefinansierad fast egendom att beskattas hårdare än företagsom hyr motsvarande egendom. Därigenom påverkas konkurrensförhållandel mellanbranschens företag . SHR konstaierar att dessa för branschen ogynnsammaeffekter inle diskuterats i ovanstående promemoria. 3 Det fasta fribeloppet Detfasla fribeloppet föreslås i promemorian höjt från . till 1 milj. kr.Förslaget tillstyrks. LO vill dock ha en mindre höjning och bl.a. SACÖ/SR enstörre höjning. Kammarrätieni Siockholm anför: Ulredningensredovisning av utfallet vid taxering (s. 30 ff.) visar atl denföretagna höjningen av det fasta fribeloppet skulle påtagligt förenklataxeringsförfarandel utan aU skaUebortfaUet skulle bli särskilt stort.Höjningen lorde därjämte komma all medföra all en del företag med slorskuldbelastning och som i själva verket går med föriusl men som genominflalionsjusleringen drabbats av vinsidelningsskall i fortsättningen undantasfrån sådan beskattning. Kammarrätien lUlstyrker därför förslagel i denna del. Länsstyrelsernai samt har inget atl erinra mot förslagel. iVästerbottens län anför: Prop. Enliglulredningen innebär höjningen av fribeloppel alt antalel företag som skallbetala vinsidelningsskall minskar med närmare 1/3 medan skattebortfalletendasl blir . Förslagel innebär m.a.o. etl väsenlligl förenklaldeklarations- och taxeringsförfarande lill priset av ett måttligt skattebortfall. Allmännaombudet för mellankommunala mål har inga erinringar mot förslaget. TORhälsar således med tillfredsställelse del från administrativ synpunktväsentliga förslaget att del fasla fribeloppet höjs från . Höjningen kommer att medföra att ett stort antal företag befrias från vinsidelningsskall,vilkel ur laxeringssynpunkt medför viss arbetslättnad. LOavstyrker som enda remissinstans förslaget. Förslagetlill höjning av fribeloppet avhandlas i promemorian på två sidor av lolall 145.Argumenten för en böjning är också närmast obefintliga. Det är en truism altanföra atl antalet berörda företag ökar mer än minskningen i skatteintäkter.Samma förhållande skulle inträffa om fribeloppet höjdes med ytterligare enmiljon, yllerligiire en, osv. Till bilden hör också all den förevarandeulvecklingen av vinstdelnings-skatten inte nämnvärt skiljer sig ifrån vad somprognoslicerades i vinsldelningsgmppens belänkande (Ds Fi 1983:13). Molbakgmnd av all ambitionen i huvudsak var alt undanta små företag med produktivverksamhet synes de vunna erfarenhelerna snarasl peka på attvinstdelnings-skatten i delta avseende fått mildare konsekvenser än beräknat. Små företag i meningen få antal anställda somberörs av vinstdelningsskatten finns t.ex. så gott som uteslutande att söka ikretsen fastighets-och kapitalförvallande företag. Nästan alla av dessa ingårdessulom i en koncern. Små företag med få anställda som inte tillhör dessakategorier och inte ingår i någon koncern är mycket få. Farhågorna beträffandemindre induslriföretag i ell expansionsskede synes därför knappast välgrundade. Lö anser mol bakgmnd av delta atlvinstdelningsskattens fribelopp inte bör höjas till del föreslagna beloppel. Enviss uppjustering med anledning av penningvärdeförsämringen bör dock vidtas.600000 är då etl rimligt belopp. Gruppenföreslår alt det fasla fribeloppel ökar från till 1 miljonkronor. Skälen till denna förändring är huvudsakligen administrativa. /SRlillstyrker att fribeloppet höjs, men anser atl höjningen borde vara större. Landstingsförbundettillslyrker en höjning av del fasta fribeloppet med 120 hänsyn atldeklarations- och taxeringsförfarandel förenklas och alt Prop. 1986/87:42vUlkoren förbältras för mindre företag som befinner sig i elt expansionsskede. redovisningskonsulters förbund anför. Enhöjning av fribeloppet är nödvändigt om de små företagen skaU undgåvinsidelningsskall. ärelt sleg i räll riklning. I princip anser vi dock att beloppsgränsen icke skallvara fastställd i kronor utan i slället knytas lUl basbeloppet. Härigenomkommer nivån att följa den aUmänna prisutvecklingen. , och anför: Redani