prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Omrevisorerna vid sin granskning har funnit all någon ålgärd eller försummelsesom kan föranleda ersättningsskyldighet ligger en styrelseledamot ellerverkställande direklören till lasl, skall del anmärkas i berättelsen.Formuleringen av denna beslämmelse avser alt utmärka all revisorerna ärskyldiga atl göra anmärkning i revisionsberällelsen endast om de verkligen harfunnit alt ålgärden eller försummelsen är av det slaget alt den kan medföraskadeslåndsskyldighel. Om revisorerna anser del mer eller mindre sannolikl altskadeståndsskyldighet föreligger men inle är säkra på del, kan del varalämpligl alt de i revisionsberättelsen gör etl i skadeslåndsfrågan neutraltullalande med uppgifl om resultatet av deras granskning i detta avseende. Tredje stycket innehållervidare en bestämmelse om att revisorema skall Prop. 1986/87:7 anmärka, omde vid sin granskning har funnit atl en styrelseledamot eller verkställandedireklören på annat sätl har handlat i slrid mol föreningsla- 8 kap. geneller mot sladgarna. Denna betämmelse är elt ullryck för atl revisorerna ävenhar att beakta bl. a. samhällets och utomståendes intressen. Enligt7 kap. 4 § skall den ordinarie föreningsstämman besluta om ansvarsfrihet förstyrelseledamöterna och verkställande direktören. I enlighet härmed föreskrivsi andra meningen att revisionsberättelsen även skall innehålla elt ullalande ifrågan om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och verkställande direktören.Revisorerna bör i allmänhet tillstyrka eller avstyrka ansvarsfrihet på angivnaskäl. De har inte någon ovillkorlig skyldighet till detla utan kan i tveksammafall begränsa sig till att ange skäl för eller emot ansvarsfrihet. Även omrevisorerna anmärker på en viss åtgärd som enligt deras mening kan föranledaskadeslåndsskyldighel, är de oförhindrade alt tillstyrka ansvarsfrihet för densom enligt deras anmärkning har gjort sig skyldig till en skadeståndsgrandandehandling, t.ex. om skadan och hans vårdslöshet är ringa och han kanske i stortsell har fullgjort sitt uppdrag på ett förQänstfuIlt sätt. EnligtIredje meningen kan revisorerna även i övrigt i berättelsen anteckna deupplysningar som de önskar ge medlemmarna. Eftersom revisionsberättelsen iprincip blir offenllig handling (se 9 kap. 3 § andra stycket), får revisorernaräkna med att dess innehåll kommer flll allmän kännedom. Naturligtvis skallrevisorerna här som annars noggrant hålla sig inom ramen för sitl uppdrag. Defår inte lämna upplysningar om l.ex. affärshemligheter vilkas yppande förallmänheten kan vålla föreningen . Det bör framhållas att revisorernasrätl alt lämna upplysningar i revisionsberättelsen kan - och i vissa fall ocksåbör - användas av revisorerna för att lämna positiva uppgifler om föreningen.Så kan del t. ex., om det har förekommil rykten om oegenlligheler och dessarykten saknar grund, vara lämpligt atl uppgifter lämnas som vederläggerryktena. Fjärdeoch femle styckena ålägger revisorn en gransknings- och anmälningsskyldighetpå skatte- och avgiftsområdet. Bestämmelserna överensstämmer helt med demotsvarande regler som införts för bl.a. aktiebolag genom den nyalagstiftningen om effektivare förelagsrevision (se avsnitt 2.6). Grunden för denya bestämmelserna i och femte styckena är all det - utöver den kontrollsom kan ulövas av skallemyndigheterna -behövs en fortlöpande granskning ochinformalion om hur företagen sköter sina åligganden när del gäller skatter ochavgifter samt alt det är naluriigt all denna uppgifl anförtros åt revisorerna. Bestämmelsernai Qärde stycket innebär alt revisorerna skall anmärka i revisionsberättelsen,om de vid sin granskning har funnil att föreningen inle har fullgjort sinaskyldigheter enligt vissa särskilt uppräknade åligganden i fråga om skatteroch avgifter. Bestämmelsernai punkt 1 innebär atl revisorerna skall granska hur förelaget har fullgjortsina åligganden i fråga om avdrag för preliminär Prop. 1986/87:7 A-skatt ochkvarstående skatl enligt uppbördslagen. Punkt2 