prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Huvudskälenför detta är att den personalresurs det gäller, en årsarbetare, skulle, inomförvaltningskontoret, komma att arbeta utan slöd frän andra revisorer. Påregeringssidan är det en strävan att öka revisionskontorens storlek för atldärigenom öka effektiviteten och minska sårbarheten. Revisionsplanernabör, enligt förvaltningskontorets mening, som fastställas av resp.myndighet efter förslag från revisionsenheten. 2.3Partibidragsnämnden och utbetalningen av partibidragen (avsnitt 9.8) Kommitténföreslår att efter skall utseledamöterna i partibidragsnämnden samt sköta utbetalningen av partibidragen. Nägraöverväganden och motiveringar som bakgrund lill sitt förslag redovisar intekommittén. Förvaltningskontorethar i princip inte något att invända mot kommit téns förslag. Vissa praktiska frågor kan dock behöva studeras närmare. föreslär att riksgäldskonlorei(RGK) skall bli en myndighet under regeringen. revisorer anser sig inte böra ta ställning idenna fråga utan begränsar sig lill atl behandla de för revisionen meranärliggande frågorna om hur betalning, redovisning och internrevisionen skall organiserasför de myndigheter som erhåller dessa tjänster frän RGK, alllunder förutsättning att kommitténs förslag om ändrat huvudmannaskap för RGKgenomförs. Kommittén konstaterar i sitt betänkande (s. 222) att del iRGKs uppgifter ingår att sköta redovisningen för riksdagsförvaltningen ochriksdagens myndigheter utom samt alt utföra intern revision inomsamma område. Om hanteringen av dessa uppgifter vid den föreslagnaförändringen av huvudmannaskapet för RGK anför kommittén endast (s. 241) att RGKsuppgifter au handha redovisning och intern revision för den inreriksdags-förvaltningen och andra myndigheter än kan överförastill , liksom bl. a. utbetalningen av partibidragen.Några överväganden och motiveringar som bakgrund fill sitt förslag redovisarinte kommittén. De organ på riksdagsområdel för vilka en lösning måstesökas vad gäller betalnings-, redovisnings- och revisionsfunktionerna är deninre riksdagsförvaltningen (förvaltningskontoret), ombudsmän,revisorer och svenska delegation. En speciell frågasom måste övervägas är det särskilda uppdrag RGKs revisionsenhet har i vadgäller presidiesekretariat. Vi fömtsätter att de personalresurser som för närvarandeavdelats för RGKs egen redovisning och revision följer med RGK till dess nya redovis-ningscentral(RC) respektive revisionskontor (RK). De personalresurser som då kvarstår förverksamheten på riksdagsområdel, exklusive , är ca 1,5 årsarbetareför vardera RC-funktionen och RK-funktionen. 2.2 RC-funktionen inom riksdagsområdet Det statliga redovisningssystemet, system S/Temos har medbörjan bud /84 införts för myndigheter med undantag av riks banken. RC-funktionen har fullgjorts inom RGK. Av riksrevisionsverkels (RRVs) redovisning av utvecklingen av den statliga redovisnings- och revisionsverksamheten (Oktoberrapport ) framgår att RC-RGK var den klart minsta vad avser transaktionsvolymen som kostnaden per transaktion hörde till de högsta. RC i fråga hade 35 000 transaktioner 1984/85, näst minsta RC hade 128000 och medeltalet var ca 640000 per RC. Genomsnittskostnaden per Iransaktion vid RC-RGK var kr. 9.90 mot i medeltal 3.90. Erfarenheternafrån RRV belräffande pekar på att en Prop. 1986/87:143 redovisningscentralbör ha en viss storlek för att fungera effektivt, för att inte vara känslig förpersonalfrånvaro etc. Vi finner det därför föga lämpligt att säsom kommitténföreslagit förlägga RC-funktionen för riksdagsom-rädels myndigheter tillriksdagens förvaltningskontor. Det förefaller mera ändamålsenligt att köpatjänsterna från någon redan befintlig RC. Bland de alternativ som då kan varaaktuella är främst anslutning till kammarkollegiets RC. Denna betjänar redan etlstort antal smämyndigheter med de mest skiftande verksamheter och har därförvid kompelens i redovisningsfrågor. Nägra konstitutionella skäl synes intetala emot en sådan