prop · GA0379 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:79 med förslag till lag om dödens inträde, m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagUs upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås en lag om dödens inträde. En människa är död när hontotalt och oåterkalleligt har föriorai all förmåga att förena och samordnakroppens funktioner - fysiska och psykiska - liU en fungerande enhel. Deltainträffar enligl den föreslagna lagen när alla funktioner i stora hjärnan,lilla hjäman och hjärnslammen totalt och oåterkalleligt har fallit bort. Enläkare skall, i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet, fastställa attdöden har inträtt. Enmänniska skall förklaras död när andning och blodcirkulation upphört ochstilleståndet varat under så lång lid atl hjärnans samtliga funkfioner lolaltoch oåterkalleligt har fallit bort. av alla dödsfaU kommer atlfastställas på detta vis. Upprätthållsandning och blodcirkulation på konstgjord väg, skall en människa förklaras dödnär läkaren på direkt väg - genom en undersökning av hjärnan - kan konstateraatl alla hjärnfunktioner totalt och oåterkalleligt har fallit bort. Det ärbara i dessa fall - när en patient som vårdas med respirator drabbas av totalhjäminfarkl - som del är aktuellt atl tUlämpa direkt hjärnrelaleradedödskriterier. Det rör sig om några hundra fall . Socialstyrelsenfömtsätts meddela allmänna råd om dödskriterierna och de undersökningsmetodersom skall användas för att konstatera att döden inträtt. Dödsbegreppet skallgälla vid lillämpning av bestämmelser i lagar och andra författningar somtillägger en människas död rättslig betydelse. Det skall också gälla imedicinsk praxis. I den föreslagna lagen anges inte vilka rättsliga följder iövriga hänseenden elt dödsfall får. Detta framgår liksom tidigare av andraförfattningar. 1 1986/8'' 1 c/7m/ Ni- 7Q När döden inträtt börsamtliga medicinska åtgärder upphöra. Under en Prop. 1986/87:79 kortare tidfår dock andning och cirkulation upprätthållas för att möjliggöra ellerunderlätta ett transplanlationsingrepp eller för atl rädda livet på ett väntalbarn. Itransplantalionslagen föreslås en viss skärpning av reglerna om samtycke viddonation av organ. En fömtsättning för att ett transplanlationsingrepp skallfå ske skall vara aniingen att den avlidne under sin livsfid skriftligenmedgett detta eller uttalat sig för sådant ingrepp eller att det av andra skälfinns grundad anledning anta alt ingreppet skulle vara i överensstämmelse medhans uppfattning. Råder oklarhet om den avlidnes inslällning får ingrepp görasendast om nära anhörig medger det. Framkommer oenighet mellan nära anhöriga fåringrepp inte göras. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Propositionens lagförslag Prop. 1 Förslag till Lag om dödens inträde Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid tillämpning av bestämmelseri lag eller annan författning som tillskriver en människas död rättsligbelydelse skall gälla att en människa är död när hjärnans samtliga funklionertotalt och oåterkalleligt har faUit bort. 2 § Det ankommer på läkare att iöverensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet fastställa atl döden harinträtt. Dettaskall ske, om andning och blodcirkulation upphört och stilleståndet varat sålång tid att det med säkerhet kan avgöras att hjärnans samtliga funktionertotalt och oåterkalleligt har fallit bort. Upprätthållsandning och blodcirkulation på konstgjord väg, skall dödens inträde i ställetfastställas, om en undersökning av hjärnan med säkerhet visar att hjärnanssamfiiga funktioner totalt och oåterkalleligt har fallit bort. 3 §Om dödförklaring i vissa fall finns bestämmelser i 25 kap. ärvdabal ken. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i transplantalionslagen (1975:190) Härigenom föreskrivs i fråga om transplantalionslagen(1975:190) dels att 8 § skall upphöra att gälla, dels att 7 § skall ha följandelydelse. Ingrepp som avses i denna lag får företagas på avlidenperson om denne under sin livstid skriftligen har medgivit detta. Även utan medgivande enligt försia stycket får organ ochannal biologiskt material tagas från avliden person, om icke den avlidne ellernära anhörig till honom har uttalat sig emot det eller ingreppet eljesi kanantagas slå i strid med den avlidnes eller nära anhörigs uppfattning. Ingrepp som avses i denna lag får företas på en avlidenperson, om denne under sin livstid skriftligen har medgell detta. Även utan medgivande enligt första slyckel får organ ochannat biologiskt maierial tas från en avliden person, om den avlidne har uttalatsig för sådant ingrepp eller om del av andra skäl finns grundad anledning antaatt ingreppet skulle vara i överensstämmelse med hans uppfattning. Råderoklarhet om den avlidnes inslällning, får ingrepp företas om nära anhörig medgerdel. Framkommer oenighet mellan nära anhöriga får ingrepp inte göras. Denna lag träder i krafl . