prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringen har den 13november 1986 beslutat om en långsiktigt ökad koslnadsanpassning av televerketstaxor som innebär en sädan uljämning. Beslulel och dess motiv bör redovisas förriksdagen. Rikssamtalslaxan skallenligt beslutet successivt sänkas genom atl de högsta avslåndsklasserna lasborl. las avståndsklass 8 bort vilket innebär atlinget telefonsamtal kommer all kosla mer än ett samlal över 18 mil.Den långsikliga inrikiningen innebär vidare all avgifterna för utlandssamtalskall sänkas. När övriga taxor kan behöva höjas skall tyngdpunklen läggas påavgifterna för lokalsamtal och på inträdes- och kvartalsavgiften förabonnemang. Bakgrunden till beslutetär atl i en skrivelse den 30 seplember 1985 bl.a. föreslog en långsikligförändring av taxestrukturen mot en högre grad av anpassning av avgifterna lill televerkels kostnader för olika tjänster.Eftersom en sådan omläggning skulle kunna medföra belydande höjningar avtelekostnaderna för vissa grupper av abonnenter har förslaget granskals av enarbetsgrupp i regeringskansliel. Gruppen presenterade resultatet av sitt arbetei rapporten (Ds K 1986:1).Gruppen fann all avgifterna för den långväga trafiken borde sänkas och bättrespegla kosinader för den. De främsla skälen för gruppensuppfattning var önskemålet att minska teletaxornas avståndsberoende ochhänsynen till de allt starkare tendenserna till konkurtens pä omrädet. Följande har yttrat sig över förslagel: ochkonsumentombudsmannen, statens pris- och kariellnämnd (SPK),glesbygdsdelegationen, statskontoret, (), länsstyrelseni . i , iJämllands län. i (LO), , Näringslivets Tdekommillé, Svenska kommunförbundetoch (). 1 princip lillslyrksarbetsgruppens förslag om kostnadsanpassning av taxorna av SPK. statskontoret,i , , kommun, LO,Näringslivels Tdekommillé, och . i Jämllandslän, Induslriförbundel och Näringslivets Te- lekommitié anser att övergångsperioden är för lång medan statskontoret anser all en fullsländig bild av taxeslrukluren för hela del allmänna telenä- 181 tet bör föreligga innan beslut om laxeändringarlas. Statskontoret föreslår Prop. 1986/87:100 all ges i uppdragatl redovisa en mer fullsländig bild av laxeför- Bil. 8 ändringar inom ramenför hela del allmänna telenätet . SPK anser att del ocksäbör övervägas om en differenliering av anslutningsavgiften är möjlig allgenomföra, i syfle alt öka kostnadsanpassningen av avgifterna. Konsumeniverkel ochkonsumentombudsmannen år iveksamma till om del är nödvändigt allvidta de föreslagna förändringarna i taxeslrukluren. Glesbygdsdelegalionen,och länsstyrelserna i Göleborgs och län saml iÖstergötlands län lillstyrker sänkningen av de långväga avgifterna.Glesbygdsdelegationen motsätter sig emellertid en förändring som innebär ökadefasla kostnader för telefonabonnemang. Landstingsjörbundet förklarar sig berettatt i direkla överläggningar med staten medverka lill alt en fördelningsmodelltas fram som också är acceptabel för landstingen och vissa patientkalegorier.Enligt landstingsförbundet bör möjligheterna övervägas att ge en speciell taxatill landslingen som storkonsumenter.Även Näringslivets Tdekommillé framför liknande förslag om volymrabatl.Länsstyrelsen i undersiryker viklen av alt möjligheterna atlnä inomregionala utjämningseffekter beaktas när en ny taxestrukiur utarbetas. RRV anser sig inte kunnala ställning till rapporten eftersom verket inle anser alt underlaget ärtillräckligt. Statskontoret,och Näringslivets Tdekommillé påpekar på olika sätl atllaxeförändringar bör komplelleras med andra förändringar på teleområdet isyfte all möla den nya situationen som uppkommil med den snabba tekniskautvecklingen. Sålunda anser statskontoret exempelvis all börklargöra regler och taxor för anslutning av privala nät till telenätet.Industriförbundet anser alt abonnenlväxelmonopolel bör avskaffas ochNäringslivets Tdekommillé föreslår att den som hyr en ledning av televerketskall få ålerförsälja ej utnyttjad kapacitet lill iredje man. Regeringen har