prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Förhoppningen är att vi i och de andra nordiska ländernainom en nära framtid skall fä en modernköpriittslig lagstiftning och att vi också skall kunna bevara denbetydelsefulla nordiska rättslikheten på detta omräde. När det gäller internationellträttsliga frågor påköprätlens område kan nämnasatt har undertecknat en FN konvention om internationella köp.Avsiklen är alt skall införlivas med svensk rätt. Avsikten äralt en proposition skall läggas fram . På grundval av elt betänkande avräntelagsulredningen har inom utarbetats en lagrådsremissmed förslag till ändringar i räntelagen m.m. Avsikten är alt en propositionskall läggas fram lill . Jag villockså nämna att kommissionslagskommittén har avgett ell betänkande omhandelsagenlur och kommission (SOU 1984:5). Betänkandet har remissbehandlats.De förslag som betänkandet innehåller övervägs ijustitiedepartementet. Kommittén fortsätter sitt arbete med bl.a. frågor omkommissionärsbolag. Pä del skadeståndsrätlsliga områdel pågår en utvecklingi riktning mot alt ge de skadelidande ökademöjligheter atl få ersättning för sina ska dor. Elt led i denna utveckling är den miljöskadelag som trädde i kraft 10 Vidare övervägs en utredning avfrågan huruvida möj- Prop. 1986/87:100 ligheterna till ersättning för ideell skada kan förbättras. En fråga soin förnärvarande behandlas i nordiskt samarbete rör ansvarei för produkiskador.Arbetet syftar till all förbättramöjligheterna för de skadelidande att få ersättning för skador som orsakasgenom felaktiga produkter. Inom juslitiedepartementel pågår ett arbete på endepartementspromemoria i ämnet. Reglerna rörandebrotlsskadeersällning ses över i syfte atl förbättramöjligheterna för brottsoffer att fåersättning från det allmännas sida. Avsiklen är att en proposition om ändringari lagen skall överlämnas till . Här kan slutligen nämnas attförsäkringsrätlskommittén, som bedriver sitt arbete i nordiskl samråd, väntas lägga fram ett förslag omen revision av reglerna om personförsäkring. arbetar en kommitté,sjölagsutredningen, med atl se över sjölagen. Detta arbete har resulterat i ändringar isjölagens beslämmelser om redaransvarets begränsning och om befordran av passagerare.Arbetet inom ulredningen inriktas nu pä en genomgripande revision av sjölagensbeslämmelser om godsbefordran i syfte bl.a. att anpassa reglerna till dentekniska och ekonomiska utveckling som har ägt rum sedan reglerna utformades.Ulredningen har vidare att överväga om skall tillträda inlernationella konvention om sjötransport avgods samt att i så fall också lägga fram förslag till de lagändringar sombehövs. 1 detta sammanhang kanjag nämna atl oljeansvarighetskon-venlion och konvenlionrörande den inlernationella oljeskadefonden har reviderats vid endiplomatkonferens . Vid konferensen antogs ändringsprotokoll lill de nämnda konventionerna. Protokollenhar undertecknats av . Inom justitiedepartementetövervägs vilkalagstiftningsåtgärder som revisionen föranleder. På sjörättens område bör slutligen nämnas att det inom FN:ssjöfartsorgan, IMO, pågår arbete med att se över de internationella överenskommelsersom behandlar frågor om bärgning. deltar i detta arbete. Också i de lufträttsligareglerna om transport av passagerare och gods har genomförts ändringar pågrundval av internationellaöverenskommelser, de s.k. Monlrealprotokollen nr 3 och nr 4. Lagsiiftningenhar ännu inte satts i kraft. Inteheller har de nämnda överenskommelserna tillträtts.A\sikten är att skall ralificera protokollen med de övriganordiska länderna. En sådan samordning eftersträvas också när det gällerikraftträdandet av lagändringarna. Frågan anstår därför nu i avvaktan påärendeis beredning i de nordiska länderna. Jag vill vidare nämna altansträngningar på att få till ståndett särskilt försäkringssystem med en obligatorisk passagerarförsäkring fortsälter. Genom en sådan ordning skulle flygpassagerarna kunna tillförsäkras 11 fullgodersättning vid sådana personskador som inträffar under