yttranden över förslagel till vinsidelningsskall påpekades att fribeloppelföreföll atl vara godtyckligt vall. Delta har bekräftats när man vid enöversyn ulifrån prakliska ulgångspunkler vill göra förändringar av beloppetsstorlek. Organisalionema är i och för sig posiliva lill enhöjning av fribeloppet. motverkar en del av de negaliva konsekvenserna avvinstdelningsskatlen av det enkla skälet att flera förelag blir undanlagnafrån beskattningen. Huvudskälet lill alt höja fribeloppel är enliglpromemorian alt deklara-fions- och taxeringsförfarandel förenklas. Även med denföreslagna förändringen måste dock förelagen lämna uppgifter i deklarationenlUl ledning för laxeringen av vinstdelningsskall. Inte ens för myndigheiemainnebär höjningen av fribeloppel någon större förenkUng eflersom de fortfarandemåsle utöva en kontroU av uppgiflerna. Fribeloppet är konstruerat som ell gmndavdrag.Penningvärdeförsämringen gör alt detla gmndavdrag urholkas över liden. Dettainnebär i realiteten en smygande skattehöjning. Därför borde fribeloppel vararealt i stället för nomineUt. Fribeloppet kan exempelvis konstrueras som eltvisst antal basbelopp, l.ex. 50 basbelopp, som i stort sell moisvarar del ipromemorian föreslagna fribeloppel. Vinstgruppen ansåg i sitt urspmngliga förslag tiUvinstdelningsskatt atl ell realt fribelopp skulle vara aUlför komplicerat. Delförefaller dock verklighetsfrämmande att på detta sätl avfärda ett realtfribelopp. SpecieUt mot bakgrund av att lagen i övrigt är mycket kompliceradoch diffus. Dessutom är lagen som helhel uiformad med syfle all träffa en realvinsl. öm del föreslagna undantaget för småföretag inlegenomförs anser organisafionerna all fribeloppel skall höjas yllerligareuiöver den i promemorian föreslagna nivån. SHRanser alt den föreslagna ökningen av fribeloppet är ell steg i räll riklningmen beloppel är för lågl tilltaget. PrincipieUl bör fribeloppel som är konstmeratsom ell grundavdrag göras realt så all inflationseffekler över lidenelimineras. Exempelvis skulle det kunna knytas lUl förändringar av nuvarandebasbelopp. KF har inga invändningarmot höjningen av fribeloppel men lUlägger: Prop. Närdet gäller fribelopp, gmndavdrag eller liknande inom förelagsbeskattningen viUKF emellerfid, liksom i tidigare sammanhang, påtala alt en sådan bestämmelsemissgynnar de företag, bl.a. konsumentföreningarna, som har ett stort anlal,geografiskt spridda, verksamheier samlade inom den juridiska enheten. I de falldet av olika skäl är motiverai att på elt schablonmässigt säll reduceraskaUebasen borde därför från konkurrenssynpunkt hänsyn tas även lUl anlalelverksamhelsslällen. , som i och för sig lillslyrker förslagel, anser all varjeförelag bör få ell fast fribelopp, även om det ingår i en koncern e.d.Induslriförbundel anför: Skäleltill att endast ett fast fribelopp medges för koncerner är atl del ansetts atldel annars skulle vara fördelaktigt att dela upp verksamheten på formelllfristående företag. Denna invändning torde väl teoretiskt vara riktig men iverkligheten lorde den lindring av vinstdelningsskatten som skulle kunna uppnåsinte uppvägas av de ökade kostnaderna och andra nackdelar som en ickeföretagsekonomiskt motiverad bolagisering skulle medföra. Två betydligtsiarkare skäl för att samtliga koncernbolag skaU ha rätl fill fast fribeloppbör man i stället la fasla på. Del ena är all man först härigenom skaparkonkurtensneutralitet mol andra verksamheier som inle ingår i koncernen. Detandra är alt resultatutjämningsmöjligheterna inom koncernen är starktbegränsade och att det därför bör finnas möjlighet för samfiiga koncernbolagatt genom del fasta fribeloppet uppnå åtminslone någon resultaluljämning. Dettaskulle också bättre överensstämma med intentionerna bakom vinstdelningsskatlennämligen atl endast "normal-vinsler" skall beskattas. Sverigesadvokaisamfund tUlstyrker förslaget men ifrågasätter om inle elt fribelopp iintervaUel 3-5 miljoner kunnat genomföras ulan att gmndvalar-na för VDL-systemrubbats. Lanibrukarnas