prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — har under budgeiårei1985/86 redovisal resultat av sin verksamhet dels som underlag för ularbetandelav den preliminära och reviderade nalionalbudgelen , dels ipublikationen Konjunkturläget, som utkommit med två nummer och i en engelskversion, the Swedish Economy, som utkommit med ett nummer. Resultaten avverksamheten har ocksä redovisals i publikationen Analysunderlag som utkommitmed tre nummer. Baromcterundersökningarhar liksom lidigare genomförls och publicerats kvartalsvis. Resultat avundersökningen Hushållens inköpsplaner, som ulför påuppdrag av , har redovisals fyra gånger under årel. Arbelelmed atl bygga en ekonometrisk konjunkturprognosmodell har inletis under budgetåret. Institutet har underbudgetåret, på uppdrag av långtidsutredningen, påbörjat en analys av densvenska utrikeshandelns utveckling på medellång sikl. Institutets förslag /88 kan sammanfattas enligt följande. Institutet hemsläller attav lillgängliga medel få inräita yllerligare tre forskartjänster och atl dendel av förvaltningsanslaget som får utnyttjas för lönekostnader höjs med 544000kr. 1986/87: 100 Bil. Beräknad ändring 1987/88 (däravlönekostnader) LokalkostnaderInkomster m. m. (4-1997 000) ställde sig, vid behandlingen avföregäende års budgetproposition, bakom förslaget atl medel förkonjunklurinsiilulels verksamhel under budgetåren 1986/87-1988/89 beräknas medutgångspunkt i ett begränsat huvudförslag. Enligt detta minskas utgifternarealt på tre är med fördelningen försia och andra resp. iredjebudgetåret. Det förslag jag nu lägger fram för verksamhetbudgetårel 1987/88 tar sin utgångspunki i detta beslul. Jag har, i enlighel medinstitutets förslag, gjort en omfördelning av medel frän övriga förvaltningskostnaderlill lönekostnader. Genom omfördelningen kan institutet inrätta yllerligare treforskarljänsler. Finansdepartementetförfogar över vissa modeller för analys av makroekonomiskafrågeslällningar på medellång och läng sikl. Jag föreslår nu att ansvaret föratt sköta och utveckla dessa modeller överförs till konjunkturinslilutelsaml atl institutets kompetens på del ekonomisk-sia- Prop. 1986/87: 100listiska området förstärks. Kostnaderna för konjunklurinstilutet har jag Bil.9 beräknai lill ca . , vilket innefattar kosinader förinrättandet av fyra tjänsler, datoranvändning och externa uppdrag. 1 förslaget rörandekonjunklurinstitulet harjag ocksä inräknat medel för utredningsresurserm. m. lill det vetenskapliga ekonomiska råd, som regeringen avser att inrätta den 1 juli 1987.Kostnaderna för konjunkturinstitutetharjag beräknai lill . , vilkel innefatlar kosinader för inrättandetav en och en halv ijänsl, tryckkostnader och övriga omkostnader. Förslagen om del och nyaforskarljänsler ligger i linje medmin strävan att förstärka ställning som vetenskapligt forsknings- och utredningsinstitutpå del ekonomiska områdel. Med hänvisning lillvad jag har anförl och till sammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslär atl tillKonjunklurinstitulet för budgetårel 1987/88 anvisa ell förslagsanslagav . 1985/86 Ulgift 3 811262 1986/87 Anslag 3 920000 1987/88 Förslag 3990000 har till uppgift alt efler uppdrag av regeringen för statensräkning föra förhandlingar med kommuner, landsling eller annan icke statlighuvudman. Nämnden, som inrättades , arbelade ursprungligenhuvudsakligen med frågor om villkor för samverkan mellan staten och huvudmaninom sjukvård, utbildning eller forskning. Nämndens verksamhel har senare utvidgats till atl omfatta olika statsbidragsfrågor och frågor om ändring av huvudmannaskap. Nämndenhandlägger vidare bl.a. ärenden omförvärv eller överiåtelse av mark mellan stal och kommun. På nämndenankommer också vissa uppgifler beiräffande lolkning och lillämpning av avtalinom nämndens verksamhetsområde. Nämnden består av en ordförande som tillikaär chef för nämndens kansli saml fyraordinarie ledamöter med personliga suppleanter. finns ett kansli. För att bilräda nämndeni de olika aktuella förhandlingsfrågorna