luft- Prop.1986/87:100 iransporl. Arbetet bedrivs i samverkan med försäkringsbranschenoch Bil. ,som lade fram ire delbetänkanden(SOU 1983:37 och 38 samt 1984:72), har avlämnat sitlslutbetänkande (SOU 1986:29). Inomjustitiedepartementet förbereds nu propositioner på grundval av betänkandena.En proposition med förslag till ändringar i bl.a. fastighelsbildningslagens ersättningsreglerplaneras . Inom departementet övervägs ocksåbyggnadspantutredningens betänkande (SOU1984:22) med förslag till ett registerpanlsysiem för byggnader påannans mark. beräknas avsluta sitt arbete inom korl. Utredningen överväger bl.a. frågan om friköpsrätt vids.k. 1.13 Bolagsrätt och annanassociationsrätt Reformarbetet fortsälter också inomassociationsrätten. En proposition med förslag lili lag om ekonomiskaföreningar, vilken skall ersätta 1951 årslag i samma ämne, har överlämnats lillriksdagen . Lagförslagetinnebär framför allt en modernisering och förenkling av nuvarandebestämmelser. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Den s.k. har föreslagitändringar i den akliebolagsrätlsligalagstiftningen vilka går ut på attförstärka aktieägarnas inflytande vidriklade emissioner. 1 samarbete med förbereds förnärvarande en proposition i ämnel. som är avsedd alt föreläggas undervåren 1987. hari en omfattande prome moria föreslagitlagstiftning med anledning av en planerad övergång lill elt papperslöslsyslem för hanlering av aktier och obligalioner. Promemorian har remissbehandlats och övervägs nu inom justitie-och finansdepartementen. Vidare pågår ett arbete inomjustitiedepartementet på ny lagsliflning omsliftelser. En deparlementspromemoria med förslag tillsådan lagstiftning förbereds . Den s.k. röstvärdeskommittén har underåret avslutat silt arbete genom atl läggafram betänkandet (SOU 1986:23) Aktiers röstvärde. Betänkandet haröverlämnats lill den s.k. ägarutredningen (I 1985:04) för att denna skall tillföra det ytterligare material som kan behövas för ettslutligt ställningstagande ifrågan om röslvärdesdifferentiering. Jag vill i sammanhanget också nämna atl reglerna om styrelserepresentationför de anställda har setls över inomarbetsmarknadsdepartementet. Jag hänvisari denna del till vad arbetsmarknadsministern kommer attanföra . Två andra utredningar på detassociationsrätlsliga området beräknas avsluta sitt arbete . Den ena utredningen behandlar '2 frågorom s.k. franchising. Den andra utreder frågor om betalningsan- Prop.1986/87:100 svaret för juridiska personers skulder (s.k. ansvarsgenombrolt) m.m. Bil. 4 samt vissa spörsmål med anknytning till bulvanförhållanden. 1 anslutning till de associationsrätlsliga frågorna kan nämnas atten proposition förbereds på grundval av ett betänkande om skydd förföretagshemligheter (SOU 1983:.>2). har genomförts en rad reformer påupphovsrättens område. Bl.a. har skyddet för s.k. utövande konstnärer och förproducenter stärkts. Vidare har bestämmelser införts i uppbovsrättslagen om detupphovsrättsliga skyddet vid vidaresändning av radio- och TV-program, särskilt via kabel. Hell har antagit en lag om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter, s.k. datachips. Lagen träder i kraft den 1 april 1987.Avsikten är att regeringen skallta upp förhandlingar med om ett ömsesidigt skydd för de produkter somomfattas av den nya lagen. Ett sådant skydd för svenska produkter i gäller interimistiskttill . På upphovsrättsområdetpågår vidare ett utredningsarbete i upphovsrättsutredningen. På grundval avett delbetänkande av utredningen planeras under vären 1987 en proposiiion omdet upphovsrättsliga skyddel av databaser och datorprogram. Utredningen väntasvidare under den närmaste tidenavlämna ett delbetänkande om myndigheters och institutionersrätt att kopiera upphovsrättsligt skyddade verk och om foiografirälten.Utredningen fortsäller sitt arbete medbl.a. frågor om biblioteksersättningen.Arbetet bedrivs i nära samarbele med motsvarande utredningar i de övriganordiska länderna. När det gällerpatenträtten villjag erinra