prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Det bör dockbetonas, alt det finns många andra faktorer, som bör beaktas vid en merallsidig belysning av konkurrenskraften. En viktig förutsättning för attförbättra och bibehålla konkurrenskraften är exempelvis, alt flexibiliteteninom industrin är hög. Med detta menas förmågan lill förändring av produktions-och marknadsinriktning, bort från områden och varor med svag internationellpris-och efterfrågeutveckling. Studier gjorda bl. a. långtidsutredningvisar, att flexibiliteten ökat inom svensk industri jämfört medunder . Vidare torde den svenska industrins högainternationaliseringsgrad utgöra en relativ fördel gentemot mänga konkurrenter. För1987 bedöms den svenska industrins arbetskraftskostnader per producerad enhetöka med 2,, vilket är något mer än den förväntade ökningen inomOECD-området. Eftersom den svenska kronan även deprecieras med drygt2% gentemot våra viktigaste konkurrentländers valutor, givet att valutakursernafrån mitten av april är oförändrade året ut, så stiger dockarbetskraftskostnaderna per producerad enhet i gemensam valuta något mer iOECD-länderna än i . De svenska exportpriserna beräknas öka med 3,ochdet genomsnittliga exportpriset på bearbetade varor från med2,. Med hänsyn lill deprecieringen av kronan innebär del en sänkning av desvenska relativpriserna gentemot exportpriser med drygt 1 %1987. Även beräknas importpriserna i stiga något merän exportpriserna från samma länder, eller med . Eftersomdeprecieringen av den svenska kronan uppskattas till drygt 1/, skulle del svenskarelativpriset på export av bearbetade varor gentemot import blioförändrat 1987. Att relativpriset pä svenska exportvaror stigit under desenaste åren, torde ha bidragit till volymmässiga marknadsandelsförluster för svenskindustri både 1985 och 1986. I löpande priser ökade dock densvenska industrins marknadsandelar, eftersom relativpriset steg mer, änmarknadsandelarna minskade i fasta priser. Förutom det högre relativpriset hardet faktum, atl delar av den svenska industrin nått kapacitetstakel, och därmedinle kunnat leverera i önskad omfattning, bidragit lill andelsförluster. Trotsandelsförlusterna ökade den svenska exporten till med drygt 6 %1986. Till länderna utanför OECD-området minskade exporten med 1986.Totalt sett ökade den svenska exporten av bearbetade varor 1986. Under 1987förväntas de senaste två årens förluster av marknadsandelar för den svenskaindustrin upphöra. Relativpriset på den svenska exporten har upphört alt stiga,exportindustrins lönsamhet är god, och förelagens egna förväntningar, säsom dekommer till uttryck i exportenkät och konjunkturbarometer, är optimistiska. Denbetydligt lägre marknadstillväxten för svensk export, knappt hälften av denärmast föregående årens tillväxt, torde också bidra till, att de problem somorsakals av bristande kapacitet och därmed minskade leveransmöjligheterminskar. Vid oförändrade marknadsandelar för svensk export av bearbetade varortill såväl OECD- länderna som världen i övrigt kommer exporten att öka med ca3%. Råvaruexporien(exkl. petroleumprodukter) minskade , se tabell 3: 3. Densvaga efterfrågeutvecklingen pä dessa marknader bidrog dessutom till, atlpriserna sjönk , vilket innebär att rävaru-exportens värde sjönk med hela9%. Såväl volym- som prisutveckling var negativ för så gott som samtligarävaruprodukter. Exporten av petroleumprodukter ökade med , men eftersompriserna nästan halverades, innebär del en värdemiskningpådrygt . Även under1987 förväntas en relativt svag utveckling för såväl exporlvolym som priser förflertalet råvaror. En relativt kraftig ökning av massaexporten på medfördock, att den totala rävaruexporten förväntas öka med . Även degenomsnittliga råvarupriserna förväntas stiga något, främst på grund av att denförbättrade massakonjunkturen medför att massapriserna stiger kraf- Prop.1986/87: Bilaga 1.1 Tabell 3:3 Export av varor och tjänster -0,9 -36,0 -47,5 -5,0 2,7 -0,9 Källor: , ochfinansdepartementet. Diagram 3:1 