funnil alldel finns slarka regionalpolitiska moliv för att fortsätta att minskakostnadema för rikssamtalen. T.ex. ringer abonnenterna i Nortland rikssamtal istörre utsträckning än abonnenterna i resten av landel. Över huvud tagel harabonnenter ulanför storstadsområdena en högre andel rikssamtal. Elt annal viktigt motivför regeringens beslul är strävandena atl i en ny konkurtenssilualion på teleområdet söka värna om ett sammanhållet le lenät. Teletaxorna överensstämmer dåligt med kostnader. Del innebär exempelvis att utlands- och rikssamtal i genomsnitl är dubbelt så dyra som kostnader för dem. Det blirnu med ny teknik och etl alll informationsintensivare produktionssätt intressant och möjligt för före tagen atl slippa dessa överpriser genom alt leda irafiken vid sidan av del allmänna telenätet. Stora kunder eller med konkurrerande före lag kan etablera egna långdistansnät och utnyttja televerkels lokalnät för all nå slulanvändarna. Med nuvarande laxesätlning skulle televerkel kom ma atl göra stora förluster på sin delav elt sådanl nät, dvs. Dessa kan däremot "skumma grädden" Prop.1986/87:100 och hålla betydligt lägre avgifter för den långväga delen änteleverkel och Bil. 8 ändå få en slor vinst. De slora förelagen stårför en stor del av intäkter (av kunderna står för ca 60 %av intäkterna från telefonnätet) och utnyttjar i hög grad de tjänster som ärmesl lönsamma för . Intäkterna från dessa kunder är således heltavgörande för ekonomi. En försämring av ekonomin för del allmännatelesystemet, genom all för lönsamma storkunder faller bort, skulledärför kunna fä starki negaliva konsekvenser bäde för hushåll och mindreförelag. De minskande inkomsterna skulle kunna behöva kompenseras genomkraftiga avgiftshöjningar eller inskränkningar i de samhälleliga kraven påteleverkel. Regeringen har i deltaläge funnit det motiverat att nu och under kontrollerade formergenomföra en omläggning mot ökad kostnadsanpassning av taxorna även om den påkort sikt innebär vissa kostnadsökningar för en del abonnenter. Annars kommer,genom minskade trafikinläkler, slörre försämringar av ekonomi atlriskeras med mer oöverskådliga negativa konsekvenser. relationen mellan egel ochtolall kapital sjönk från 1983/84 till 1985/86. Med de anlagnaprisökningarna beräknas soliditeten komma angivenlångsiktigt önskvärd nivå -- . Enligt min mening bör detla krav päteleverket ligga fast och ges liUfälle all godkänna denna inrikining.En relativt hög soliditet bör vara moliverad för en verksamhet som televerkelsdär kravet pä säkerhel och långsiktig ekonomisk stabilitet är högt. Denlemporära sänkningen av soliditeten är rimlig med hänsyn lill utvecklingen avinvesteringsvolymen. klarade inle avkastningskravet - 3 %realt - budgetåren 1983/84 (2,) och 1984/85 (O %) men beräknas klara detunder del förlängda budgetårel 1985/86 (3,). föreslår atlavkastningskravet på verket höjs avsevärt från är 1987 för all solidiletsmålelskall . Det är också motiverat av att den reala avkastningen i industrinoch den reala läneräntan nu ligger avsevärt högre (). Om underplaneringsperioden endast skulle uppnå en real förtäntning av eget kapital pä fär della lillföljd all soliditeten minskar till . Prisnivån skulle då kunna sänkas någol både realt och nominellt medan upplåningen skulle behöva öka avsevärt. De uleslående lånen skulle behöva ökas frän 11.4 miljarder lill 19,2 miljarder. Jag finner inte en sådan utveckling acceplabel. i förhällande lill annan 183 näringsverksamhet alltför lågt avkastningskravpå , som innebär Prop. 1986/87:100 atl man kan hålla lägre priser,innebär samiidigi att verksamhet Bil. 8 gynnas i förhällande tillannan verksamhet. Mol denna bakgrund finner jag alt en ökning av avkastningskravetpä är moliverad. Avkastningen bör vara så hög att den i kombinalionmed planerad invesleringsnivå räcker för att klara solidileiskravet. Riksdagenbör ges tillfälle att godkänna denna princip. 