prop · GA03121 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:121 om lag om fritidsbåtsregister, m. m. Regeringenföreslår alt anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen läggs fram elt förslag till en lag om fritidsbåtsregister. Enligtförslaget skall bålar som drivs med segel eller motor och vars skrov har enstörsta längd av registreras. Dessutom skall båtar, som drivs medmotor vars effekt överstiger , registreras. Registret skall förasmed hjälp av automatisk databehandling och skall finansieras genom en årligavgift för varie registrerad bål. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1januari 1988. 1 1986/87. 1986/87; 121 Härigenom föreskrivs följande. 1 § Registreringav båtar enligt denna lag sker i det fritidsbålsregister som avses i 2 § andra slyckelsjölagen (1891:35 s. Registretförs av och länsstyrelserna med hjälp av automatisk databehandling. 2 § Fritidsbätsregislrethar till ändamål atl ge underlag för 1. kontroll avordning och säkerhet till sjöss, 2. planering avtrafiken med fritidsbåtar. Registret får även användas som underlag för 1. planering som avser turism, friluftsliv och naturvård, 2. utredningar rörande skatter, tullar och indrivning. 3 §Polismyndighet, tullmyndighet, riksskattéverket, länsskattemyndighet, lokalskattemyndighet och kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst tillfritidsbåtsregistret. 4 § Vidtillämpningen av denna lag skall som ägare av en båt anses även den som inneharbåten på grund av förvärv med förbehåll om återtagande-rätt. Bestämmelserna i denna lag om ägare av en båt gäller ocksåden som äger andel i en bål. Registrering och anteckning av förvärv m. m. 5 § Varje svensk båt som inte skall registreras enligtlagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. och som vanligen är förlagd i skall registreras i fritidsbätsregislret om 1. båten drivs medsegel eller motor och skrovet har en största längd av eller 2. båten drivs meden motor vars propelleraxeleffekt eller motsvarande överstiger tio kilowatteller med flera motorer vilkas sammanlagda effekt överstiger nämnda tal. Registreringsplikten inträder då båten första gångensjösätts eller då den därefter utrustas med segel eller motor. Första och andra styckena gäller även utländsk båt varsägare är bosatt i . 6 § Även en annansvensk bål än en sådan som avses i 5 § får pä begäran av ägaren föras in i fritidsbåtsregislret,om del med hänsyn till båtens typ och användning eller annars finns särskildaskäl för att den registreras. 7 § Den som ägereller förvärvar en båt, som inte är men skall vara registrerad, skallskriftligen till en länsstyrelse anmäla båten för registrering inom en veckafrån det att den förvärvades eller registreringsplikl inträdde. 8 § Densom förvärvar en registrerad bål och själv är skyldig att ha den Prop.1986/87:121 registrerad skall inom skriftligen anmäla förvärvet lill en länssty relse för anteckning i fritidsbåtsregislret. Vid förvärv genom arv, bodel ning eller testamente skall tiden räknas från arvskiftet eller bodelningen. Om arvskifte eller bodelning inte behövs skall tidenräknas, vid testamente, från det detta kom atl stå fast och i annat fall fråndet bouppteckning efter den avlidne avslutades eller dödsboanmälan gjordes. Övergår äganderätten lill en registrerad bål på annal sällän genom arv, bodelning eller testamente, är även den förre ägaren skyldig altinom frän den nye ägarens förvärv göra anmälan därom till enlänsstyrelse. 9 § Regeringen föreskriver vilka uppgifter i övrigl somägaren till en registrerad båt skall anmäla för anteckning i frilidsbåtsregistret. 10 § En båt skall avregistreras om den 1. förolyckats, huggits upp eller förstörts, 2. inte längrevanligen är förlagd i eller på grund av överlåtelse inte längre skallvara registrerad i fritidsbåtsregistret, 3. försvunniteller övergetts till sjöss och sedan inte anträffats , 4. frånhäntsägaren genom brott och inte anträffats därefter, 5. harregistrerats enligl lagen (1979:377) om registrering av bålar för yrkesmässigsjöfart m. m., 6. i annat fall änsom sägs i 1-5 inte skall vara registrerad enligt 5 §, 7. är registrerad enligl6 § och anmäls för avregistrering. 