prop · GA0354 · 1986-12-31 00:00:00 — Skulle en sådanförsäljning komma till stånd kan realisationsskatten komma att uppgå till 32 %i stället för som gäller för börsaktier. På en arvslott som uppgår lill 10miljoner kronor kommer även med beaktande av regeln summan av arvsskatt ochreavinstskatt all bli . Detla skall då jämföras med att förslaget förbörsaktier innebär en sammanlagd skattebelastning på . Om arvslottenuppgår till kommer aktier i fåmansföretag att sammanlagtbeskattas jämfört med 48,för börsaktier. Med hänsyn till alt försäljning av aktier ifamiljeföretagen är den yttersta åtgärden lorde man i realiteten i stället varatvingad atl betala arvsskatten genom utdelningar eller löneuttag. Omarvsskallen måste betalas med utdelningar eller löneuttag leder detla till heltorimliga konsekvenser. Förutom att utdelningarna eller löneuttagen hosmottagarna blir belastade med kanske marginalskall tillkommer vid löneuttagkostnader för sociala avgifter och vid utdelningar aktiebolagsskatt. En höjningav utdelningarna kan dessutom vara omöjlig eller försvåras avaktiebolagsrällsliga skäl. Skattekonsekvenserna vid generationssskiflen ifåmansföretag är därför ett utomordentligt allvarligt problem. För arvingartill aktier i de på OTC-listan noterade företagen är situationen än merbesvärande. Eftersom aktierna i dessa förelag är spridda lill allmänheten finnsöverhuvudlaget ingen möjlighet att betala arvsskatten genom höjdaaktieutdelningar eller ökade löneuttag. Arvingarna kan därför tvingas släppakontrollen över företaget genom att de måste sälja aktier för att betalaarvsskatten. Föreningen anser del väsenUigl, att latentskatteskuld beaktas vid arvsoch gåvobeskatlningen och anser vidare attkommiuéns förslag att beakta denna latenta skatteskuld på sådant sätt att vissegendom upptas till lägre värde än de eljest tillämpliga, kan vara en lämpligväg. Föreningenanser emellertid, att en nedsättning av värderingen av egen domen ifråga av marknadsvärdet vid tiden för skattskyldighetens inträde är helt otillräcklig. Föreningen anser, vad gäller bolag noterade på OTC-listan, att övervägande skäl lalar för alt aktierna vid arvs- och gåvo- beskatlning skall behandlas på samma sätt som vid förmögenhelsbeskatt- 31 ningen.Situationen för OTC-bolag är i detta hänseende jämförlig med den Prop.1986/87: 54 situation som gäller för icke noterade företag. Föreningen föreslår därför alt en ändringgenomföres i lagen om arvsoch gåvoskatt såtillvida att olikheterna mellan 4 §lagen om statlig förmögenhetsskatt och 23 § lagen om arvsoch gåvoskattelimineras och alt sålunda den s. k. reduklionsregeln även skall kunnatillämpas vid arvs- och gåvobeskattning. OTC-listan fyller en värdefull funktion bl. a.därigenom atl en nödvändig finanisering i samband med generationsskiften kanuppnås. Denna funktion begränsas högst väsenUigl genom att ovannämndareduklionsregel icke gäller vid arvs- och gävobeskattning. Deskattekonsekvenser som i detla hänseende exemplifierats i "Utredningenangående de små och medelstora företagens finansiella situation" (SOU1983:59) visar att desamma är närmast förödande. Antalet förelag, somöverväger alt söka sig lill den öppna kapitalmarknad som OTC-marknaden utgör,lorde sannolikt minska om den föreslagna ändringen ej genomföres. Om ennotering på OTC-listan skulle innefaUa en radikal försämring av företagsägarnasskattesituation, torde dessa företag söka finna andra för samhället mindrelämpliga finansieringsformer. Med hänsyn härtill vill föreningen varmtrekommendera att den s.k. reduktionsregeln också skall gälla vid arvsochgävobeskattning. Blandde remissinstanser som i princip tillstyrkt förslaget är det några som hävdaratt reduceringen av värdet bör gå längre än kommittén föreslagit. sker en marknadsteknisktemporär höjning av aktiekurserna. Kursen per ger därför en någotöverdriven bild av den verkliga förmögenhetssituationen. Detta kan motiveraett "taxeringsvärde" på aktier på vid förmögenhetsbeskattning. 