prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Det begrepp som här avses betecknasnumera som "egna kapital", vilket uttryck här alltså bör användas. Det gör också sammanhanget med de särskilt nämnda posternareservfond och uppskrivningsfond -vilka utgör delar av det egna kapitalet - väsentligt lättare att förstå. Rörelsen m. m. Beträffande föreningsbankernas rörelse bör i tillämpligmån beaktas vad inspektionenanfört i motsvarande avsnitt betr. bankaktiebolagen och sparbankerna.Detsamma gäller avsnillen om föreningsbanks ledning och omföreningsbanksstämma. a. vill inspektionen understryka vad in spektionen anfört i fråga omstyrelseuppdrag för verkslällande direktör m. fl. i anslulning till bestämmelserna i 8kap. 8 8 förslaget tdl bankaktiebo lagslag. Det kan noteras att förvärv enligt 5 kap. 46 första stycket 5 avser endast 248 aktie ellerandel i svenskl företag. Inspektionen utgår från att jordbruks- Prop.1986/87: 12 kasserörelsens förvärv av aktier eller andelar i utländska förelagkommer att kunna ske genom . I 5 kap. 16 8 harintagits bestämmelser avsedda atl molsvara nuvarande regler i 42 a 6jordbrukskasselagen. Sisinämnda lagrum samt vissa andra bestämmelser i sammalag har ändrats i anledning av kooperationsutredningens förslag. 1 den nämndaparagrafen har lUlförts att centralkassa får utfärda föriagsandelsbevis (SFS1984:193). Förlagsandelsbevisen har en ställning mellan medlemsinsatserna ochdet lånade kapitalet, vilket bl.a.medför restriktioner i fråga om att fåandelsbevisen inlösta. Avkastningen av bevisen avses kunna få karaktärenav utdelning. Den nämnda ändringenav jordbrukskasselagen synes ha skett efter det att banklagsutredningenslutfört sitt arbete. I vad mån ändringen kräver beaktande i en ny föreningsbankslagbör övervägas vid den fortsatta behandlingenav banklagsutredningens förslag. Jfr vad som sägs under 3.8.8 och 3.8.11 (6 kap. 6, 10 och11 68). I förslaget lill 7 kap. 1 8 FBL anges en föreningsbank i stadgarna fåföreskriva att underåriga medlemmar saknar rösträtt vid föreningsbanksstämma.Skälet skullevara att en person med många barn annars skulle kunna dominera en stämma. Denna riskförefaller hovrätten liten. Därtill kommer att regeln skulle kunna leda tillatt många underåriga blev orepresenterade vid föreningsstämmor. Alla underåriga har ju inle andrafamiQemedlemmar i föreningsbankensmedlemsgrupp. Framför allt bör emellertid beaktas att regeln pä ell oacceptabelt sätt står i strid medden gmndläggande principen att varje medlem skall vara röstberättigad. Hovrätten föreslår att den berörda regeln får utgä urlagrummet. Jfr vad som sägs under 3.7.19 (5 kap. 7 8). Jfr vad som sägs under 3.7.12, 3.7.20 och 3.9.3 (5 kap. 5och 7 88 samt 7 kap. 8 8). Godkänd revisor i lokal föreningsbank Enligt lagförslaget 8 kap. 3 6 skall minst en av derevisorer som förenings banksstämmanutser i en central föreningsbank vara auktoriserad revisor och ien lokal föreningsbank godkänd revisor. För central föreningsbank överensstämmerförslaget med gällande räll medan del särskilda kvalifika- 249 lionskravet för lokal föreningsbank innebär en nyhet. För sådan gäller fn. 1986/87: 12 endast det allmänna kvalifikationskravet enligt 46 8FL. I motiven (sid. 187)pekar ulredningen på att sedan den måste minst en avbolagsstämman utsedd revisor i alla aktiebolag vara auktoriserad ellergodkänd. Bestämmelsen gäller från den angivna dagen för samtligadärefter nybUdade akliebolag och för äldre bolag från den 31 december 1987.