lösning. Föreskrifterför redovisningen m. m. vid och myndigheter utomriksbanken bör dock som utfärdas av isamråd med RRV. Denstatliga redovisningsrevision som bedrivs genom ett tiotal RK förlagda tillolika vårdmyndigheter har fr. o. m. den Ijuli 1986 inordnats under RRV. Av somdet uppges konstitutionella skäl har dock RK vid getts ensärställning under chefen för och omfattas inte av RRVs fillsyn(SFS 1985:606). Sammaskäl som anförts för att skall inta en särställning lalarför att revisionsfunklionen på riksdagsområdel inle anförtros etl RK underregeringen utan stannar på riksdagsområdel samt att inte omfattasav RRVs tillsyn. Vaddärefter gäller kommitténs förslag att redovisningsrevisionen påriksdagsområdet skulle förläggas fill lalarenligt vår mening mol detta att den personalresurs det gäller, I -2 årsarbetare,skulle komma att arbeta förhållandevis isolerat och ulan slöd från andrarevisorer. Därtill kommer att redovisningsrevisionen på riksdagsområdet skullefullgöras av två revisionsorgan dels revisionsenhet, dels denaktuella gmppen på . På gmndval av erfarenheternafrån revisionskontoren på regeringssidan strävar man där efler att ökarevisionskontorens storlek, upp mot 10-15 årsarbetskrafter, allt för att öka effekfivitelenoch minska sårbarheten av personalfrånvaro. Riksdagensrevisorer uttalade (gransknings-PM nr 11, skrivelse ) att rent principiellt mycket talade för ett samgåendemellan och revisionsavdelningar. Vianser nu till skillnad mot kommittén att den del av riksdagsområdets redovisningsrevisionellaverksamhet som kvarstår efter en eventuell överföring av RGK tillregeringsområdet lokall och organisatoriskt bör inordnas i riksbankensrevisionsenhet. Styrningenav redovisningsrevisionen bör liksom hitfills ske genom revi sionsplaner. Förslag fill plan för förvaltningskontoret resp. för var och en av fyra myndigheter bör upprättas av revisionsen het i samråd med respektive organ och revisorer. planen för börfastställas av bankofullmäktige och de andra Prop. 1986/87:143revisionsplanerna av respektive myndighet. Omrevisionen av RGK vid den föreslagna förändringen av RGKs ställning angerkommittén endast följande: Självfalletmåste revisionen av RGK under nytt huvudmannaskap utformas med beaktande av demycket stora ekonomiska värden kontoret omsätter och förvaltar. Vianser att det är viktigt att frågan om hur revisionen av RGK skall utformasklarläggs innan RGKs ställning förändras. Därvid bör beaklas attrevisionen av RGK haft karaktär av dels internrevision genom RGKs egetrevisionsorgan, dels årlig externrevision genom revisorers försorg.Frågan om ansvarsfrihet för fullmäktige i RGK har därefter beretts ifinansutskottet och beslut fattats av . Genomden genomförda förändringen av revisionskontorens ställning som lokalaorgan inom ramen för RRV och direktiven att kontorens revision skall hakaraktär av externrevision finns det risk för att revisionen av RGK kommer attförsvagas om RGK blir en myndighet under regeringen. Medhänsyn tili att RGK under regeringen blir en myndighet med speciell karaktäroch de stora värden RGK har att förvalta anser vi att det bör finnas en inlernrevisionsfunktioninom RGK motsvarande den internrevision som finns i de flesta bankförelag. garantigivning som hanteras av och som i huvudsak avserlån i utländsk valuta finns i vissa fall behov av såväl näringspolitiskaavgöranden som en samordning med den statliga utlandsupplåningen. I dessa fallhar den näringspolitiska prövningen hänskjutits till regeringen eller myndighetunder regeringen. På riksgäldskonlorei har fallit återstående delar av detenskilda garantiärendet inrymmande bl.a. en prövning av finansieringsuppläggetmed nyssnämnda samordning med utlandsupplåningen. Ävenom nuvarande system synes ha fungerat på ett i huvudsak ändamålsenligt sättmåste självklara samordningsfördelar kunna vinnas om den samlade prövningen avgarantiärendena gjordes pä ett och samma ställe. En sådan ordning skulle kunnauppnås om ombildades fill en myndighet under regeringen.Utifrån