11 § Om en båt skall avregistreras enligl 10 § 1-6 ärägaren skyldig att ulan dröjsmål till en länsstyrelse skriftligen anmäla bålen för avregistre ring. Om en länsstyrelse får kännedom om omständighet som avsesi 10 § 1-6, får självmant avregistrera bålen. 12 § Regeringen fär meddela föreskrifter omskyldighet att betala en årlig registeravgift. Avgiftsskyldig för en viss båt är ägaren av båten. Somägare av en registrerad bål anses den som är antecknad i fritidsbätsregislretsom ägare när avgiften skall tas ut. Om flera ägare är antecknade är desolidariskt betalningsansvariga. 13 § Om en bål frånhäntsägaren genom brott, är denne inle skyldig att belala regisleravgifl. 14 § Registeravgiften påförs genom automatisk databehandling på grundvalav uppgifter i frilidsbåtsregistret utan att beslut meddelas. 15 § Den somhar påförts registeravgift enligt 14 § får begära beslut om avgift. Begäran skall ha kommit in till en länsstyrelse senast 30dagar efter den dag då avgiften senastskulle ha betalats. Har krav på avgiften tagits emot Prop. 1986/87; 121 förstsedan denna skulle ha betalats, räknas dock tiden från mottagningsdagen. 16§ Betalas inte registeravgiften inom föreskriven tid får verksiällighet ske enliglutsökningsbalken. Ansvars-och överklagandebestämmelser m. m. 17 § Den som underlåter attfullgöra sin skyldighet enligt 7 § döms till böter. 18 § Den som underlåter attfullgöra sin skyldighet enligt 8 § och 11 § första stycket döms till böter,högst . Ärsåväl förutvarande som ny ägare skyldig atl göra anmälan enligt 8 § första ochandra styckena och lämnar en av dem föreskrivna uppgifter, är dock den andrefri från ansvar. 19 § I fråga om båt som ägs avbolag, förening eller annat samfund eller stiftelse eller annan sådaninrättning eller av flera personer med samäganderält kan en länsstyrelse påbegäran av samfundet, inrättningen eller samtliga delägare i frilidsbåtsregistretgodta viss person som bärare av ägares skyldigheter och ansvar enligt dennalag. Vad som i lagen sägs rörande skyldigheter och ansvar för ägare av båtgäller därefter denne. 20 § Regeringen eller eflerregeringens bemyndigande fär i det särskilda fallet eller genomföreskrift medge undantag från bestämmelserna om registreringsplikt ochavgiftsskyldighet i denna lag. 21 § En registermyndighets besluti det särskilda fallet får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Föreskriftom överklagande av beslut med stöd av bemyndigande enligt 20 §meddelas av regeringen. Påkallasbeslut av en länsstyrelse enligt 15 § eller överklagas ett sådant beslut tilldomstol, befriar detta inte den avgiftsskyldige från att i behörig ordningbetala avgift som påförts honom eller fastställts genom beslutet. Detta gällerinte om annat förordnas av eller domstolen. Dennalag träder i kraft . Registreringsplikl inträder vidlagens ikraftträdande för en båt som då är sjösatt eller som har varitsjösatt. I stället för den i 7 § cingivna tidsfristen skall gälla att anmälanför registrering skall ske . En båt som vid ikraftträdandetär införd i det båtregister som förs enligt lagen (1979:377) om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och som skall vara registrerad ifritidsbåtsregistret, skall genom försorg utan dröjsmålöverföras lill detta register. En båt som har upptagits iskeppsregistret enligt punkt 5 övei'gångs-beslämmelserna till lagen (1973;1064) om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) skall ej införas i fritidsbåtsregislret.Avförs bålen ur skeppsregistret enligl denna föreskrift skall den införas i frilidsbåtsregistret,om den skall vara registrerad enligl denna lag. Lag omändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs alt 2 § sjölagen (1891:35 s. I) skall ha följande lydelse. Fartyg,vars skrov har en största längd av och en största bredd avminst , betecknas