prop · GA03117 · 1986-12-31 00:00:00 — Förskottetbetalas ut med en fjärdedel i vardera april, under bidragsårelsamt i januari året efter bidragsårel. Slutavräkning sker i april året efterbidrags-året. Inom ramen för statsbidraget till barnomsorgen avsättsårligen 25 milj.kr. för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Dessa medelfördelas efler beslut av regeringen. Statsbidrag som lämnas lill hemspråksstöd till förskolanbehandlas inle i detta sammanhang. 5 Statsbidragens utformning 5.1 Statsbidrag till daghem Mitt förslag: Bidrag lämnas med . förvarje femlonlal barn som är inskrivna i daghem. Skälen förmitt förslag: Del gällande statsbidragssystemet med etl heltids- Prop.1986/87:117 bidrag för barn inskrivna mer än sju limmar och ett lägre bidragför barn inskrivna mellan fyra och har inte fungerat på det säll somavsågs med riksdagsbeslutet. RRV har i sin rapport ullalat att del finns skälatt anta atl kommunala prioriteringar av heltidsbarn kan leda lill ett högreangivet omsorgsbehov än det faktiska. Kommunernas incitament all kontrollera omden överenskomna och dokumenterade vistelsetiden också är den faktiska är mednuvarande statsbidragssystem svagt enligt RRV. RRV har mol den bakgrunden pekatpå möjligheten att införa etl enhetligt bidrag per inskrivet barn. Jag har noga övervägt den möjligheten, men funnit allkopplingen mellan sialsbidragei och ett enskilt barn kan leda till nya avgränsningsproblem,bl.a. med hänsyn lill de varierande vislelseliderna, Elt schablonbidrag peravdelning eller enhet skulle däremot innebära atl sådana problem kan undvikas.Svårigheten blir då i stället att klarlägga vad som är en avdelning ellerenhet. I normalfallet finns mellan 12 och 18 barn inskrivna i en daghemsavdelning.Olikheterna beror i allmänhet på ålderssammansättningen i barngruppen, menäven på andra orsaker, l.ex, andelen barn med behov av särskilt slöd, 1 vissafall, t.ex. när del gäller s.k . "minidagis" eller "lägenhets-daghem",kan antalet barn i barngruppen vara betydligt mindre än 12. Elt bidrag somutgår för det faktiska antalet avdelningar som finns i en kommun kan därförockså leda till nya avgränsningsproblem. Jag har därför funnit atl elt enkeltoch obyråkratiskt sätt all beräkna antalet avdelningar eller enheter är atlinföra etl delningsial. Mol bakgrund av den genomsnittliga avdelningsstorlekjag redovisat här föreslår jag all denna metod skall användas och atl delningstalelfastställs till 15 inskrivna barn i daghem. Jag vill i anslutning härtillframhålla all avsikten inte är att nämnda delningstal skall uppfattas som ennorm för gruppstorlek. Begreppet daghem är inte närmare preciserat i någon författning.Delta har lett till olika avgränsningsproblem när det gäller slalsbidragsgivningenlill framför allt olika alternativa barnomsorgsformer. Enligt min uppfattningbör sådana problem lösas genom atl man som inskrivna barn i daghem endastmedräknar de barn som skrivits in i institutioner som är öppna minst åttatimmar varje vardag . Jag vill understryka att det är behovenav omsorg som skall vara vägledande för öppethållandeliden i daghemmen. Denminimigräns för öppethållandet som jag här har angivit får således inte las lillinläkt för alt begränsa öppelhållandetiderna så att behoven av heldagsomsorg inlekan tillgodoses. Jag kommer all följa denna fråga med stor uppmärksamhet.Kravet på årsöppethållande innebär dock inle någon inskränkning i kommunernasmöjligheter all lägga samman avdelningar , då barnantalet är lågt,dvs. , eller i anslutning till sommarsemestrareller större . Den övergång lill avdelnings-Zenhetsbidrag som jag härbeskrivit innebär en förenkling jämfört med de nuvarande bidragsreglerna. Den innebär vi dare atl skälen för en regelanpassning av del slag som RRV pekat på