prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — uppgårvisningsersätlningen till drygt 22 milj. kr. Detta är en låg ersättningsnivå omman beaktar omfaltningen av bild- och formkonstnärernas insalser och derasbetydelse för en harmonisk och mänsklig offenllig miljö. Jag förordar atlvisningsersätlningen ökas med 10 milj. kr. Enligt nu gällande regler för fonden slyrelse en mycket stor frihet när det gäller medelsfördelningen. Utan allifrågasälla fondstyrelsens självständiga ställning finner jag det påkallat alli samband med mitt förslag tillanslagsökning framföra vissa synpunkier på styrelsens verksamhet. Från kulturpolitiskautgångspunkter är del självfallel angelägel atl fondens medel främsl kommer debild- och formkonstnärer till godo som trols värdefulla konstnärliga insatserhar svårt att försörja sig på sin konsl. är till föratt ge konslnärer möjlighet lill arbetsro och även i övrigt skapa deförutsättningar som är nödvändiga för konstnärlig utveckling. Enmedelsfördelning på sådana grunder förutsätter individuell prövning av desökandes konstnärliga verksamhet. Fondstyrelsen har valtatl fördela en stor del av visningsersätlningen i form av s.k. grundersättning.Denna ersättning är inkomslrelalerad och utgår med belopp mellan2260 kr. Grund-ersättningssyslemet, som tillämpasför målare, grafiker, skulptörer och lextilkonstnärer, har tillkommit efler enlång förberedelseprocess inom fondstyrelsen och Konstnärernas riksorganisaiion(KRO). Systemet omfallar mer än 1100 konstnärer. Det får ankomma på fondstyrelsenatl bedöma vilka möjligheter som finns att förändra detta system. Inomramen för den föreslagna anslagsökningen bör del dock finnas förutsättningarför insatser av mer koncentrerad natur, som kan förvänlas ge goda effeklertrots begränsade medel. Jag tror atl det är en fördel om inle alltför stor delav resurserna binds upp i långsiktiga stödformer. Vid sidan av uppgiftenall värna om enskilda bild- och formkonstnärer har fondstyrelsen möjlighet altlillgodose andra för konstnärlig yrkesutövning angelägna ändamål. Jag vill idetla sammanhang särskilt peka på behovel av stöd lill Konstnärernaskollektivverkstad i för dess monumenialateljé, vars inriktning närmasthar nationell karaktär. För min del fäster jagstor vikt vid alt fondmedlen används på ett sätt som leder lill märkbaraförbättringar av enskilda konstnärers situation. Jag anser därför allöverföringen av den föreslagna medelsökningen till bild-konslnärsfonden börgöras beroende av att en samförståndslösning i fördelningsfrågorna kan uppnåsmed bl.a. de organisationer som är företrädda i fondstyrelsen. Jag avser altföra ytterligare diskussioner med berörda parter i dessa frågor. KRO har åter aktualiserat frågan om ett syslemför anslagsberäkningen, 343 som knyter an till samhällels fakiiska innehavav konst. 1 anslutning härtill Prop. De svårigheler kringulformningen av elt sådant Bil. beräkningssystem som redovisades i samband med1982 års beslut om införande av visningsersältning (prop.1981/82:100 bil. 12 s. 30-31, KrU 30 s. 18) är ännu inle lösla. Vidareöverväganden måste ske i dessa frågor. Efter vad jag har erfarii tordeupphovsrätlsutredningen (Ju 1976:02) få anledningatt behandla bl.a. frågorna kring visningsersältning och liknande ersättningarutanför upphovsrällens ram. Jag anser mig därför inle böra föregripadet arbele som ulredningen kan förvänlas göra i frågan. KRO utser sex ledamöter istyrelsen för . De tre övriga företräddakonstnärsorganisationerna ulser tillsammans fyra ledamöier. Med hänsyn lill denbalans mellan olika konslnärsgrupper som bör råda i fondstyrelsen ärjag inleberedd att tillstyrka KRO:s begäran om yllerligare två representanter islyrelsen. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl tillVisningsersältning åt bild- och formkonslnärer för /88 anvisaeu anslag av . 