Ändringen motiverades med strävandena att komma till rätta med sådanekonomisk brottslighet och annan oegentlighet som kan förekomma i samband mednäringsverksamhet. Som skäl för attinföra ett särskilt kompetenskrav för revisor i lokal föreningsbank pekarutredningen pä det förhållandet atl den kontrollskyldighet som åliggerriksorganisationen enligt gäUande JkL föreslås utgå ur lagen. Vidareerinrar utredningen om den ännu större skärpning som sker i förslaget till ny sparbankslag, enligtvilket en av de av huvudmännen utsedda revisorerna måsle vara aukloriserad. SFF finner inte deav utredningen anförda argumenten för ifrågavarande skärpning avkompetenskravet övertygande och vill lill utveckling av sin uppfattning anföra föQande. Ifråga omjämförelsen med aktiebolagen flnner utredningen själv atl de skäl som anfördes som stöd för ändringeni ABL inte i och för sig bör tillmätas någonbetydelse i della sammanhang eftersom bankinspektionens tillsyn innebär attföreningsbankerna inte bör kunna driva sin verksamhet i strid mol författningar och stadgar. Möjligheten tilltillsyn förstärks genom atl inspektionen enligt 15 kap. 3 8 andrastycket ges befogenhel - vilket SFF inte har något att erinra mot - attförordna revisor även i lokal föreningsbank. Utredningen uttalar dock (sid. 310) - vari SFF instämmer - att det normalt sett får anses fullttillräckligt att en revisor utses i den centrala , vilken revisor det åligger att granska verksamheten inom hela gruppen. Enligt 8 kap. 10 8 Qärdestycket skall i en central föreningsbank,lill vilken del flnns lokala föreningsbanker anslutna, revisionsberättelseninnehålla särskilda uttalanden om gruppen i dess helhet i viktiga hänseenden. Denna beslämmelse ärvisserligen ny men i praktiken har de centrala revisorernas granskningsarbetealltid till väsentlig del avsett de lokala bankernas verksamhet, främst dä deras kreditgivning.Eftersom de lokala bankernaanskaffar sina medel genom lån frän den centrala banken och de lokala bankerna därigenom blir den centrala bankenshelt dominerande gäldenärer, är ensådan inriktning av revisionsarbetet nödvändig och naturlig. Vid bedömandet avbehovet av kvalificerad revision i lokala förenings banker har man att beakta -som delvis redan framgått - dessas unika Status inom svensk associationsrätt. Attgöra jämförelser med andra före tagsformer är därför knappast meningsfullt. De lokala bankernas självstän dighet är begränsad såtillvida alt de erhåller rättslig ställning först genom medlemskap i central föreningsbank(FbL I kap. 1 8 andra slyckel). Även den bankverksamhet som de lokalabankerna bedriver är begränsad. De får sålunda inte för egen räkning läna in pengar från allmänheten och inte heller får de utan den centrala bankenstillstånd låna upp pengar från annan än denna (1 kap. 4 8). Vidare är en lokal bank skyldig att efterkomma de 250 instruktioner och anvisningar som meddelas av den ceniralaföreningsban- Prop. 1986/87: 12 ken(I kap. 5 6). Å andra sidan ställer lagen inga krav påeget kapital hos de enskilda lokalaföreningsbankerna. sammanhänger med att den centrala och anslutna lokala banker gemensamthar att uppfylla kapitaltäckningskravetenligl 5 kap. 7 6. Ur lagstiftarens synpunki är det därför egalt inomvilket led kapitalbildningen sker. Den centrala banken har därvid möjlighet att genom räntesättningen på deekonomiska meUanha-vandena och påannat sätt ästadskomma en lämpligt avvägd kapitalbildning mellan den egna banken och anslutna lokalabanker. Även i detta hänseende ärsålunda de senares handlingsfrihet begränsad. Inte hellerkassareservsbestämmdserna enligt 5 kap. 8 8 är tillämpliga på de lokala bankerna. Denna skyldighet åligger den centralabanken liksom det ankommer på denna - med utnytQande av sininstruktionsrätt eller med andra åtgärder -att tillse att de föreskrifter som utfärdar med stöd avkreditpolitiska lagstiftningen uppfylls. Av det sagdaframgår atl de organisatoriska och ekonomiska sambanden är mycket starka mellanden centrala och anslutna lokala banker, även om det inte är fråga omkoncem. Detta fömtsätter en stark samordning även av kontrollsystemet inom gruppen. Man harhärvid att skiQa mellan intern och extern kontroll. Som utredningen framhåller(sid. 180) brukar de interna revisorerna normalt lyda direkt under den verkställande ledningen iett företag och utses av styrelsen eller verkställande direklören. Derasuppgift är alt granska och kontrollera den löpande verksamheten och förföretagsledningen påtala uppdagade oegentligheter. En annan uppgifl kanvara