försvin ner. Förutom hel- och deltidsbidragen avskaffas även det särskilda bidrag som finns för årsarbetare i barnomsorgen. Naturligtvis har hänsyn tagits härtill när enhetsbidraget beräknats. Jag har också vid fastställandet av av- ' delnings-/enhetsbidragelsstorlek inberäknat etl belopp av . för insatser för barn med behov avsärskilt stöd. Detta innebär en kraftig uppräkning i förhållande till vad somgäller f.n. Årsarbetarbidraget innebär en viss stimulans för en god kvalitet ibarnomsorgen. När detta nu föreslås inräknas i schablonbidraget har jag påannat sätt velat markera den belydelse barnomsorgspersonalens kompetens harför en kvalitativ utveckling av barnomsorgen. En stor del av landets kommunerhar legat nära den av barnstugeutredningen rekommenderadeomfattningen av fortbildning för varje anställd och år. Jag harför atl ytterligare stimulera fortbildningsinsatserna därför i statsbidragetför daghem inberäknat ett belopp av . för fortbildningsinsatser förpersonalen. Hälften av detta belopp är avsett för personalen i daghem, medanresterande . är avsedda för fortbildningsinsatser för personalen ifamiljedaghem, dellidsgrup-per och öppna förskolor. 5.2 Statsbidrag till fritidshemsverksamhet Mittförslag: Bidrag lämnas med . för varje femlonlal barn under 13år inskrivna i fritidshem. Bidrag lämnas därutöver med etl schablonbelopp av . för viss öppen fritidsverksamhet för övriga barn under 13 år.Antalet schablonbidrag är detsamma som det antal bidrag som utgår tillfritidshem. Skälen för mitt förslag: Jag har under avsnitt 2 redogjortför min syn pä fritidshemsverksamheiens mål och organisation. Min redovisningbygger till stora delar på de förslag som fritidshemskommittén lämnade ibetänkandet (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen och som jag har anmält förriksdagen i prop. 1985/86:152 om fritidshemsverksamheten. avvisadedenna proposition med hänvisning bl.a. till den minskning av statsbidragen tillfritidshemsverksamheten som där förordades (SoU 31, rskr. De förslag jagnu kommer att redogöra för innebär en förändrad statsbidrags-konstruktion utan nägonmotsvarande neddragning av statsbidragen till fritidshemsverksamheten. Jag har vidare under avsnitt 5.1 redovisat mina motiv förvalet all lämna statsbidraget i form av etl bidrag per avdelning eller enhet.Det kan ifrågasättas om delningstalel för fritidshem bör sättas på en annannivå än för daghemmen. Vanligtvis omfattar en avdelning i fritidshem ca 20inskrivna barn. Olika delningstal för olika former av verksamheter skulleemellertid kunna uppfattas som etl ställningstagande från statens sidabeträffande barngruppernas storlek i olika verksamhetsformer. Jag har därförvall alt använda samma delningstal, 15, för att beräkna de olika avdelnings-Zenhetsbidragen.Jag vill i sammanhanget hänvisa till alt vid sitt ställningstagandetill propositionen om förskola för alla barn (prop. 1984/85:209, SoU 1985/86:5,rskr. 27) uttalade att ansvaret för barnomsorgens organisation vilar på denenskilda kommunen. Medfritidshem bör när det gäller rätten till statsbidrag avses en institution somär öppen minst per vardag . Jag vill i detsammanhanget erinra om tidigare uttalande om atl skolan införschemaläggningen av lågstadieklassernas arbete bör samråda med både deansvariga för skolbarnsomsorgen och med elevernas föräldrar. Vad som i avsnitt5.1 anförts om sammanläggning av daghemsavdelningar under vissa lider gällergivetvis även för fritidshem. Jag har även för fritidshemmen beräknat att . avdet föreslagna avdelnings-/enhetsbidragei är avsett för särskilda insatser förbarn med behov av särskilt stöd. Vidare har jag inberäknat etl belopp av . för fortbildningsinsatser för personal i fritidshem och öppenfritidsverksamhet, vilket per anställd ungefär motsvarar det belopp jagtidigare föreslagil för övrig barnomsorgspersonal. 