anlitar nämnden dessutom ettstort antal experter. Omfattningenav nämndens verksamhet styrs väsenfiigen av i vilken utsträckning nämnden fårförhandlingsuppdrag och uppdragens karaktär. Det är f n. inte möjligt atl överblicka ivilken ulslräckning pågående störte utrednings- och förhandlingsuppdragkommer atl kunna sluiföras under innevarande budgetär eller vilka frägor som eljest kommer alt kräva utrednings- och förhandlingsarbete under /88. räknar med en i alll väsentligt oförändradverksamhet under näsla budgel- Prop. 1986/87: 100 Huvudförslag budgetåret1986/. Utgiftsminskningen följer det ireåriga huvudförslagel somfastlades inför budgeiårei 1986/87 och uppgår för budgeiårei 1987/88 011 1,7%.Ulgifterna för budgeiårei 1987/88 minskas härigenom med avrundal 70000 kr.Nämnden vill fästa uppmärksamheten på atl förhandlingsarbetets speciellakaraktär innebär all tidtabell och tidsåtgång för förhandlingsverksamhetenendast i begränsad utsträckning kan påverkas av nämnden. Nämnden måsle ocksåvara beredd atl med kort varsel disponera om resurserna. 1986/87 Beräknad ändring Jag godtar förhandlingsnämndens förslag om enplanenlig real minskning av ulgifterna för budgetårel 1987/88 enligt dettreåriga huvudförslag som fastlades inför budgetårel 1986/87. Anslaget bör således föras upp med 3 990000 kr.i förslagel lill statsbudget för budgetårel 1987/88. Jag hemställer atlregeringen föreslär all lill 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av 3 990000kr. 1985/86 Ulgift 1000 Reservation 1000 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Bankinspeklionen ärcenlral förvaltningsmyndighel med huvuduppgift atl utöva lillsyn över bankerna, dvs. bankaktiebolag inkl. de som bildats av utländska bankförelag saml sparbanker och föreningsbanker. På bankom rådei ingår del vidare i inspeklionens uppgifter att följa såväl svenska bankers elableringar i utlandet som verksamhelen vid utländska bankers represenlaiionskonlor i . Inspektionen är vidare tillsynsmyndighet för finansbolag, kreditaktiebolag, landshypoteks- och sladshypoleksinsti tutionerna, , fondkommissionärerna, cenlralen , Upplysningscenlralen UC Akliebolag saml fondbolag, dvs. bolag som förvallar aktiefonder. vidare regislreringsmyndighet för bankerna och för ensärskild förteckning över finansbolag. En särskild uppgifl för bankinspeklionenär att följa utvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- ochkonkurtensförhållanden inom dess verksamhelsområde och all föra kartellregisler. Inspektionenstillsynsverksamhet omfallar ocksä uppgifter pä konsument-skyddsområdet, t.ex. granskning av avtalsvillkor saml lillsyn enligt konsumentkreditlagen. Bankinspeklionen har ocksä uppgifter av övervakande, utredandeoch registrerande karaklär avseende den s.k. insiderhandeln med värdepapper. Bankinspeklionenleds av en slyrelse. Chef för myndigheten är en generaldirektör, somocksä är styrelsens ordförande. Inom inspektionen fmns tre avdelningar - enallmän avdelning, en kredilavdelning och en redovisningsavdelning - samt en byrä för administrativa ärenden. Bankinspekfionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag frän dem som stårunder lillsyn av inspektionen. Tillsynsbidragen tas inle upp pästatsbudgetens inkomstsida utan förs till elt reservationsanslag som uppbördsmedel.För inspektionens verksamhet skall regeringen fastställa en slal förvarje budgelär. Prop.1986/87: 100 Bil. Bankinspektionens förslag kan sammanfattas enligtföljande. I enlighel med givna direktiv harinspektionen lagl fram ett huvudförslag som omfattar tre budgelär och som innebär enresursminskning för budgetårel 1987/88 resp. 1988/89 samt /90. Inspektionen framhäller emellertid med skärpa att det inlefinns några möjligheter för inspeklionen alt i framliden fullgöra ålagda arbelsuppgifterom resurserna minskar. Om huvudförslaget skall tillämpas pä inspektionen mästetillsynsuppgifterna minskas väsentligt. I försia hand genom att tillsynenöver finansbolagen begränsas eller upphör. Huvudförslaget medför all två heltidsanställdatjänstemän skulle bli övertaliga fr.o.m. budgeiårei 1988/89. Inspektionenförordar ell alternativt förslag som innebär kompensation för pris- ochlöneökningar saml en förstärkning av resurserna med dels . förunderhåU och vidareulveckling av gjorda ADB-investeringar, dels 118000 kr.för aklieägarslalislik. Sisinämnda belopp har tiUförts inspektionen innevarandebudgetär genom ell medgivande alt överskrida anvisade medel. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Kungörelsekostnader Engångsanvisning (12 476000) 4-4 774000 (-h 577 000) 4- 893 000 - 5 000 - 250000 Jaghar i del föregående erinrat om att bankinspektionens verksamhel finansieras genom avgifier frän dekreditinstitut m.fl., som berörs av inspeklionens lillsyn. I statsbudgeten lasupp elt reservationsanslag om . och i regleringsbrev fastställerregeringen en uigiftsslat för det kommande budgetåret. I likhet med vad som harskell lidigare år skall i förevarande sammanhang redovisas de ändringar som nukan beräknas i fråga om utgiftsstaten. Den ökade aktiviteten påkredilmarknaden med etl växande antal finansbolag, fondbolag ochfondkommissionsbolag och med ett snabbi ökande anlal nya finansiella instrumenthar medfört att bankinspektionens tillsynsuppgifler har ökat kraftigt undersenare år. Även inom bankväsendet har ulvecklingen medfört krav på ökadeinsalser på vissa områden. Mot denna bakgrund föreslår jag atl inspektionenundanlas frän huvudförslagel. Vidare bör inspektionen lillföras . lill utveckling av gjorda ADB-investeringarsaml . Jag beräknar alt den åriiga totalakoslnaden för aklieägarstatistiken fördelad på SCB och kommer att uppgå till422000 kr. fr.o.m. /88. Jag gär så över till atlbehandla frågan om hur statistik över kredilmarknaden bör finansieras.Bankinspeklionens organisation och verksamhet bekostas som tidigare framgått avbidrag från de kredilinstitul som står under inspektionens tillsyn. Skyldighelalt erlägga bidrag anges i lagarna för resp. institut. Närmare föreskrifter ombidragens sloriek, hur de skall faslslällas och belalas meddelas genomförordning av regeringen. De institut som erlägger bidrag är banker, fondkommissionsbolag,finansbolag, fondbolag, kreditaktiebolag. Sverigessladshypolekskassa, allmänna hypoieksbank, ochVärdepapperscenlralen VPC Akliebolag. Inspektionen har enligtsin inslruklion lill uppgift dels att offentliggöra sammandrag avbankaktiebolagens slällningsöversikier, dels att publicera uppgifterom bankbolagen efler årets bokslut saml all offentliggöra statistiskauppgifterom fondkommissions- och fondbörsverksamheten. Denna statistikframställs på inspektionens uppdrag av statistiska cenlralbyrån (SCB). Underinnevarande budgetår uppgår koslnaden till ca . SCB framställer vidarepå inspeklionens uppdrag den lidigare nämnda aklieägarstatistiken som belyserägandeförhållandena främsl i börsbolagen. Budgeiårei 1986/87 kostar dennastatistik ca . SCB framställer övrigstatistik över kredilmarknaden. Häri ingär bl.a. finansräkenskaper med sparandeoch förmögenhelssammanslällningar för olika samhällssektorer, kreditinstitutensin- och utlåning, boksluts- och balanssiaiistik. Krediimarknadsslaiislikenfinansieras via trettonde huvudtitelnsförslagsanslag B 6. : Statistik, regisler ochprognoser. För innevarande budgelär uppgår den lotala kostnaden lill 3 200000kr. En väl fungerandefinansiell seklor i ett utvecklat land kan inle vara utan en effekliv och välutbyggd statistik. De senaste årens förändringar pä 6 1986/87. kreditmarknadensläller nya krav på statistiken. Av särskild betydelse är Prop. 1986/87:100 att fä uppgifler om utlåningen till hushällen frän fler institut änbankerna. 