1 belänkandet framgår klart atl betydandesvårigheter föreligger när det gäller att beräkna den latenta skatteskulden.Många faktorer inverkar aktiernas värdestegring, marginalskattens storlek,den totala förmögenhetstillgången etc. av marknadsvärdet på aklierkan vara en rimlig värdering av aktier som innehafts och där denskallepliktiga vinsten upptas till 40 proceni. För aktier där hela vinsten är skattepliktig äremellertid av marknadsvärdet en alltför hög värdering. Ifrågavarandeaktier kan vid en försäljning bli föremål för en mycket stor latentskatteskuld. Det är inte ovanligt att säljaren har en marginalskatt på 80procent. Den latenta skatteskulden är med den utformning förslaget fått endastdelvis beaktad. För att undvika oacceptabla skattekonsekvenser iframtiden bör dämtöver införas en särskild spärregel. Kan den skattskyldigevisa all del faktiska nettovärdet (försäljningspris med avdrag för skallen pårealisationsvinsten) är lägre än av marknadsvärdet, bör det lägrevärdet accepteras. Spärregeln bör gälla vid försäljning efterbouppteckningens registrering. Aktiespararnaanför: Prop. Risken för prisfall är väsentligt större förbörsnoterade aktier jämfört med fastigheter. En betydande kursnedgäng förinnehavet av börsaktier var också en viktig förklaring till att dödsboet efterSally Kistner försaltes i konkurs. Analogt med den bedömning som låg till gmndför beslutet om fastighetstaxeringen bör börsnoterade aktier - med tanke på denstora prisfallsrisk som är förknippad med denna sparform nedvärderas vidlaxeringen med . Beaktar man därefter problemet med den latentaskatteskulden - som av kommiUén bedömts kräva att börsaktier åsätts ettsärskilt värde om av marknadsvärdet - borde deklarationsvärdetsammantaget uppgå till högst av marknadsvärdet. En sådan värderingskulle även minska skillnaderna mellan börsnoterade och icke-börsnoleradeaktieri skallehänseende. Någrainstanser har understrukit vikten av klariägganden beträffande de oklarheter påvärderingsområdel som kommittén har pekat på. har påtalat föreligger vissosäkerhet vilka värdepapper som får tas vid arvcohgåvobeskatlningen. Enligt Handelskammarens mening fär det anses som ensjälvklarhet att de värdepapper som enligt lagen om statlig förmögenhetsskatteller enligt praxis omfattas av dessa lättnadsregler även skall värderas eftersamma regler vid arv- och gåvofallen. Reglema bör ändras så alt befintligaoklarheter försvinner. 5Arvs- och gåvoskattens höjd Fleraremissinstanser på organisationssidan har i sina yttranden ocksä tagit uppnivån på arvs- och gåvoskalleuttaget och krävt långtgående sänkningar. Arvs-, gåvo-, fömögenhets- och inkomstskatterna iSverige ligger på en nivå som vid internationell jämförelse är utomordenliglhög. Kraftiga sänkningar är ur skallepolitisk synvinkel därför en mycketangelägen uppgift. Vi får därför yrka atl statsmakterna omprövarhittillsvarande ståndpunkt beträffande nivån på skatte- och avgiftsuttaget isamband med generationsskiften. Nivån bör därvid i vart fall inle läggas högreän vad som gäller i övriga nordiska länder. Kommitténs uppdrag omfattar en teknisk översyn avarvs- och gåvobeskatlningen. I uppdraget ingår däremot inte atl föreslåändringar i skatteskalorna, vilket är beklagligt. Enligt en utredning frånNäringslivets Ekonomifakta har den högsta arvsskatten i västvärlden,vilket framgår av tabellen nedan. Vid arv om motsvarande I miljon kronor går drygt 35procent bort i skatt i . Motsvarande skattesats i våra nordiska grannländer är väsentligt lägre. Arvsskatten är även myckel progressiv. Om arvet uppgår lill 10 33 stiger skattesatsen till (övriga till mindre än Prop.1986/87:54 hälften). Enligt förbundets uppfattning krävs även ensänkning av skattesatserna vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen lillåtminstone den nivå som gäller i de nordiska grannländerna. De statsfinansiellakostnaderna av en sådan reform skulle bli marginella mot bakgmnd av att dessaskatter sammantaget beräknas svara för mindre än en procent av statens totalaintäkter . De samhällsekonomiska vinsterna i form av ökad tillväxtsom blir resultat om kapital och kompetens kvarstannar i är emellertidlångt mer betydelsefulla. LO hävdar dock alt kritiken mot arvsskaUensutformning och