5.3 Statsbidrag till deltidsgrupper och öppna förskolor Mitt förslag: Bidrag lämnas med . förvarje femtontal barn inskrivna i deltidsgrupp och med . förvarje öppen förskola. Skälen för mitt förslag: Med hänvisning lill vad jagtidigare anfört under avsnitten 5.1 och 5.2 har jag beräknat ett schablonbidragför varje femtontal barn inskrivna i deltidsgrupp. Bidraget bör utgå med 30 000kr. I den öppna förskolan är barnen inte inskrivna. Jag förordar därför attbidraget i detta fall utgår för varje faktiskt existerande enhet. Åven dettabidrag bör vara . 5.4 Statsbidrag till familjedaghem Mittförslag: Bidrag lämnas enligt gällande regler, dvs. för varje inskrivet barn ikommunalt familjedaghem. För förskolebarn med en vistelsetid av minst sjutimmar per dag är bidraget . och för barn med en kortarevistelselid än är bidraget . För skolbarn ifamiljedaghem lämnas alltid det lägre bidraget. Skälen förmitt förslag: Bidragssystemet för familjedaghem har enligt min mening fungerattillfredsställande. Jag förordar därför atl den nuvarande ordningen tillämpasäven fortsättningsvis. Jag har emellertid gjort ett klarläggande beträffandeskolbarnen, nämligen alt det lägre bidraget alltid skall utgå för skolbarn ifamiljedaghem. En förändring av familjedaghemsbidraget till etl avdelnings-/enhelsbidragskulle på grund av den mellan kommunerna mycket skiflanden andelen deltidsbarnsom finns i denna barnomsorgsform dessutom ha medfört stora oönskade effekterför de enskilda kommunerna. Jag vill dock erinra om atl jag under avsnittet 5.1 beräknalmedel för fortbildning av personalen i familjedaghem, deltidsgrupper och öppnaförskolor. Medkommunall familjedaghem avser jag alt en dagbarnvårdare är anställd avkommunen för atl i sill eget hem vårda andra föräldrars barn . Sominskrivna barn medräknas inle dagbarnvårdarens egna barn. 5.5 Statsbidrag till nattöppna daghem Mitt förslag: För varje avdelning i daghem som är öppen pånatten lämnas ett extra statligt bidrag med . Skälen för mitt förslag: Nattöppna daghem är en relativtny företeelse i . De första nattöppna daghemmen startade i ochSurahammar, Nattöppna daghem har därefter startats i bl.a. , ochGöteborg. Det ärframför allt barn till föräldrar som arbetar inom industri med kontinuerligdrift, inom hälso- och sjukvården och inom olika serviceyrken som genom de nattöppnadaghemmen fåll en trygg och god omsorg. Erfarenheterna av den hittillsvarandeverksamheten är övervägande positiva. Olikaundersökningar har visat att den kommunala barnomsorgen relativt sett utnyttjasi mindre utsträckning av de traditionella LO-gruppernas barn än av övriga. Enviktig förklaring till detta är sannolikt atl den kommunala barnomsorgenframför allt är tillgänglig för barn vars föräldrar arbetar på normal dagtid.Framför allt ensamstående föräldrar med kvälls- och nattarbete tvingas oftaordna barnomsorgen genom olika tillfälliga lösningar. Detta är enligt minmening inte tillfredsställande. Kontinuitet och trygghet är givetvis likaviktig för dessa barn som för alla andra. Atl låla en daghemsavdelning vara öppen kan imånga situationer vara den bästa lösningen. Kommunens kostnader stigeremellertid avsevärt. Jag förordar därför atl ett extra bidrag om 100 000 kr.per år lämnas för varje sådan avdelning som är öppen under hela nallen. har hos regeringen begärt en översyn av densociala snedrekryteringen av barn till den kommunala barnomsorgen. En sädanöversyn kommer att påbörjas . Min avsikt är att genom denna få enbättre bild främst av behoven av barnomsorg på tidig morgontid och påkvällstid. 