4.6 Kompensation för tull och skatt förtelesatelliter I "Överenskommelse mellan samarbete pä telesa-lellitområdet" stadgas om bildande av etl nordiskllelesatellitkonsortium. I stadgarna för det nordiska lelesaiellilkonsortielanges all drifibolagei, dvs. Notelsat, skall kompenseras för den skall ellertullavgift som påförs bolagel av respeklive land. Notelsat ägs till likadelar av de svenska och norska televerken. bör därför, enligt minmening, för del betala ut den kompensation som del kan bli fråga om.Televerket bör därefler i sin lur ersältas genom motsvarande minskning av detöverskott som verkel skall inleverera lill statsverket. Verkel skall dåkosinaderna preciserats redovisa kompensalionsbehovei. Jag föreslår därför allregeringen hos hemställer om bemyndigande att sätta ned beloppet förinleverans av överskott till statsverket med hänsyn till den kompensation somverkel skall utbetala till Notelsat för skatter och tullavgifter. Eutelsat, den europeiskalelesatellilorganisalionen, är också enligt den konvenlion som anslutitsig till, i varje medlemsland, befriadfrån inkomstskatt och direkt förmögenhetsskatt saml frän tullar på all utrustningtillhörande dess satellitsystem. Konventionens bestämmelser skall kompletterasmed etl privilegieprolokoll som är under ularbetande och är avsett atl ingåsmellan samtliga medlemsstater ulom som är värdland för Eutelsat.Enligt en av föreskrifterna i della prolokoll skall medlemsslalerna beviljaEutelsat befrielse från eller kompensalion för sådana skatter och tullar sombelastar organisalionens inköp av varor och Ijänsler i medlemsländerna.Prolokollet kommer iroligen all antas under är 1987. En molsvarande beslämmelserörande skatter och lullar är redan i kraft i såsom värdland förorganisationen. Eutelsat upphandlar förnärvarande olika konlrolltjänster för nästa gene ration satelliler. har, med reservation för tull- och skaltebe- slämmelser, lämnat offert på dessa ijänster. Tull- och beskattningsregler bör, enligt min mening, inte medföra att det är förenal med ekonomiska nackdelar för Eutelsat att upphandla varor och ijänsler i . Telever kel bör därför kompenseras för de lullar och skatter som avser försäljning lill Eutelsat. Detta bör även innefalla kompensalion för sådan lull och icke avdragsgill ingående mervärdesskatt hos som verket fått beiala för egna inköp av ulrustning som krävs för alt kunna utföra tjänsterna. Verket skall då kostnadema preciserats för regeringen redovisa kompensa- lg Jag föreslår därföratt regeringen, liksom i Notelsal-fallet, hemställer om Prop. 1986/87:100 bemyndigande att sälla nedbeloppet för inleverans av över- Bil. 8 skotttill slatsverket med hänsyn lill detullar och skaller som leveranserav varor och tjänster lill Eutelsat belastats med. Jag vill erinra om atl (prop. 1983/84:100 bil. 8,, rskr. 249) godkänl etl liknandeförfarande då det gällde investeringen i den gemensamma nordiska jordslalioneni i för lelesatelliltrafik via . Något anslag för della ändamål las inle upp. Regeringenhar för avsikl all framlägga förslag lillell nyll försvarspolitiskt beslul. Frågan om beredskapsåtgärder vid kommer att behandlas i del sammanhanget. Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag alt regeringenföreslår att 1. godkännavad jag har förordal rörande inrikiningen och omfattningen av televerkelsverksamhel och investeringar , 2. godkännaall verksamhel skall inriklas på de solidilels-, räntabilitets-,prisnivå- och servicemål som jag har förordal för , 3. tadel av vad jag har anförl om kostnadsanpassning av taxor, 4. bemyndigaregeringen atl sätta ned beloppel för inleverans av överskoll lillslalsverkel i enlighet med vad jag har förordat. I översikt 19 Inledning 1986/87:100 Bil. Utredningar m. m.Extra utgifler : Ämbetsverksuppgifter m. m. Drift av statliga vägar Byggande av statliga vägar Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar : Särskilda bärighetshöjande åtgärder Bil- och körkortsregisterm. Investeringar i järnvägens infrastruktur Ersällning till slatensjärnvägar för köp avvissa Särskilda investeringar vid stålens järnvägar 1 Ersättning till för vissa