skepp. Annat fartyg kallas bål. Översvenska skepp föres elt skeppsregister. Över båtar föres ett bålregister enliglbestämmelser i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m. Över skepp under byggnad i föres etl skeppsbyggnadsregister. Skepps- och båtregislren samt skeppsbyggnadsregistretföras av myndighel, som regeringen bestämmer (registermyndigheten). Registermyndighetenförestås av en inskrivningsdomare. Denne skall vara lagfaren. Efterregeringens förordnande/å registren föras med användning av automatisk databehandling. Översvenska skepp förs elt skeppsregister. Över båtar förs ett båtregister enligtbestämmelser i lagen (1979:377) om registrering av bålar för yrkesmässigsjöfart m.m. och ett fritidsbåtsregister enligl bestämmelser 1 lagen (1987:00)om fritidsbålsregister. Över skepp under byggnad i förs etlskeppsbyggnadsregister. , båtregistret och skeppsbyggnadsregistretförs av den myndighet, som regeringen bestämmer (registermyndigheten).Registermyndigheten föreslås av en inskrivningsdomare. Denne skall varalagfaren. Efler regeringens förordnande/år registren föras med användning avautomatisk databehandling. Denna lag träder i kraft den . Senasie lydelse 1979:378. Lag omändring i lagen (1979:377) om registrering av båtcir Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:377) omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. dels alt 5 § skall upphöra alt gälla, dels alt I, 4, 7-9 §§ och övergångsbestämmelserna tilllagen skall ha följande lydelse. I Registrering enligl denna lag sker i det båtregister somavses i 2 § sjölagen (1891:35 s. 1). Registrering enligt denna lag sker i det båtregister somavses i 2 § andra stycket sjölagen (1891:35 s.l). Båtregisterärenden är ärenden om 1. registrering eller avregislrering av båt, 2. anteckning av båtförvårv, 3. annan införingi båtregistret, som sker på grund av föreskrift i lag eller annan författning. skall införas varie svensk båt, som används yrkesmässigt lillbefordran av gods eller passagerare, till bogsering eller bärgning, lill fiskeeller annan fångst (' eller till uthyrning till allmänheten och varsskrov har en största längd av . Även mindre passagerarbåt skallinföras i båtregistret, om den är konstruerad sä att den kan föra fler än tolvpassagerare. skall införas varie svensk båt, som används yrkesmässigt till befordranav gods eller passagerare, till bogsering eller bärgning, till fiske ellerannan fångst eller till uthyrning till allmänheten och vars skrov har enstörsta längd av . Även mindre passagerarbåt skall införas ibåtregistret, om den är konstruerad så att den kan föra fler än tolv passagerare. Första slycket gäller också utländsk båt, som vanligen ärförlagd till svensk hamn och vars ägare är bosall i . Regeringen får efter överenskommelse med främmande maktförordna om registreringsplikt även för annan fiskebåt än som avses i första slycket. Båt skall avregistreras, om den 1. förolyckats,huggits upp eller förstörts, 2. på grundav överlåtelse eller eljest ej längre är registreringsbar, 3. försvunniteller övergivits till sjöss och sedan ej hörts av . 4. ej är registreringspliktig och av ägaren anmäls för avregistre ring. Båt skall avregistreras, om den 1. förolyckats,huggits upp eller förstörts, 2. på grundav överlåtelse eller eljest ej längre skall vara införd i båtregistret, 3. försvunniteller övergivits till sjöss och sedan ej hörts av . Anmälan om avregislrering skall ske skriftligen. Skall båt avregistreras enUgt 7 § 1-3 är ägaren skyldig atlinom en månad hos registermyndigheten anmäla båten för avregistrering. Upphörregistrerad båt genom överlåtelse att vara registreringsbar, svararförutvarande ägaren jämte förvärvaren för att båten anmäls för avregistrering. Den somunderlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt andra stycket skall dömas tillböter, högst femhundra kronor. Anmälan om avregistrering skall ske skriftligen. Skall bålavregistreras är ägaren skyldig atl inom en månad hos registermyndighetenanmäla