prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — Av de konlrollbesiktade fordonen godkändes 79,under1985/86 (1984/85 79,3) medan 20,underkändes på gmnd av en eller flera bristfällighelerav belydelse för trafiksäkerheten. För besiklningsverksamheten disponerades 173bilprovningsstationer i 161 kommuner. Bolagel äger 101 anläggningar, övriga ärförhyrda. Det ekonomiska utfallet för verksamhelsårel blev ettöverskott på 15,2 milj. kr. Fordonsbeståndets tillväxttakt är låg.Härvidlag fömtses ej heller någon förändring under de närmasle åren. Underiagelför bolagets verksamhel är sålunda stagnerande. Besiktningsvolymen beräknas denärmaste åren öka med omkring en procent . (milj.kr.) Räntenello(inkl. provisioner) Anlal anslällda 68 63 BOFAB är ett kreditaktiebolag som fått sin bolagsordningfastställd av regeringen och vars verksamhel enligl lagen om krediiakliebolag slår un der lillsyn av bankinspektionen. BOFAB bildades av dåvarande 132 Postbanken och SverigesKredilbank som ägde hälflen vardera. 1986/87:20 utvidgadesägarkrelsen lill atl omfalta alla de privata affärsbankema ulom SparbankernasBank. I samband därmed ökades aktiekapitalet och fördelades så att hälfteninnehas av den stafliga PKbanken och andra hälften av affärsbankerna i övrigt. BolagetskaU medverka lill finansiering av bostads-, kontors- och affärsbyggnader.Långivningen skall bestå av långfristiga krediter mot säkerhet av pantbrev ifasligheler och tomträtter. Vidare kan lån lämnas i objekt, som får statligtlån för ordnande av allmän samlingslokal, ävensom - ulan inleckningssäkerhet i vissa gemensamhelsanläggningar enligl lagen (1974:172) om samfällighetsföreningar.Dessulom kan lån lämnas utan inteckningssäkerhet tiU kommun upp tillstatslånets nedre gräns för bebyggelse som finansieras med stöd av statligtbostadslån eller statligt lån för anordnande av allmän samlingslokal. Medel tUlutlåningen kan anskaffas genom emission av obligationer. Ilikhet satte även för en ram för bolagetsmöjligheter att emillera obligalioner. Denna ram uppgick tUl 6000 milj. kr.(6000). Totalt tecknades 5327 milj. kr. (4154). Bolagels upplåning(obligations-, förlags- och reverslån) uigjorde 50052 milj. (44869). Totaltutbetalades 9031 st. lån (5950) fill ett värde av 5293 milj. kr. (4223).Lånestocken utgjordes av 151649 st. lån (143410) fiU ettsammanlagt belopp av 50043 milj. kr. (45072). Intäktsräntomauppgick liU 5714 milj. kr. (5117) och kostnadsräntorna till 5538 milj. kr.(4949). Räntenettot utgjorde sålunda 176 milj. kr. (168). Resuhatföre bokslulsdisposilioner och skatt, 127 milj. kr. (114), har disponeratsgenom avsätining lill värderegleringsreserv med 95 milj. kr. (70) samtavsättning tUl förnyelsefond med 3 milj. kr. (0). Av den särskildainvesteringsfonden har lagits i anspråk I mUj. (5). Ackumulerade avskrivningarutöver plan har minskal med I milj. kr. fill 3 mUj. (4). Resultatet föreskatt uppgår till 30 milj. kr. (36). Bolaget visar en nettovinst på 7 milj. (7). () Skr. (milj.kr.) -0,7 -1,9 engagerade sig första gången år1930 i eldistributionsverksamhet bedriven i bolagsform genom förvärv av . Först påbörjades emellertid i samband med enmålmedveten omstmktureringspolilik från statsmakternas sida avseende landelseldistribution ett mer omfattande engagemang i eldistribulionsbo-lag parallelltmed en ulökning av verkels egen detaljdistribulionsverksam-het. Vid slutet av1970-lalel omfattade verkels bolagsengagemang ett 20-lal