Marknadsandel och relativpris för Sverigesexport av bearbetade varor Prop. 1986/87: 150 till 14 Bilaga I 1 1980 1981 1982 1983 1984 1985 För flertalet andra råvaror väntas prisernafortsätta falla även . Propositionen om totalförsvarets fortsallautveckling (1986/87:95) väntas bland annat medföra en neddragning avoljelagren. I denna prognos har kalkylerats med att lageravvecklingen, förutomkraftigt minskad import, kommer att medföra, att exporten avpetroleumprodukter ökar med . Exporten av tjänster fortsatte att sjunka under 1986.Mellan 1985 och 1986 sjönktjänsteexporten med . Nedgången är helt hänföriig till minskadeinkomster från entreprenadverksamhet och industrins export av tekniskatjänster, dvs. montering och uppförande av nya anläggningar samt underhåll ochreparation av tidigare exporterade anläggningar. 1987 beräknas tjänsteexporten öka med ca3%. Ökningen kan främst hänföras lill en viss volymökning av sjöfartensinkomster, samt alt resevalutainkomsterna förväntas öka något efter den dåligautvecklingen . Importen av bearbetade varor ökade med 1986,vilket var betydligt mindre än de två föregående åren, då ökningen översteg 10%per år, se tabell 3:4. Den låga importökningen förklaras främst av atl denimport vägda efterfrågan pä bearbetade varor ökade med 1986. Densvaga efterfrågeutvecklingen förklaras av alt maskininvesteringarna minskademed ett par procent samt att lagren inom industri och partihandel drogs nedoväntat myckel. Båda dessa poster har elt högt imporlinnehåll. Tabell 3:4 Import av bearbetade 1986/87: 150 Bilaga 1.1 4,7 -2,5 9,2 -0,9 6,5 -3,4 -1,7 Import av bearbetade varor Anm: Relativpris enligt producentprisindexsystemet. från priserna enligt utrikeshandelsstatistiken. Kullor:Statistiska centralbyrån, och . Tillfälligaförändringar i dessa poster slår därför kraftigt på importen. Den betydligtlägre ökningstakten för exporten än under de närmast föregående åren dämpadeäven importökningen. Däremot ökade den privata konsumtionen av bearbetadevaror med , vilket medförde att importen avkonsumtionsvaror steg kraftigt. Marknadsandelsförlusternapå hemmamarknaden tycks ha begränsat sig till 1986, vilket kan synaslågt när de svenska producenternas relativpriser på hemmamarknaden stigit med2,. Den trendmässiga marknadsandelsförlust,dvs. den andels-förlust som inte förklaras av pris- och inkomslelasliciteter,som de svenska producenterna haft på hemmamarknaden och börjanav 1980-lalel, tycks helt ha upphört . Den svarade tidigare fören årlig marknadsandelsförlust med 1,. Det år möjligt, atl den förstärkningav konkurrenskraften som den svenska hemmamarknadsindustrin fått genomdevalveringarna av den svenska kronan 1981 och 1982 samt genom den snabbaomstruktureringen av svensk industri under senare är har medfört, att dessalångsiktiga andelsförluster upphört. beräknas den importvägda efterfrågan på bearbetadevaror öka med . Den betydligt högre ökningen än förklaras av enkraftig ökning av maskininvesteringarna samt ett lageromslag inom industri ochpartihandel (exkl. bränslen). En fortsatt stark expansion av den privatavarukonsumtionen bidrar även , till att importen ökar, även ombidraget lill importökningen blir något lägre än . Sedan sommaren1986 har imporlpriserna på bearbetade varor ökat mer än hemmamarknadspriserna,vilket förklaras av den kraftiga apprecieringen av ett flertal västeuropeiskavalutor. beräknas det svenska relativpriset sjunka någotoch andelsförlusterna stanna vid . Om man enbart beaktar de senastekvartalens utveckling av relativpriset, så kan en marknadsandelsföriust på 2%synas stor. Man bör dock även beakta, all det lar , innanrelalivprisförändringar slår igenom i marknadsandelsutvecklingen. Därutöverfinns det en risk. att det marginella importinnehållet i privat konsumtion ochmaskininvesteringar är större, än vad som framgår av beräkningarna. Importen avbearbetade varor beräknas således öka med 1987. 