9 Krediimarknadsslaiisliken behöver således delvis fä en nyinriktning. Statistiken överkreditmarknaden utgör ett nödvändigt underlag för bankinspektionenstillsyn liksom för de olika kreditinstitutens verksamhet. Del bör därföranses ingå i tillsynsverksamheten atl svara för alt statistik överkredilmarknaden i storl framställs på samma sätt som inspektionen redan har tilluppgift all publicera viss statistik om bankaktiebolag, fondkommissionäreroch fondbörsen. Kostnaderna för atl producera denna statistik kan i och för sigses som en naturiig och nödvändig del av kostnadernai rörelsen för kreditinstituten men kan även anses utgöra en kostnad förden lillsyn som inspektionen utövar över dessa. De institut som här avses och som står underbankinspekfionens tillsyn är banker, fondkommissionsbolag,finansbolag, krediiakliebolag och hypoteksinstitu-tionerna. Även för försäkringsinspektionenstillsyn är krediimarknadsslaiisliken av betydelse. Jag återkommer till detlaunder försäkringsinspektionens anslag. Jag beräknarkostnaden för slalisliken under /88 till ca 4 milj. kr. Häravuppgår kostnaden för statistik när det gäller bankinspektionens tillsynsområde till . Häringår inte kostnaden för den statistik om banker, fondkommissionärer,fondbörsen och aktieägandet som redan nutäcks av bidragen fill inspektionen. Instituten bör bidra tiU kostnaden för kreditmarknadsstafistiken ihuvudsak i förhållande till de resurser som fordras för alt framställastatistik rörande resp. kategori av insfitut.Det får ankomma pä bankinspektionen att i samråd med SCB ta fram underlag för en sådan fördelning. Jag vill idetta sammanhang nämna att jag avser atl göra en översyn av hela detavgiftsystem som ligger till grund för beräkningen av kosinaderna förbankinspektionens tillsynsverksamhet. Med hänvisning tillsammanställningen och vad som anföris tidigare beräknarjag inspektionens ulgifter till . I likhet med vad som skettföregående år bör anslaget i statsbudgeten föras upp med ett formelltbelopp om . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bankinspektionenför /87 anvisa ett reservationsanslagav . 1985/86 Utgift 1000 Reservation 2000 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Försäkringsinspektionenhar som central förvaltningsmyndighet alt utöva tillsyn över det enskilda försäkringsväsendet. Försäkringsinspektionenleds av en slyrelse. Chef för försäkringsinspek tionen är engeneraldirektör, som också är styrelsens ordförande. inspektionen finns tre byråer, nämligen en för försäkringsjuridiskaoch administrativaärenden, en för livförsäkringsärenden och en för skadeförsäkringsärenden. verksamhel finansieras genomobligatoriska bidrag frän försäkringsbolag och understödsföreningar. På samma sätt somgäller förbankinspektionen las lillsynsbidragen upp som uppbördsmedel under ellreservalionsanslag utan atl redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Förinspektionens verksamhet fastställer regeringen en stat för varje budgelår. 1986/87:100 Bil. Inspektionens förslag avseende budgeläret 1987/88 kansammanfattas enligtföljande. Med anledning av pågående ulredningsarbele rörandeinspektionens framlidatillsynsverksamhet bedömer inspektionen del inte meningsfullt all fastlägga resursramarför verksamhelen för mer än ett budgetär, dvs. för /88. Fördetta budgelår har utarbetats två alternativ, delsetl s.k. huvudalternativ enligtregeringens direkliv (all. A), dels ell alternativ som utgör inspektionens budgetförslag (alt. B). Ainnebär en real minskning under etl år. EnUgl inspeklionensbedömning skulle alternativet innebära atlmedel skulle saknas för kostnader för inspektionsresor,utlandsresor, kurser för utbildning av personal och inventarieanskaffning och tUlsynsarbetet därförinle kunna bedrivas på en godlagbarnivä. Alt. B innebär en realt oförändrad stal. (därav lönekostnader) LokalkoslnaderEngångsanvisning Beräknad ändring 1987/88 9458000 (8180000) 2 145 000 (4- 316000) ulredningsarbele är nuinne i elt slutskede. Delär sannolikl atl kommitténs förslag kommer alt resultera i ökadearbelsuppgifter för inspektionen. Jag anser därför att beräkningen av inspeklionens ulgifter för nästa budgetär börgöras enligt inspektionens alt. B.Syftet bör vara atl verksamhelen skall kunna bedrivas på oförändradambitionsnivå. har påbörjats en översyn av de rutiner som nuanvänds för bearbetning av statistiska och andra uppgifter som rör försäkringsinslilulen. Syftet