om denreform av patenlprocessen som har genomförts . På grundval av ett betänkande (SOU 1985:10) planerasvidare en proposition om panlsättning av patent och patentansökningar lillvåren 1987. Mikrobiologin och särskilt gentekniken har fått allt större induslriell betydelse. Uppfinningar på delta område kanrepresentera stora värden. har därför ansett det angelägetalt undersöka i vilken utsträckninggällande lagstiftning ger ett tillfredsställande imma-terialrättsligt skydd försådana uppfinningar. I syfte all få en allsidigbelysning av denna fråga har tillsattsen arbetsgrupp med förelrädare för bl.a. forskningen och industrin på området.Genom arbetsgruppens breda sammansättning skapas en god beredskap när delgäller atl möla de behov av lagsliftning som den tekniska utvecklingen kan geupphov lill. Vidare medverkar arbetsgruppen i beredningen inför möten i deolika mellanstatliga organisationer där frågan behandlas. Jag vill här särskiltpeka på del arbete som bedrivs inom FN-fackorganet . har i är fattat beslut om en nyförvaltningslag. Den nya lagen är etlled i arbetet med att 13 förnyaden offentliga sektorn. Del främsta syftet med lagen är att värna Prop.1986/87:100 om medborgarnas rättssäkerhet när de har medförvaltningsmyndighe- Bil. 4 ler att göra. Ett andra viktigt syfte är att förbättramyndigheternas service gentemot allmänheten. Vidare skall lagen leda tillsnabbare avgöranden genom att motverka att ärenden prövas i för mångainstanser. 1986/87:39 harregeringen lagt fram förslag tillföljdlagstiftning. har faitat beslut i ärendet. för personalutveckling (SIPU) bedriver ett omfattandeutbildningsarbete ute på myndigheterna inför lagens ikraftträdande. Personalfrån harmedverkat i utarbetandet av undervisnings- och informationsmaterial samtdeltagit i utbildningsarbetet i övrigt. Strävandena att minskaoch förenkla den statliga regelgivningen fortsätter inom . Bl.a. har statsrådsberedningen givit ut en . En sammanhållen redogörelse för regelförenklingen lämnas underGemensamma frågor, bilaga 2, till budgetpropositionen. Inom regeringskansliethar utarbetats en promemoria (Ds Ju 1986:3) Europarådskonventioiien och rätten till domstolsprövning i Sverige.Bakgrunden lill detta är att dethar visat sig att det i vissa fall ärtveksamt om svensk rätt står i överensstämmelse med den tolkning av konventionangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternasom görs av den europeiska domstolen. I promemorian behandlashuvudsakligen de problem som är förknippade med den artikel i konvenlionen som gäller den enskildes rätt alt få sina civila rättigheter och skyldigheler prövadei en opartisk och offentlig rättegång inför domstol. Promemorieförslagetinnebär att regeringsrätten i vissafall skall kunna undanröja ett beslut i ett förvaltningsärende som rör ingreppi enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden. En förutsättning är att den rättstillämpning somligger till grund för beslutet strider mot lag eller annan författning. Remissbehandlingen avpromemorian har just avslutats. Avsikten är att skall föreläggas enproposition i ämnet . 1 detta sammanhang villjag nämna atl det inom departementet pågår arbete på alt modernisera detregelsyslem som finns i lagstiftningen om allmänna sammankomsteroch allmänna ordningssladgan. Arbetet bedrivs med utgångspunkt i betänkandet(SOU 1985:24) Ordningslag som har remissbehandlats. En översyn pågår ocksåinom departementet av vissa frågor som rör lagstiftningen om bevakningsföretag. Som jag redan nämnt (avsnitt 1.2)är avsikten att en proposition medförslag till ny lagstiftning om de offentliga organens verksamhet vid krigeller krigsfara skall kunna läggas fram . Denna lagstiftningavses ersätta den s.k. administrativa fullmaktslagen från är 1942 och 1957 årssärskilda rätlegångslag. antog slutligt den ändringi regeringsformen som krävs för förslagets genomförande. En tillkallad kommitté har tilluppgift att utreda möjlig- 14 heternaatt stärka samernas rättsliga ställning i frågor som rör