1985/86 Utgift 14806732 Reservation 1966544 1986/87 Anslag 15172000 1987/88 Förslag 15627000 Från anslaget utgårbidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konslnärer. Bidragen kanha formen av konstnärsbidrag eller projektbidrag. Konslnärsbidrag kan ulgåför alt ge akliva konslnärer ekonomisk Irygghel. Konstnärsbidrag kan ocksåtilldelas konslnärer för andra ändamål, t.ex. för resor. Konslnärsbidrag fårför närvarande uppgå lill högst . för varje moltagare. Det kanutgå till samma konstnär för högst i sänder ulan omprövning. Bidrag avpensionskaraktär och bidrag till efterlevande får ulgå tills vidare. Projektbidrag skall avsemålinriktat konstnärligt utvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur.Bidrag kan ulgå för avgränsade projekt som kan antas få belydelse förulvecklingen inom det aktuella konstområdet eller som ulgör försök att vidgaanvändningen av konstnärlig verksamhel lill nya områden i samhällel. Konstnärsbidrag ochprojektbidrag utdelas av styrelsen för i fråga omdramauker, författare, översättare och kulturjournalister och avkonsinärsnämnden i fråga om övriga konslnärer. skallenligt sin instruktion (1976:531, omtryckt 1985:697, ändrad 1986:932), vidsidan av uppgiften all handha ärenden om bidrag och ersättningar till konslnärer, hålla sig underrättad omkonstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Nämnden skall ocksågemensamt med styrelsen för avge förslag till innehavareav inkomstgaranti för konstnärer. leds av en styrelse. Inom nämndenfmns vidare fyra 344 organför handläggning av ärenden rörande bidrag och ersäuningar fill Prop.1986/87:100 konslnärer, nämligen styrelsen för ,arbets- Bil. 10 gruppen för upphovsmän på musikområdet, arbelsgruppen förmusiker och sångare saml arbetsgruppen för scen- och filmkonstnärer. Anslagets fördelning budgeiårei 1986/87 1, Bidrag lill författare, översättare och kulturjournalister 1 168000' 2, Bidragtill dramatiker 1370000 3, Bidragtill bild-och formkonstnärer 3157 000 4, Bidragtill upphovsmän pä musikomrädet 2086000' 5, Bidraglill scen- och filmkonstnärer samt musiker och ' Därav högst ,för administrativakosinader, - Därav högst 120000kr,för administrativa kostnader. ' Inkl.förvaltnings- och lokalkostnader vid konstnärsnämnden. Med hänvisning lill bidragens urholkning underen följd av år begär slyrelsen en försiärkning av medlen för bidrag lillförfattare, översättare och kulturjournalister(-t-197000 kr,). För alt kompensera penningvärdels försämring begärs ävenuppräkning av medlen för bidrag lill dramatiker(. Enuppräkning bör ske av bidragsmedlen tillbild- och formkonst närer (-1-473000kr. ), lill upphovsmän på musikområdet(-.) och till scen- och filmkonslnärer samt musikeroch sångare (-.) försia steg för alt ålerslälla medlens realvärde lill nivån vid 1980-taletsbötjan. Sverigeskomponistfond, och bör inrätlas fr.o.m.den 1 juli 1987. Nämndens arbelsgrupper för upphovsmän på musikområdet, förmusiker och sångare och för scen- och filmkonstnärer bör fr.o.m. samma datumombildas lill styrelser för resp.fonder. Nämndenupprepar förslagen i sin höslen 1985 ingivna promemoria Ersäitning förbiblioteksmusik. För ändamålet hör och Sverigesmusikerfond tillföras 1,6 milj. kr. resp. 0,5 milj. kr. för nästa budgetår. För projektbidrag m.m. påfilmområdet bör tillföras 1 milj. kr. genom omfördelningfrån anslaget G 2. Föredragandens överväganden Prop. om kompensation för prisutvecklingen böranslaget räknas upp med . Del börankomma på regeringen alt efter hörande av de bidrags-fördelande organen fördela anslagets totalbeloppmellan de olika konstnärsgrupperna. Under anslaget Stödlill fonogram och musikalier kommerjag atl redovisa förslag tillåtgärder på nol- och fonogramområdena som bl.a. har till syfte all öka artistemas och upphovsmännensintäkter av framförda och försålda verk. 1 övrigt föranleder de redovisadeanslagsframställningarna inga förslag frånmin sida. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt lill Bidrag lill konslnärer för budgetårel1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Enligt förordningen(1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer kan inkomstgarantibeviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet ochstor betydelse för svenskl kulturliv. Beslut om innehavare av inkomstgaranfifattas av regeringen efter gemensamt förslag av konstnärsnämnden och styrelsen för Sverigesförfattarfond eller efter yttrande av dessa organ. Inkomstgaranti kanper år uppgå till högsl fem gånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1982:120, ändrad : 1195) gällde vid kalenderårets ingång. Detför fastställda basbeloppet är . Garantins maximibelopp för år1987uppgår således till . Detta maximibelopp minskas med innehavarensårsinkomst upp ull ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Antaletinkomstgarantier är innevarande budgetår 127. Härav avser sju garanlirumpersoner som innehaft tidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnärlig utbildning. Konstnärsnämndenföreslår på nytt att 20 garantirum som inte utnyttjas på grund av atl innehavarna har för högårsinkomst får användas för att utse nya innehavare av inkomsigaranli. Jag förordar all ytterligare ell garantirum inrättas ochberäknar med anled ninghärav en ökning av anslaget med . I övrigl ärjag inte beredd atttillstyrka konstnärsnämndens förslag till utökning av antalet inkomst garantier. Härulöver beräknarjag ett ökat medelsbehov medhänsyn till belasl- Prop. 1986/87:100 ningen på anslaget under föregåendebudgelår och basbeloppels höjning . 10 Jag hemsläller atl regeringenföreslår att till Inkomstgarantierför konstnärer för budgeiårei 1987/88 anvisa ell förslagsanslag av . Ersättning åtförfattare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. 1985/86 Ulgift 44050000 1986/87 Anslag 46439000' 1987/88 Förslag 51846000 'Tilläggsbudget I 3 185000kr. Gällande bestämmelser om biblioleksersättning finns i förordningen(1962:652) om (omlryckt 1979:394, ändrad senast 1986:936 och 1257). Ersättning ulgår för ullåning genom folkbibliotek ochskolbibliotek av litterärt verk i original av svensk eller i bosattupphovsman och litterärt verk i svensk översättning. Ersäitning ulgår även förböcker som ingär i folk- och skolbibliotekens referenssamlingar. Från delta anslagöverförs åriigen lill medel som beräknas på grundval avvissa grundbelopp för biblioteksersältningen. Innevarande budgelår uppgårgrundbeloppen i fråga om originalverk lill för hemlån och lill 180 öreför referensexemplar saml i fråga om översall verk lill för hemlån ochlill för referensexemplar. Av fondens medel utbetalas individuellersällning lill förfallare och översättare (förfatlarpenning ochöversätlarpenning). Förfailarpenningen ulgår med förhemlån och för referensexemplar. Översällarpenningen ulgår med 13,5 öreför hemlån och för referensexemplar. För upphovsmän med högautlåningssiffror gäller vissa begränsningar. Slyrelsen för Sverigesförfattarfond kan beslämma att ersättning lill viss upphovsman skall utgå medhögre belopp än det statistiskt beräknade. Denna möjlighel används för alt geför närvarande ca 200 upphovsmän s. k. garanterad förfatlarpenning, vilken förinnevarande budgelår av styrelsen har fastställts till . Alersloden avfondens medel, den s.k. fria delen, används efler styrelsens bestämmande tiilpensioner, understöd, stipendier och andra för författare, översättare m.fl.gemensamma ändamål. Ersällning ål förfallareoch översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och laltidningarfördelas av enligt regler som förbundet fastställer. Biblioteksersältningenhar för innevarande budgelår beräknats till . För lalboks- ochtaltidningsersättningen har anvisats . Mellan regeringen och deupphovsmannaorganisationer som berörs av biblioteksersältningen har träffats en överenskom- 347 melseom förhandlingar angående biblioleksersällningens grundbelopp. Prop.1986/87:100 Enligt överenskommelsen åtar sig regeringen att som ell led iberedningen Bil. 10 av sitl förslag lill statsbudget förhandla medorganisationerna om slorieken av grundbeloppel för hemlän av originalverk. När avtalträffats skall regeringen lägga fram förslag till omanslagsberäkning på grundval av det avtalade grundbeloppet. Regeringen har den 