båten för avregistrering. SkaU en bål på grund av överlåtelse ej längrevara införd i båtregistret, svarar förutvarande ägaren jämte förvärvaren föratt båten anmäls för avregistrering. Den som underiåler att fullgöra sina skyldigheter enligtandra stycket skall dömas till böter, högst . Föreliggersådana omständigheter att bål skall avregislreras enligt 7 § 1 -3, fårregistermyndigheten självmant låta avregistrera båten. Föreliggersådana omständigheter atl båt skall avregistreras får registermyndighetensjälvmant låta avregistrera båten. Denna lag' träder i kraft . Genom lagenupphävs båtregis-treringslagen (1975:604). Berorförvärv av villkor, som innefattar förbehåll om återtaganderätt, skall fristför anmälan av förvärvet ej i något fall räknas från dag före ikraftträdandet.Motsvarande gäller i fräga om frist för anmälan för registrering av nybyggdbåt eller av sådan utländsk båt som avses i 4 § andra stycket eller av båt somutgör tillbehör till annat fartyg. Båt somhar upptagits i skeppsregistret enligt punkt 5 övergångsbestämmelserna tilllagen (1973:1064) om ändring i sjölagen (1891; 35 s. 1) skall ej införas ibåtregistret. Avförs båten ur skeppsregistret enligl denna föreskrift, skallden införas i bålregistret, om den är registreringspliktig enligt denna lag.Är den icke registreringspliktig, skall den ändå införas i båtregistret, om ejägaren har begärt annat. Båt somhar upptagits i skeppsregistret enligl punkt 5 övergångsbestämmelserna tilllagen (1973; 1064) om ändring i sjölagen (1891: 35 s. 1) skall ej införas ibåtregistret. Avförs båten ur skeppsregistret enligt denna föreskrift, skallden införas i båtregistret, om den är registreringspliktig enligt denna lag. Denna lag- träder i kraft . Lag omändring i lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i 1986/87; 121 Härigenomföreskrivs att 6 § lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamn skallha följande lydelse. I fråga om fartyg som är införda i skepps- ellerbåtregistret enligt 2 § sjölagen (1891:35 s.l) eller i motsvarande utländsktregister skall vid tillämpningen av denna lag den som är antecknad i registretanses som ägare. Har etl förvärv av skepp skrivits in i skeppsregistret med stödav 14 § tredje stycket första meningen sjölagen, anses förvärvaren som ägare.Vad som sägs om ett fartygs ägare gäller i övrigl innehavaren i fråga om fartygsom innehas på grund av förvärv med förbehåll om ålertaganderätl. I fråga om fartyg som är införda i skeppsregistret,båtregistret eller frUidsbåtsregistret enligt 2 § andra stycket sjölagen(1891:35 s. 1) eller i motsvarande utländskt register skall vid tillämpningenav denna lag den som är antecknad i registret anses som ägare. Har ett förvärvav skepp skrivits in i skeppsregistret med stöd av 14 § tredje stycket förstameningen sjölagen, anses förvärvaren som ägare. Vad som sägs om ett fartygsägare gäller i övrigt innehavaren i fråga om fartyg som innehas på grund av förvärvmed förbehåll om återtaganderätt. Denna lag träder i kraft . 1986/87; 121 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 Närvarande; statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om lag om fritidsbåtsregister, m. m. Enligt sjölagen (1891; 35 s. I) delas fartyg in i två kategorier. Till den förstagruppen, som betecknas skepp, hör fartyg vars skrov har en största längd avminst och en största bredd av . I den andra kategoriningår alla andra fartyg, vilka kallas båtar. I svensk lagstiftning finns vissabestämmelser om registrering av fartyg. Svenska skepp skall sålunda enliglsjölagen registreras i ett särskilt skeppsregister. Genom registreringen kanskeppen användas som kreditsäkerhet. Registreringen erbjuder vidare underlagför samhällets tillsyn av yrkessjöfarten. Även vissa båtar skall registrerasenligt bestämmelser i lagen (1979:377) om registrering av bålar för yrkesmässigsjöfart m. m. Denna registrering i ett båtregister avser huvudsakligen svenskabåtar, som används för yrkesmässig sjöfart. Syftel med