förelag. gjorde verkel en framstäUan om alt få bildaetl särskilt förvaltningsbolag för att administrera statens aktieinnehav i deohka eldistributionsbolagen. Detla godkändes av och vid årsskiflet1979/80 kunde - SEAB starta sin verksamhet sommoderbolag i en koncern - genom all förvärva slalens aktier iett anlal eldistrjbutionsbolag. Genom inrättande av ett särskilt moderbolag med skyldighetatl upprätta eget årsbokslut och koncernbokslut erhåUs en förstärkt insyn frånsåväl slatens som övriga intressenters sida. Uiöver en effektivisering av ägarefunktionenmed bl.a. målsättningen alt förränta statens kapitalengagemang på etttillfredsställande sätt kommer boiagsgruppens finansieringsfrågor, gemensammaavtalsfrågor, försäkringsfrågor elc. att kunna underlättas. Är 1985 var SEAB:s och sjätteverksamhetsår. I ingick uiöver moderbolaget, somär helägt av Slalens vattenfaUsverk, följande dotterbolag: AB , Dom- neåns , AB , , , , AB , , , AB , Väster- bergslagens och AB Ange . Moderbolaget ägde hämtöver aktieandelar i följande bolag:Bodens Energiverk AB, , , ABSlenungsunds och . Koncernens omsäUning uppgick till 1219 mUj. och åretsresultat fiU -0,7 milj. kr. Koncernens balansomslutning per den 31 december1985 var 1103 milj. kr. Koncernensinköp och produkfion av el var 4610 GWh (inköp , produktion ) fill enkostnad av 764 milj. kr. Intäkterna av elförsäljning-en uppgick tUl 1079 milj.kr., varav 322 för högspänning och 757 för lågspänning. Avlågspänningsförsäljningen uppgick försäljning för elvärme lill 312 milj. kr.Anlalel lågspänningsabonnenter var ca. 195200 varav ca 50800 elvärmeabonnemang. Koncernen har försålt Qärrvärme för 57 milj. kr. Under årel investerades 163 milj. kr. Koncernen hade 745 årsanställda. Från Vallenfall inlånadespå entreprenadbasis ca. Moderbolagels omsättning uppgick lUl 44,7 milj. kr. varaverlades 42,6 milj. kr. som ränlor till Statens verk motsvarande enförräntning av del förräntningspliktiga stafliga kapitalengagemangel i SEAB med13%. Moderbolaget hade en anställd - verksläUande direklören.För administrativa uppgifter anlitades på enlreprenadbasis personal anstäUdhos . förräntningskrav på SEAB, som under år 1985var prognoseras vara 12,. SEAB lorde kunna uppfylla dettaförräntningskrav. Räntenetto(inkl. provisioner) -837,2 -1229,2 AB SvenskExportkredit (SEK) bildades och ägs till hätften vardera av staten ochaffärsbankerna. Bolagels ändamål är att genom kreditgivning medverka vidfinansieringen av svensk export av varor och tjänster.Till övervägande del finansieras export av kapitalvaror på kredit- Skr.1986/87:20 tider från lägst två till vanligen högst åtta ä lio år. Frånden lämnas såväl krediter med statligt stöd som krediter tillmarknadsmässiga vUlkor. Kreditermed statligt slöd ges för alt utjämna skUlnader i konkurrensvillkor vidkreditgivning i förhållande till utländska kreditgivare. Krediler med statsstödavser i första hand export lill u-Iänder och statshandelsländer. Vid export tiUindustriland åligger det exportören, för alt statsstöd skall utgå, att i någonform styrka att utländsk kredilkonkurtens föreligger. Fast ränta tillämpas ochi låg räntesatserna för statsstödda krediter i utländsk valuta mellan9,och 13,beroende på kredittid och importland och valuta. Dentreåriga försöksperioden för det direkta statliga kredilslödel via SEK utlöpteden . Därefter har det s.k. SEK-systemet förlängts ochgäller f. n. tills vidare. Kreditertill marknadsmässiga