tjänsler Övriga sjöfartsändamål Handelsflottanspensionsanstalt Ersättning till visskanaltrafik m. m. Slöd till svenska rederier Lån till den mindre skeppsfarten Beredskap för civil luftfart Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafikpå Bidrag till kommunala flygplatser m. m. '!l G. 140 I Ersättning lill postverket för befordran av 141 2 Ersättning till postverket för tidningsdisiribution Prop.1986/87:100 Bii. 142 142 146148 149 151 152 H. Transportstöd m. m. 2 Transportstödför m. m. 5 Ersäitninglill lokal och regional kollektiv persontrafik 6 Kostnaderför visst värderingsförfarande 153 I. Transportforskning 153 1 Statens väg-och trafikinstitut 153 2 Bidrag till statens väg-och trafikinstitut 153 3 Statens väg-och trafikinstitut: Utrustning 159 160 161 162 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska Bidrag till statens geotekniska institut 128 742 000 11531782000 Bilaga 9 till budgetpropositionen 1987 1986/87: 100 Bil. verksamhetsområde omfattar frägorom ekonomisk politik och skattepolitik, frågor som rör statens budgel ochresursfördelningen inom den offentliga sektorn samt statens löne- ochpensionsfrågor. Vidare omfattarverksamheten frågor om skatteutjämningsbidrag m.fl. generella statligabidrag till den kommunala sektorn och andra kommunalekonomiska frågor.Till departementets verksamhetsområde hör ocksä tullfrågor utom tulltaxan och befrielsefrån lull saml pris-, konkurtens- och konsumentfrågor. Vidare bereder departementet frägor somrör statligt byggande, bank- och försäkringsväsendet, värdepappershandeln,statliga lotterier och spel,m. De förslag tillutgifter inom verksamhetsområde som läggs framför budgetåret omfattar 20690 milj. kr. Detta innebär en ökning med 1362 milj. kr. i förhållandetill motsvarande budgeterade utgifter underinnevarande budgetår. Den verksamhel som genom den förändrade organisationen av skatteförvaltningenförs över från tillfinansdepartementets verksamhetsområde svarar för 991 milj. kr. av deltotala anslaget. Anslaget avseendekompensation för förluster i Vänerskogs konkurs upphör fr. o. m. nästa budgetår. Medellill statens krigsförsäkringsnämnd ochslalens krigsskadenämnd anvisas från /88 under anslagetKostnader för vissa nämnder m. m. Skatteutjämningsbidrag till kommunerm. utgör liksom tidigare budgetår den slörsia utgiftsposten. Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Inom utarbetas riktlinjerna för denekonomiska poliliken. Vidare utarbetas budgelpolitiska riktlinjer på korlare och längresikl. Regeringskanslietsarbete med budgetförslaget leds och samordnas av . Riktlinjerna förden ekonomiska poliliken och budgetpolitiken redovisas i finansplanentillsammans med förslaget till statsbudget. I underbilagor till finansplanen redovisas en preliminärnationalbudget (PNB) saml inkomstberäkning och beräkningav budgetutfallel. Nationalbudgetenutarbetas inom , med underlag från bl. a. konjunklurinstitulet. Nationalbudgeten innehålleren analys av den inter- 1 1986/87. nationellaoch svenska ekonomiska ulvecklingen och en prognos för del Prop. 1986/87:100 närmasle årel. Inomfinansdepartementet görs även kalkyler och analyser av den ekonomiskautvecklingen pä medellång och läng sikt. a. görs inom destatliga långtidsutredningarna. Elt huvudsyfte med dessa är atl analysera olikastrategier för atl uppnå de grundläggande ekonomiskpolitiska målen. I dettaarbete kartläggs bäde de resurser som finns tillgängliga och de anspråk pä resurserna somkan komma atl ställas. publiceras långtidsutredningar vartiredje är. Under de tvä mellanliggandeåren utarbetas och publiceras s. k. ireårskalkyler ikompletteringsproposlionen. svarar för de ärligenutarbetade långtidsbudgetarna för statens ulgifteroch inkomsler för de kommande fem budgelåren. Långtidsbudgetenpresenleras i samband med komplelteringspropositionen . Långlidsbudgelkalkylerna beskriver vilken budgetutveckling som blir följden om inga nya utgiftsåtagandengörs och inga nya beslut fattas omändrade skalle- och utgiflsregler. De ulgör