skaiteddegation anser att förslagetkan läggas till gmnd för lagstiftning. Fastighetsägareförbundetser positivt på en höjning av det fasta fribeloppet. Däremoi saknar förbundelen analys av fribeloppets funkiion att undanta "normalvinst" frånvinstdelning. Det lönebaserade fribeloppet -av lönesumman - ansågsursprungligen molsvara normalavkastningen på det egna kapitalel iindustriföretagen. Med hänsyn till atl faslighets-seklorn skiljer sig frånövrig näringsverksamhet när det gäller sysselsält-ningsintensitet saml gradenav egenfinansiering torde en analys av fribeloppets konstruktion och storlekvara oundgänglig. Somanförs i promemorian finns starka skäl för en höjning av det fasta fribeloppel.Föreningen lillstyrker därför förslagel. Vidare anser föreningen att ytteriigare höjningarav det fasla fribeloppet kan vara en väg, som ju också antyds av bostadskommittén, att komma lill rätla med den ovan påtalade bristande neutralUelen mellan oUka faslig- j22 4Begreppet intressegemenskap Prop. Förslagetinnebär vissa preciseringar i fråga om begreppet intressegemenskap, ömledningen ulövas av stat eller kommun förutsätter intressegemenskap även altförelagens verksamhel är av samma eller likartat slag. Remissinslansernaacceplerar förslagel i slort. Från adminislralivt håll framhåUskontrollproblemen och behovel av all förelagens uppgiftslämnande förbättras.Främst från näringslivshåll framförs atl stafiiga och kommunala företag inteskall särbehandlas. KammarrätienviU för sin del tillstyrka en precisering av begreppet vilket för övrigt ärbefogat oavsett höjningen av fribeloppel. Domstolen vill emellertid samtidigtpåpeka att en ej önskvärd konsekvens av den komplicerade lagstiftningen är i VDL måste laborera med elt särskiU begrepp som skiljer sig från vad somavses med begreppet i annan skattelagstiftning. Den närmare preciseringen av begreppetintressegemenskap inriktar sig i 7 c § andra stycket av förslagel på hur delfakiiska inflytandet över företaget utövas. Utredningen konslalerar (s. 57) attdel knappast är möjligt att exakt och uttömmande beskriva de fall som avsesutan att det blir nödvändigl atl faUa fillbaka på en aUmänl hållen beskrivningsom för den privata sektorn fått utformningen "om företagen med hänsyn tiUvem som har det bestämmande inflytandet över deras organisation och verksamhetkan anses stå under i huvudsak gemensam ledning". Kammarrätten anser atl begreppsbestämningen dels äralltför vag och till följd av detta kommer atl kräva omfattandeutredningsinsatser och föranleda gränsdragningsproblem. Kammartätten har intenågot klart utformat alternativ till annan formulering men ett sätt atl gebegreppet mera stringens vore all kräva att intressegemenskap skall anses råda"om företagen med hänsyn till vem som har det besiämmande inflytandetöver deras organisalion och verksamhel uppenbarligen slår under gemensamledning". Utredningen synes ha haft ambitionen att få begreppsbestämningenheltäckande. Kammarrätten finner dock alt fördelen med en klar bestämmelseskuUe uppväga nackdelen med alt eventuellt några enstaka fall, som inte täcksav ordalydelsen, faller utanför. Intressegemenskap inom den slalliga och kommunalaverksamhelssek- lorn har föreslagits råda när "företagens huvudsakUga verksamhet är av samma och likartat slag". Tolkningssvårigheterna torde här göra sig gäl lande främst på den slatliga sidan där antalet verksamma bolag är stort och innefaltar affärsdrivande verksamhel under sedvanliga marknadsmässiga villkor. Vissa av dessa förelag driver verksamheten i företagsgrupper under samma villkor som på den privala sidan drivs i koncernform och i många faU i konkurtens med del privata näringslivel. I promemorian (s. 141) uppges atl uttrycket "likartal slag" i den föreslagna lagtextenskulle ge utrymme för en någol friare bedömning än ren näringsgrensindelning där hänsyn tas fill olika funktionella och ekonomiska samband. Kammar rälten anser dels atl förslagel även i denna del är alltför vagt dels att del i