24april 1986 iräffal en överenskommelse med organisalionerna om allbiblioleksersättningens grundbelopp för hemlån av originalverk skall utgöra 45öre för /87 och för /88. Styrelsen förulser all den sammanlagdautlåningen vid folk- och skolbiblioteken kommer all uppgå till 105 miljoner lån. Anlalel referensböckeri folkbiblioteken beräknas lill oförändrat 1,3 miljoner volymer. Skolornasreferensböcker bestäms fr.o.m. /85 schablonmässigt lill avdel lolala bokbeståndet i skolorna. Styrelsens prognos är att skolornasbokbestånd kommer atl uppgå lill 36 miljoner volymer /87. Prognosengrundar sig på ett medelvärde av det statistiska ulfallet för de tre senastredovisade läsåren. Styrelsen beräknarmedelsbehovet för biblioleksersättningen till . vid etl grundbeloppav per hemlån av originalverk. begär 2 milj. kr. (+146000kr.) för ersäuning åt författare och översättare för utnyttjandet av derasverk i form av lalböcker och laltidningar. Förbundel har vid beräkningen avmedelsbehovet för talboks-ersättning utgått från ell grundbelopp av . 40öre speltid för prosaverk i original. För laliidningsersätiningbegärs ett samlat belopp av . Med anledning av den av regeringen i april 1986träffade överenskommelsen med upphovsmännens organisationer ombiblioleksersällningens grundbelopp för budgetåren 1986/87 och 1987/88 harförslag om grundbelopp för innevarande budgetår avgivils lill isamband med förslaget om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetårel1986/87 (prop. 1986/87:25 bil. 6 s. 19-20). har den 9 december 1986anmält siU beslut i denna fråga (KrU 1986/87: 7, rskr. Enligt nämndaöverenskommelse skall grundbeloppel för hemlån av originalverk fr. o. m. nästa budgelår vara . Vid anslagsberäkningen harjag följaktligen utgått från grundbeloppen för hemlån och . för referensexemplar av originalverk samt för hemlån och för referensexmplar av översatt verk. Som beräkningsgrund har jag vidare använt mig av de prognoser för utlåning och referensbokbestånd 348 somredovisats av styrelsen för . Medelsbehovet för Prop.1986/87:100 biblioteksersältningen bör med dessa utgångspunkter beräknas lill Bil. För talboks- ochtallidningsersällning har jag beräknat ett bidrag av . Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad jag har anförtom biblioleksersällningens grund belopp, 2. lill Ersättning ålförfattare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. för /88 anvisa ett förslagsan slag av . Ersättning till rättighetshavare på musikområdet 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget ulgärekonomisk kompensation lill rättighetshavare på musikområdet för verkningarnaav privalkopiering av fonogram. Efter överläggningar med berörda organisationerhar medlen för /87 fördelats på följande säU. oiSare Belopp 1986/87 Svenska tonsättaresinternationella musikbyrå () .nnnoo Svenska gruppen av the International ofPhonograms and Videograms (IFPI) 848000 Nordiska icke-kommersiella fonogramproducenters förening (NIFF) 52000 Svenska artisters ochmusikers intresseorganisation () 900000 Jag förordar allanslagsbeloppel blir oförändrai under näsla budgelår. Jag hemsläller att regeringenföreslår atl lill Ersättning tUlrättighetshavare på musikområdet för /88 anvisa ett anslag av3000000 kr. Teater, dans och musik 1986/87:100 Bil. 1985/86Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Svenska är enriksorganisaiion för lokala teaterföreningar. Till är ävenlänsteaterföreningar knulna. Enligt de av Kungl. Maj:lden ulfärdade bestämmelserna angående statsbidraget till Svenskariksteaierns verksamhet skall bidragel användas för central och regionalproduktion och distribution av teater som komplettering till regional och lokalteaterverksamhet. skall vidare förmedla teaterföreställningar ochgästspel av andra institutioner och ensembler samt ge allmän informafion ochrådgivning yrkesmässigt arbetande teatrar och amatörteatrar. Teatern skallsamarbeta med Inslilulet för rikskonserter. Operan och Dramatiska teatern och iövrigt samverka med myndigheter och