innebär atl revisorerna måsle undersöka om företaget har full- 8 kap.gjort sin skyldighel atl anmäla sig för registrering i fråga om mervärdeskattenligt lagen om mervärdeskall. Densom är redovisningsskyldig enligt lagen om mervärdeskatl skall anmäla sig förregisirering hos i det län där verksamheten drivs (19 § lagen ommervärdeskatl). prövar de maleriella fömtsätiningarna för skalt-och redovisningsskyldighet. Finns det sådana föratsättningar, skalllänsstyrelsen meddela beslul om registrering. Regislreringsbeslutethar den betydelsen atl den verksamhel som beskrivs i registreringsbeviset haransells som yrkesmässig enligt lagen om mervärdeskall och all skattskyldighetdärmed föreligger. Revisorernasgranskningsskyldighet har alltså renl praktiskt den funktionen alt se till altförelagel kommer in i mervärdeskatlesystemets ruiiner. Enligtpunkl 3 skall revisorerna granska hur företaget har skött sina åligganden ifråga om uppbördsdeklaration för gjorda skalleavdrag enligt 54 § 1 mom.uppbördslagen. Arbetsgivare som har gjort skalleavdrag skall ulan anmaninglämna uppbördsdeklaration lill . Deklarationen skall lämnassenasl den 18 i den uppbördsmånad som infaller närmasl efter utgången av denmånad under vilken skatteavdraget gjordes. Bestämmelseni punkl 3 innebär vidare att revisorerna skall granska hur företaget har sköllsina åligganden i fråga om månatlig redovisning av ulgiven lön och på lönenbelöpande arbetsgivaravgifter, månadsavgift samt årsuppgift enligt 4 § resp. 11§ 1 lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare (prop. 1983/84: 167 s.4, 6, 86-87 och 94-95). I fråga om redovisningen av månadsavgiften skallbestämmelserna i uppbördslagen om uppbördsdeklaralion lillämpas. Revisorernaskall dessulom granska hur företagel fullgjort sina åligganden enligt 22 §lagen om mervärdeskalt, dvs. a. att en deklarafion lämnats ulan anmaningför varje redovisningsperiod, i regel två kalendermånader. Enligtpunkt 4 skall revisorerna kontrollera om företaget har skött sina åliggandennär del gäller att i räll lid betala skatter och avgifter som avses i punkterna1-3. Bestämmelseninnebär att revisorerna skall granska om förelaget har betalt in innehållnabelopp enligt reglerna för preliminär A-skatt och kvarstående skalt iuppbördslagen (se prop. 1978/79: 161 och 1983/84: 167). Revisorernaskall vidare konlrollera att företaget har skött betalningen av dearbelsgivaravgifter som skall redovisas och belalas enligt lagen om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare (se prop. 1983/84: 167 s. 5, 7, 91-92 och 96). Revisorernaskall slutligen kontrollera betalningen av mervärdeskatt enligt reglema i lagenom mervärdeskalt. Mervärdeskattenfastställs beloppsmässigt för varje redovisningsperiod med ledning av den deklaration som företaget har lämnal. En deklaration skall utan anmaning lämnas för varje redovisningsperiod. Deklarationen lämnas lill senast den femte i andra månaden efter ulgången 165 Ioch med alt deklaralionen har lämnats anses Prop. 1986/87: 7 skatten fastställdi enlighel med deklaralionen. Skatten förfaller enligt huvudregeln lillbelalning samlidigt som deklarationen senast skall lämnas. 8 kap. Harskatten fastställts på annat sätl än enligt det automafiska förfarandel,bestämmer när skatten skall belalas. Genombestämmelserna i slycket, sammanställda med bestämmelserna i femtestycket, slås fast atl revisorerna har en rättslig skyldighel alt konlrollerahur föreningarna fullgör sina åligganden på skatte- och avgiftsområdet. Detkrävs sålunda av revisorerna att de utför en granskning i de hänseenden somhär anges. Revisorerna kan inle komma ifrån sin anmälningsskyldighet irevisionsberättelsen genom alt hänvisa till alt de inte ulfört någon granskningav förhållandena i fråga. Detbör emellertid samiidigi framhållas alt granskningen och rapporteringen av hurföreningen sköter sina åligganden enligt skatte- och avgifts-författningarnabör ske efter samma principer som gäller för revisorernas granskning i övrigl.Detla innebär bl. a. all de vedertagna principerna om väsentlighet och riskskall vara vägledande för revisorerna också vid skatte- ochavgiflsgranskningen. Revisorerna skall alltså vid bestämning av inrikining ochomfattning av granskningen av handlingar, transaktioner och rutiner i fråga omskatter och avgifter lägga huvudvikten vid det som är beloppsmässigt meslväsentligl eller i riskhänseende sådanl alt väsentliga fel eller brister kanuppstå. Fr.o.m.