promemorian saknas maierial som skulle göra del möjligl alt bedöma konsekvenserna av skilda begreppsbestämningar för de ohka förelagssek torerna, bl.a. från konkurrenssynpunkt. Som exempel kan nämnas alt del såväl i en koncern inom del privata näringslivel som inom den statliga sektorns industriföretag förekommer divisionsindelningar med exempelvis 123 producerande bolag ochförsäljningsbolag. Det vore önskvärt med en likvärdig bedömning oavsett ägareförhållandena. Länsstyrelseni Siockholms län anför: Förtydligandetav begreppel intressegemenskap och införandel av en uttrycklig tidpunkt föravgörande om när intressegemenskap föreligger är bra. Det ar dock önskvärt medett förtydligande uttalande i propositionen av den innebörden att ettaktieägande överstigande av röstantalet i etl bolag är ett tecken på ettfaktiskt inflytande. Länsstyrelsenfinner atl det förslaget som lämnas i betänkandet om lidpunkten förintressegemenskapens inträdande leder till att reglerna för vinsidelningsskallkan kringgås vid taxering. 1/7-30/6 1/1-31/12 ABA förvärvar aktierna i 1/10 1987. Enligt förslaget skaU intressegemenskapanses föreligga först den 30/6 1988. Vid taxering föreligger såledesmöjlighel att legalt kringgå reglerna för vinstdelningsskaU. i Jönköpingslän anför: Åvenom vinstdelningsskatlen renl tekniskl i vissa avseenden kan uppfattas somenkel i jämförelse med andra lagar inom skatteområdet, har den enligtlänsstyrelsens uppfattning skapat etl slörre merarbete än vad som ursprungligenberäknades för respektive granskare. Erfarenheterna från granskningen avdeklarationer avseende och hitintills avseende 1986 årstaxering i länet visar dels alt slora brister föreligger i självauppgiftslämnandet (= uppgifter för beräkning av vinstdelningsskatt saknas) delsatl upplysningar saknas om förelag mellan vUka intressegemenskap föreligger.En precisering av begreppel intressegemenskap är därför nödvändig. Avsaknadenav uppgifler om intressegemenskap torde bero på bl. a. den oklarhet som råderkring begreppet. Den omständigheten atl sanklionsbe-stämmelserna itaxeringslagen inte är tillämpliga kan också ha inneburit mindre noggrannhet iuppgiftslämnandet. I taxeringsarbetet i försia instans ställs f.n. sådana kravpå effektivitet, oavsett hur denna mäts, att varje konlrollmomenl måsle vägas.En kontroll av huruvida intressegemenskap föreligger är tidsödande, eflersom dedeklarationer som eventueUt kan inordnas i intressegemenskapen ofta är spriddapå flera granskningsmyndigheter i olika län. Ett viktigt effektiviletsmåtl ärde skattemedel som kan förvänlas som en följd av kontrollen. Slälll mol denövriga intäktskontroll och kontroll av avdrag som sker utanförvinstdelningsskattesystemet är den kontroll som sker exempelvis avintressegemenskapen totalt sett tids- ödandeoch mindre effektiv. När kontroll sker finns det dessutom skäl att Prop.1986/87:42 anla atl del går ul över angelägnare konlrollålgärder, ålminstonesetl från del ovannämnda effektivitetsmåttet. Även om höjningen av del fastafribeloppet kommer atl minska antalel förelag som belalar vinsidelningsskallökar betydelsen av begreppel intressegemenskap då det fasla fribeloppetutnyttjas. De rapporter som arbelsgruppen erhållil omerfarenhelerna vid taxering överensslämmer i ifrågavarande avseendemed erfarenhelerna från . Ur ren kontrollsynpunkl anserlänsstyrelsen all ett sätt att göra de som omfattas av lagstiftningen meruppmärksamma på den upplysningsplikt som föreligger beträffandeintressegemenskapen, kan vara att införa en liknande uppgiftsskyldighei somf.n. finns i 26 § laxeringslagen. Rent tekniskt kan uppgiftsskyldighetenulformas på flera olika säll aniingen på bilagan för vinstdelningsskall ellerpå den aUmänna självdeklarationen. Exempelvis - "Har vid beräkningen av underlagför vinsidelningsskall avdrag gjorts för s. k. fast fribelopp och föreliggerintressegemenskap enligt 7 a § VDL. öm svaret är ja skall närmare uppgiflerlämnas på..." Länsstyrelsenhar ingel att erinra mot förslaget. Dämtöver