att samla och sammanställa uppgifter om företagets ekonomiskaförhållanden och därigenom ge företagsledningen beslutsunderlag. De äralltså organ i företagsledningens Qänst. De externa revisorerna däremot utses avförenings- eller bolagsstämman och har till uppgift att granska och konlrollera företagsledningens förvallning. De skall härvid förvissa sig om att den interna kontrollenfungerar tillfredsställande och om de härvid konstaterar brister själva vidtagakompletterande gransknings- och kontrollåtgärder. Uttalande om deninterna kontrollen skall göras irevisionsberättelsen. De exierna revisorerna måste givetvis stå helt fria i förhåUande till företagsledningen. Även om de interna och externarevisorernas uppgifter ochansvarsområden klart kan särskiQas är del ur effektivitetssynpunkt angelägelmed etl nära samarbete mellan de båda kontrollorganen. Den internakontrollen av de lokala föreningsbankerna utövas dels av den centrala dels av s.k. reserevisorer som är anställda hos SFFmen stationerade vid de olika centrala bankerna. Det är främst genomdessa som SFF uppfyller sin legala kontrollskyldighet. Den centrala bankens kontroll utövas påolika sätt främsl genom granskning av de dagliga redovisningshandlingarna och enfortlöpande kontroll av kredilgiv ningen. Del bör här inskjutas attvissa vikliga beslut enligt stadgar och utfärdade instrukfloner inte får verkställas utan godkännande av den cen trala banken. SFFs revisorer verkställer - vid konflnueriiga besök och på annal sätt - siffergranskning och annan intern kontroll men deras verk- 251 samhethar också vissa externa inslag. Genom ell sådant integrerat kon- Prop.1986/87: 12 irottsyslem kan de stämmovalda revisorerna i de lokala föreningsbankernafrämst inrikta sitl granskningsarbete på kredilgivningen, en verksamhel somdessa genom sin lokalkännedom är särskilt lämpade för. Givetvis kommer delta välfungerande kontrollsystem - vari SFFs kontrollfunktion ingår som en integreraddel - alt påverkas av atl riksorganisationens legala ställning och därmed desskonlrollskyldighet avskaffas. Hur kontrollverksamheten kommer attorganiseras kan ännu inte anges. Utredningen uttalar (sid. 181) atl det voreatt beklaga om denna förändring skulle innebära att den erfarenhet ochkompetens som finns represenierad i förbundets revisionsenhel inteutnyttjades även framledes. Enligt den allmänna meningen inom rörelsen kommerheller inte så att bli fallet. Skillnaden blir att utnyttjandet avrevisionsenhetens Qänster kommer att grundas på uppdrag från de ceniralaföreningsbankerna. Att dessa inte skulle utnylQa den samordningsmöjlighet somligger i detta är högst osannolikt. En samordning är nödvändig med hänsyn tillatt hela rörelsen arbelar med ett integrerat datasystem som administreras avSFF och lill vilket samtliga enheter inom rörelsen är anslutna. Kontrollen avdetta sker genom den centrala revisionsenheten. Det förhållandet alt SFFskontrollfunktion formellt avskaffas innebär inte att kontrollsystemetförsvagas. Tvärtom kan flera fördelar vinnas. Ansvaret för den internakontrollen kommer att åvila den centrala med UtnytQande av deQänster som den centrala revisionsenheten kan erbjuda. a. undanröjs denoklarhet ifråga om ansvarsfördelning i detta hänseende som rätt. Eneffekiivisering bör också kunna ske genom en bättre samordning av den kontrollsom nu utövas dels av SFF dels av den centrala . Att dennatudelning av kontrollverksamheten medfört ett visst dubbelarbete har intekunnal undvikas. Enligt SFFs uppfattningskulle det förhållandet att en av de stämmovalda revisorerna i lokalföreningsbank skalt vara godkänd revisor inle medföra någon påtagligförstärkning av det integrerade kontrollsystem som ovan beskrivits. Det ärmöjligt att utredningens bedömning är riktig att antalet auktoriserade ochgodkända revisorer skall vara tillräckligt för atl tillgodose det totalabehovet efter de övergångstider som föreskrivs i ABL och som föreslås införas iFbL. Men de kommer inte i många faU att flnnas tiUgängliga på