folkbildningsorganisationer och med institutionerinom teatern och andra konstområden. Svenska har under spelaret 1985/86framfört 2167 föreställningar. Anlalel besök var ca 489000. utbudbestod av 82 lurnéer varav den egna produktionen omfattade 49 program av detotalt 70 olika program som framfördes under spelåret. varav (Bidrag lill verksamheten på Södrateatern i Stockhoim) (Bidrag till teaterverksamheten för dövaoch hörselskadade) (Finsk lealerverksamhel) (Bidrag till dansverksamheten pä Cirkus i Stockholrn) (2925 000) (1350000) -1-5 605 000 (-1- 224000) (+ 133000) (+ 62000) (-1- 45 000) För allmännukoslnadsslegringar beräknas ett behov av . Riksteaternbegär atl anslaget till ökas med 2,2 miij. för all kunnagenomföra den av (KrU 1986/87:18) föreslagna ökningen avdansverksamheten ulan atl de mindre spelplatserna drabbas av molsvarandeneddragningar av sin teaterverksamhet. För atl kunna nå upp tillelt utbud om tre produklioner under höst-resp. vårsäsong föreslär Riksteaternmedel för yllerligare tre produktioner. För detla beräknar enkostnad av 15 milj. kr. För föreslås elt ökat stöd dels i formav elt en- för ökadgäslspelsverksam- Prop. 1986/87:100 hel. För finsk teaterverksamhet föreslås en ökningav 1,5 milj. kr. för egen produklion avfinsk lealer med i boende professionella artister. Vidare föreslås etl ökal slöd om . När det gällerdansverksamhet på avslå från alt använda Cirkusför alt därmed få verksamheten billigare.För alt kunna bjuda in belydande dansgrupper krävs - även efler samarbetemed andra teatrar - yllerligare 1,1 milj. kr. vill kraftigt understryka all Rikstealernbehöver undanlas från fortsatta besparingar. 1 avvakian på all effeklerna avdet nya statsbidragssystemet visar sig föreslår kullurrådel enrealförslärkning av anslaget med I milj. kr. Detta moiiveras av det ansvar för danskonstensfrämjande som Rikstealerntagit. budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 400) föreslogs förenklingar av den slatliga bidragsgivningen lill , Operanoch Dramatiskateatern. Den nya bidragsgivningen innebär all teatrarna får statsbidragetutbetalat i sin helhel den varje budgelär och att huvudförslagel inletillämpas. Vidare gäller att regleringen av inkomster - utöver stalsbidragel -saml regler om ulnylljande av löne- och lokalkoslnader upphört. Enutgångspunki är all den nya bidragskonslruktionen inle skall innebäraväsenlligl förändrade förutsättningar för verksamhelen. förutsatte(KrU 1985/86:18) all regeringen noga skulle följa utvecklingen då delgäller dels teatrarnas prispolilik, dels de budgelmässiga konsekvensernaav det nya bidragssystemet. Vidare förutsattes bli informerad omeffeklerna av det nya budgetsystemet. Det nyabidragssystemet har trätt i krafl den varför del ännu är för tidigt att bedömaeffeklerna. Jag ulgår från all det under höslen 1987 kommer alt finnasbättre möjligheter all bedöma konsekvenserna efter del första budgetåret med den nyabidragsgivningen. I avvaktan på ettbälire underlag i frågan harjag beräknai all anslaget för nästa budgelår bör uppgå 128215000kr. Under anslaget lillRiksteatern finns upptaget etl anlal särskilda bidrags ändamål bl.a. finsk teaterverksamhet. har ianslagsframställ ningen föreslagit medel för egenproduktion av finsk lealer med i boende professionella artisler. Dettaförslag är enligt min mening intres sant och i linje med denutbildningsverksamhet som inletts vad gäller sverigefinska teaterarbetare. Jagavser därför aft senare föreslå regeringen att uppdra åt atl se över den finska teaterverksamheten och föreslä de förändringar som kan varanödvändiga för all inom ramen för tillgängliga resurser möjliggöra enutveckling mol egen produktion av finsk teater i . Jag hemställer alt regeringen föreslår Prop. alt lill Bidrag tillSvenska rikstealern för budgeiårei 1987/88 anvi- Bil. 10 sa ellreservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 131606000 Reservation 1000000 1986/87 Anslag 150630000 1987/88 Förslag 154007000 Operan bedriver sinverksamhel i aktiebolagsform. För verksamheten vid