rennäring- Prop.1986/87:100 en och överväga behovet av ett samiskt organ som kan företrädasamerna Bil. 4 i olika sammanhang. Kommittén har lagt fram ettdelbetänkande (SOU 1986:36) Samernas folkrättsliga ställning. Betänkandet är avsett som en bakgrund till kommitténskommande förslag. Det har därför inle remissbehandlats, men kommillén har självsänt ut del lill vissa myndigheter och organisationer för eventuellasynpunkter. Datatekniken vinner allt bredare tillämpning i samhället. Dess ekonomiskabetydelse är stor. Det förhållandet att datatekniken tas i bruk på allt flerområden och i allt mer vidgad omfattning för med sig åtskilliga frågorom behov av ny eller ändrad lagstiftning. Flera av dessa frågor faller inomjustitiedepartementets ansvarsområde. Utvecklingen på dataområdet liksom dejuridiska frågor som denna utveckling medför följs därför uppmärksamt inomjustitiedeparteinentet. Denna bevakning av frågorna innebär bl.a. altföreträdare för deltar i arbetet i olika internationella organ med rättsliga frågor som har anknytning till datorer.Vidare har departementet gett ut en informationsbroschyr (Skyddet för denpersonliga iniegriteten idatasamhället - nu och ). 1 departementets arbetestår sådana frågor som är av betydelse för den enskildes integritet i fokus.Somjag har redovisat förut (avsnitt 1.3 och 1.4) har viktiga uppgifter som rör frågan om datateknik och integrilelanförtrolls åt data- och offentlighetskommittén. Även i det tidigare omnämndaförslaget till ny brottsregisterlagstiftning aklualiseras spörsmål av dellaslag. Datatekniken har redanpåverkat lagstiftningen i åtskilligahänseenden. Jag syftar då inte enbart på sådan lagstiftning som är direktinriktad på datateknik som exempelvis datalagen, vars huvudsyfte är att skyddaden enskilde mot otillbörliga intrång i den personliga integriteten lillföljd av personregistrering. Ett annat exempel som kan nämnas är att den ökandeanvändningen av datateknik i den offentliga förvaltningen har föranlettändringar i regleringen av handlingsoffentligheten hos myndigheterna. Problemenpå det omrädet är dock inte lösla meddessa åtgärder. Som redan har sagts har vissa av dessa frågor anförtrotts åtdata- och offentlighetskommittén (se avsnitt 1.3). På det civilrältsliga områdel aktualiserardatorerna flera olika spörsmål. Som exempel kan jag nämna de upphovsrättsligafrågorna om skydd för material som dislribueras i daiakommunikationssyslem ochom skydd för datorprogram och kretsmönster i halvledarprodukter, s.k. chips (seavsnitt 1.14). Ett annat problem gäller ansvarsförhållanden i samband medsådana datatjänster som avser t.ex. elektronisk betalningsförmedling. Dennafråga har särskilt uppmärksammats avFN:s kommission för handelsrätt (UNCITRAL). Civilrättsliga aspekter finns ocksä idet arbete som bedrivs för atl klarlägga tVågor kring användningen av ADB-teknik vid 15 slutande av avtal, bl.a. i den internationella varuhandeln, och somersätt- Prop. 1986/87:100 ning för traditionella frakt- ochhandelsdokument. Detta arbete bedrivs bådepå etl nordiskt och på ett vidare internationellt plan. På det straffrättsligaområdet har och datalagen ändrals med verkan fr.o.m. dén 1 juli1986 i syfte atl förbättra delstraffrättsliga skyddel mot olovliga förfaranden med bl.a. daiorer. Även dessa lagändringar föregicks av nordiskaöverläggningar. 2 Åtgärder mot brott 2.1 Brottsutveckling och brottsbekämpning Antalet brott som har kommii till polisenskännedom synes bli i stort sett oförändrat i förhållande till föregående år (se underbilaga 4.1).Frågan i vilken mån den anmäldabrottsligheten ger en riktig bild avden verkliga brottsligheten är dock omdiskuterad. Jag har själv behandlatfrågan i lidigare års anföranden ibudgetpropositionen till vilka jag här hänvisar. Att brottsligheten totalt sett ligger på en alltför hög nivå är emellertid uppenbart.Brottsligheten är sålunda ett allvarligtsainhälls-problem som måste angripas på bred front. över en längre tidstår det helt klart att , i likhet med andra industrialiserade länder