1986/87: 150 Bilaga 1.1 Import av varor och tjänster -4,0 8,2 -35,0 -28,0 - 6,0 -47,0 -55,5 -5,0 -1,0 Varor och tjänster 282,9 :33,l Källor: , ochfinansdepartementet. Importen av råvaror (exkl. bränslen) ökade med knappt 2%1986, se tabell 3:5. Ökningen beror främst på en tämligen kraftig importökningav jordbruksprodukter och livsmedel. Eftersom importpriserna sjönk ,innebär det, atl värdet av råvaruimporlen blev lägre 1986 än 1985. År 1987förutses en ökning av råvaruimporten (exkl. bränslen) på . Dollarkursensfall kommer att medföra, all importpriserna sjunker något även . Importvolymen av råolja och petroleumprodukter drogs uppkraftigt , eller med , som en följd av de låga priserna.Eftersom priserna halverades, minskade värdet av oljeimporten med ca 20 miljarderkr. Försvarsuppgörelsen innebär bl. a. alt kraven på beredskapslagring av oljamildras. Del medför, all importen av råolja och petroleumprodukter minskarkraftigt . Eftersom råoljepriserna antas öka från per fal1986 lill per fat 1987, beräknas de svenska importpriserna pä råoljaöka med , trots att dollarkursen förutsätts sjunka mellanårsgenomsnitten 1986 och 1987. Importen av tjänster ökade svagt eller med ca 1/1986.Förutom en kraftig volymökning av resevalulautgifler på minskade övrigatjänsteuigifter i fasta priser. förväntas ijänsteimporten öka med ca3,. Även förväntas utgifterna för resevaluta öka påtagligt, docki något långsammare takt än . Bytesbalansen gav preliminärt ett överskott på 6,7miljarder kr. 1986, se tabell 3:6. Det är en förbättring med drygt 17 miljarderkr. Överskottet i handelsbalansen steg från 14,5 till 32miljarder kr., som räntebetalningarna minskade med 4 miljarder kr.Nettot av övriga tjänster och transfereringar fortsatte dock att försämras. 1986/87: 150 -21,1 -17,9 (därav räntenetto) (-15,8) (-18,7) (-21.8) (-23,7) (-20.0) (-19,9) -11,0 -18,3 -23,6 -27,4 -30,7 -29,6 -22,1 -10,6 Källor: , ,konjunkturinslilutet och finandsdepar-tementet. Handelsbalansengav 1986 ett överskott på . Förbättringen av handelsbalansenkan i huvudsak förklaras av att oljenotan blev ca . lägre, setabell 3:7. Oljeprisfall och dollarkursfall medförde, att oljenolan minskademed , medan den ökade nettoimporten medförde en ökad kostnadpå . I övrigt har handeln med bearbetade varor medfört enförbättring av handelsbalansen med ca . Handeln med råvaror hardock dragit ned överskottet med . Förändringar ibytesförhållandet, se diagram 3: 2, hade således stor betydelse förbytesbalansens utveckling . År1987 beräknas överskottet i handelsbalansen minska med . tillca , trots att neddragningar av oljelagren medför, attoljenotan blir . lägre 1987 än 1986. Även överskottet ihandeln med råvaror förbättras något. Tabell 3:7 Alternativ redovisning av bytesbalans -31,9 -31,3 -27,3 -31,5 -16,5 -13,2 -15,8 -21,8 -23,7 -20,0 -19,9 Övriga tjänster och trans- -1,4 -5,3 -7,5 -22,1 -10,6 Anm.:Bearbetade varor inkluderar fartyg samt korrigering av handelsstatistiken.Källor: , , ochfinansdepartementet. förklaras lill fullo av, alt de svenska exportpriserna förråvaror ökar något genom de stigande priserna för skogsprodukter, emedanimportpriserna fortsätter all sjunka. Försämringen av handelsbalansen ärhänföriig till handeln med bearbetade varor, där överskottet minskar fränknappt . Importen ökar betydligt merän exporten, vilket i sin tur beror på, alt marknadstillväxten i blirdubbelt så stor som ökningen av de svenska exportmarknaderna, samt att densvenska industrin förväntas förlora marknadsandelar på hemmamarknaden. Tjänstebalansen försämrades med knappt 2 miljarder kr.1986 och fortsätter atl försämras med ca . Försämringenberor på de kraftigt stigande utgifterna för resevaluta. Transfereringsbalansen visade ett underskott pä ca 29miljarder kr. 1986, vilket var en förbättring med . Fallande dollarkurs, lägre räntor saml en minskad utlandsskuld medförde,att underskottet i räntebetalningarna minskade med nästan 4 miljarder kr.1986. Transfereringsbalansen i övrigt försämrades med . 