prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringen har iapril 1986 beslutat att ge statens energiverk i uppdrag alt följagenomförandet av planen för vattenkraftsutbyggnad och verka för att gällande av fastlagdautbyggnadsmäl uppnäs. Uppdraget bygger tillstora delar pä de överväganden och förslag som redovisades i promemorian (11985:06) Genomförande av planen förvattenkraftsutbyggnad. skall enligt uppdragelöverlämna en redovisning av hur planengenomförs i anslagsframställan för /89. Frågan omsäkerheten vid landets kraflverksdammar m. m. övervägs avdammsäkerhetsutredningen, (Dir. 1985:47). Bakgrunden till utredningen är deöversvämningar som skedde i och . Till följd avöversvämningarna i berörda län har ulredningen inom ramen fördirektiven i ökad utsträckning kommit att uppmärksamma bakomliggande orsaker till översvämningarsamt de särskilda översvämningsproblem som drabbar oreglerade vattendrag.Utredningen beräknas redovisa resultatet av sill arbete , Vad gällereldistribution görs omfattande investeringar i förnyelser och ombyggnader av stamnätets äldre delar.Regeringen har lämnat Vallenfalltillstånd alt bygga och driva en 400 kV-ledning från Sjöväsla i Ljusdalskommun tUl i Säters kommun, dock endasl för delen inom , samt en 400 kV-ledning frånHamra i tUl Grantorp i kommun. Frågan om eventuellahälsorisker i samband med elekiriska och magnetiska fall vid kraftledningar har förekommit i den allmännadebatten. har fått i uppdrag att fortlöpande följautvecklingen, föreslå lämplig inriktning av svenska forskningsinsatser samt altärligen redovisa vad som kommit fram pädetta område. I en första redovisning konstateras att hUtiUsframkomna forskningsresultat inte ger anledning atl skärpa gällandebestämmelser rörande kraftledningar för att minska allmänhetens exponering förkraftfälten. Verket följer dock noga pågående forskning. Fleraintressanta forskningsprojekt pågår. En ny lägesbedömningavseende kunskapsläge och riskvärdering som genomförs av förväntas varaklar . Över dethittillsvarande anslaget tiU främjande av landsbygdens elektrifiering betalasutgifter för slöd enligt förordningen (1959:369) om slatligt stöd ållandsbygdens etförsöijning saml utgifler för utredningsverksamhet inom rådet föreldistributionsfrågor, m. m. beslutade vären 1980 omstödverksamhetens omfattning , Beslutet innebar bl. a. allstödverksamheten minskades kraftigl jämfört och delvis skulle upphöra undertioårsperioden. har anlaleticke-elektrifierade fasligheter minskat. Genom fortlöpande ralionaUseringar ochsammanslagningar har dislribu tionsföretagen blivit större och ekonomiskt aUt starkare. Del är därför numera rimligt atl framhålla distributionsföretagens fulla ansvar för att återstående erforderliga utbyggnader av näten genomförs och att koslna- 31 dernalill stor del fördelas över abonnenlkoUektiven. Detla är det normala Prop.1986/87:100 sättet att finansiera investeringar i distributionsnäten. Av de skäl somjaghar anfört, och av statsfinansieUa skäl, bör ytteriigare medel inletillföras denna stödverksamhet. För all kunna fultfölja redan beslutade ålaganden bör dock slatensenergiverk pä oförändrade vUlkor disponerade medel som tillförts anslaget. För eldistributionsrädeis verksamhel,m. m., kommerjag i del följande all för nästa budgetår beräkna medel under slatens energiverks anslag tiUutredningar m. m. och information. Värmeförsörjningenmotsvarar drygl av landels totala slutiiga energianvändning. Möjligheterna attuppnå de långsiktiga mälen för landels energiförsörjning är starkt beroende av ulvecklingenpå värmeförsörjningsområdet. Sålundapåverkas 1. ex. oljeersällningen, eluinyltjandel och krafivärmeut-byggnadenav hur värmeförsörjningen ordnas. Oljeersättningen inom uppvärmningsseklornhar varil myckel framgångsrik under de senasle åren. Denna utveckling harbidragil till alt vi har etlbetydligt mer diversifierat och mindre sårbart energisystem än tidigare.Oljeersättningen har också inneburil att energisystemels negativa inverkanpå miljön har kunnat