fått upplevaen mycket kraftig ökning av brottsligheten. För alla insiktsfulla bedömaretorde det stå klart att denna utveckling huvudsakligen sammanhänger med mer allmänna samhällsförändringar. För all utvecklingen skall kunna vändas i rätt riktning krävs därför särskilda insatser.Därvid får man dock inte överskatta betydelsen av de åtgärder som kan vidtasinom rättsväsendet. Kriminalpolitikenfår inte uppfattas så snävt att denendast skulle omfatta åtgärder inomramen för rättsväsendet eller mera direkt brottsförebyggande åtgärder. Det krävs ett betydligtvidare perspektiv än så. Genom alt fortsätta arbetet på alt bygga ett mera rättvist och jämlikt samhälle skapar viockså mindre risker för brottslighet och social utslagning. Vi ökarsolidariteten med samhället och respekten för de regler som vi gemensamtbeslutat till ömsesidigt skydd. Särskilt viktigt är detall skapa goda förutsättningar för barn och ungdom att växa upp och finna enplats i samhällel. Genom insatser i bostads- och familjepolitiken, i skolan, iarbetslivet och i fritidsverksamheten kan förutsättningar skapas för atl viskall kunna ta elt gemensamt ansvar för atl aktivt motverka och hindra socialaoch personliga problem. 1 den solidaritet och omtanke och det ansvarslagandesom vi alla måste iaktta ingår som etl viktigt inslag alt vi måste på etlbestämt sätt ange gränser och normer, särskilt naturligtvis för barn ochungdomar. Tyngdpunklen i kampen molbrottsligheten kommer alltid atl vara enskilda människors engagemang och dellagande. Vad statsmakterna och myndigheterna kan göra är främst att skapa goda förutsättningar för och ge elt aklivt slöd till detarbetet. I dessa strävanden är det nödvändigt att bygga på samverkan mellan organisaiioner, allmänna organ och föräldrar, lärare, arbetskamrater., grannar och andra enskilda. delalltså måsle vara en huvudlinje i det allmänna kriminalpolitiska Prop. arbetet att salsa på breda sociala insatser ochattitydpåverkan, innebär Bil. delta inte alt ålgärder inom rättsväsendets ram skulle vara verkningslösa. Det finns dock anledning att varna för denöverdrivna tilltro som många har till att åtgärder av detta slag skulle vara det enda effektiva medlet mot ökande brottslighet. Flera poliser ochsträngare straffar inte någon universalmedicin mol brottsligheten. Däremot är det av storvikt att rättsväsendet organiseras och fungerar på etl sätt som människor igemen uppfattar som rättvist och rimligt. För att enskilda ochorganisationer skall finna detmeningsfullt atl engagera sig i kampen mot brottsligheten är det nödvändigt att människor känner förtroende för ochstöd från rättsväsendet. Samhällets åtgärder måste vara snabba, begripliga ochtydliga och präglas av fasthet och konsekvens. De grundläggande kriminalpolitiska prioriteringarna görs vid besluten om vad som skall vara straffbart och om hur strängastraff som skall gälla för olika brott. Det är en viktig uppgifl atlarbeta för en fortsatt anpassning av slrafllagstiftningen till nutidavärderingar i dessa avseenden. Redan vikten av atl straffbud efterlevs talar för att man är sparsam med dem, såatt människor inte vänjer sig vid att straffbestätnmelser kan överträdasutan att något händer. Den enskildamänniskan skall inte heller behöva stämplas som brottslig vid varjeoönskat beleende. Vid all ny lagstiftningbör därför straffbestämmelser undvikas, om de inte är nödvändiga, och onödigastraffbestämmelser som redan finns bör efler hand rensas bort. Straffet kan ibland ersättas av andra sanktioner somskadestånd, avgifter och viten. Iblandbehövs ingen formell reaktion över huvud taget. Ä andra sidan kan nyaförhållanden och ändrade värderingar medföra behov av siraffskärpningar eller kriminaliseringav gärningar som tidigare lämnats ostraffade. Ett omräde där sådana behov gjortsig gällande är den ekonomiska brottsligheten. Ett annatexempel är de behov av att justera strafflagstiftningen som den snabba tekniskautvecklingen har gett upphov lill. Den centrala lagen påstraffrättens område, , beslutades visserligen år 1962.Reformarbetet i fråga om brottsbeskrivningarna hade emellertid då pågåll underlång tid och genomförls successivt.De flesta centrala regler i balken antogs under 1940-lalet och bygger lill stordel på utredningarända från 1910-och1920-talel. är sålunda från vissa utgångspunkter en ganska gammallag. Det pågår också elt livligt reformarbete. 