år 1985 har uppbörden av arbelsgivaravgifterna samordnats med uppbörden avkällskatl. Systemet bygger på all en arbelsgivare löpande kan redovisa ettriktigl och fullständigt avgiftsunderlag för redovisningsperioden och eftervarje redovisningsperiods uigång lämna uppgifl till myndigheterna om deavgiftspliktiga löner, ersättningar och förmåner som utgetls under perioden.Redovisningen av arbelsgivaravgifterna skall göras i samma uppbördsdeklarationsom används för redovisning av innehållen skatt. Granskningsskyldighetenenligt Qärde slycket innebär i princip atl revisorerna måste se till atlförelaget har eller förser sig med sådana rutiner i fråga om skaller ochavgifier alt uppbördssyslemel kan följas. Attunderiåla en granskning från revisorernas sida i nu angivna hänseenden är inleförenligt med god revisionssed. Om del i efierhand skulle visa sig att del harfunnits inle obelydliga brisier eller felaktigheter i förelagels behandling avskaller och avgifier kan revisionen dessutom klandras. Revisorerna kan ocksåbli föremål för disciplinära ålgärder, om de slår under lillsyn avkommerskollegium. Dennya granskningsskyldigheten avser givetvis inle förhållanden som ligger i tidenföre ikraftträdandet. Bestämmelseninnebär att revisorerna genast skall sända en avskrift av revisionsberättelsentill , om berättelsen innehåller en anmärkning om atl föreningeninte har fullgjort de skyldigheter som avses i Qärde stycket. Sjätte stycket Prop. Enligtdetla stycke skall revisionsberällelsen innehålla särskilda uttalan- denom fastställande av balansräkningen och resultaträkningen saml om detframställda förslaget lill dispositioner beträffande föreningens vinsl ellerförlust. Revisorerna kan undantagsvis underlåta atl direkt lill- eller avstyrkafastställande av balansräkningen och i slället påpeka all föreningsledningensförslag rörande samma räkning i visst angivei avseende kan ge anledning tilltvekan. Del är dock önskvärt atl revisorerna i detta avseende ger stämman sågod och klar ledning som möjligt. Beträffandestyrelsens förslag i fråga om dispositioner rörande vinst eller föriust gälleratt revisorerna bör tillstyrka eller avstyrka förslaget och alt de i varje fallskall uttala sig om del. De är givetvis skyldiga att göra anmärkning, om denföreslagna dispositionen inte står i överensstämmelse med lagens och stadgarnasbestämmelser. Delta gäller också, om det i föreningen har föreslagils enutdelning utan all regeln i 10 kap. 3 § andra stycket om hänsynstagande tillgod affärssed har iakttagits. Någon uttryckhg beslämmelse härom torde intebehövas. Varjerevisor är i princip ansvarig för hela den granskning som ingår irevisionsuppdraget, även om det inte sällan kan anses rimligt och prakflsktofrånkomligt all en viss arbetsfördelning sker mellan revisorerna, om del finnsflera sådana. Eftersom skadeslåndsskyldighel för en revisor förulsällervårdslöshet, torde en arbetsfördelning i överensstämmelse med god revisionssedfå beaklas vid bedömningen av skadeståndsfrägor. Av revisornsindividuella ställning i fråga om skyldighel och ansvar får del. ulan någonuttrycklig lagbestämmelse, anses följa atl han har rätl all få en frånmedrevisorerna avvikande mening uttryckt antingen genom atl foga elt särskiltyttrande lill revisionsberättelsen eller genom alt avge en egen revisionsberätlelse. Enligtdetta stycke skall det i en moderförening särskild revisionsberättelsebeiräffande koncernen. Del förhållandel alt koncernrevisionsberältelsen skallvara särskild ulgör inte något hinder mot att del för revisionsberättelsen ochkoncernrevisionsberättelsen