de platser därderas Qänster blir aktuella. Detta gäller särskilt de många lokalaföreningsbanker som är verksamma långt från kommuncentra och inte sällan i renaglesbygder. Att byta ut en revisor som uppfyller de allmännakvaliflkationskraven och som är väl förtrogen med bygdens befolkningoch näringsliv mot en person som visseriigen har en större formell kompetensmen som saknar lokalkännedom, skulle knappast utgöra någon förstärkning avkontroUsystemel, i vart faU inte i en utsträckning som står i rimligproportion tUl de betydande kostnader i form av arvoden och reseersättningarsom detta skuUe medföra. Den jämförelse somutredningen gör med sparbankema är inte relevant enligt SFFs mening. En av revisorernas viktigaste uppgifter är att tiUse att borgenärernas intressen skyddas. Sparbankema bedriver var för sig fuU- 252 ständig bankrörelse och har sina insättare som en heltdominerande bor- Prop. 1986/87: 12 genärsgrupp. De lokala föreningsbankerna får däremot inleför egen räkning driva inlånings verksamhet och får heller inte utan tillstånd laupp lån hosannan än den centrala . De har därigenom en enda borgenär av betydenhet, nämligen dencentrala banken, som därigenom harytterligare anledning att noga föQa de lokala bankernas verksamhet. Med stöd av detovan sagda yrkar SFF att den i 8 kap. 3 8 upptagna bestämmelsen altminst en av de revisorer som föreningsstämman utser i lokal föreningsbank skaU vara godkändrevisor utgår. I utredningsförslagets inledning under punkt 7.1.3föreslås alt status inte ska regleras i Föreningsbankslagenoch attdenna lösning rent praktiskt endast medför problem såvitt gäller revisionen. IJkL har SFF skyldighet och rätl att kontrollera föreningsbankerna. Inom SFFfinns för detla ändamål en intern revisionsavdelning. Det framhålles på samma ställe i utredningenatt om SFF inte längre ges skyldighet ochrätt att kontrollera föreningsbankerna måste troligen en förändring avverksamheten vid revisionsenheten genomföras. I så fall äranställningstryggheten för en avdelning med ca 35 anställda i fara. En utredning inomSveriges av revisionsavdelningens framlida organisation ochrevisorernas anställningsförhållanden har skett under 1982-83. I dennaframhålls de faktorer som är viktiga för revisionsavdelningens framtida organisatoriskaplacering och som första punkt nämns "oberoendet i förhållande tUl dengranskade verksamheten och dess personal. Revisionsavdelningens placering i SFFmedför att ett mycket högtoberoende uppnås. Delta är oerhört väsentligt". I förslaget om nyFöreningsbankslag sägs i 8 kap. om revision i kapitlets första stycke attinterna revisorer brukar normalt lyda direkt under den verkställandeledningen i ett företag och utses av styrelsen eUer VD. Förbundet villerinra om den unika möjlighet som fmns inom föreningsbanksrörelsen i dess 3-ledssystem attbehålla en intern revision, som verkaroberoende från den granskade verksamheten. Denna möjlighet bör även iframtiden tas tUlvara. SBmf anser således,att den interna revisionen ska ligga kvar under SFF och att detla intages i den föreslagnalagsiiftningen. Förbundet vill idetta sammanhang också erinra om sin skrivelse till Regeringen den 26juli 1982, i vilken föreslogs en ändring i lagen om slyrelserepresentationför de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. Det framförda förslagetom att anställda vid lokala föreningsbanker under sammaförutsättningar som i affärs- och sparbanker ska få möjlighet atl utse representanteri styrelsen respektive organ som förbereder ärende för styrelsen kan nugenomföras sedan de lokala föreningsbankerna fått en ytterligare stärkt självständighet. 5.3.3 FAR Prop. 1986/87: 12 Synpunkter på föreskrift om "särskilda uttalandenom förvaltningsulgifler och den inre kontrollen inomföreningsbanken" sammanfaller med vad som ovan framförls rörande BALs 10:ekapitel. I tredje paragrafenföreskrives bl.a. att minst en av de revisorer som föreningsbanksstämman utser i en lokalföreningsbank skall vara godkänd revisor.Lagtexten bör ändras till "...auktoriserad eller godkänd revisor". Se sid. 188 i betänkandet. 