1 själva verket skerfortlöpande betydelsefulla förändringar av brottskatalog. Som exempel från senaretid kan jag nämna den totala revision av bestämmelserna om sexualbrott somriksdagen beslutade och de betydelsefulla förändringar i bestämmelsernaom brott mot borgenärer och vissa datorrelaterade brott som beslutadeår . Andra ändringsförslag ärnu under utredning eller beredning.Som exempel kan jag nämna att en departementspromemoria om bestämmel- 17 2 I9S6'S7. ! Nr IOI).Bi/aga 4 serna om grov stöld och grov misshandel inomkort skall sändas ut för Prop.1986/87:100 remissbehandling och att en deparlementspromemoria om destraffrätts- Bil. 4 liga bestämmelserna om ijänsteansvar beräknas kunnaremitteras . Vidare räknar jag med ati: i lämpligt sammanhang kunnapresentera förslag till nya bestämmelser om häleri och s.k. efterföljande oredlighetpå grundval av förmögenhetsbrottsulredningens betänkande (SOU 1983:50) Översynav lagstiftningen om förmögenhetsbrott. Också utanförbrottsbalkens område, inom den s.k. specialslraffrällen, pägår elt viktigt reformarbete när det gäller brottsbestämmelsernas utformning. Somelt exempel kan jag här nämna att jag räknar med alt kunnapresentera ett förslag lill lagstiftningom skydd för företagshemligheter som bl.a. kommer att innehålla straffbestämmelser som tar sikte på vissa former avs.k. Jag kan också nämna atl en särskild utredare har tillkallatsför atl se över lagstiftningen omvarusmuggling. 2.3 Vålds- och egendomsbrott Under senare lid har våldsbrotts.ligheten varitföremål för en livlig allmän debatt. Detsamma gäller vissa förmögenhetsbrott, främst sådana som framstår som särskilt kränkande för den personligaintegriteten, exempelvis inbrottsslölder i bostäder. Del finns utan ivekan en allmänt utbredd oro över utvecklingen avden aktuella brottsligheten. I synnerhetgäller detta våldsbrott som begås av ungdomar. Den brottslighet som häravses drabbar ofta enskilda människor särskilt hårt. Jag länker inte bara påde fysiska skador eller ekonomiskaförluster som brotten kan medföra. Dessa skador är av mindrebetydelse än själva den personliga kränkningen och dess skadeverkningar.Brotten har ocksä allvarliga effeklergenom att de hos stora grupper som inte personligen drabbats framkallar rädslaoch osäkerhet. Våldsbrott, bostadsinbrott och andra brott som på liknande sätlkränker människors integritet vittnar ofta om en brist på insikt om del lidande och de problem somorsakas bror.tsoffret. Inom kriminalpolitikenhar bekämpandet av den brottslighet del här gäller redan länge haft högprioritet (jfr l.ex. mitt anförande till förra årets budgetproposition, prop.1985/86:100 bil. 4 s. 14 f.). Såsomjag redovisat i en särskild skrivelse till (skr. 1986/87:21) framstår det emellertid inuvarande läge som väsentligt att det kriminalpolitiska utvecklingsarbetet påområdet intensifieras ytterligare. Ser man enbart till denallmänna statistiken över anmälda brott, ger visserligen den senaste lidensbrottsutveckling, i motsats till vadsom ofta antas i debatten, inte anledning ull någon ökad oro. Antalet anmäldavåldsbrott synes i stort sett ha varit oförändrat under de senaste tre åren.Det totala antalet tillgreppsbrott har däremot ökat men när det gäller såvälbostadsinbrott som inbrott i allmänhet befinner sig antalet anmälningar på istort sett samma nivå som för lio årsedan. Trots delta finns detemellertid olika faktorer som påkallar skärpt uppmärksamhet. Jag tänker här bl.a. på tendenser lill etl ökat grovt 18 oprovocerat våld, ofta med kniv eller andra tillhyggen som hjälp. 1986/87:100 tänker också på att utvecklingen lokalt när det gäller tillgreppsbrott, till Bil.