de synpunkter EKN har hafl att beakta tillstyrkes därför förslaget idenna del. 7.8Statens industriverk, SIND Prop. SINDsarbetsuppgifter avseende fartygskreditgarantier är att efler prövning lämnautfästelser om sådana garantier, pröva frågor om räntestöd till svenskabeställare samt följa utvecklingen inom varvsindustrin och sjöfarten.Tyngdpunkten i SINDs arbete ligger på kreditbedömning, dvs. en bedömning av delgaranfisökande förelagets ekonomiska situalion, betalningsförmåga, projektetsbärighet m. m. I SINDs uppgift ingår även att göra en bedömning av slatens riskom den sökta garantin utfärdas. Ettmycket nära samarbete sker med () som bevakar attvillkoren för de lån som skall garanteras är godtagbara från statens synpunktoch att i SINDs utfästelse beslutade säkerheter finns (panlvård) saml beslutarom och utfärdar den statliga garantin. Garantigivning, behandlar frågor som bl.a. avser en klararefördelning av befogenheter mellan riksdag och regering. Vidare behandlas fråganhur statsfinansiella och näringspolitiska beaktanden skall kunna samordnas i garanliärenden.Det bör framhållas att SIND inle har atl primärt anlägga statsfinansiella ellernäringspolitiska synpunkter vid behandling av ärenden avseendefartygskreditgarantier. SINDfinner inte sannolikt, att den föreslagna ändringen av huvudmannaskapet för riksgäldskonloreimedför någon väsentlig ändring för SIND vad avser handläggning av ärendenavseende fartygskreditgaranlier. Verkets projektprövning och övervägandenpåverkas inte och yttrandena till RGK torde få samma innehåll och utformningsom även om huvudmannaskapet för RGK ändras. Del nu sagda gällergivetvis under förutsättning, att arbetsfördelningen mellan å ena sidan SINDoch ä den andra sidan RGK inte förändras vad avser farlygskreditgarantisystemel. Utredningenskonstaterande atl det enligt konstitutionen inte ingår iriksdagens finansmakt au besluta om hur mycket staten får låna upp kan synasöverraskande. Den rådande ordningen innebär alt verkställerden upplåning som behövs; behovet framkommer som resultat av olikariksdagsbeslut rörande statens inkomster och utgifter. Bankföreningenanser att frågan om ställning bör bedömas med utgångspunkt iutredningens väl motiverade förslag att det skall ankomma på attårligen i anslutning till statsbudgeten besluta om ett lånebemyndigande för denverkställande statsmakten, dvs. Utredningen anför en rad beaktansvärdaskäl för att regeringen för verkställighet av statsuppläningen bör till sillförfogande ha eU under regeringen lydande riksgäldskontor. Utredningensavgörande skäl synes vara det nära samband mellan statsuppläningen ochfinanspolitiken som föranleds av statsskuldränlornas betydandeandel av statens utgifter. Det därav uppkommande samordningsbehovet anserutredningen vara av så beständigt slag att det bör föranleda en genomgrundlagsändring genomförd organisatorisk förändring. Bankföreningenanser att det är svårt alt uttala sig om samordningsbeho- Prop. 1986/87:143 vetsbeständighet och därav föranlett behov av organisationsändring. Föreningenvidhåller i sin yttrande över utredningens delbetänkande (SOU 1984:89)framförda uppfattning att den nuvarande arbetsfördelningen mellan riksbankenoch fungerar tillfredsställande och att uppdelningen på tvåmyndigheter visat sig vara till fördel för säväl kreditmarknaden som detallmänna. Utredningens förslag innebär att denna uppdelning består men att denena myndigheten byter huvudman. Det synes mindre sannolikt att en sådan ändringpåverkar den löpande verkställighet av slatsupplåningsbeslut som berör bankeroch andra kreditinstitut i den dagliga verksamhelen. Utöver det här anfördafinner bankföreningen därför inte anledning att uttala sig i frågan omriksgäldskontorets ställning. Hypoteksbankenövergår härefter till att något kommentera frågor om riksgäldskontoretsframtida ställning samt samordningen av statsskuldspolitiken. Underden senaste tioårsperioden har statsskuldspolitiken och penningpolitiken ivårt land genomgått drastiska