däremoi inte någon prognos över innehållel i kommandestalsbudgetförslag, utan är rena kon-sekvensframskrivningar av gällandeåtaganden. Regeringen föreslår en permanentning avkonjunkiurinstiiuteis arbete med en konjunkturmodell och att ansvaret för attutveckla och sköta modeller för analys avmakro-ekonomiska frågeslällningar på medellång och lång sikt överförs frånfinansdepartementet tiU . Institutet blir därigenom ett ekonomiskl utredningsinstitut med bredare inriktning än enbart konjunkturanalyser ochkonjunkturprognoser. Regeringen avser därutöver att inrätta ettvetenskapligt ekonomiskt råd den 1 juli1987. upphör det till knutna ekonomiskaplaneringsrådet samt utredningsrådet. Det skall bestå avtre medlemmar med hög nationalekonomisk kompetens. Rådet skall bistå i dess forsknings- ochutredningsarbete och kunna utnyttja institutets utredningsresurser. Lagen (1974:922) om kredilpoliliska medel har förlängtsmed , dvs. till ulgången av är 1989. Den allmänna placeringsplikten, dvs. kravet påförsäkringsbolagen ochAP-fonden alt förvärva prioriterade stats-, bostads- ochjordbruksobligationer, tillämpas dock inte längre. Beslut har fatlals om en lag med bemyndigande för regeringenalt meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid konsuments kreditköp avvaror, Ijänster eller andra nyttigheter. Lagen gäller till ulgången av . På grundval avslalsskuldspoliliska kommitténs slutbetänkande (SOU 1986:22) och riksgäldskontoretförbereds en lagrådsremiss med förslag till ny riksbankslag och ändral huvudmannaskap förriksgäldskontoret saml förslag lillhur slatsskuldspoliliken bör samordnas och organiseras. Internationellt ekonomiskt samarbete Prop. lar akliv del i arbelet inom flerainternationella organisaiioner för ekonomiskt-politiskt och valulapolitiskisamarbele. verkar härvid i samråd med övriga berörda departemenloch myndigheter. Deekonomiska attachéerna i , och spelar en viktig roll genom att lillhandahålla värdefullinformalion på det ekonomiska och ekonomisk-politiska områdel. Organisationen för ekonomiskl samarbeleoch utveckling () är den mesl belydandeorganisalionen för ekonomiskl samarbele mellan industriländerna. Inom ramen för analyserasdet ekonomiska läget och diskuterasaktuella ekonomisk-politiska problem. Ungefär en gång granskas dessutomvarje enskilt medlemsland med avseende på den ekonomiska ulvecklingen och den förda ekonomiska politiken. Internationellavalutafonden (IMF) spelar en central roll i det internationellavalutasamarbetet. Fonden spelar en alllmer betydelsefull roll i arbetet med att lösaakuta betalningsproblem i de skuldtyngda länderna. En ökad vikt har härvidkommii all ges samarbetet med () för att stödjastrukturomvandlingen i utvecklingsländerna. Konsultationer sker regelbundetmellan IMF och varje enskill medlemsland om den ekonomiska utvecklingen i landet. Inom ramen för det europeiskafrihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främsthandelsfrågor men, bl.a. i denekonomiska kommittén, även det allmänna ekonomiska lägel iEFTA-länderna. Inom ramen förSveriges samarbete med de europeiska gemenskaperna (EG) hälls ärligenett möle mellan representanter för ochfinansdepartementet, varvid frägor om den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska poliliken diskuteras. Det nordiskasamarbetet pä det ekonomiska omrädet är väl utbyggt. De nordiskafinansministrarna möts normall tvä gånger för alt avhandla frägor avgemensamt intresse och för att förbereda gemensamma nordiska insalser i inlernalionellasammanhang. Vid dessa möten behandlas även frägor och rekommendalioner vilka faller inom finansministrarnasansvarsområden. Nordiska möten äger rum regelbundel för alt granska denekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna. En nordisk konjukturtapport överlämnas av finansministrarna lill . I den nordiskaämbetsmannakommittén för ekonomiska ochfinanspolitiska frägor bereds ekonomiska frågor av gemensaml nordiskt intresse. Gemensamma nordiska ståndpunkteri IMF förbereds i nordiska