ulfärdas endast en handling, men med olika avsnittför de två berättelserna. Av sjunde stycket framgåralt bestämmelserna i och femle styckena om revisorns gransknings- ochanmälningsskyldighet på skatte- och avgiftsområdet inte gäller beträffandekoncernrevisionsberätlelserna. Erinringarsom revisorn framställer flll styrelsen eller verkställande direklören och sominte har tagils in i revisionsberättelsen fill föreningsstämman skall revisornanteckna i protokoll eller någon annan handling. Handlingen skall överlämnasfill slyrelsen och bevaras av denna på betryggande sätt. (Jfr 8kap. 10 § i ulredningens förslag.) 1986/87: 7 Paragrafen innehåller en beslämmelse om alt erinringar somrevisorn framställer till slyrelsen eller verkställande direktören skallantecknas i 8 kap. prolokoll eller någon annan handling. Bortsett frånföreskriften angående verkställande direktören överensstämmer paragrafen med 50 § femte slycket FL i dess lydelse lagändringar. Enligt 13 § iredje slyckel skall revisorn irevisionsberättelsen föra in upplysningar som han anser böra komma flllföreningsmedlemmarnas kännedom. I förevarande paragraf ges bestämmelser omsådana erinringar som revisorn framställer till föreningsledningen men som han- med hänsyn lill alt de är mindre belydelsefulla eller berör affärshemlighetere. - inte anser vara av den beskaffenhet att de bör bringas till medlemmarnasoch allmänhetens kännedom. Sådana erinringar skall göras skriftligen, så atlde för framliden är lillgängliga för föreningsledningen och även för senarerevisorer, vilkel bidrar lill atl ge kontinuitet åt revisionen. Med hänsyn tillatt revisionsprotokollet inte är obligatoriskt föreskrivs att erinringar skallinföras i prolokoll eller någon annan handling. Revisorema kan alltsåframställa sin erinran i en rapporl eller i etl vanligl brev e. d. Dessaskriftliga erinringar i protokoll eller annan handling skall förvaras av styrelsenpå betryggande sätt. De blir inle offentliga men är liksom föreningenshandlingar i övrigt tillgängliga för senare revisorer. Erinringar som avses nu har inle karaklär av verkligaanmärkningar mol redovisningen eller förvaltningen utan mera av råd och förslaglill förbättringar. De innefaltar endast uttalanden om önskvärdheten avrätlelse för framtiden i visst avseende. Paragrafen betyder inte alt varjeuttalande som revisorn gör lill föreningsledningen måsle tas in i någonskriftlig handling. Revisorerna måste under sin löpande verksamhel kunna göramuntliga påpekanden som revisorerna själva anser vara av alltför ringa vikl föratt böra ges i skriftlig form. Revisorn har rätl all närvara vid föreningsstämmorna. Hanär skyldig alt närvara vid en stämma, om det med hänsyn till ärendena kan ansespåkallal. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisors rält ochskyldighel att närvara vid föreningsstämmorna. Den har motsvarighet i 53 § FLmen har utformats efter förebild i 10 kap. 12 § aktiebolagslagen. Revisornhar enligt förevarande paragraf rält atl närvara vid föreningsstämmorna. Hanhar även rätt att yllra sig på slämman i angelägenheler som hör under hansgranskning. Han är skyldig atl närvara vid en föreningsstämma, om ärendenasbeskaffenhet gör del påkallat. I många fall är förhållandena emellerlid sådanaatt revisorn inte behöver närvara. Revisorn får inle lämna upplysningar till enskildamedlemmar eller utomstående om sådana föreningens angelägenheter som han harfått kännedom om vid fullgörandet avsitt uppdrag, om del kan vara lill nackdel för Prop. 1986/87:7 föreningen. Revisornär skyldig atl g p 1. till föreningsslämman lämnaalla upplysningar som stämman begär, om del inte skulle vara till väsentlignackdel för föreningen, 2. till medrevisor, granskare somavses i 17 §, ny revisor och, om föreningen har försatts i konkurs,konkursförvaltare lämna erforderliga upplysningar om föreningensangelägenheter, samt 3. på begäran lämna upplysningarom föreningens angelägenheler lill undersökningsledaren under förundersökning ibrottmål. Paragrafeninnehåller bestämmelser