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , ,, R. , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition med förslag till lag om dödens inträde, m.m. 1Sverige gäller sedan lång lid tillbaka alt en människa anses död när henneshjärt- och andningsverksamhet har upphört varaktigt. När döden skall anses hainträtt regleras dock inte i lagsiiftningen ulan grundas på medicinsk praxis.En särskild utredare, hovrättslagmannen , tillkallades ijuli1982 för all utreda frågan om "nuvarande dödsbegrepp bör bibehållas ellerom ett hjärndödsbegrepp bör införas". överlämnadeutredningen, som antagit namnet ulredningen om döds-begreppet, huvudbetänkandel(SOU 1984:79) Dödsbegreppet jämte bilagor (SOU 1984:80). Till protokollet i delta ärende bör fogas delsutredningens sammanfattning av betänkandet som bUaga 1, dels de lagförslag somläggs fram i betänkandet som bUaga 2, dels en förteckning överremissinstanserna och en inom gjord sammanställning överremissyttrandena som bilaga 3. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådels yttrande över inomsocialdepartementet upprättade förslag till lag om dödens inlräde och lag omändring i transplantalionslagen (1975:190). Lagrådet har lämnat förslagen utanerinran. Lagrådels yttrande bör fogas till protokollet i detla ärende sombilaga 4. Vissa språkliga och redaktioneUa ändringar har i propositionengjorts i 2 § förslagel lill lag om dödens inträde och 7 § förslaget lill lag omändring i transplantalionslagen (1975:190). Jag ålerkommer lill ändringarna ispecialmotiveringen till dessa bestämmelser. svenska lagstiftningen finns inga regler som anger när döden anses inträda.Frågan har inte heller tidigare utreits i hela sin vidd. praxis har del emellerlidansetts att en människa är död när hennes hjärt- Prop. 1986/87:79 ochandningsverksamhet har upphört varaktigt. Attdödens inträde har knutits till upphörd hjärt- och andningsverksamhet beror påflera omständigheter. När dessa dödskriterier böriade tiUämpas visste man av erfarenhet alt en människa som inte längreandades och vars hjärta hade stannat också hade upphört att leva. Ett hjärtasom en gång slutat alt slå kunde inle fås alt arbeta på nytt. Efterhand har kunskaperna ökat om den fysiologiska bakgmnden till att hjärt- ochandningsstillestånd leder fill döden. känner vi till atlhjärtstillestånd och upphörd andning inom myckel ()leder lill att hjärnan dör helt och alt det i själva verkel är detta som ärförklaringen till att livet inte går att rädda. Men vi vet också alt hjärt- ochandningsverksamheien upphör när hjärnans funkfioner faller bort. Varaktigthjärt- och andningsstillestånd är ett enkell och lätl konstaterbart lecken påatt hjärnans funktioner har upphört. Det har därför varit naturligt ochproblemfritt att hålla fast vid detta sätt atl fastställa dödens inlräde ochdel har inte funnits anledning att ifrågasätta det. Framstegeninom intensivvården har dock under de senasle årtiondena lelt till en situationdär hjärtrelaterade dödskriterier inle längre är användbara i alla lägen. Omen patient som vårdas i respirator drabbas av tolal hjärninfarkt (hela hjärnanhar förstörts eftersom blodflödet till hjärnan upphört pga. hjärnsvullnad) kanman inte på vanligt sätt konstatera att patientens andning upphört, eflersomden har tagits över av respiratom. Det är i dessa fall som det kan bli akluelllatl fastställa dödens inträde genom en undersökning av hjärnan som med säkerhetvisar att alla hjärnfunktioner upphört. Isocialstyrelsens cirkulär (MF 1973:29) om prognos och behandling vid totalt ochoåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionerna - ändrat och kompletterat genomkungörelsen (SOSFS (M) 1982:57) om ändring i nämnda cirkulär sägs att vidarebehandling av patienten kan avbrytas när diagnosen totalt och oåterkalleligtbortfall av hjärnfunktionerna har ställts. Fråganom dödsbegreppet har diskuierats i . Sådana diskussionerledde till att utredningen rörande vissa frågor beträffande sjukvård i livetsslutskede (SLS-ulredningen) tillsattes . avlämnade utredningendelbetänkandet (SOU 