5.6 Bidrag till barnomsorg i regi Min bedömning: Statsbidrag bör lämnas på samma villkor somför annan alternativ barnomsorg när enskilda medlemmar av en församlingtillhörande bildar en föräldraförening eller annan ideellförening med uppgift att driva daghem eller fritidshem med speciell inriklningav verksamheten. Några särskilda regler om statsbidrag för barnomsorg i regi bör däremot inte införas. Skälen förmin bedömning: Ansvaret för alt bedriva barnomsorg i form Prop.1986/87:117 av daghem, familjedaghem, fritidshem, öppna förskolor och dellidsgrupperåvilar enligl socialtjänstlagen kommunen. Verksamheten skall bedrivas utifrånde mål som anges i socialtjänstlagens inledningsparagraf. församlingar har enligt lagen (1982:1052)om församlingar och kyrkliga samfälligheter rält atl .själv vårda sinaangelägenheter. Till dessa hör att främja verksamhet bland barn ochungdom. Det är också mycket vanligt att församlingarna bedriver verksamhet för t.ex,förskolebarn. Dessa verksamheter förekommer under flera olika beteckningar, i,ex,kyrkans barntimmar, kyrkans förskola eller kyrkans öppna förskola. Dessaverksamheter kan i många fall i sin tidsmässiga omfattning jämföras medprimärkommunernas verksamhet i öppna förskolor eller dellidsgrupper. I någraenstaka fall bedriver också församlingar eller kyrkliga samfälligheterdaghem vars verksamhet tidsmässigt molsvarar den som förekommer vid daghem .somdrivs av primärkommuner. Kyrkomötet har i skrivelse (1986:13) till regeringenden hemställt om sådana regeländringar att svenska kyrkanjämställs med andra trossamfund och med kommuner när det gäller rätlen atterhålla slalsbidrag för sin barnomsorgsverksamhet. utgår statsbidrag lill daghem och fritidshem somdrivs av en sammanslutning av föräldrar som gemensamt lar ansvaret föromsorgen om sina egna eller varandras barn eller en sammanslutning som erbjuderen speciell form av pedagogik, har anknytning till en ideell organisation,eller har andra liknande ideella grunder. Detta innebär bl.a. att frikyrkligatrossamfund kan bedriva daghems- och fritidshemsverksamhel med statligt slöd.Verksamheten får dock inte drivas i vinstsyfte. Dessutom måste daghemmet ellerfritidshemmet genom beslut av kommunfullmäktige finnas upplaget i kommunernasbarnomsorgsplan. församlingar är jämställda medprimärkommuner med egen beskattningsrätt. Som nämnts är det vanligt att enförsamling bedriver verksamhet bland barn och ungdomar. Den fråga som häraktualiserats är om statsbidrag skall utgå till församlingar fören verksamhet som motsvarar den som den borgerliga kommunen enligt en särskildlagstiftning är ålagd. Min inställning till denna fråga är följande. Kyrkansroll när det gäller verksamheter av detta slag är enligt min mening av så storprincipiell omfattning atl ställning därtill bör las i ett större sammanhang.I avvaktan härpå är jag inle beredd att förorda särskilda regler om statsbidragför barnomsorg i regi. Jag vill dock peka på atl del inlefinns någol hinder för enskilda medlemmar inom en församling tillhörandesvenska kyrkan att bilda en föräldraförening eller annan ideell förening meduppgift atl driva daghem eller fritidshem med en speciell inriktning.Statsbidrag kan därvid lämnas på samma villkor i övrigl som för kommuner ochfrikyrkliga trossamfund. 6 Kostnader och ikraftträdande Omläggningen av statsbidragsreglerna har skett medutgångspunkt i oför ändrade kostnader för staten. De olika delarna av barnomsorgen tillförs 15 också belopp som i alll väsentligt motsvarar vad somskulle utgå vid nuva- Prop. 1986/87:117 rande stalsbidragsregler. Jag harvidare vid utformningen av del nya statsbidragssystemet eftersträvat ettsystem som övergångsvis inte väsentligt förändrar fördelningen av slalsbidragmellan enskilda kommuner. Del är emellertid ofrånkomligt att förändringar avbidragssystemen medför effekter som är fördelaktiga för vissa kommuner ochofördelaktiga för