effekter är överdriven och anför: Arvs- och gåvoskallen utgår på vissaförmögenhetstransaklioner. Skatternas betydelse som offentligfinansieringskälla är marginell (motsvarar ca I miljard kronor ) och dehar därför uteslutande fördelningspolitiska uppgifter. Denna del avkapitalbeskattningen motsvarar endast en tiondels procent av hushållenssamlade förmögenhet, eller av deras finansiella fillgångar.Mot denna bakgrund är det därför svårt atl hävda alt arvsskatten dränerarhushållens förmögenhet. I ljuset av de senasie årens växande inkomst- ochförmögenhetsklyftor anser LO det som högst anmärkningsvärt alt skalledebaltenså ensidigt har varit inriktad på vissa kapitalskalteproblem för en liten gmppförmögen-helsägare. Det bör enligl LO finnas åtskilliga andra skattepolitiskafrågor som förtjänar större intresse. Även om vissa enskilda delar av kritikenmot arvsskatten är befogad är den i sin helhet kraftigt överdriven och knappastav det slaget att den för skattediskussionen framåt. Enligl LO har följande argument underskattats idiskussionen om arvsskatten. Arvsskatten och andra förmögenhetsskatterdrabbar med nödvändig het kapitalägaren hårdare än olika skatter på kapitalavkastningen eftersom utrymmet för övervältring av skatten är mera begränsad vid den förra skatletypen. Del höga skatteuttaget på storaförmögenhetsöverföringar är ett direkt resultat av medvetet höga fördelningsambitioner. C. Arvsskattenbör betraktas som en del av beskattningen av den privata förmögenhetsbildningen. Betydande förmögenheler som överförs genom arvsskiften har endasl varit möjliga alt bygga upp genom en relativt låg beskattning av avkastningen på förmögenheten. Avförslaget framgår att de ändrade värderingsreglerna kommer aU innebära vissminskning av arvsskatten. På gmnd av skattebeloppsgränserna i 27 § och 52 § 2mom. 3 st arvsoch gåvoskatlelagen kommer därigenom skaltskyldigs möjlighet atterhålla skaUereduktion p.g.a. värdeminskning respektive all få lämna aktiersom betalningsmedel atl inskränkas. Vitillämpning av 55 § arvs- och gåvoskatlelagen påverkar värderingen av aktier m.m. den skattskyldiges möjlighet till anstånd med skattens eriäggande. Det ärenligt tingsrättens mening tveksamt om det här är värdetföre ellec efter schablonavdraget för latent skatteskuld som skall Prop.1986/87:54 läggas till gmnd förbedömningen. Slutligen vill tingsrätten anmärka, att denföreslagna värderingsregeln för aklier m.m. medför, att en person som genomtestamente erhållit avkastningsrätt till en aktiepost, vid beräkning av skattpå förvärvet kommer atl erhålla en arvsskaltereduktion, trots atl han aldrigkommer all drabbas av den latenta realisalionsvinslskatteskuld som vilar påaktierna. Denna effekt torde vara ofrånkomlig då större bobehållning än den somfinns redovisad i bouppteckningen inle kan lottläggas. De nya reglerna föreslås träda i kraft redan I juli1987. Särskilt när fråga är om gåva av börsnoterade aktier kan det befaras attgåvor kommer all senareläggas för atl de gynnsammare nya värderingsreglernaskall kunna tillämpas. Riskerna för sådant senareläggande kan bedömas blimindre vid gåva av fastighet. Vid en avvägning av riskerna för skattebortfallvid förskjutning av gåvolillfällel mot fördelarna av ett snabbt ikraftträdandebör i detta fall snabbheten fä ges mest tyngd. Samfundet vill också fästa uppmärksamheten på s. k.blandade bolag. För fåmansägda rörelsedrivande bolag, vari ingår ävenrörelsefrämmande tillgångar, uppkommer problem vid aktievärderingen. Bolagetsförvaltningsdel (l.ex. kapilalplaceringsaktier) omfattas inle avlättnadsregeln ulan upptages till av substansvärdet. Del bör därförenligt samfundets mening klart framgå atl akfievärdet, till den del delbaserar sig pä de rörelsefrämmande tillgångarna, kommer att omfattas av 75 %schablonen. Den föreslagna lagtexten ger anledning lill tveksamhet härvidlag.EU förtydligande bör lämpligen införas i AGL 23 § F. Nuvarande värderingsregler för värdepapper (Ds Fi 1986:4 s35-39) Värderingav aktier och andra värdepapper vid arvs- och gåvobeskattningen regleras i 23§ B AGL. Sådana akfier som noteras på