vUlkor lämnas då exportör inte avser att alls utnyttjastatligt stöd eUer som komplemenl till en statsslödd kredii för att finansierat. ex, tredjelandsdel i projekt eller lokala kostnader. Förbåda slagen av krediter gäller ålerbelalning efler faslställd plan, vanligenhalvårsvis amortering. För lämnade lån skall enligt SEKs bolagsordning SläUasbetryggande säkerhel. Ofta ingår i säkerhelen en exportkreditgaranti frånexportkreditnämnden (EKN). Vidutgången av uppgick bolagets uflåning fill 32931 milj. kr. varav 28 838milj. Vidsamma tidpunkt utestod bolaget med kredilofferter och kreditavtal påtillsammans drygt 17 147 milj. kr. avseende kredilgivning med statsstöd(37569), och 12 158 milj. kr avseende krediter till marknadsvillkor (6785). Slatenskostnad för den statsstödda kredilgivningen har fram tiU utgångenav uppgått tUl ca. 6569 milj. kr. SEKskostnadsmarginal på , som avser täcka bolagels hanteringskostnader samtvissa kreditrisker vid stalsstödd kreditgivning, uttas av låntagaren i form avförhöjd ränta. Den löftesprovision SEK uttar för lämnade kreditofferter är 0,5%per år vad gäller statsstödda krediler och marknadsmässiga krediter i valutor,och 0,för marknadsmässiga krediter i kronor. För kreditoffertar till rörligränta uttas tiU0,. Bolagetsupplåning har i växande grad skett i utlandet. Av lotala upplåningen under år1985 på 9255 milj. kr. genomfördes i utlandet. Rörelseöverskotlelföre bokslutsdispositioner och skatter uppgick för fill 333,7 milj. kr.(255,0). Förbättringen beror huvudsakligen på 1983 och kraftigakonsolidering och på rörelsevolymens successiva ökning . Efterskatteavsättning och avsättning av 39,6 milj. kr. tUl värderegleringskonlo föruflåning, uppgick nettovinsten till 96,1 milj. kr. Av tiU 1985 årsbolagsstämmas förfogande stående medel, 101,9 milj. kr., föreslås en utdelningav . per aktie (45), vilket tar i anspråk 56,0 milj. kr., samt enavsättning tiU reservfonden med 9,7 milj. kr. I ny räkning överföres 36,2 miij.kr. () Skr.1986/87:20 (milj.kr.) Vid bolagsstämma beslöls att företagets namnfr.o.m. skall ändras från liUSvensk (). Bolagel bildades den 26 seplember 1972 i enlighel med ettmellan . och KraftgruppAB träffat konsortialavial. Enligt nu gällande konsortialavial som trätt i kraft den 1juli 1981 äger , , ochSydsvenska Värmekraftaktiebolaget av aktierna. Bolagels omsättning har ökat från ca 0,5 milj. kr 1972/73till c:a 475 milj. kr . SKB har av de svenska kärnkraftföretagen fått uppdragelall utveckla, planera, bygga saml driva anläggningar och syslem för hanteringoch omhänderlagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från desvenska kärnkraftverken. SKB svarar också för den omfattande forskningsverksamheteninom kärnavfallsområdel som staten ålagt de svenska kärnkraftproducenterna. Slutligen handlägger SKB frågor beträffande prospektering,anriknings-och upparbelningsljänsier och reservlagring av uran för den svenskakärnkraflinduslrin samt medverkar på begäran av delägarföretagen vidurananskaffning. Verksamheten har omfattat utredningar, projekteringoch byggande samt drift av anläggningar och system för omhändertagande avanvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall från de svenska kärnkraftverken m.fl.SKB har också genomfört forskningsverksamhet inom kärnavfallsområdet samthandlagt frågor betr. uranprospeklering, beredskapslagring av uran samt vissaanriknings- och upparbelningsljänsier. SKB:sberedskapslager omfattar