minskas. Olja är dockalltjämt del största enskUda energislaget i vår energibalans. Det är därförmycket angeläget atl oljeersättningen fortgår. De låga oljepriserna far inte innebäraalt vårt oljeberoende tillåts öka igen. De negativa konsekvenser för miljön,som skulle bli följden av en ökadoljeförbrukning, är inle acceptabla. Slalens energiverk har på regeringens uppdrag genomfört en utredning avmöjligheterna alt minska svavelhallen i oljor genom raffinaderitekniskaålgärder. gällande mål och inrikining avförsörjningsberedskapen inför kriser och krig inom bl. a. energiområdet lades fast avstatsmakterna i 1982 ärs försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. 374).Vikten av att prioritera oundgängliga behov inom vissa försörjningsområden, bl.a. värme, betonades. Avbrott elier störningar ienergiimporten kan få allvarliga säkerhetspolitiska konsekvenserför landetsförsvarsförmåga. Dämtöver kan under fredskriser levnadsstandard, sysselsättningoch utrikeshandel påverkas ogynnsamt. Även om deimporterade bränslenas andel i energiförsörjningen minskar kommer defortfarande inom en överskådlig framlid atl svara för en vä- senlligdel av vår energiförsörjning. En beredskap måste därför finnas inför avbrott och störningar. Till grund fördenna beredskap ligger särskUda beredskapslager av bränslen och drivmedel,avsedda för olika krissituationer. gällande riktiinjer för beredskapslagring av olja,kol och kärnbränsle Prop. 1986/87: 100 beslutadesav (prop. 1984/85:53, FöU 6, rskr. 16 anslutning härtill beslutades om tagringsprogramt, o. m. innevarande budgelår. 1985 årsenergiberedskapsulredning har i sUt betänkande (SOU 1986:42) Bränsle- och drivmedelsberedskapen underkriser och i krig lagt fram förslag omförsöijningsberedskapen inom bränsle- och drivmedelsområdel underprogramperioden /88-1991/92. Betänkandet har remissbehandlats . Överstyrelsen för civUberedskap har redovisaten programplan för det hittiUsvarande ekonomiska försvaret för perioden /88-1991/92, innefattande bl.a.funktionen Energiförsörjning. 1984års försvarskommitté lägger vidare fram förslag som rör de planeringsfömtsättningar man bör räkna med förolika slag av kriser m. m. Försvarskommitténlämnar mot bakgrund av dessa planeringsfömtsättningar förslag lill nya mål för beredskapslagringen av olja. Förslag ominrikiningen av försörjningsberedskapen inom funktionen Energiförsörjning vad avser bränslen och drivmedel samtelkraft för perioden /88-1991/92 avses läggas fram för riksdagenvåren 1987. Statens kärakraftinspeklion har liksomtidigare är givit ut kvartalsrapporler över driften i de svenskakärnkraftverken. I rapporterna redovisas driflförhåUanden, tillgänglighet och sådanadriftstörningar som inspektionen har bedömi som väsentliga från främstsäkerhetssynpunkt. Inga allvarliga störningar i driflen av betydelse för säkerhetenhar inträffat i de svenska kärntekniska anläggningarna . Den 27 februari 1986föreskrev regeringen, som villkor för fortsatt drift avkärnkraftreaktorerna vid , och Forsmarks kärnkraftverk, altåtgärder för att begränsa utsläpp vid svåra härdhaverier skall införas. Åtgärdernaskall vara genomförda senast vid utgången av är 1988, lämnade regeringen tiUstånd att höja denlermiska effeklen vid reaktorerna i Forämark 1 och frän 2700MW till 2928 MW. För dekärnkraftreaktorer som laddats med stöd av den s, k. villkorslagen har de särskildatidsbegränsningar i tillstånden, som infördes med anledning av villkorslagen,upphävts och tillstånden för drift av kärnkraft-reaktorerna , samt Forsmark 1och 2 har sålunda ändrats till att gällalängst intill utgången av , Genom dessa beslut upphör ävenbindningen tUl upparbelning av använt kärnbränsle som villkor för tiUständen. I samband medregeringens beslut att tUläta byte av änggeneratorer i beslöts att reaktorn inte får drivas vidare utan särskilt tiUstånd av regeringen efler bytet, I anslutning tUl della beslut redovisades den ålerkommandesäkerhetsgranskning (ÅSAR) som genomförts för denna reaktor. har ävenen sådan