1986.Under 1987 förutses en fortsatt försämring av transfereringsbalansen med drygt0,. Bytesbalansen beräknas visa ett överskott på ca 1 miljardkr. Det är elt betydligt mindre överskott än . Medan nettoimportenav råolja och petroleumprodukter och övriga råvaror bidrar med en förbättringav bytesbalansen på sammanlagt ca , svarar handeln medbearbetade varor och tjänster för en försämring på . Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 EXPORTPRIS/UPORTPRIS AUTUGA VAROR)EXPORTPRIS/niPORTPRIS (BEARBETADE VAJROR) 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Källor: , ochfinansdepartementet. 4 Industrin Prop. 1986/87: 150 Bilaga 1.1 4.1 Produktion och produktivitet Industriproduktionen ökade enligt preliminär statistikendast med 0,. Efter den kraftiga uppgången avindustriproduktionen mellan och slutet av 1984 - - lågindustriproduktionen kvar på ungefär oförändrad nivä fram . Enmarkant uppgång av produktionen skedde dock , dåproduktionen ökade med från föregående kvartal. Uppgången under fjärdekvartalet kan främst hänföras till en kraftigt ökad produktion inomskogsindustrin, men även verkstadsindustrins produktion ökade påtagligt. Flertalet branscher visade svag tillväxt 1986 jämfört medåret innan. Kraftiga produklionsneddragningar kunde noteras för varven ochgruvindustrin, men även livsmedelsindustrin och textilindustrin minskade sinproduktion. Den enda bransch som utvecklades bättre än förväntat var massa- ochpappersindustrin, där den kraftiga produktionsuppdragningen under höstenmedförde att ökningen uppgick till . Produktioneninom verkstadsindustrin ökade med , vilket var klart mindre änväntat. Inom verkstadsindustrin var det endast bilindustrin som höjdeproduktionsnivån . Kapacitelsutnyttjandet i industrin låg på en hög nivåunder . Det faktiska kapacitelsulnylljandel enligt statistiskacentralbyråns statistik har ökat från till drygt 88%fjärde kvartalet 1986. Det höga kapacitelsutnyttjandet inom stora delar av industrinhar begränsat möjligheterna att öka produktionen och medfört att lagren dragitsned kraftigt för att kunna möta den tämligen goda marknadstillväxten försvenska industrivaror. Speciellt för bilindustrin har den bristandeproduktionskapaciteten begränsat leveranserna. Svårigheterna att rekryterayrkesarbetare till industrin har dessutom ökat något . Produklivitelen i industrin ökade enligt de preliminäranationalräkenskaperna med 1,|986. Mot bakgrund av del höga kapacitelsutnyttjandet Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling Procentuell volymförändring frän föregående år Järn-, stål- och metallverk -14,1 -26,8 -18,2 -10,0 ' Textilindustri, grafisk industri, jord- ochstenvaruindustri, övrig trävaruindustri Källor: , ochfinansdepartementet. och attindustriinvesteringarna ökade med , är de lågaökningstakterna för industrins produktion och produktivitet 1986svårförklarade. Det kan inle uteslutas, alt dessa siffror senare kommer allrevideras uppåt. För 1987beräknas efterfrågan på svenska industrivaror öka med . Fortsalt högtillväxt av den privata varukonsumtionen, kraftigt ökade industriinvesteringarsamt en något förstärkt konkurrenskraft pä hemmamarknaden beräknas medföra attefterfrågan från hemmamarknaden växer mer än från exportmarknaderna. Importensandel av den totala tillförseln av industrivaror väntas dock fortsätta ökanågot. I kombinafion med en fortsatt lageravveckling, dock i betydligtlångsammare takt än , och det höga kapacitelsutnyttjandet inom delarav industrin torde det leda lill, alt produktionsökningen begränsas till knappt3%. Del kan påpekas, att i SCB:s exportenkät saml i konjunkturinstitutetsmarsbarometer räknar företagen med en tämligen god tillväxt av såvälorderingång som produktion . Även under1987 förväntas massa- och pappersindustrin vara den bransch som uppvisar denhögsta produktionsökningen. Den sjunkande dollarkursen har medfört, allkonkurrenskraften för den svenska massa-och pappersindustrin försämratskraftigt, gentemot de nordamerikanska producenterna. Den höga efterfrågan påden nordamerikanska hemmamarknaden har dock medfört, att konkurrensen på denexpanderande europeiska marknaden ännu inte ökat. Produktionsökningen