förändringar, och utvecklingen har gått motalltmer marknadsanpassade metoder t. ex. vid emission av statsskuldväxlar. Deallmänna ekonomiska förutsältningarna och statsskuldspolitiken kommer attförändras också . Banken kan därför ansluta sig till kommiiténsuppfattning, att del inle är lämpligt att i lag detaljreglera hur en samverkanmellan statsuppläningen och penningpolitiken skall kunna ske och att det ärbättre att berörda parter - riksgäldskonlorei och - samverkarflexibelt med varandra med hänsyn till fömtsältningarna och metoderna i varjesituation. Ibetänkandet föreslås att blir en myndighet under regeringen,närmast hörande till . Regeringens finansiella ochekonomiska bedömningar anses därigenom i lämpliga former kunna tillförasriksgäldskontoret och löpande vägas in dess beslut. Kommittén anser vidare altriksdagens kontroll över riksgäldskonlorei inte skulle minska nämnvärt, omverket blir en myndighet under regeringen, eftersom ärenden som avgjorts avregeringen kan granskas av , misstroendeförklaring kanriktas mot statsråd och interpellalioner och frågor rörande riksgälden kanväckas i . Hypoteksbankenkan inte se att förslagel skulle medföra några negativa konsekvenser frånpenning- och kapitalmarknadssynpunkt, om riksgälds-kontoret knöts tillregeringen genom . Hypoteksbanken har därför i och för sigingen erinran mot förslaget. Med tanke på det nära samarbete som även ifortsättningen torde komma atl äga mm mellan de två instanserna skulle det frånrent teknisk-administrativ synpunkt kunna ifrågasättas, om inte en närmaresamverkan kunde etableras mellan dem, l.ex. genom ett sammanförande avverksamheterna till en myndighel. Iövrigt har Hypoteksbanken ingen erinran mot det framlagda förslaget. 7.11 Stadshypotekskassan Prop. Kommitténsförslag atl ombilda till atl bli en myndighet underregeringen föranleder vissa följdändringar i de för gällandeförfattningarna. Enligt gällande stadshypotekslag utser fullmäktige iriksgäldskontoret vice ordförande jämte suppleant i stadshypoteks-kassansstyrelse samt en revisor jämte suppleant hos kassan. Dessa bestämmelserbehöver således ändras om riksgäldsfullmäktige i sin nuvarande form upphör altexistera. När det gäller frågan om hur dessa poster i fortsättningen skallutses förutsätter styrelsen att den utreds särskilt. Förslagetatt överföra fill att bli en myndighet underfinansdepartementet finner försäkringsbolagen acceptabelt med hänsyn tillsambandet mellan statsupplåningen och finanspolitiken, dock under fömtsättningatt även i fortsättningen ges en ställning som kan attraheraspecialister med uppgift att på bästa sätt hantera statens upplåning. LOinstämmer i statsskuldskommitténs förslag att rättsligaställning förändras så att det övergår fill att bli en myndighet underregeringen, lämpligen hörande till . Dennaförändring möjliggör en ökad och önskvärd samordning mellan den allmänna stabiliseringspolitikenoch de särskilda åtgärderna för statsskuldsförvaltningen samt finansieringenav budgetunderskott. TCOtillstyrker förslaget om ändrat huvudmannaskap för . TCO villemellertid uppmärksamma att det finns vissa villkor i kollektivavtal förriksgäldskontoret som inte finns i statsförvaltningen i övrigt. TCO förutsätteratt frågor härvidlag tas upp fill diskussion vid ett förändrathuvudmannaskap för . Föratt åstadkomma en fungerande samordning av statsskuidspoiitiken måste regeringen å sin sida ha goda kanaler in i de verk som handhar dess olika delar. Kontakterna regeringriksgäldskontoret lorde ytterligare un derlättas av ett förändrat huvudmannaskap. Detta får enligt TCO inle motverkas av att de direkta kontaktvägarna mellan regering och riksbank försvagas. 