säkerhetsgranskning redovisats för regeringen för , 33 Etlomfattande utredningsarbete har genomförts för att klariägga om Prop.1986/87:100 kärnkraftsolyckan i Tjernobyl inverkar på bedömningama avsäkerhelen Bil. 16 vid de svenska kärnkraftverken. En utförlig redovisningav olyckan och händelseförloppet har lämnals av Sovjelunionen vid ett särskiltseminarium som hölls i det inlernationella atomenergiorganels (lAEA) regi islutet av . Enligt Expertgruppenför kärnsäkerhet och miljö har olyckan i Tjernobyl inle bragt i dagennägra tidigare okända säkerhetsfrågor av teknisk eller annan nalur som intebehandlats i tidigare säkerhetsanalyser. De tekniska skillnaderna mellan Tjernobylreaktorn ochsvenska reaklorer leder enligt expertgmppenfram till slutsatsen atl olyckan iTjernobyl inte ger anledning till alt ompröva den tekniska riskbilden vad gällerhaverier i svenska reaktorer, sådan denna beskrevs t.ex. av 1979 årsreaktorsäkerhetsutred-ning införfolkomröslningen om kärnkraft , saml i kärnkraftinspektionens ochstrålskyddsinstitulets underlag till regeringsbeslutet i febmari 1986 om ulsläppsbegränsandeåtgärder i svenska reaktorer. Under höslen har en förnyad genomgång avde s. k. resiriskerna gjorts av slatenskärnkraftinspektion vid elt antal seminarier. Områden som togs upp varbl.a. reaklortankbrott, jordbävningar, flygplansstörlningar, stora bränder,sabotage samt komplexa och svårförutsebara kombinationer av tekniska fel och mänskligt felhandlande ellerfelbedömningar. Sammanfattningsvis kan konstateras alt inget framkomvid dessa seminarier som ger anledning all ompröva bedömningen alt de s.k. resiriskerna är myckel låga vid svenskareaktorer. Expertgruppens underlag inkl. dessbedömning av säkerheten vid de svenska kärnkraftverken har remitterats till ettstort antal organisationer och ulgör ävenunderlag för de överläggningar som utretts med övriga partierom kärnkraftens avveckling och energipolitiken i övrigt. Lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhel (kärnlekniklagen) lägger del primåra ansvarei förhanteringen av använl kärnbränsle och kärnavfaU på ägaren av en kärnteknisk anläggning.Kärnlekniklagen ålägger också ägama till de svenska kämkraftverken atlgemensaml låta upprätta etl allsidigt program för den forsknings- ochulvecklingsverksamhel och de övriga åtgärder som behövs för all la hand omanvänl kärnbränsle och kärnavfall på elt säkert sätt. Kärnkraftföretagen har uppdragit åtSvensk kämbränslehantering AB (SKB) att utveckla, planera bygga och drivaanläggningar och system för hanlering och deponering av använt kärnbränsle ochkärnavfall frän de svenska kärnkraflslalionerna. Dessa har också uppdragil ätSKB atl utarbeta det program för forskningoch utveckling som kärnteknUclagen föreskriver, SKB har i enlighet med kärntekniklagstiflningen lämnal in etl förslag till FoU-programtill statens kärnbränslenämnd. Under vären1987 kommer kärnbränslenämnden efler ett omfallande remissförfarande som berörexpertorgan såväl inom som utanför atl med egel yttrandeöverlämna programförslaget till regeringen. Lagen (1981:669) omfinansiering av framtida utgtfter för använl kärn bränsle m. (finansieringslagen) föreskriver, att innehavaren av en 34 kärnkraftslaiion skall inbetala en avgift till staten sålänge anläggningen är i Prop. 1986/87: 100 drift; detta för att säkerslälla att medel för de framtidakostnaderna för Bil. 16 hanteringen av detanvända kärnbränslet och rivningen av stationen skaU finnas tillgängliga.Avgtften utgär i relalion tiU den levererade elenergimängden frånkärnkraftverk och utgjorde för år per kWh. Varje är skall en kostnadsberäkning över de framtida kostnaderna ingestill statens kärnbränslenämnd, som isin tur föreslår nästa ärs avgift lill regeringen. De nordiska energiministrarna har bl. a. pä svensktinUiativ under höslen 1985 utarbetat en plan fördel nordiska samarbetetpåenergiområdet . Planen behandlades av imars 1986 och anlogs formellt av energiministrarna . Den nordiskahandlingsplanen har medfört att en rad