inom massa-ochpappersindustrin beräknas uppgå till . Även inom verkstadsindustrin förväntas produktionsökningentillta efter 1986/87: 150 Bilaga 1.1 TILLVERKNINGSINDIJSTRDI, TOTTALT ' VERKSTADSINDUSTRIN EXKI. 70 72 74 76 78 80 82 84 Källor:Statistiska centralbyrån och finansdepartemenlel. Diagram4:2 Exportandel av industriproduktionen TILLVERKNINGSINDIJBTRIN, TOTALT VERKSTADSINDUSTRIN Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 -|---- '---- 1--- '---- 1--- '---- r 75 77 79 81 83 Källor:Statistiska centralbyrån och . den svaga utvecklingen . De storaväxelkursförskjutningar som inträffat har trots en snabbarekostnadsökning medfört, all konkurrenskraften för den svenskaverkstadsindustrin förbättrats gentemot dess viktigaste konkurrenter.Produktionen inom verkstadsindustrin beräknas öka med ca 3,1987, vilketskulle innebära, all produktionen har ökat med . Det ärlika myckel som ökningen under hela 1970-lalet, se diagram 4: 1. Tillväxteninom övriga delar av industrin har varit betydligt lägre äninom verkstadsindustrin. Produkfionen i dessa övriga delar beräknas endast haökat med . Liksom förväntas produkfionenminska inom gruvindustrin samt varvsindustrin. Diagram4: 2 återspeglar den svenska industrins ökade internationalisering . Den andel av industriproduktion som exporteras har underdenna period ökat från . Inom verkstadsindustrin har exportandelenökat ännu mer, eller från 44 fill . Det bör dock påpekas atl denlageravveckling som genomförts inom industrin kan hapåverkat siffrorna något. lönsamhet förblev god under 1986.Driftsöverskoltets andel av förädlingsvärdet låg kvar på nivån förindustrin i genomsnitt, se tabell 3 1986/87. Tabell 4:2Bruttoöverskottsandel i industrin 1984 1985 1986 1987 Prop.1986/87: Bilaga 1.1 22,1 25,3 31,5 33,2 31,7 31,9 32,0 Anm.: Bruttoöverskotlsandelen är driftsöverskott bruttosom andel av förädlingsvärdet. Uppgifterna avser industri exkl. petroleumraffinaderieroch varv. Källor: , ochfinansdepartementet. 4: 2. Trots alt lönekostnaderna steg med ca 5 1/perproducerad enhet begränsades prisökningen på industrivaror lill , setabell 4:3. Till följd av att priserna på insatsvaror ökade med i genomsnittbara ca 1 1/steg nämligen de sammanlagda röriiga kostnaderna med bara 21/. Orsaken till den långsamma prisökningen pä insatsvaror är främst deunder 1986 fallande oljepriserna. Utvecklingen innebar all marginalen mellankostnader och priser vidgades något. Lönsamheten förbättrades inom verkstadsindustri och övrigindustri 1986. Förbättringen är i stort sett hänförbar till den nämndadämpningen i kostnadsstegringarna för insatsvaror. Inom basindustrinförsvagades lönsamheten till följd av den dämpade prisutvecklingen förbasindustrins produkter, vilket speglar del pressade lägel påutlandsmarknaderna . Basindustrin gynnades av både den dämpadeprisutvecklingen på insatsvaror och av att produktivitelsökningarna var störrei basindustrin än i industrin som helhet. väntas en förbättring i del utländskakonjunkturiägel för särskilt skogsindustrin samt en fortsatt dämpning ilönekostnadernas ökningstakt, som mer än kompenserar oljeprisernas höjandeeffekt på insals-varurkoslnaderna. Sammantaget implicerar denna utveckling enlika stor Tabell 4:3 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i industrin exkl. varv ochpetroleumraffinaderier 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 ProduktivitetSumma röriig kostnad Produktpris Marginal 9,3 11,5 10,6 8,6 -0,7 -0,6 'Lönekostnad avser löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuan- knutnaindirekta skatter per arbetad timme. - Medavdrag för subventioner. Källor:Statistiska centralbyrån, och . ökning i produktpriser och rörliga kostnader perproducerad enhet, vilket innebär oförändrad lönsamhet 1986-1987. Tabell 4:4innehåller olika lönsamhetsmätl för industrin baserade på finansslalistiken t.o. 1985 och framskrivna till 1986 och 1987 i enlighet med preliminärfinansstatistik samt prognoserna i de övriga tabellerna. Enligtberäkningarna har lönsamheten 