teatern gäller de avregeringen utfärdade bestämmelserna om statsbidraget UllOperan (KRFS 1977:23), Under spelaret 1985/86gav Operan 317 föreställningar och konserter i , påDrotlningholmsteatern och på andra scener samt 6 föreställningar underturnéer. Dessutom har ett antal specialevenemang getts. Antalet premiärer ellerandra nyuppsättningar uppgick till 9. Genomsnittligt har av platsernavaril belagda. Antalet besök vid Operans föreställningar och turnéer uppgicksammanlagt till ca 236000. Förallmänna koslnadsslegringar beräknas ell ökal medelsbehov av . Operanframhåller alt teatern för atl kunna bedriva en oförändrad /88 behöver ytterligare ca 16 milj. kr. anser det angeläget alt Operanundanlas från yllerligare besparingar enligt huvudförslagel. Under anslaget Bidrag lill Svenska riksieaternharjag redovisat förutsättningarna för anslagsberäkningen för förbudgetårel 1987/88. Vad jag där har anförl om möjligheterna all bedömaeffeklerna av den nya statsbidragsberäkningen gäller även för Operan. Beräkningsreglerna försociala avgifter för musiker och sångare har ändrals. Operans kosinader harminskal med anledning härav. Vid min beräkning av anslaget lill Operan harjaglagil hänsyn till detta. Jag har beräknat attanslaget till Operan för näsla budgelår bör uppgå lill . Jag hemsläller alt regeringen föreslår att lill Bidrag lillOperan för /88 anvisa ell reserva tionsanslag av . Täckning av vissakostnader vid Operan, Prop.1986/87:100 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 'Tidigareanslagsbeleckning Täckning av merkostnader för löner m. m, vid Operan, "anslagsbeteckning Täckning av vissa kostnader vid Operan, Ur detta anslag får medelutgå för kompensalion för Operans skattskyldighet m,m. har medanledning av propositionerna 1984/85:1 (KrU 7, rskr, 53) och 1985/86:114 (KrU22, rskr. 330) beslutat om omorganisation av regionmusiken och (U 1984:1) planerar genomförandet avomorganisationen. I samband med omorganisationen uppstår vissaomställningskostnader. Somjag anmälde budgetproposition(prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 407 och 408) kan kostnadsökningar komma atluppstå till följd av omställning av personal i samband med allomorganisationen av Rikskonserter och regionmusiken genomförs. Jag anmäldevidare atl kompensation för dessa kostnader får ges efter särskild prövning. Statsbidraget tillRikskonserter anvisas under etl reservalionsanslag, som inte kan överskridas.En tekniskt setl lämplig lösning är därför att medelsbehovei föromslällningskoslnader prövas inom ramen för ett förslagsanslag, som kanöverskridas efter regeringens medgivande. Det förslagsanslag som /85 för täckande av vissa kostnader vid Operan bör därförändamålsmässigt vidgas till att även kunna utnyttjas för här aktualiseradebehov. Jag räknar med attregionmusiken och Rikskonserter totalt för omställningskostnader bör fådisponera högsl 4 milj. kr. efter regeringens prövning. Detla belopp omfaltaräven de kostnader som uppstår enligt del statliga trygghetsavtalet ellermolsvarande regler för Rikskonserter. Sådana omslällningskoslnader somaktualiseras redan under innevarande budgetår måste hanteras genom medgivandetill överskridande resp. tillläggsbudget. Även denna prövning bör dock skeinom ramen till det belopp somjag har angivit tidigare. Deomställningskostnader som kan komma alt uppstå utöver den nämnda summanmåste bäras inom ramen för det ordinarie anslaget regionmusiken och tillRikskonserter. Jag utgår därför ifrån atl slyrelserna, som har sammaledamöter, för dessa båda institutioner beaktar detta i sin planering avverksamheten. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Täckning avvissa kosinader vid Operan, Rikskonserler och regionmusiken för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Rättelse: S. 365Tabellhuvud rad 1 rättad. Rad 42 Tonsättare 2 utgår Bidrag till Prop.1986/87:100 1985/86 Ulgift 79897000 Reservalion - ' 1986/87 Anslag 86968000 1987/88 Förslag 86675000 Dramatiska lealernbedriver sin verksamhet i aktiebolagsform.