eller utländsk börseller är föremål för liknande notering skall uppskattas till noterade värdet.Om detla inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid försäljning undernormala förhållanden skall de värderas fill del pris som skulle ha kunnatpåräknas vid en sädan försäljning. Sådana aktier som annars omsätts påkapitalmarknaden eller vars värde inte skall beräknas enligt de särskildareglerna om företagsförmögenhel skall också värderas fill det pris som kunnatpåräknas vid en försäljning under normala förhållanden. Man kan således särskilja flera olika typer avaktier, nämligen börsnoterade aktier, aktier som är föremål för liknandenotering eller aktier som ulan alt vara noterade ändå omsätts påkapitalmarknaden. Vidare finns akfier i fåmansägda förvaltningsbolag eller ifåmansbolag som bedriver rörelse, jordbmk eller skogsbmk. En ytterligare gmppär aktier i bostadsaktiebolag dvs. bolag vars ändamål är alt tillhandahållabostad åt sina delägare. För börsnoterade aklier och aklier som är föremål förliknande notering används som nämndes det noterade värdet (i första handlägsta betalkurs). Beträffande aktier som utan att vara föremål för noteringändå omsätts på kapitalmarknaden och aklier i fåmansägda förvaltningsbolagskall värdet bestämmas utifrån det pris, som kan påräknas vid försäljningunder normala förhållanden. Aktiei bostadsaktiebolag värderas enligt reglerna för bostadsrätter. Vad slutligen gäller aktier i fåmansbolag sombedriver rörelse, jordbruk eller skogsbruk värderas dessa enligt särskildaregler som gäller för företagsförmögenhel. Som huvudregel gäller här altvärdet av förvärvskällan skall nedsättas till av skillnadenmellan tillgångar och skulder. Bostadsbyggnader pä en jordbruksfastighet ochtomtmark för byggnaderna skall dock tas upp till ett oreduceral värde, såvidainte byggnaderna används som bostad för ägarens eller arrendatorns arbetskraft. om värdering av aktier överensstämdetidigare helt med förmögenhetsskattelagens värderingsregler. skiljer sigreglerna åt på en punkt. För aktier som - utan att vara börsnoterade - varföremål för omsättning på kapitalmarknaden gällde t. o. m. taxeringatt dessa skulle tas upp till det marknadsvärde som kunde härledas urnoteringar om avslut vid sidan av börsen. Om ett sådant värde inte kunde ansesåterspegla marknadsvärdet fick värderingen ske enligl en avkastningsvärdeberäk-ning.Värdering utifrån substansvärdet var inte tillålen. I syfte att underiätta familjeföretagensförsörjning med riskkapital beslu tades om åtgärder på ett anlal områden. Åtgärderna avsåg bl. a. att stimulera ägare av större familjeföretag alt sälja ut minori- 36 tetsposterav aktier på marknaden. Den ändring på skatteområdet (prop. 1986/87:541981/82:191, SkU 65, SFS 1982: 338) som är av intresse i detta sammanhang innebaratt tillämpningsområdet för lättnadsreglerna för familjeföretagen vidförmögenhetsbeskattningen utvidgades till atl omfatta aklier i alla ickebörsnoterade bolag som bedriver jordbruk eller rörelse. Någon motsvarandeutvidgning gjordes inle när det gäller arvs- och gåvobeskattningen. ändring i SFL har vi således påförmögenhetsskattesidan en ordning som innebär atl aktier i ett antal bolagvärderas efler ett till reducerat substansvärde trots atl del föreliggervid sidan av börsen noterade marknadsvärden. De aktier det är fråga om är delsaktier i , dels aklier i bolag på den s. k. väntelistan och andrabolag, vars aklier är föremål för inofficiella noteringar. I de flesta av dessafall föreligger mycket betydande skillnader mellan marknadsvärdet ochförmögenhetsvärdet. Det är inle ovanligt att förmögenhelsvärdet uppgår tillmindre än en tiondel av del noterade värdet. aktiebolag kan ge ul skilda serier av aktier,t. ex. A resp. B-aktier. Ofta är skillnaden mellan aktieserierna begränsad tillatt aktierna är förenade med olika röstvärde. Det finns ett antal bolag som ärinregistrerade på börsen beträffande vilka endast en av flera aktieserier ärinregistrerade. Det torde genomgående förhålla sig på det sättet att det ärröstsvaga B-aktier som är inregistrerade medan A-aktierna med bättre rösträttligger kvar i den ursprungliga ägarfamiljen. Del har tidigare inte ifrågasatts annat än att deickeregistrerade aktierna skall tas upp till börskursen för de inregistreradeaktierna i bolaget vid kapitalbeskattningen. Den ändring som genomfördes i bestämmelserna år1982 - OTCreglerna har emellertid tagits lill intäkt för att ickebörsnoterade A-aktier i ett bolag vars B-aktier är inregistrerade på börsen,skall värderas efler ell till reducerat substansvärde. 