1986-1987 minskat jämfört med rekordnivån 1983,medan den överstiger nivån vid början av 1980-lalel. Den innehåller ett mindreinslag av värdeslegringsvinsler på tillgångarna vid den nu lägreinflationslakten resp. ett större inslag av vinster på finansiella placeringar.Det senare speglar den ökande andelen finansiellt kapital, som har vuxit pågrund av den långsamma nedgången i räntorna och finansiell avkastning jämförtmed avkastningen på materiellt kapital. Försvagningen av den relativaavkastningen på materiellt kapital implicerar en dämpande effekt påinvesteringsaktiviteten, medan förelagens goda likviditet 1987 bereder godainterna finansieringsmöjligheter för investeringar i fast kapital. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell4:4 Resultat och räntabilitet m. m. för industrin Resultat,miljarder kr. Resultat efter kalkylmässig avskrivning Finansiellt netto därav: intäkter kostnader - 8,0 12,4 20,4 - 8,8 15,6 24,4 -5,1 16,5 21,6 -1,5 20,1 21,6 -13,4 -11,6 Resultat inkl. värdestegringsvinster' Avkastning, procent på materiellt kapital" på finansiellt kapital "Real" räntabilitet på eget Minnesposler, procent Andel finansiellt kapital Soliditet Genomsnittlig skuldränta Riskfri ränta ' Resultat efter finansnetto plus värdestegringsvinster pälager och fast kapital. " Resultat efter avskrivning plus värdestegringsvinsteri procent av lager- och fasta kapitalets återanskaff- ' Räntabiliteten deflaterad med KPI:s förändring dec.-dec. " Genomsnittlig ränta på långa statsobligationer,resp. . Källor: och . 5 Arbetsmarknaden Prop. c 1 c 1 « Bilaga 1.1 Utvecklingen 1986 och 1987 växte sysselsättningen i en långsammare takt änunder de tvä föregående åren. ökade antalet sysselsattamed knappt 30000 personer, medan antalet sysselsatta ökademed närmare 50000 personer. Sysselsättningsökningen inträffadeenligt arbetskraftsundersökningarna () . Mellan andra ochIjärde kvartalet låg sysselsättningen säsongrensal på en i stort sett oförändradnivå. Osäkerheten i de kvanalsvisa uppgifterna från är dock betydande,varför denna profil över året är långt ifrån säkerställd. genomfördes en metodförändring i ,vilken bl.a. innebär en mer noggrann mätning av sysselsättningen. Antaletsysselsatta uppskattas nu vara 0,fier än enligt den tidigare mätmetoden. Säsongrensat ökade sysselsättningen med 15 000 personermellan fjärde kvartalet 1986 och , bortsett frän denökning som följer av omläggningen av . Prognosen för innebär,alt sysselsättningen fortsätter stiga. Sysselsättningsökningen mellan årsgenomsnittenuppskattas lill 25-30000 personer, se tabell 5: 1. Antalet arbetade timmarberäknas öka , och medelarbelsliden förväntas öka i ungefär sammaomfattning som 1986, eller med 0,. Antalet löntagar-timmar, vilket harbetydelse för hushållens löneinkomster, beräknas öka med 1,. Det är någotsnabbare än ökningstakten i det totala antalet arbetade timmar, vilket beror påall andelen löntagare i sysselsättningen i likhet förväntasstiga, medan andelen företagare minskar. Tusental personer (i åldrarna ) -10--5 Arbetslöshet, rev. 2,0-2,2 Sysselsatta i arbetsrnarl. ' Inkl. sysselsatta där uppgift om sektortillhörighetsaknas -Beredskapsarbete, ungdomslag och rekryteringsstöd. Källor:Statistiska centralbyrån () och . Jämförelse med tidigare perioder Mätt i antal personer har sysselsätlningstillväxten varitlångsammare under 1980-lalet än under 1970-lalel. Om sysselsättningen iställetmäts med antalet arbetade timmar, så hai éinellertid förhållandet varit detmotsatta. De tre senaste årens sysselsättningstillväxt i timmar har varitpåtagligt starkare än under konjunkluppgångarna på 1970- talet. Bakom dennaskillnad mellan sysselsättning i personer och limmar ligger, att medelarbelsliden,som sjönk under hela 1970-lalel, har stigit . En förutsättning för de senaste årenssysselsättningsexpansion har varit en högre tillväxttakt i ekonomin. Somframgår av tabell 5:2, återspeglar skillnader i sysselsättningsutvecklingmellan olika tidsperioder tydligt skillnader i BNP:s reala tillväxt.