föreslår attuppgiftsskyldighei införs avseende intressegemenskap då fast fribelopputnyttjas. Ennoggrann och utförlig definition av ovannämnda begrepp är av stort intresse försåväl näringsliv och stats- och kommunalägda förelag som förskattemyndigheterna. I praktiken förekommer en mängd ägarkonstmklionersom är hart när omöjliga atl greppa ur kontrollsynpunkl, eftersom någon fastoch utförlig definiiion av begreppet intressegemenskap ej funnits alt lUlgå ivinsldd-ningsskattelagen. I detla sammanhang borde RSV lidigare ha meddelatanvisningar för en enheilig lillämpning av lagen om vinsldelningsskatt. Ulredningen har knutit an lill del civilrältsligakoncernbegreppet i akliebolagslagen, föreningslagen samt lagen omårsredovisning i vissa företag, vilkel i slort bekräftar den praxis somlidigare utvecklats vid kontrollverksamheten vid laxering. Tilläggetbeiräffande sliftelse eller ulländsk juridisk person finns ingel atl erinraom. Beiräffande privala seklorn och där en fysiskperson har besiämmande inflytande, men inle är näringsidkare eller inle ärskyldig alt upprätta bokslut går ulanför den definition som ovan nämnts.Här har utredningen föreslagit, atl uttrycket "under i huvudsak gemensamledning" skall gälla. Enligl ulredningen skall en avgörande betydelseläggas på del fakfiska inflytandet och ej del formella. En sådan bedömning torde dock medföra betydandesvårigheler ur konlroUsynpunkl vid fastställandet av intressegemenskap.Härvidlag bör i stället huvudregeln vara att formella förhållanden skallpresumera det bestämmande inflytandet i första hand. Därefter kan även hänsyntas tUl del reella inflytandet om detta kan konstaleras (altemativregel). Beiräffande stats- och kommunägda förelag föreslårulredningen en snävare definition av begreppet intressegemenskap. Härvidlag har föreslå- 125 gits,att en bedömning av förelagens verksamhel och en klassificering bör ske efter SCB:s SNlkodförteckning, första grundnivån. Faller förelagens Prop. 1986/87:42verksamhet under samma SNI-gren skaU intressegemenskap anses föreligga. Frågan har lidigare ej reglerats i vinstdelningsskallelagen.Ej heller har man i prop. 1983/84 nr 50 kommenterat den offentliga seklornsbehandling i detla avseende. I oUka sammanhang har diskuterats de fall dåslalliga eller kommunala bolag hafl slal eller kommun som ägare. Härvidlag harutbildats en praxis, där alla ägare utom staten har innefattas ireglerna för intressegemenskap. Ur konkurrenssynpunkt mellan näringsliv och offentligasektorn torde delta synsält vara del eftersträvansvärda altemativet. Åven inom näringslivel förekommer all en koncernkan omfalta företag vilka driver verksamhet som spänner över vitt skildaområden och ej faller inom samma SNl begrepp som ovan föreslagils avutredningen beiräffande den offenlliga sektorn. Sammanfattningsvis föreslås, all endasl staten somägare skaU undantas från koncernlänkandel och reglerna om intressegemenskap. - Enhelliga regler vid lillämpning av fribelopp ochvid emission som ulredningen föreslagil är önskvärda. Mot förslaget i denna delfinns inget alt erinra. - Tidpunkter när intressegemenskap skall ansesföreligga bör bedömas vid räkenskapsårels uigång, vid fråga om fribelopp. För bedömning av emissionsregel bör tidigareuttalande i prop. 1983/84 nr 50 stå fast, nämligen "det är därvidtillräckligt att intressegemenskap föreligger antingen före eller efter ökningav aktiekapitalet". Vid överlålelse av rörelsetillgångar mellannärstående företag bedöms intressegemenskap vid överlåtelsefiUfället. Utredningensförslag enligt ovan kan godtas ulan erinran. - På sidan 63 i departemenlsslencilen harulredningen behandiai frågan om olika räkenskapsår för bolag i koncern och dess belydelse för jämkning av fribelopp. Ulredningen föreslår, att det längstaräkenskapsåret bestämmer maximalt fribelopp och att inget bolag äger rätl tiUslörre fribelopp än vad som skuUe bli fallet om bolaget var självständigt.Samma synsätt läggs på de fall där etl bolag köps in fill koncemen.