ärall rationalisera siatistikbearbet- ningen och förbällra möjlighelen för inspektionen atlgöra olika slag av Prop. 1986/87: 100 beräkningarsom är nödvändiga inslag i lillsynsverksamhelen men ocksä Bil. 9 atl frigöra resurser för andra för verksamhetenväsentliga arbetsuppgifter. En ökadanvändning av ADB är ell nödvändigt inslag i denna utveckling. bör della innebära förbätlrademöjligheter till besparingar inom myndigheten. Jag anser därför att inspeklionen engångsvis för budgetåret1987/88 bör lillföras medel förADB-utveckling, främst i form av konsultinsatser. Jag beräknar dennautgift lill . Jag har i detföregående föreslagit alt inslitui under bankinspeklionens tillsyn skall bidra tillkostnaden för kreditmark-nadsstatislik. Dennastatistik innefatlar i olika hänseenden uppgifler om försäkringsbolag. Merparten härav produceras av försäkringsinspektionen.Statistiken rörande försäkringsbolagens utlåningsverksamhet utförs emellertidav ulan försäkringsinspeklionens förmedling. Statistiskacenlralbyrån har även kosinader för sammanställningen av utläningsstatisliken och den av försäkringsinspektionen producerade statistiken med annankreditmarknadsstatisiik. Jag finner det rimUgt atl även kostnaden för utlåningsstafistiken och viss andel avsammanställningskostnadernafortsättningsvis betalas av försäkringsinspektionen. Jag uppskattar kostnaderna härför under budgetårel1987/88 till . Efter pris- ochlöneomräkning beräknar jag inspektionens utgifter till , för nästa budgelår. Utgiftsanslagei islalsbudgeten bör föras upp med ett formellt belopp om . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt tillFörsäkringsinspeklionen för budgetårel 1987/88 anvisa etl reservationslag av . 1985/86 Ulgift 26208 361 1986/87 Anslag 24 696000 1987/88 Förslag 26269000 () är central myndighet för dels förhandlingar i ochsamordning av frågor som rör reglering mellan offenflig arbetsgivare och arbetstagare,såviit gäller anställnings- eller arbetsvillkor som fastställs undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, delsarbetsgivarpolitiken inom statsförvaltningen. SAV samordnar och genomför vidareförhandlingar enligt lagen (1976: 580) ommedbeslämmande i arbetslivet eUer enligt kollektivavtal, i den mån förhandlingarna avser frågor som förberedsinom regeringskansliel för beslulav , regeringen eller statsråd och som inte syflar lill kollektivavtal. SAV svarar också för informationenligt nämnda lag eller kollektivavtal i dessa frågor. SAV leds av enslyrelse. Organisationen i övrigt fastställs enligt SAV:s bestämmande. Chef för SAV är en generaldirektör. Den omorganisalion somaviserades budgetproposition (prop. 1985/86: 100 Bil.9 s.85) har nugenomförls. Den innebär i huvudsak all SAV organiserats så att förhandlings-och avtalsarbetet saml informationsverksamheten i största möjliga ulslräckninganknyts lill myndighelsspecifika områden. I detla syfte har bildats en nyförhandlingsavdelning under ledning av en förhandlingschef ärorganiserad pä fem enheler, en för gemensamma avtal saml fyra sektorer förresp. civil statsförvaltning, försvarei, affärsverken och skolomrädel. Genomdenna organisation underlättas arbelel med alt åstadkomma s. k. sektoravtal.Till varje sektor-enhet är knuien en förhandlingsdelegalion. Ansvaret för detövergripande planerings- och utredningsarbetet saml utveckling och samordningav statens arbelsgivarpolicy åvilar en ny avdelning för ulredning ochutveckling under ledning av en förhandlingsdireklör (utredningschef). 