anrikat uran och zirkaloy motsvarande behovet för en elproduktion av något över , i enlighet med avtal med Överstyrelsen för Ekonomiskt försvar - ÖEF. Vid Lilljulhatlen iJämtland har lidigare undersökningar påvisat en mi- Skr. 1986/87:20neralisering av minst 3000 lon uran. Dessa båda fyndigheter har bedömis uigöraen viktig och värdefull malmreserv, varför SKB avser alt behållaundersökningskoncessionerna i respektive områden. SKBär avtalsslutande part för urananrikningskontrakl med Techsnab-export iSovjelunionen. Beiräffande SKBs kontrakt med Techsnabexport har en anpassningav priset framförhandlats med hänsyn fill prisei för molsvarande ijänster iUSA. företräder SKB i uranförsörjningsfrågor. Motbakgmnden av krav i främst lag om kärnteknisk verksamhet har SKB bedrivit enomfattande forskningsverksamhet, i huvudsak med hjälp av förelagsexlernaresurser vid högskolor, forskningsinstitut, konsultförelag m.fl.Platsundersökningar har pågått bl.a. i KUpperås i . SKBhar ell förhåUandevis omfallande inlernationellt samarbele inom hela företagetsverksamhetsområde. Vikligl härvidlag är det forskningssamarbete som skerbeträffande radioaktivt avfall med organisationer i , , ochFrankrike samt organ inom lAEA, / saml EG. belydandeinlernationellt forskningsutbyte sker också inom del /NE A-projekt somunder SKBs administration genomförs i Slripa gmva med deltagande av nio länder. Detråder förhållandevis stort internationellt intresse för SKBs forsknings- ochövriga verksamhel. Uppdrag har erhållits från och Schweizoch kontakler har tagils med etl slort antal länder. Från och med år 1986kommer SKBs uppdragsverksamhet att kanaliseras via SwedPower. Ijuniår 1985 inlämnade SKB i enlighet med finansieringslagens krav enkostnadsberäkning för kärnkraftproduktionens radioaktiva restprodukter (Plan85) till , lidigare NAK. Efler beredning hos SKNfastställde regeringen avgtften för lill /kWh el frånkärnkraflproduklionen. Underår 1985 har kraftföreiagen vi avgift inbetalat 1061,3 milj. kr. tiU fonderinginom SKN enligl finansieringslagen. Ackumulerade inbetalningar jämle ränta påav SKN förvaltade medel l.o.m. ulgör 6169 milj. kr. Av dessa har SKNunder ulbelaU 3823 milj. kr. tiU SKB för byggande och drifl avanläggningar och system. Byggnadsarbelenför SFR, ett centralt slutförvar för driftavfall från de svenskakärnkraftverken saml likartat radioaktivt avfall från Studsvik, sjukhus ochindustri, har kunnat bedrivas planenligl. har större delen avbergarbelena genomförts. Arbetet med konstruktion och byggande genomföres avStatens på SKBs uppdrag. Den första byggnadsetappen omfattar och fyra bergsalar för sammanlagt 60000 m avfall och beräknas vara färdigår 1988. Provdriftvid det centrala mellanlagrel för använl kärnbränsle CLAB påbörjades ijuni1985. Under höslen har använl kärnbränsle innehållande uran samt vissareaklorkomponenter transporterats till CLAB. Endasl smärre inlrimningsfelförekommer och anläggningen har fungerat väl. Uppbyggnadenav ett transportsystem för använt kärnbränsle och ra- 138 dioaktivt avfall har islort selt slutförts med avseende på transporter av Skr. 1986/87:20 använtbränsle. Förulom del specialbyggda fartyget består utruslningen av liotransportbehållare med insals för kärnbränsle, två transportbehållare förhärdkomponenler, tre terminatfordon med lastbärare samt mobilt kylsystem m.m.Under året har utprovats en transportbehållare för låg- och medelaktivtavfall. SKBhar överlagU