nya aktiviteter har kommit igång. a. varit möjligt genom del arbele som utförts inom de nordiskaarbetsgmpperna för energiplanläggning, energiekono-misering,energiforskning och informalion. För att genomföra de nordiska energiministrarnasinitiativ pä exportomrädet har en ny arbetsgrupp bildats. Inominformationsområdet har det varit möjligt alt genomföra ett av mest omfattande informationsprojekt genom utarbetande av ett informationspaket förskolundervisning i de nordiska länderna. Del nordiskakontaktorganet för atomenergifrågor (NKA) bedriver samarbete om säkerhelsforskning inomenergiprodukiionsområdet, särskilt vad gäUer kärnenergi. Inom detinternationella energiorganet lEA har bl. a. den förändrade energisiluationentiU följd av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl och sjunkande oljepriser på världsmarknaden behandlats. Inom lEA granskasmedlemsländernas energipolitik . Vart tredje är genomförs en fördjupad granskning.Sveriges energipolitik var under åretföremål för en sådan grundlig ulvärdering. Inom ramen för IEA:s forskningskommiitéhar det svenska FoU-arbetel inom områdel "Clean Use of Coal" varitföremål för granskning. var ioklober 1986 värdland för ett lEA-seminarium om PFBC-tekniken (PressurizedFluidized Bed Combuslion). Inom FN:sinlernationella atomenergiorgan lAEA har tvä internationella konventionerutarbetats, dels konventionen om tidig informalion vid en käraenergiolyckaoch dels konventionen om bistånd i händelse av en kärnenergiolyckaeller radioaktivt nödläge. har undertecknat båda konventionerna medförbehåU för ratifikation. I regi har ell seminarium hållits rörande orsakerna lill ochkonsekvenserna av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Olyckan i Tjernobyl harresulterat i atl insatserna inomkärnsäkerhelsområdel nu ökas inom lAEA. Ett särskilt tvåärs-pro-gramupprättas härför. deltar också i arbetet inom kärnenergiorganNEA som 35 är ett fomm förexpertsamarbete i fråga om kärnsäkerhet, strålskydd, Prop, 1986/87:100avfallshantering och sludier av kärnbränslecykeln m, m. har under Bil.16 sommaren och höslen 1986 hållit en rad extra expertgmppsammanträden som en följd av . Arbetet harvaril inriktat på atl samordna och utveckla del inlernalionellasirävandena mot ökad kärnsäkerhet och strålskydd. I regeringen ägnas stor uppmärksamhel ät exportfrämjandeaktiviteter pä energiområdet. För att främja export inom energi- och byggsektorninrättadesår Svensk bygg- och energiexport (Swebex) inom exportråd. Vadbeträffar energisektorn inriktas verksamhelen inom Swebex främsl påenergiförsörjning i tätorter, energihushållning inom industrin ochrehabilitering av kraftsystem. Swebex medverkar vidare i ett flertal projekt som initierats av industrin. Miljö- ochenergidepartementet m. m. '°p- 1986/87: loo 1986/87 Anslag lOOO' 1987/88 Förslag 17463000 ' Anvisat på tilläggsbudget 1 under andra huvudtiteln. Förslag 1987/88 (därav lönekosinader) (15525000) Enligt regeringensbeslut tidigare denna dag inrättas mUjö- och den 1januari 1987. Medel för del nya departementet under första halvåret 1987har anvisats på tiUäggsbudgei I för /87 (prop. 1986/87:57, JoU 14, rskr. För näsla budgetärberäknarjag anslaget till . Jag har därvid utgått från debefintiiga resurser som genom den förändrade departements-organisationen kanfrigöras från främst industridepartementet och jordbmksdepartementet, Hämtöver harjagberäknat medel för ytterligare ett tiotalIjänster för i första hand de gemensamma funktionerna vid departementetoch för viss förstärkning av insatserna inom naturresursområdet. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Miljö- och energidepartementetför /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Anslag 12800000' 1987/88 Förslag 7 800000 ' Anvisal på tilläggsbudget I under andra huvudliteln,anslaget Miljö- och energidepartementet:Utredningar m. m. Anslaget är avsettför kosinader för vissa råd och delegalioner, offentlig utredningsverksamhetinom miljö- och energiområdet samt sådana utredningar i departementets verksamhet sommedför behov av att anlita konsultereller annan expertis. Den reservation avmedel som vid utgången av /87 kan finnas under andra huvudtitelns anslagMiljö- och energidepartement: Utredningar m. m. bör tillföras anslaget A 2,Utredningar m, m. Med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamhe ten m, m, beräknarjag anslaget tUl 7,8 milj. kr. för nästa budgetår, 37 Hemställan Prop, 1986/87:100 Jag hemställer att regeringen föreslår *"" alt till Utredningarm. m. för /88 anvisa etl reservalionsanslag av . A 3, Extra utgifter 1986/87 250000' 1987/88 250000 ' Anvisal på tilläggsbudget 1 under andra huvudtiteln,anslaget Miljö- och energidepartementet:Extra ulgifter. Den reservation avmedel som vid utgången av /87 kan finnas under andra huvudtitelns anslag Miljö- ochenergidepartement: Extra utgifter börtillföras anslaget A 3. Anslaget bör för nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Extra utgifler för budgetåret1987/88 anvisa elt reservationsanslag av . Miljö Prop.1986/87:100 Bil.16 Frågorom stöd till införande av ny miljöskyddsteknik samt rörande Jag har i inledningen översiktligt berört aktueUa frågorinom miljövårdsområdet. Innan jag niirmare behandlar anslagen för miljövård /88 vill jag här ta upp dels ett av framlagtförslag om slöd till införande av ny miljöskyddsteknik, dels frågan omfinansieringen avätgärdsprogrammet avseende miljöfarliga batterier. hari sin anslagsframslällning begärt atl särskilda medel anvisas på eltnytl anslag för stöd till införande av ny miljöskyddsteknik. Verket framhålleratt miljöleknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet för att nå framgångmäste innehålla bäde gmndläggande leknisk forskning och teknikutveckUng och stöd till prototyp-och demonslralionsanläggningar. Utmärkande är att lösningarna alltmerintegreras med utvecklingen av processieknik. Enligt verket bör en sädan utveckling stimuleras. Verkel framhåller att detmiljölekniska områdel är speciellt på så sättatt del ofta saknas förelagsekonomiska motiv alt införa ny miljöteknik. Ofta ställer sig en sädan mer avancerad leknikkostsam för företagen. Det behövs därför etl slatligt stöd som kanaliseras överden myndighel som svarar förmiljöpoUliken. Detla är också i överensstämmelse med rådande förhållande päenergisidan där statens energiverk disponerar över den s. k.bränslemiljöfonden. Enligt bör inom verkels budgel införasett anslag för stöd till miljöskyddsteknik. Enligt nalurvårdsverkel finns för denärmasle åren ell stort antal aktueUaprojekt avseende bl. a. skogsindustrins, metalUndustrins, verkstadsindustrins och kemiindustrins miljöfrågor. Dessaprojekt avser bl. a. pUol-anläggningari full skala för all införa såväl ny processieknik som ny reningsleknik.Också inom bl.a, områdena vallenvård och irafik fmns behov av stöd till ulprovning av nya tekniska lösningar.Sammanlagt beräknar för /88 ett anslagsbehovav 50 milj. kr. för detla ändamål. Jag delar uppfallningatt del från miljösynpunkt är angeläget allmöjligheter finns att i vissa fall med ekonomiskl stöd stimulerainförandet av ny miljöskyddsteknik. Det företagsekonomiska intresset atl prova osäkra tekniska lösningar är i mångafall olillräckligt inom miljöområdet. Etl slöd tiU ulprovning av denförsia anläggningen med ny leknik kan innebära atl introduktionen av nyaprocess- och reningsmetoder påskyndas avsevärl. Inom vissa områdenär del frän miljösynpunkt särskiU angelägel atl införandet av ny teknik stimuleras.Del gäller i. ex. teknik för all minska ulsläppoch användning av freoner. Ett annat exempel är pappers- och massaindustrin som är den industribransch somsläpper ut störst mängd restprodukter och där belydande effekterkvarstår i många recipienter. Även insatserinom den kommunala vattenvården och inom områdel avfall och återvinningär angelägna från miljösynpunkt. Med hänsyn tUl denödvändiga reslriktioner som gäller för nya åtagan den på stalsbudgelen är det inte möjligt att slälla särskilda budgetmedel till 39 förfogandeför