1986/87: 100 Bil. Huvudförslag /88 24 358000 kr.Minskningen av utgifterna fördelas , med fördelningen 1,1,och för försia, andra resp. tredje budgetåret. Beräknad ändring 1987/88 (däravlönekostnader) Lokalkoslnader Ersättning från deaffärsdrivande verken Ersättning från vissa icke-statliga inslilulioner (23 618000) (-2 149000) har regeringen lämnat särskildadirekliv för SAV:s anslagsframslällningar för budgetåren 1988/89-1990/91. Jagär därför endasl beredd all nu lämna förslag för /88. Jagberäknar en real minskning av utgifterna om . Del reducerade huvudförslagelhar finansierats genom besparingar på andra områden. Jag har under anslagetberäknat vissa kosinader för utveckling av en av statens löne- och pensionsverkföreslagen simuleringsmodell för beräkning av kosinader för förändring avgällande pensionsregler. I denna fräga harjag samråll med chefen förcivildepartementet. SAV har en viktig rollnär det gäller att utveckla lönesystem och andra avtalsvillkor som främjar eneffektiv verksamhet på myndigheterna. förutsätterdels all myndighelernas behov blir styrande för utveckUngen, Prop. 1986/87:100 dels all SAV som centralt organ lämnar stöd till myndigheterna när det Bil. 9 gäller alt bygga upp en ändamålsenlig personalfunktion. Därvid bör en anpassningske till utvecklingen på del ekonomiadminislrativa området. SAV har också en viktigroU när del gäller att utveckla vilka restriktioner samhällsekonomin ochstatsfinanserna ställer på lönebildningen. För atl SAV skaU kunnafylla ocksä dessa båda roller krävs en förstärkning av den förvallnings- ochnationalekonomiska kompetensen. Jag har därför beräknai 1,2 milj. kr. förinrättande av fem nya tjänster. Utgifterna finansieras genom besparingar päandra områden. Med hänvisning lillsammanställningen och lill vad jag nuhar anfört hemsläller jag att regeringen föreslår all till för /88 anvisa ell förslagsanslag av 26269000kr. Bidrag och ersättningar till kommunerna Prop. 1986/87: lOO Revidering av skatteutjämningssystemet 1Utjämning av ekonomiska förutsättningar Kommunalskatten är kommunernas och landstingensväsentligaste inkomstkälla. Medborgarnas rätt tiU en i möjligaste månlikvärdig standard påverkas i hög grad av kommunernas skatteinkomster.Skillnaderna mellan kommuner i fråga om skattekraft', dvs. skatteunderlag perinvånare, är slor. 1 kommuner med myckel hög skallekraft är denna mer ändubbell sä sior som i kommuner med mycket läg skattekraft. Skillnaderna mellanlandstingen i fråga om skattekraft är på grund av deras storiek väsentligtmindre. Även på kostnadssidan finns stora skillnader. En kommun med svagskattekraft och/eller höga kostnader har sämre möjligheter alt tillgodosekommuninvånarnas behov av service än andra kommuner med bättre ekonomiskaförutsättningar. För att förhindra orimliga skillnader i skattesats och/ellerstandard måste kommuner med sämre förutsättningar erhålla lUlskott fill siltskalleunderiag. behövde den kommunala verksamhetenbyggas ut för att förbättra servicen. Detta behov kunde lillgodoses dels genomkommunsammanläggningar, dels genom atl staten skjutit lill skalleunderlag lillkommuner och landsling enligt ell skatteutjämningssystem som irädde i kraft år1966.1 det nuvarande systemet, som har gällt fr. o. m. är 1980, sker i vissutsträckning även en intern utjämning inom kommunkollektiven. Skillnader ikostnader för vissa verksamheter, som beror pä olika åldersstruktur, utjämnasi princip inbördes mellan kommunerna och mellan landstingen. 1 dellasammanhang bör ocksä nämnas alt genom en särskild lag(1982: 1070) om skatleutjämning i landsiingskommun lämnarbidrag till länets kommuner enligtett inomregionalt skalieuljämningssysiem som i huvudsak liknar och anknylertill del slalliga skatieuljämningssystemel. Syftet medskatteutjämningen är således atl utjämna de ekonomiska förutsättningarna. Detlabör ocksä leda lill en rimliguljämning av skattesatserna. Skillnader i skattesats som beror pä den standardsom kommunen och vall får givelvis accepteras. För den kommunalaekonomin har skalteutjämningssystemet en mycket stor belydelse. Ulanskatteutjämningsbidrag skulle flera kommuner i övre Nortland teoretiskt setlkunna ha en sammanlagd utdebitering pä ca /skr. Vissa definitioner somanvänds i texten förklaras i en ordlista, bilaga 9.1. 2Det nuvarande skatteutjämningssystemet Prop.1986/87: loo 9 Den skattekraft som kommuner ochlandsting ansetts behöva ha för alt kunna tillgodose medborgarnas krav pä en likvärdigslandard har sedan skatteutjämningssysiemels tillkomst är 1966 angetts iprocenl av medel-skattekraften.