fartyget från del franska dotterbolagetSofrasam. I samband härmed har Rederiakfiebolaget kontrakterats fördrift av fartyget och Gofiandsbolagel har därefler svarat förtransporter av använt bränsle. har dotterbolaget samtövriga engagemang i med anknytning till avvecklals. Investeringarnai CLAB, transportsystemet och SFR, vilka uppgått lill 363 milj. kr.har huvudsakligen finansierais genom ulbelalningar från SKN enligtfinansieringslagen och genom delägarbidrag. Inom ramen för ovanslåendeinvesleringsbelopp har under årel investerats ulanför finansieringslagen, 137milj. kr., vilka finansierais genom delägarbidrag och täckts via inlerna fonderinom respeklive kraftförelag. Erforderlig fondering har bedömis fill0,/kWh. SKBhar fört diskussioner med främsl andra s.k. base load isyfte att överlåta delar av det s.k. 80-lalskonlraktel med Cogéma. Avtal harträffals med etl japanskt kraftföretag för ca. 1/4 av konlraktsvolymen. Ullagdamedel har återbetalts och del japanska förelagel har övertagil SKBsåterstående betalningsåtagande. SKB söker aktivi att överföra reslerandekvantiteter på andra tänkbara organisaiioner eller företag. Några avslut hardock ej träffats. Avtalhar träffals med fyra tyska kraftförelag beträffande byle av kärnbränsle. SKBförutsattes från tysk sida överta ca. 24 lon s.k. MOX-bränsle och de tyskaförelagen överiar de 57 lon bränsle som SKB levererat lill la Hague inom dets.k. Härigenom avser man alt undvika att upparbetningsavfallskulle behöva omhändertas i . Bytet fömtsätter lillslånd från bl.a. USAoch överenskommelse mellan de svenska, franska och tyska regeringarna. Fr.o.m.januari 1985 har förelaget varit organiserat med tre huvudavdelningar.Forskning och Utveckling, Planering och Systemanalys samt Anläggningar. Inomden senare är verksamhelen uppdelad på två underavdelningar: Konslrukfion ochByggande samt Transport och Lagring. Vidare finns två stabsavdelningar, en förEkonomi och Administration samt en för Informalion och Samhällskontakl. Underår 1985 har också avdelningen för Information och Samhällskontakl etableratsoch successivt börjat byggas upp. Uppgifterna för avdelningen har kraftiglökal under årel och ytterligare förstärkningar planeras för . Medelanlalelanslällda, beräknat enligt bokföringsnämndens anvisningar, uigjorde 42 (40)personer. I löner och arvoden har betalats sammanlagi 7,3 milj. kr. (6,8 milj.kr. ), varav styrelsen och verkslällande direktören 0,4 milj. kr. (0,4 milj.kr. AB Svensklaboratorietjänst (Svelab) Skr. översikt 1985*830701-841231** (milj.kr.) 1985 830701-841231 Antal anställda 102 115 * övergång till kalenderårsredovisning fr.o.m. **avser 18 mån. Svelab bedriver vid elva regionlaboralorierlaboratorieverksamhet inom områdena livsmedelskontroll, vattenkontroll,veterinärmedicinsk diagnoslik, fodermedelskonlroll och miljökontroll.Verksamheten bedrivs på affärsmässig grund och dess kosinader finansieras viaavgifter för ulförda uppdrag. Från starten och fram l.o.m. var statenoch dåvarande ägare av bolaget. utökadesägarkrelsen med Kooperaliva Förbundel och Industrins Livsmedelsgmpp. Vidårsskiftel /83 inträdde bland ägarna. Akfiekapitaletökades lill 4560 milj. kr. Del nuvarande ägarförhållandet är följande: staten ,, jordbmksnäringen , konsumenlkooperafionen 8%och den privata livsmedelsindustrin . Svelabs huvuduppgtft är att mot ersättning gelaboratorieservice inom områdena livsmedelskonlroU, vattenkontroU,veterinärmedicinsk diagnostik