8Lagtekniska synpunkter Prop. Dennya riksbankslagen fär med sina bestämmelser om penningväsen samt valuta- och kreditpoliliken central ställning i statslivet. I lagen skall självklart ocksä återfinnasriksbankens centrala inlerna bestämmelser om organisation, ärendenashandläggning liksom om budget och redovisning. Men det är överraskande att ilagen återfinna bestämmelser om reseklass för fullmäktige och suppleant och om humledes"vid förrättning på annan ort än under pågående ...dagtraktamentet för en fullmäktig eller suppleant som är ledamot av (skall) minskas med de belopp för dag som utgår enligt ersättningsstadgan(1971:1197) för ledamöter". Fullmäktige vill föreslå att denciterade paragrafen i lagsförslaget (39 §) utgår och överföres lill lagen(1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan eller, om detta icke bedömes lämpligt, till annan lämplig författning. Ilagförslaget har vidare intagits en paragraf (13 §) om valutastyrelsen ochvalutadirektionen, om deras sammansättning, arbetsformer och arvodering.Paragrafen utgör en motsvarighet till 13 § i nu gällande bankoreglemente. Enliglfullmäktiges mening skulle lagförslaget göra ett mer enhetligt intryck omriksbankens uppgifter enligt speciella regleringar inte kom till uUryck iriksbankslagen pä annat sätt än genom hänvisning till de lagar som uppbärsådana specialregleringar. Det bör alltså räcka med hänvisningen i 17 § tillvalutalagen och i 21 § fill lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. Detföreslås därför att det föreslagna stadgandet om valutastyrelsen och valuladirektionenöverföres till valutalagen. förslag leder till lagsfiftning, bör enligt bankföreningens meningde grundläggande bestämmelserna om ändamål och konstitutionellaställning anges i 9 kap. regeringsformen. Vissa av beslämmelserna i I och 2 §§i den föreslagna lagen om riksbank bör därför flyttas till 9 kap. 12 §första stycket regeringsformen, t. ex. enligl följande: Riksbankenär landets centralbank med ändamål att föra valuta- och kreditpolitik samtfrämja ett säkert och effektivt betalningsväsen. är myndighet underriksdagen; staten svarar för ekonomiska förpliktelser. Bilaga 4 Prop. 1986/87: 143 De remitterade lagförslagen Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 10, 12 och 13 §§regeringsformen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse 9 kap. 10§ Regeringen får icke utan riksdagensbemyndigande taga upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. Under skaU finnas myndighet med uppgift att ienlighet med bemyndigande taga upp och förvalta lån lill staten.Närmare bestämmelser härom meddelas i lag. är landets centralbank och för valuta- och kreditpoliliksaml ansvarar för betalningsväsendet. är myndighet under . förvaltas av sju full- förvallas av åtta full- En av dessa och en supp- mäktige. Sju fullmäktigeväljs av leant för honom förordnas av rege- . Dessa sju ftdlmäktige ringen i sänder. Övriga väljer för av ytterliga- sex väljes av . Den full- re en fullmäktig, som också är chef mäktig som regeringen har förord- för . De fullmäktige som nat är ordförande. Han får e] utöva valts av väljer inom sig annal uppdrag eller inneha tjänst ordförande. Denne får ej utöva an- inom ledning. Bestäm- nat uppdrag eller inneha tjänsl inom melser om val av full- ledning. Bestämmelser mäktige, om ledning i om val av fullmäktige, övrigt samt om dess verksamhet om ledning i övrigt meddelas i riksdagsordningen och samt om dess verksamhet meddelas annan lag. i riksdagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägrar Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmed skild från ansvarsfrihet är därmedskild frän sitt uppdrag. Regeringen kan åter- sitt uppdrag. Den fullmäktig som är kalla förordnandet för ordföranden chef för även skiljas eller för dennes suppleant. från sitt uppdrag av de övriga ftdl- Ordföranden får skiljas från uppdraget somordförande av de fullmäktige som valts av . ' Regeringsformen omtryckt 1985:866. 13 § Prop. Endast har rätt att ///- Endast har rätt att ge Bestämmelser om pen- ut sedlar och myntoch atl bestäm ning- och betalningsväsendet med- ma utformningen av dessa. Be delas i övrigt genom lag. stämmelser om penning- och betal ningsväsendet meddelas i övrigt ge nom lag. Denna lagträder i kraft såvitt avser 9 kap. 10 § och i övrigt den Ijanuari 1989. De äldreföreskrifterna i 9 kap. 12 § gäller till dess val av fullmäktige skett enligtde nya bestämmelserna. Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fräga om riksdagsordningen' delsatt 8 kap. 6 § och 9 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels atttilläggsbestämmelserna 3.8.3, 3.13.1, 4.6.1, 4.6.2 och 7.1.1 skall ha följandelydelse. Prop.1986/87: 143 Omförslagsrätt för fullmäktige i , fullmäktige i ,ombudsmän och revisorer i annan fråga än som avses i 8 §första stycket första punkten föreskrives särskilt. Omförslagsrätt för fullmäktige i , ombudsmän och riksdagensrevisorer i annan fråga än som avses i 8 § första stycket första punkten föreskrivessärskilt. Motion färavlämnas med anledning av redogörelse från fullmäktige i ,/w//mä//ge/ riksgäldskonlorei, ombudsmän eller revisorer. Motion fåravlämnas med anledning av redogörelse från fullmäktige i ,ombudsmän eller revisorer. skall, utöver sina uppgifter enligt 4§, bereda ärenden om lagstiftning i konstitutionella och allmänt förvaltnings-rättsliga ämnen, ärenden om press-eller partistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andra ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, övriga ärenden om , ombudsman och myndigheter utom och revisorer, ärenden om medgivande frän att väcka talan mot riksdagsledamot eller att ingripa i hans personliga frihet samt ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen. Konstitutionsutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 4§, bereda ärenden om lagstiftning ikonstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, ärenden om press-ellerpartistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andra ärendensom angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, övrigaärenden om , ombudsman och myndigheter utomriksbanken, riksgcddskontoret och revisorer, ärenden om medgivandefrån att väcka talan mol riksdagsledamot eller att ingripa i hanspersonliga frihet samt ärenden av allmän betydelse för den kommunalasjälvstyrelsen. Riksdagsordningenomtryckt 1985: 1068. Prop.1986/87; 143 Finansutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 5S första stycket, bereda ärenden ompenning-, kredit- och valutapolitiken, om och riksdagensrevisorer. Det skall vidare bereda ärenden av allmän betydelse för denkommunala ekonomin samt ärenden om statlig statistik, redovisning, revisionoch rationalisering, om statens egendom och upphandling i allmänhet ochförvaltnings-ekonomiska ärenden i övrigt som icke rör enbart visst ämnesområde.Utskottet skall även bereda hudget-tekniska ärenden, granska beräkningen avstatens inkomster samt sammanställa statsbudgeten. Finansutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 5S första stycket, bereda ärenden ompenning-, kredit- och valutapolitiken och revisorer. Det skallvidare bereda ärenden av allmän betydelse för den kommunala ekonomin samtärenden om statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, omstatens egendom och upphandling i allmänhet och förvaltningsekonomiskaärenden i övrigt som icke rör enbart visst ämnesområde. Utskottet skall ävenbereda budgeltekniska ärenden, granska beräkningen av statens inkomster samtsammanställa statsbudgeten. Kammaren skall också för valperiod utse aderton ledamöter av med uppdrag att följa verksamheten vid och . Utöver deval som kammaren förrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skallden företaga val till Nordiska rådetssvenska delegation, 4. styrelsen förStiftelsen Utöver de val som kammaren förrättar enligtregeringsformen och riksdagsordningen skall den företa val fill /.Nordiska rådets svenska delegation. 3. styrelsen förStiftelsen . 8 kap 6§ Val av fullmäktige i avser valperiod. Fullmäktige väljer inom sig en chef för samtinom eller utom sig en vice chef för . Är denne icke självfullmäktig, skall han vara särskild suppleant Jör riksbankschefen i fuUmäktigeoch som sådan hu företräde till tjänstgöring framJÖr övriga suppleanter. val av fullmäktige i avserriksdagens valperiod.