finansutskottet. ger slöd till analyser avoch utredningar om aktuella frågor rörande de nordiska ekonomierna. Finansdepartementetdeltar ocksä i arbelet inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE), därfrämsl den långsiktiga ekonomiska ulvecklingen i såväl de västliga industriländerna som iÖsteuropa analyseras. förhandel och utveckling () håller normall möten vart fjärde är. äger rum ijuli 1987. Dessemellan hälls löpande mölen medUNCTAD:s styrelse, olika expertgrupper etc. Finansdepartementelsmedverkan avser främsl monetära och vissa finan- Prop. 1986/87: 100 siella frågor. Finansdepartementetmedverkar vidare i de bilaterala blandade regeringskommissionerna medFörbundsrepubliken , saml . Ett väl fungerande skattesystem är av stor betydelse församhällels verksamhet. I syfte att förbättra skatteförvaltningens organisationhar beslutat alt en ny organisation för skatteförvaltningen skallgenomföras . Beslutet innebär bl.a. atl det i varje länbildas en från fristående länsskatlemyndighel och altriksskatteverkets lednings- och styrfunktioner förstärks.Skatteförvaltningen har i likhet med andra myndigheler utsatts för en striktbudgetprövning med ökade krav påpriorileringar och höjd effektivitet. Med hänsyn till framför alltförberedelser ärs allmänna fastighetstaxering och till det investeringsbehov av ADB-ulrustning som föreligger föreslås dock all skatteförvaltningentillförs belydande resurser. På grund av omorganisationen tillförsskatteförvaltningen ca 991 milj. kr. genom en överföring från trettondehuvudtitelns anslag El. Parallellt medarbetet med att forma skatteförvaltningen lill en sammanhållen ochslagkraftig organisation måsle beskattningsreglerna förenklas. årstaxering har den kommunala taxeringen för juridiska personer slopats. Etlförenklal deklaralionsförfarande för löntagare införs fr. o. m. Ytterligare exempel pä förenklingar är att sambeskattningen avmakars B-inkomster slopas, atl beskattning av fysiska personer i andra kommuner änhemortskommunen har slopats och atl enklareregler för uppbörd av kvarstående skatl har införts. Sammantaget leder dessa beslut till inle oväsentligarationaliseringsvinster. Riksskatieverkel(RSV) svarar för den cenirala ledningen av beskattnings-, uppbörds-,indrivnings- och folkbokföringsväsendet. En huvuduppgifl för verketinom skalleområdel är att verka för en effektiv, rättvis och likformigbeskattning. Denna uppgift fullgör verket genom råd, föreskrifter,utbildning, information till myndigheler och allmänhet, kontrollverksamhet samt enkonlinuerlig uppföljning och anpassning av organisation ocharbetsformer inom skatieväsendet liU utvecklingens krav. RSV har således detavgörande ansvarei för samordning, ledning och uppföljning inom skatteadministrationen. harbeslutat (prop. 1986/87: 52, LU 12, rskr. 103) om en ändrad organisationför exekutionsväsendet. Målsättningen är att få fram etl mer ralionelltutnyttjande av resurserna inom exekutionsväsendet och att underlätta samverkanmellan kronofogdemyndighelerna och länsskaltemyndighetema pä regional nivå. 1986/87: 100 En avgörande uppgifl för svensk ekonomi är attåstadkomma en varaklig anpassning av löne- och prisulvecklingen ned till deviktigaste konkurrentländernas nivå. I denna uppgift har i värt land parternapä arbetsmarknaden elt särskilt ansvar. Den svenskaarbetsmarknaden har lidigare visal god förmåga all lösa problemen medlönebildning och sysselsättning. Sedan mitten av 1970-lalet har emellerlidförmågan alt lösa motsättningarna utan balansrubbningar och konflikter varilsämre. En bidragande orsak tilldetta kan ha varit oenighet om den faktiska löneulvecklingen. Oenigheten ärstor mellan organisalionerna om hur jämförelser bör göras av löneutvecklingoch anställningsvillkor för olika kollektiv. Det finns därföranledning att söka åstadkomma en allsidig redovisning av lönestrukturer ochlönekostnadsulveckling. En lönestatistik som hela arbetsmarknaden kan enas omvore etl vikligl inslrumenl för delta. I dert personalpolitiskapropositionen (prop.