och miljökonlroU. Viss laboralorieservice kanockså ges inom l.ex. det lantbmkskemiska området. Vidare bedrivs provtagning,utvärdering och rådgivning inom ramen för Svelabs verksamhetsområden. Svelabs affärsidé är att ligga långt framme ikunskapsfronten och därigenom kunna utföra tjänster med hög kvalitet och på såsätl bli det ledande laboratorieföretaget. lönsamhet skall vara sådanatt långsiktigl ekonomiskt oberoende garanteras. En real avkastning på påarbetande eget kapital skaU uppnås. Fram tiU bedrev Svelab laboratorieverksamhetvid 11 enheler, varefter ett laboratorium lades ned (). Från har Svelab laboratorier i , , , 140 , , , , , Helsingborgoch Kristi- Skr. 1986/87:20 anslad. Vid Krislianstadslaboraloriel bedrivs liksom lidigareprojektverksamhet i nära samband med djurhälsovården inom främst parasilologi.Vid Halm-sladslaboraloriel utförs lesier avseende mulafionsframkallande ämnen iurin i samarbele med och . Beslul har faltals om all även fortsätiningsvis drivaSvelab som ett sammanhållet riksföretag, men med en allt starkareregionalisering. Denna syftar fill etl ökal regionalt inflytande, ansvar ochstöd från intressenter i områden där laboratorium är beläget. På så sätt avsesresultatansvar, riskvillighet och framåtanda främjas. Under verksamhetsåret har avtal tecknats mellan bolagetoch kommunerna i som innebär en regional uppslutning kringBor-längelaboraloriel. Den under föregående verksamhetsår startade servicen fillmindre livsmedelsföretag avseende hygienkontroll m.m. har ulvidgals. Personali ledande ställning har vidareulbUdats för dessa uppgtfter. Beslul har fattats om att satsa på en serviceför vattenbruket i form av kontroll av fiskhälsa, fiskbaserade livsmedel samtanalys av vatten och foder. utbildades viss personal fördenna service. har preliminär överenskommelse träffats medÖrebro kommun om övertagande av kommunens laboratorium. har en utredningsgrupp gjort en översyn avobduktions-verksamheten i landel. Dessvärre har utredningen inte getttUtfredsställande svar på frågoma om behovet av obduktioner i framliden, vemsom skall svara för huvudmannaskapet och hur finansieringen skall ordnas.Svelabs roll i den framtida obduktionsverksamhelen är därför oklar. Dettavållar problem för bolagel beiräffande personalplanering och lokaldisposition. Del ekonomiska resultatet för ärlillfredsställande och innebär all bolagets målsättning om en real avkastningpå på arbetande eget kapital uppnåtts. Underräkenskapsåret har i medeltal 102 (115) personer varit anställda i bolaget. översikt 1984/85 1983/84 (milj.kr.) 1984/85 1983/84 SEMKO,är riksprov- Skr. 1986/87:20plals för elektrisk materiel, huvudsakligen för sådan maleriel som används ihem och hushåll. Akfieägareär svenska staten , med 29,och med 19,. SEMKOsuppgift är att svara för all officiell provning, d.v.s. av myndighelföreskriven provning på sådana produkler som ingår i SEMKOs ob-jeklområdel. Denhell övervägande delen av provningen har föreskrivits av ochgäller elsäkerheten, d.v.s. säkerheten mot elektrisk stöt och brand. Genom attstaten har huvudinflytande har kunnal delegera rätten altfatta beslut om godkännande. Viss provning görs även enligl andra myndighetersföreskrifter. Del gäller t. ex. uppmätning av ultraviolett strålning frånsolarier, joniserande strålning från TV-apparater och kontroll avmikrovågsugnar. Närkraven är uppfyllda godkänner SEMKO produkter och fabrikanten kan då genomS-märkning för