1 tiondeparagrafens Qärde stycke föreskrives bl.a. att i en central föreningsbank, tillvilken det flnns anslutna lokala föreningsbanker, skaU revisionsberättelseninnehåUa särskilda uttalanden för gmppen i dess helhet om"förvaltningsutgifter", den inre kontrollen, fastställande av resultat- ochbalansräkning samt om vinstdispositionsförslag. Om revisor ejsamtidigt är revisor i de anslutna lokala föreningsbankerna är det enligl FARsmening ej möjligt för honom atl göra ifrågavarande ställningstagande.Härför måste finnas möjlighet att utföra egen granskning. En annan sak är at revisorn måstegranska den sammanslällning av de egna ochde anslulna lokala föreningsbankernas resultaträkningar och balansräkningarsom central föreningsbank i sin årsredovisning skall återge. Jfr vad som sägs under 3.11.2. Jfr vad som sägs under 3.11.1 (9 kap.). Utdelning av överskott och annan användningav egendom Idetta kapitel införs en term "överskott', som icke närmare definierats och som synes användas något inkonsekvent. Av I §kan man dra den slutsatsen att överskott utgör summan av årets resultat(nettovinst eller förlust) och sådan "goltgördse i form avåterbäringar eller liknande", som iförekommande fall redovisats som kostnad i resultaträkningen. I 4§ benämnesemellertid samma belopp "nettovinst för året, däri inräknad beslutadgoltgördse i form av återbäring eller liknande". FAR har i nyligenavgivet yttrande över förslag till ny lag om "Koopera tivaföreningar" (SOU 1984; 9) utförligt diskuterat de svårigheter som uppstårgenom införandet av en terminologi som avviker från den i aktie bolagslagen ochbokföringslagen använda. Föreningen konstaterar med 254 liltfredsslällelse,att FbL icke innehåller så stora avvikelser från gängse Prop. 1986/87: 12 terminologi som förslaget till lag om kooperativaföreningar. Liksom i det tidigare remissyttrandet vill FAR framhålla: a) Det skulle avsevärtförenkla lagbestämmelserna om en enhetlig behandling i redovisningen av "gottgörelser i form avåterbäringar eller liknande"förutsattes i lagtexten. Enligt FARs uppfattning bör denna beslå i atlgotlgörelserna upptas som kostnad i resultaträkningen. Detta skulle man uppnå genom att i 9 kap. om redovisning upptaföQande bestämmelser;"Goltgördse som avses i 10 kap. 1 8 skall i resultaträkningen tas upp somsärskild kostnadspost bland bokslulsdisposilioner". (Då ingen paragrafi redovisningskapitlet handlar enbart om resultaträkningen, kunde detta intagas 16 6, så att samordningen avparagrafnumreringen mellan de tre parallella lagarna icke rubbas.) b) En definition av termen"överskott" (summan av årets nettoresultat och gollgörelse i form av återbäringar eller liknande, vilka redovisatssom kostnad i resultaträkningen)vore önskvärd. Den ovannämnda formuleringen i 4 8 kan då utbytas mot"överskott". 5.5 12-13 och 15-16 kap. Jfr vad som sägs under 3.13.1 och 3.17.1 (12 och 16kap. Jfr vad som sägs under 3.14.1 (13 kap. 5 och 6 86). Jfr vad som sägs under 3.16.2 och 3.18.1 (15 och 17 kap.). 5.6 Ikraftträdande ochövergångsbestämmelser 5.6.1 Ulredningen anger inget förslag ifråga om tidpunkt förde nya lagarnas ikraftträdande. SFF ärgivetvis angelägen om att detta sker och för allafyra lagarna. I övergångsbe stämmelser bör anges den tid inomvilken bankerna skall ha anpassat sina bolagsordningar, reglementen och stadgar till de nya lagarna. I detta hän seende befinner sig föreningsbankerna i ett annorlunda läge än affärs- och sparbanker. Dels är ändringarna för föreningsbankerna mer omfattande och dels är proceduren med genomförandet avstadgeändringar mer kom plicerad. Det krävs sålundasamstämmiga beslut på två på varandra föQan de stämmor i alla de cirka 400enheterna. Oavsett vilken övergångstid som kommer att gälla för affärs- och sparbanker bör denna för föreningsbanker nas del vara minst 1,5 är från lagens ikraftträdande. hällersina stämmor bör lämplig tidpunkt - beroende på lagens Prop.1986/87: 12 ikraftträdande - bli eller eventuellt . Vidsamma tidpunkt bör riksorganisationens lagliga ställning upphöra. I enlighet medutredningens förslag (sid. 304) bör i övergångsbestämmelserna tas infortsatt giltighet för förbundet i 4 8 andra stycket JkL att använda sig avbeteckningarna "jordbrukskassa" och "centralkassa för jordbrukskredit". 