ett stöd för införande av ny miljöskyddsteknik. Jag har Prop. därför övervägtde möjligheter till omprioriteringar som kan föreligga. En Bil, 16 sådanmöjlighet är all inom ramen för bränslemiljöfonden tiUgodose ett behov av stödliU utprovning av ny mUjöskyddsteknik. dennastödform är posUiva. Jag bedömer därför att det är motiverat att uividgaanvändningsområdet för bränslemiljöfonden tiU alt gälla också utprovning av ny miljöskyddsteknik utanförenergiområdet. Den ändradeinriktning av bränslemiljöfondens användning somjag här förordat gör det nödvändigl att kompletterandeföreskrtfter meddelas för fonden. Det börankomma på regeringen att meddela sådana föreskrifter, Ytteriigare underiag härför behöver tas fram isamarbete meUan miljö- och , statens energiverk ochnaturvårdsverket. Jag avser atl åierkomma till regeringen i denna fråga så attnya föreskrifter kan meddelas i god lid före , Jag går övertill att behandla frågan om formema för finansiering av samhällels kostnadernär del gäUer omhändertagandet av miljöfarUga batterier. Utsläppen av tungmetallerär ett allvarligt miljöproblem. Spridningen av kadmium och kvicksilver genom batterier somhanteras tillsammans med hushåUsavfallet har kommit att utgöra en väsentiigdel av de sammanlagdautsläppen i landel av kvicksilver och kadmium. För all så långt möjligt minska utsläppen från batterierangavs i beslul (prop.1984/85:118, Jou 30, rskr. 340) om kemikaliekontroU att utsläppen senast år1987 borde minskas liU en nivå molsvarande kvicksilver. Ansvareiför att vidta de åtgärder som behövdes för att nå målet lades pä berördabranscher. Sedan del framkommit atl det angivna målet inle kommer alt uppnåsulan särskilda åtgärder från samhällels sida har regeringen i prop. 1986/87: 55 om åtgärder mot miljöfarliga batterierredovisat ett åigärdsprogram mot utsläpp i miljön av tungmetaller frånbatterier. I programmet ingår en övergångtill mindre miljöfarliga batterier, insamling, omhändertagande och märkning av miljöfarliga batterier saml en informationskampanj. De närmare bestämmelser som behövsför att genomföra ålgärdsprogrammethar tagits in i en särskild förordning om miljöfarliga batterier. Dennairäder i kraft . Enligt riksdagensbeslut (prop. 1986/87:55, JoU 8, rskr. 70) får regeringen eller denmyndighet som regeringen besiämmer föreskriva att den som yrkesmässigt hanterar eller importerarmiljöfarliga batterier skall beiala avgtfterför atl täcka kostnader för hanteringen av avfallel från batterierna samt för andra åtgärder som är nödvändiga för altförebygga sådana skador pä hälsaneller i miljön som kan uppkomma genom miljöfarliga batterier. I enUghet medriksdagsbeslutel skaU kosinaderna för del slutiiga omhändertagandet av batterierna och förinformationskampanjen bekostas av balleribranschen. Själva insamlandet av demiljöfarliga batterierna skail däremotenligt de riktlinjer som redovisas i åtgärdsprogrammei finansieras avkommunerna. För riksdagensinformation vill jag här översiktiigt redovisa utformningen av avgiftssystemet. Somjag fömtskickadei prop. 1986/87:55 kan det när det gäller alkaUska batterier bli nödvändigt atlunder en övergångstid tillgripa lagring under 40 frånmiljösynpunkt säkra former i avvaktan på att behandlingslekniken Prop.1986/87:.100 utvecklas ochåtervinningsresurser byggs upp. Avgiftssystemet har därför Bil. 16 konstmeratsså att del dels inbegriper framtida behandlingskostnader, dels fortlöpande kananpassas allteftersom man fär erfarenheter av kostnadsutvecklingen. Arbetet med avgifterna har bedrivUs inära kontakt med företrädare försåväl kommunerna som balleribranschen och . Av praktiska skäl och med hänsyn till osäkerheten ide beräkningar som hittUls kunnalgöras har den avgift som tas ut från den faststäUls med ulgångspunkl i en beräknad årskostnad av ca 15milj. kr, varav 5 milj, kr, för informationskampanjen och 10 mUj, kr, för detslulliga omhändertagandet, Avgtftenberäknas efter vikten försålda miljöfariiga batterier och utgär från med ett belopp av 23kr, per kilo.