om revisorns tystnadsplikt och upplysningsskyldighet. Igällande lag (se 110 § 6 FL) kommer revisorns tystnadsplikt till ultryck genomen straffbestämmelse som stadgar siraff för revisor eller dennes medhjälpare,som trots alt han insett eller bort inse att skada kunde följa därav ypparnågot om del som vid verkställd granskning kommit lill hans kännedom utan altdet med nödvändighet fordras för fullgörande av hans uppdrag. Förevarandeparagraf har utformats efter mönster av 10 kap. 13 § akliebolagslagen. Enrevisor bör inte få lämna ut uppgifter om föreningen på elt sådanl sätt atlföreningen lider skada. Å andra sidan bör revisorns lystnadsplikl inle omfattasådana upplysningar som kan lämnas utan all del skadar föreningen. I försiaslycket föreskrivs därför all revisorn inte får lämna upplysningar omföreningen, om del kan vara till nackdel för denna. Termen nackdel har valts istället för det ålderdomligare ordel förfång i akfiebolagslagen. Någon sakligskillnad är inle avsedd med del nya uttrycket. Tystnadsplikten gäller iprincip även efler det alt revisorns uppdrag har upphört. Om revisornåsidosätter sin tystnadsplikt, kan han ådra sig skadeståndsansvar (se 13 kap. 2§). Alltystnadsplikten enligt paragrafen anges endasl i förhållande lill enskildamedlemmar och utomstående innebär atl den lystnadsplikl som föreskrivs iförsia stycket inte gäller i förhållande lill föreningsstämman. Punkt 1 innehållertvärtom en beslämmelse om att revisorn är skyldig att till föreningsstämmanlämna alla upplysningar som stämman begär, om det inte skulle lända lillväsentUg nackdel för föreningen. Självfallet innebär denna bestämmelse inle atlrevisorn skall avslöja innehållel i handlingar som är sekretessbelagda enligtlag eller annan författning och vars yppande skulle medföra straffansvar förrevisorn. Punkt2 föreskriver en upplysningsskyldighet för revisorn även i förhål lande till medrevisor, särskild granskare, ny revisor och, om föreningen har försatts i konkurs, konkursförvaltare. punkt 2 är ovillkorlig iden bemärkelsen alt den inte begränsas av ett Prop. 1986/87: 7nackdelsrekvisit. Revisorer och granskare har tystnadsplikt, och någon skadaför föreningen kan därför inte uppkomma av atl de informeras. Åven 8 kap.konkursförvallaren kan informeras utan skada för föreningen. Enligtpunkt revisorn skyldig all på begäran lämna upplysningar om föreningens angelägenhelerlill den som leder en förundersökning i brottmål. Bestämmelsen överensstämmermed den motsvarande regel som har införts för bl. a. aktiebolag genom den nyalagstiftningen om företagsrevision (se avsnitt 2.6 i den allmännamoliveringen). Grunden för bestämmelsen är att det vid utredning av ifrågasattbrottslighet inom ramen för verksamhelen i ett företag ofta finns etl slarkiintresse för de brottsutre-dande myndigheterna atl få upplysningar direkl frånföretagels revisor. Bestämmelseni punkt 3 innebär att undersökningsledaren under fömndersökningen i brottmålkan vända sig flll föreningens revisor och begära att revisorn lämnarupplysningar om föreningens angelägenheter. Förundersökningen behöver intevara föranledd av alt någon i föreningen har begålt ell brott. Däremoi kan delinte komma i fråga att revisorn hörs i andra fall än då han på någol sätt haranknytning till det företag eller den person förundersökningen avser (jfr LU1984/85: 13 s. 7). Om del begärs, är revisorn skyldig atl direkl lillundersökningsledaren - i regel åklagaren - lämna fakfiska upplysningarbeiräffande förhållanden i föreningen som revisorn kan antas känna till i sinegenskap av revisor. Av nalurliga skäl kommer uppgiftsskyldigheten därförfrämst atl avse frågor som hänger samman med föreningens interna och externaredovisning. Den omständigheten att revisorn är skyldig atl lämnaförundersökningsledaren upplysningar kan dock inte anses medföra skyldighetför revisorn alt för undersökningsledarens räkning utan ersättning göra meraomfattande genomgångar eller sammanställningar av revisionsunderlaget. Del ären annan sak alt revisorn