andra. Jag föreslår därför, i enlighet med vad som skedde vidden förra sialsbidragsöversynen, atl de kommuner som vid en jämförelsemellan tillämpningen av nu gällande och det föreslagna bidragssystemet kommeratt få en sammanlagd minskning av statsbidragen för barnomsorg som överstiger10 ören per skattekrona får en kompensation härför. På motsvarande sätt bör enökning av statsbidraget innehållas lill den del ökningen överstiger 10 ören perskattekrona. Jag föreslår atl utbetalningsreglerna i det nyabidragssystemet blir oförändrade, dvs. förskott lämnas avstatsbidraget för året före bidragsåret. Förskottet betalas ul med enfjärdedel i vardera april, under bidragsårel samt i januariåret efter bidragsårel. Slutavräkning sker i april året efler bidragsåret. De nya stalsbidragsreglerna bör träda i kraft den 1januari 1988. Detta innebär att kostnaderna för /88 intepåverkas av de nya reglerna beroende pä utbetalningsreglerna. Vid slutet av år1987 beräknar jag att det finns 213 600 inskrivna barn i daghem varav ca 80 %med en vistelsetid eller däröver. Jag beräknar vidare att ca 170400 barn har plats i familjedaghem. Av dessa har sju timmarsvistelsetid eller mer. Antalet barn i fritidshem beräknas lill84 800 och antalet barn i deltidsgrupper beräknas dll 85 500. Antalet öppnaförskolor uppskattas vara ca 800, Anslaget för nästa budgetår kan därför med nugällande bidragsregler beräknas till totalt 9 . Jag har därvidberäknat ett oförändrat anslag av 25 milj.kr. för utvecklings- och förnyelsearbeteinom barnomsorgen och vidare inräknat kostnaderna för de årliga ef-terfrågeundersökningarnasom har i uppdrag alt göra. Därtill kommer etloförändrat anslag av 2,5 milj.kr. lill för utarbetande av visslfortbildningsmaterial. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslär alt 1. godkänna de riktlinjer som jag har redovisat belräffandemål för och organisation av fritidshemsverksamheten, 2. godkänna deriktlinjer som jag har angett för statsbidrag till daghem, fritidshem,kommunala familjedaghem, deltidsgrupper, öppen förskola och nattöppna daghemsamt till barnomsorg inom , 3. till Bidragtill barnomsorg för /88 under femte huvudtiteln anvisaelt förslagsanslag av 9 . 8 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Innehåll Sid. Prop. Propositionen ............................................................... ........ 1 Propositionens huvudsakliga innehåll............................. ........ 1 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde , 2 1. Inledning................................................................... ........ 2 Allmänt omfritidshemsverksamheten........................ 3 2.1 Mål ochinriktning............................................. ........ ? 2.2 Föräldrarna....................................................... 5 2.3 Den pedagogiskaverksamheten i fritidshem... 5 2.4 Pedagogisktprogram för fritidshem................. 7 Organsiationenav fritidshemsverksamheten............ 7 3.1 Principer förorganisationen............................. ........ 7 3.2 Former förorganisationen................................ ........ 8 gällandestatsbidragsregler för barnomsorgen .. ...... 10 5.1 Statsbidrag lilldaghem ............................... ...... K) 5.2 Statsbidrag lillfritidshemsverksamhel ......... ...... 12 5.3 Statsbidrag lilldellidsgrupper och öppna förskolor . 5.4 Statsbidragtill familjedaghem.......................... ..... 13 5.5 Statsbidragtill nattöppna daghem................... ..... 14 5.6 Statsbidrag lillbarnomsorg i regi 14 6 Kostnader ochikraftträdande................................... 15 7 Hemställan................................................................ ..... 16 8 Beslut........................................................................ 17