6 Bankrörelseförordningen 6.1 Bankinspektionen Enligt förslaget tUl bankrörelseförordningen 5 8 2 skalli anmälan för registrering anges personnummer för vissa befattningshavare i banken. Inspektionen har från sin erfarenhet avförandet av bankregistren inte något behov av uppgifter om personnummer. Dessabör därför kunna undvaras. Till anmälan förregistrering av ett beslut om nyemission skall enligt gällande lag fogasoriginal och en avskrift av de teckningslistor på vilka aktieleckning harskett. Bestämmelsen har intagits i förslaget till bankrörelseförordning 9 8 6. Inspektionen anser att enförenkling av förfarandet bör kunna genomföras. Teckningslistorna, somär mycket utrymmeskrävande, bör kunna ersättas av ett yttrande från enaukloriserad revisor om i vilken omfattning aktieteckning skett. I sammanhangei villinspektionen också fästa uppmärksamheten på en felskrivning i 42 6 14. iförordningsförslagel. Hänvisningen skall vara till 4 kap. 15 8 försia stycket sparbankslagen. Bankrörelseförordningeninnehåller föreskrifter av mera praktisk natur väsentligen avseende vad som äratt iaktta i anslutning till bankinspektionens funktion somregislreringsmyndighet för bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker.Inspektionen har ej något att anföra utöver vad som sagls i samband medbehandlingen ovan av kapitlet om registrering i bankaktiebolagen. Beträffande 3 8vill inspektionen fästa uppmärksamheten på en felskrivning. Uppenbarligenavses ansökan om stadfästelse av ändrad bolagsordning, reglemente eller stadgar. Med hänvisning lillvad inspektionen anfört rörande utredningens förslag i 7 kap. 16 8 bankaktiebolagslagenvill inspektionen vidare framhålla att 52 8 förordningen saknar bestämmelse ombefogenhet för inspektionen attutfärda sådana föreskrifier som åsyftas i specialmotiveringen till nyssnämndalagrum. 7Svenska bankföreningens framställning pp- 1986/87:12 Förslag till ändring i banklagarnas kapitel om rörelsen har vid olika flllfällensammanställt bankernas önskemål beträffande rördsekapitlel i nya banklagar(53-70 88 bankrörelselag). Sålunda har upprättats promemorior1973-10-05 och vilka båda har överlämnats tillbanklagsutredningen för beaktande vid dess översyn av banklagstiftningen. Föreningen harunder utredningsarbetets gång framställt nya önskemål samt vidareutvecklat skälen förfldigareönskemål. Samtliga önskemål har behandlats i banklagsutredningensslutbetänkande med förslag bl. a. till bankaktiebolagslag. fårhärmed framställa ytterligare ett önskemål om ändring i nuvarande rörelseregler förbeaktande i samband med departementets överväganden rörande nybanklagstiftning. Banker får iprincip inte lov att förvärva aktier. Några undantag flnns emellertid. Ettföreskrivs i 55 8 andra stycket tagen (1955; 183) om bankrörelse. Bestämmelsenhar med endast språkliga justeringar överförts till den föreslagnabankaktiebolagslagen och upptas där i 7 kap. 5 8 första stycket med föQande lydelse: Etlbankaktiebolags som medverkar vid emission av aktier pä den allmänna marknadenfår förvärva aktier som ingår i emissionen. Sådana aktier skall bankbolaget dock avyttra så snart det lämpligen kan skeoch senast efter förvärvet. Om synneriiga skäl föreligger, kan bankinspektionenmedge att aktierna får innehas . I banklagsutredningens betänkande motiverasbestämmelserna kortfattat med de departemenlschefsuttalanden som gjordes isamband med lagrummets tillkomst . Det framgår att skälel för den tidsmässiga begränsningen är ensträvan att förhindra att banker ägnar sig åt mera långsiktigaplaceringar. Fören förlängning genom dispens krävs synneriiga skäl.Dispensgivningen är således avsedd att var myckel restriktiv.