1 ettförhandsbeskedsärende som avgjordes av varutgången den att A-aktierna vid förmögenhetsbeskattningen skall värderas enligtlättnadsreglerna. Regeringsrätten har i en dom inte ändratnämndens besked. 1 ett annat förhandsbesked som inle har överklagatshar rältsnämnden intagit samma ståndpunkt i ett fall som rör utbyte av ettbörsbolags noterade stamaktier mot konvertibla preferensaktier som inte skallinregistreras pä börsen. Preferensaktierna skall enligt nämnden tas upp tilllättnadsvärdet. Med utgången i dessa förhandsbeskedsärenden är detpå förmögenhetsskattesidan numera klarlagt alt någon gemensam värdering avalla aktier i ell börsbolag inle skall ske utan att värderingen blir beroendeav om aktieslaget är inregistrerat på börsen eller inte. Eftersom OTC-aktiernaredan får lätlnadsvärderas förändras inle bilden på det området. Sammanfattningsvis skulle det nuvarande, någotosäkra lägel när det gäller värdering av aktier kunna beskrivas i följandeuppställning. Ickeinregistrerade aktier i börsbolag ,aklier pä väntelistan m. fl. Ickenoterade aktier i , bolag på väntelistan m. fl. Sannolikt30 % av substansvärdet Sannolikt30 % av substansvärdet 1986/87: 54 Närvarande:f. d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 15oktober 1986 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådels yttrande över förslag till 1. lagom ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 2. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Förslagen har inför lagrådetföredragits av kammarrättsassessorn Per Lagrådet lämnar förslagen utanerinran. Utdragur protokoll vid regeringssamanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, , R. , , , , ,, , G. , Lönnqvist Proposition om värderingen av aktier vidkapitalbeskattningen, m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslul om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslag till 1. lagom ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 2. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Pänågra punkter har redaktionella och språkliga justeringar gjorts ilagförslagen. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställerjag atl regeringen föreslårriksdagen atl anta de av lagrådet granskade förslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Proposition ...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 1 Lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt ... 2 2 Lagom ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt .. 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den15 11 1 Inledning ........................................................ 11 2 Allmän motivering ............................................ 12 2.1 Inledande synpunkter .................................. 12 2.2 Värderingen av aktier som ärinregistrerade på börsen 14 2.3 Värderingen av m.m ..................... .. 16 2.4 Värderingen av ickeinregistrerade aktier i börsbolag 19 2.5 Ändringar i arvs- ochgåvoskatteskalorna m.m..... .. 20 2.6 Ikraftträdande, m.m....................................... 22 3 Upprättade lagförslag ....................................... .. 23 4 Specialmotivering ............................................ 23 5 Hemställan .................................................... 25 6 Beslul .......................................................... 25 BilagaI Sammanfattningen i betänkandet (Ds Fi 1986:4). skatteskuldvid arvs- och gävobeskattning 26 Bilaga2 Remissammanställning ...................... .. 28 Bilaga3 Nuvarande värderingsregler för värdepapper 36 Utdragur lagrådets protokoll ... .. 39 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 40 Tryckeri, 1986 41