båtregistret är främstatt bokföra yrkesmässigt använda båtar för tillsyn. Nämnda skepps- ochbåtregister förs av en särskild myndighet, sjöfartsregistret, som utgörs av ensärskild enhet vid . Under vissa förutsättningar får även båtar som används förfritidsändamål registreras i båtregistret. Bestämmelser om en allmänregistreringsplikt beträffande fritidsbåtar saknas emellertid i svensklagstiftning. I samband med tillkomsten av sjöfartsförordningen(1962:50) togs frågan om bl.a. en särskild registrering av fritidsbåtar upp. I prop.1962:94 med förslag till sjöfarlsförordning uttalade föredragandedepartementschefen atl han inte ansåg behovet vara mera framträdande och attytterligare erfarenhet av trafiken till sjöss borde avvaktas innan frågan omregistrering närmare prövades. följde departementschefens förslag. Frågan om registrering av fritidsbåtar togs åter upp ifritidsbåtutredningens betänkande (SOU 1974:95) Bålliv - Samhället ochfritidsbåtarna. För all vidare utreda vissa frågor rörande registrering avfritidsbåtar tillkallade dåvarande chefen för , efterbemyndigande av regeringen, en särskild sakkunnig som avlämnadebelänkandet (SOU 1977:25) Båtliv 2 - Registerfrågan. Betänkandena SOU 1974:95 och 1977:25 har remissbehandlats.Nägon lagstiftning på grundval av utredningarna har inte kommit till stånd. Den7 uppdrog regeringen ål irafiksäkerhetsverket (TSV) att Prop.1986/87:121 utarbeta ett förslag till införande och utformning av etl särskilt registerför fritidsbåtar. TSV skulle enligt uppdraget bl.a. utreda möjligheten och lämplighetenav alt låta registret omfatta i första hand alla motor- och segelbåtar med enstörsta längd av eller mera och som inle används yrkesmässigt. Med anledningav regeringens uppdrag lämnade TSV ett förslag tillutformning av elt båtregister. Rapporten har remissbehandlats. Rapportenslagförslag och en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2. Regeringen beslulade den 5februari 1987 att inhämta lagrådels yttrande över förslag till lag om fritidsbålsregister,m. De förslag som remitterades till lagrådet bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3. Regeringen anmodade datainspektionen attavge yttrande enligl 2a § dalalagen (1973:289) över det förslag somremitterats till lagrådet. Lagrådels och dalainspektionens yttranden bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4 resp. bUaga 5. Jagåterkommer till lagrådets och datainspektionens yttranden i den allmännamotiveringen angående terminalåtkomst (avsnitt 3.2.2) och i specialmotiveringenlill förslagen lill lag om frilidsbåtsregisler (avsnitt 5.1) och lag om ändringi lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. (avsnitt 5.3). 2.1 Båtliv och organisationer Till vissa delar av denna kust hör enomfattande och vidsträckt skärgård, där enbart innehållerca 25 000 öar med östrand. Landet har vidare ca 100000 större ellermindre sjöar och rinnande vallendrag av vilka en betydande del är farbaramed båt. har således unika förutsättningar för etl rikt och differentieratbåtliv. Begreppetbåtliv är betydligt vidare än begreppet fritidsbälstrafik. Trafikmomentet isig utgör en viktig men tidsmässigt begränsad del av det totala båtlivet.Betydligt mera omfattande är den del av tiden dä fritidsbåten används som fritidsbostad,som baspunkt för naturvistelse, utflykter och olika former av rörligtfriluftsliv eller som hjälpmedel vid fiske. Härtill kommer vidare de längaperioder när båten är stadigvarande förtöjd i hemmahamnen eller upplagd undervinterhalvåret, vilka perioder också rymmer inslag av verksamhet ochrekreation. Dethar gjorts inventeringar av det svenska fritidsbåtsbeståndel. Enligt fritidsbåtsundersökning, som gjordes på uppdrag av fritidsbåt- utredningen, fanns det då ungefär 500000 fritidsbåtar i landet. Undersök ningen visade att roddbåtar var den vanligaste typen av fritidsbåt. Nästan lika vanlig var den öppna båten med en motor på mindre än 10 hästkrafter. Tillsammans svarade dessa två båttyper för mer än