naturligtvis kan behöva kontrollera sina minnesbildergenom att gå igenom etl visst material. Sådana senare kontrollåtgärder får ansesinnefattade i upplysningsplikten. Varjeröstberättigad kan väcka förslag om atl skall utse granskare försärskild granskning av föreningens förvaltning och räkenskaper under vissförfluten lid eller av vissa ålgärder eller förhållanden i föreningen. Förslagetskall framställas på ordinarie föreningsslämman eller på en stämma där ärendetenligt kallelsen lill stämman skall behandlas. Om förslaget har biträtts avminsl en tiondel av samfliga röstberättigade eller en tredjedel av de på stämmannärvarande röstberättigade, skall styrelsen inom göra framslällninghos om alt granskare skall ulses. Försummas detta får varjeröstberättigad göra sådan framställning. får förordna en ellerflera granskare. Innehavareav föriagsandelar kan begära hos styrelsen att granskare utses. Begärs della av innehavare som förelräder föriagsinsatser till etl sammanlagt belopp motsvarande minst en tiondel av det tolall inbetalda insatskapitalet, skall slyrelsen senast göra framslällning härom hos . Försummas della får varje innehavare av en 170 föriagsandel göra sådanframslällning. får förordna en eller Prop. 1986/87: 7 fleragranskare. Vadsom sägs i 3 § första och tredje styckena, 4, 7, 11, 15 och 16 §§ samt g 13 kap. 2 och 4-6 §§ om revisor tillämpas även i fråga om granskare. Yttrandeöver granskningen skall avges till föreningsstämman. Yttrandet skall hållastillgängligt för och sändas till medlemmar och andra röstberättigade enligt 7kap. 8 § Qärde stycket saml läggas fram på stämman. På samma sätt skallyttrandet dessulom hållas fillgängligt för och sändas lill innehavare avförlagsandelar, om granskaren har utsetts på begäran av en sådan innehavare. (Jfr8 kap. 8 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om särskild granskning. Den ersätter de bestämmelser i48 § FL som ger en minoritet av de röstberättigade och innehavarna avförlagsandelar rält alt få revisorer utsedda för speciella granskningsuppdrag.De nya betämmelserna har förebild i 10 kap. 14 § akfiebolagslagen (jfrbestämmelserna om medrevisor i 2 § i förevarande kapitel). Enligtdella siycke kan varje röstberättigad väcka förslag om särskild granskning avföreningens förvaltning och räkenskaper under viss förfluten tid eller avvissa ålgärder eller förhållanden i föreningen. Granskningen har mera karaktärav en extraordinär åtgärd, som avses komma i fråga när del föreligger eller kanmisstänkas föreligga oegentligheter eller andra missförhållanden i föreningensom bör utredas genom en specialundersökning. För alt markera alt det inte ärfråga om en vanlig revision har förfarandet betecknats som särskild granskningoch den person som skall utföra granskningen kallats för granskare och inte förrevisor. Förslagetom särskild granskning skall framställas på ordinarie föreningsstämma eller påden stämma där ärendet enligt kallelsen till stämman skall behandlas. På enordinarie stämma kan ell förslag om särskild granskning alltså tas upp ulan frågan har angetls i kallelsen. sådant förslag får däremot inte tas upppå en extra stämma utan alt ha varit angivei i kallelsen lill denna. Förslagelskall ange vad granskningen skall avse. Den kan gälla förvaltningen ochräkenskaperna eller endera under viss förfluten fld. Den kan också avse vissaåtgärder eller förhållanden i föreningen. Härvid är del tillräckligt med enviss allmän beskrivning av åtgärderna eller förhållandena. Föralt granskningen skall komma till stånd krävs till en början alt förslagel om granskning har biträtts av minst en tiondel av samtliga röst berättigade, allernaiivi en Iredjedel av de vid slämman närvarande röstbe rättigade. När del skall avgöras om förslagel har fått erforderlig anslulning är det fråga om antalet röstberättigade ulan avseende på om de kan ha 171 Detåligger därefter styrelsen att inom göra Prop. 1986/87: 7framslällning hos om all granskare skall ulses. Länsstyrelsenkan förordna en eller flera granskare.