allmänheten visa all den är godkänd. Fabrikanterna ansvarar föraU de godkända produkterna tillverkas och säljs i del av SEMKO godkändautförandel. Genom all göra stickprovskontroller på marknaden och genom attfölja upp anmälningar och rapporter om olycksfall, får SEMKO kännedom omsådana läU då produkter säljs i ett utförande som avviker från del godkända.SEMKO kan då påyrka rättelse och i svårare fall anmäla förseelsen till ansvarigmyndighel för åtgärd. Personalstyrkanvar vid verksamhetsårets böijan 220 personer och vid dess slul 213. Vidårels slut tjänstgjorde 42 personer inom ledning och administration, 21personer inom norm- och utredningssektionen saml 153 inomtypprov-ningssektionen. Av dessa vara 134 direkt engagerade i provningsverksamheten. Dennya byggnaden i har medgivit en högre arbetskapacitet och medverkat tiUkortare uppdragstider. har också gjort del möjligl all erbjuda frivilligprovning för icke godkännande pliktigt material. Sådana uppdrag har tagitsfrämst på kontorsmaskiner och eleklromedicinsk utmstning, båda områden i raskutveckling. Beträffande elektromedicinska apparaler satsar SEMKO på atl kunnaspela sin roll i de ålgärder som kommer alt vidlas för alt höja säkerheten inomdella område i . Underverksamhetsåret har ca. 11900 provningsuppdrag avslutats. Av uppdragen var 23%förslagångsuppdrag med fullständig provning, kunde godkännas redan efterförsta provningen, måste underkännas. SEMKOsförteckning över godkänd elektrisk maleriel innehåller: 68000typgodkännanden uppdragsgivare från olika länder. 1027 () ärsvenska uppdragsgivare. -0,4 -0,4 Svetab är ett investmentbolag som arbelar enligl s. k.venture capilalmo-dell med inriktning på små och medelstora förelag. Dennaverksamhet bedrivs i fem regionala investmentbolag, , , , och . Dessa femregionala bolag utgör den centrala delen av Svelabs lolala verksamhel, somdessutom omfattar delägarskap i två amerikanska venture capital fonder samlkonsultverksamhet. Svetab har också ell fastighetsbolag, . Svelab var ell helägt doUerbolag lillProcordia AB. Under höslen beslöl all verksamhelen inomSvetab och () - etl annat helägt dotterbolag - skullesamordnas. Förutsättningarna för Svelabs och SUs verksamhet hade gradvisförändrats, och båda företagen hade utvecklats mot venlure capitalverk-samhet.Procordia beslöt vidare all investera i den nordiska venture capi-lalfondenEuroventures Nordica. Fonden har sitl urspmng i del hoUändska företagetEuroventures BV. Övriga svenska förelag som dellar i fonden är Asea och Volvo.Fonden, som avser all göra riskkapitalinvesteringar i små och medelsloraföretag med hög lillväxlpotential, har etablerats som ell norskt förelag ochhar förvärvat ett antal av Svelabs engagemang. Aktierna i överfördes tillProcordiaNova AB. (Se redogörelsen i det följande om ). Lagerhusbolagetäger och förvaUar lagerhus och ombesörjer lagring av spannmål,frö och fodermedel för bl.a. Svensk Spannmålshandel ek. 1986/87:20ening. Bolaget åtager sig också beredskapslagring av livsmedel påuppdrag av slalens jordbmksnämnd. Utöver företagets ursprungliga uppgift all ombesörjaberedskapslagring av livsmedelsprodukter och proteinfodermedel har bolagetsavdelning för arkivtjänster, "BergArkivering", etablerat sig påmarknaden. Konceptet innefattar förutom förvaring, systematisering av material,snabb återsök-ning och vid behov gallring och destmktion. Dennaarkivlagringstjänst är förlagd fill bergmm i Kumla kommun. (milj.kr.)