tre fjärdedelar av hela båtbeståndet. Enligl utredningen lorde ungefär 70000 båtar vara lämpliga 10 Delberäknades vidare finnas ungefär 65000 motorbåtar Prop. 1986/87:121 utrustademed starkare motor än 10 hästkrafter. Våren1984 utfördes på begäran av , och Svenska Seglarförbundeien undersökning rörande frilidsbåtsbeslåndet. Enligl undersökningen hade båtbeslåndelsedan år 1971 fördubblats och antalet fritidsbåtar uppgick nu till ungefär 1,1miljon. Av dessa beräknades ungefär 170000 vara användbara för övernattning. fanns det därutöver ungefär 155000 motorbålar utrustade medstarkare motor än 10 hästkrafter. Båtlivethar på många håll tidigt föranlett bildande av lokala och centrala organisationer. Påriksplanet finns bl. Svenska Seglarförbundei (bildat ), (bildad ) och (tidigare Moiorbålsunion,bildad ), vilka tillsammans bildat Sjösportens Samarbetsdelegation (SSD),som gemensamt remissorgan och samarbetsforum. SvenskaSeglarförbundei utgörs av 22 distriklsseglarförbund med 550 klubbar eller,sällskap med sammanlagt 140000 medlemmar. Svenska omfattar påriksplanet 28000 direktanslutna medlemmar. är ensammanslutning av 22 regionala båtförbund med 600 klubbar och 112000 medlemmar.Organisationen arbetar som en samlad union för anslutna klubbar och förbund.Målsättningen är att centralt, regionall och lokall främja båtlivelsgemensamma intressen. Deolika riksorganisationernas verksamhet spänner i princip över hela det svenskabållivet. Säkerhets-, trygghets- och utbildningsfrågor samt tekniska frågorutgör i siörre eller mindre utsträckning inslag i samtliga förbunds arbete.Därtill kommer tävlingsfrågor - särskilt för Svenska Kanotförbundel, ,Svenska Racerbålför-bundet. , Svenska Seglarförbundei ochSvenska . Förde lokala båtklubbarna utgör ofta hamn- och uppläggningsfrågorna de dominerandearbetsuppgifterna. 2.2 Betänkandet (SOU 1974:95) Båtliv - Samhället och fritidsbåtarna Fritidsbåtulredningenredovisade en rad förslag i frågor som hör samman med den växande frilidsbåtstrafiken.De statliga och kommunala insatserna för fritidsbåtarna kartlades och enbedömning av servicebehovet gjordes. Utredningen skulle i syfte att förbättramöjligheterna att identifiera och övervaka fritidsbåtar - enligl sina direktivävenuireda frågan om obligatorisk registrering av vissa fritidsbåtar och läggafram förslag till utformning av ett frilidsbåtsregisler. Utredningenredovisade från samhällssynpunkt positiva aspekter på båt livet och även de problem - främst avseende säkerhet, miljö och ekonomi som.båtlivet medför eller kan komma atl medföra vid en fortsatt utveck ling. Utredningen visade också att båtlivet utgör en av våra mest utbredda 11 och populärafritidssysselsättningar med stark karaktär av familjeaktivitet Prop.1986/87; 121 och stor spridning bland alla medborgar- och åldersgrupper. Utredningenkonstaterade bl.a. atl en registrering av fritidsbåtar skulle ge delerforderliga planeringsunderlaget för byggande av småbåtshamnar. Registreringenoch den därmed sammanhängande numreringen av vissa fritidsbåtar skulle vidareunderlätta spaning efter t. ex. saknade båtar, möjliggöra uppföljning av enfrivillig förarutbildning och öppna en möjlighel till direklinformalion tillbåtägarna i l.ex. sjösäkerhets- och sjötrafikfrågor. Utredningenföreslog registrering av alla motordrivna båtar och segelbåtar inom svensktsjöterritorium om båtarnas ägare hade hemvist i eller båten hadehemmahamn i riket. Antalet registreringspliktiga båtar uppskattades till ca360000. Vissa detaljfrågor avseende båtregistrets utformning m. m. bordeenligt utredningen överlämnas till en särskild arbetsgrupp. Drygt60 remissinstanser yttrade sig över fritidsbålutredningens betänkande.Flertalet remissinstanser tillstyrkte i princip en registrering, men de flestaframförde erinringar mot utredningens förslag. 2.3 Betänkandet (SOU 1977:25) Båtliv 2 - Registerfrågan Utredningenom registrering av fritidsbåtar redovisade sammanfattningsvis tre regislreringsalternativoch förordade elt.