1980:48) Transplantations-kimrgiska frågor. Utan någonnärmare utredning av dödsbegreppet avvisade utredningen en legalisering av"hjärndödsbegreppet". praklisk erfarenhet avsocialstyrelsens nämnda cirkulär visade visserligen entydigt att diagnosentotalt och oåterkalleligt bortfall av hjärnfunkfionerna kan slällas med fullsäkerhel. Utredningen ville trots detta inle binda fastställandet av tidpunktenför dödens inträde fill elt förfatlningsmässigl fastlagt hjärnrelateratdödsbegrepp, främsl med hänsyn lill den argumentering som förts fram isocialutskottets betänkanden 1974:31 och 1975:8. Alt ändra del dödsbegrepp, somsedan länge knutits lUl hjärta och andning, borde enligt socialutskottet intekomma ifråga framför allt avjuridiska och psykologiska skäl. att ett i lag fastlagt dödsbe- grepp skulle kunna fåsvåröverblickbara juridiska konsekvenser, och man Prop. 1986/87:79 vartveksam till om en ny innebörd av dödsbegreppet skulle delas av en vidsträckiopinion. Uppföljningenav cirkulär 1973:29 visade enligt SLS-ulredningen att en rätlbelydande gmpp läkare inle var beredd alt avsluta respiratorbehandling vidbortfall av hjärnfunktionerna. Dessa ansåg att det kunde krävas teknisklkomplicerade undersökningar för att slälla diagnosen. Hänsyn fill anhöriga ochpersonal anfördes enligt utredningen ofta som skäl för att behandlingen bordefortsätta. Det ansågs kunna leda tUl svåröverblickbara konsekvenser i deldagliga sjukvårdsarbetet, om läkarna skulle känna sig förpliktade fill alt somtidpunkt för dödens inträde ange den tidpunkt då ett totalt och oåterkalleligtbortfall av hjärnfunktionerna inträffat. SLS-ulredningenföreslog att ett tillägg skulle göras i transplantalionslagen (1975:190) sominnebar att med avliden i lagen skulle jämslällas "person med totalt ochoåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionerna även om hjärtverksamheten alltjämtupprätlhålles på konsfiad väg". Detta innebar att man räknade med trekategorier människor, nämligen levande, döda och jämställda med döda. Det sistabegreppet fick omfattande kritik vid remissbehandlingen. I åtskilliga yttrandenförordades i stället att ett "hjärndödsbegrepp" infördes. Iregeringens skrivelse 1982/83:31 om vård i livels slulskede m.m. redovisadesför de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning avSLS-utredningens betänkanden och rapporter. I frågan om dödsbe-greppet fann delföredragande statsrådet att de invändningar som många av remissinslansernaframfört mol förslaget om ett tillägg till transplantalionslagen varvälgrundade. Hon ansåg därför atl utredningsförslaget i denna del inte kundeläggas till grund för lagstiftning. Vidare konstaterade hon att diagnosenlolalt och oåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionema nu kunde stäUas med fullsäkerhet. Hon ansåg del angeläget att människor fick kunskap om alt lillslånd därvissa hjärnfunktioner - tillfäUigl eller permanent fallit bort var någotannat än "hjärndöd". En sådan vetskap var av gmndläggande betydelseför alt man skulle kunna la ställning till frågan om atl införa ett "nyltdödsbegrepp". Iskrivelsen anmälde statsrådet att hon av regeringen bemyndigats att lillkallaen särskild utredare med uppdrag atl utreda om det nuvarande dödsbegreppetborde bibehållas eller om ett hjärndödsbegrepp borde införas. Regeringsskrivelsenbehandlades i socialutskottets betänkande SoU 1982/83:7. I delta behandladeutskottet också ell antal fidigare väckta motioner. Utskottet,vars betänkande godtogs av , erinrade om atl lidigareavvisat tanken på att införa ett "hjärndödsbegrepp" och hänvisadetill de uttalanden som utskottet därvid gjort. Utskottet anförde vidare bl.a. Föratt det på allvar skall kunna övervägas att formellt acceptera hjärn dödsbegreppet eller vidta andra principiella ändringar i vad som gäller - är det enligt utskottels uppfattning nödvändigt atl noga analysera inte minsl de juridiskakonsekvenserna av olika lösningar. Som utskottet tidigare framhållit måslevidare allmänhetens inställning tillmätas stor betydelse i sammanhanget. vara svårt för människor atl acceptera atl frågan om huruvida någonär död kan besvaras på olika säll. Anhöriga kan vidare reagera mot all eninledd livsuppehållande behandling avbryts trots att man inte med blotta ögalkan iaktta någon förändring i tillståndet hos den sjuke. Enligt utskottets meningär det nödvändigl att la hänsyn inte minst till sådana känslomässiga reaktionerför att inle riskera all människornas förtroende för hälso- och sjukvårdenmbbas. Utskotlelvidhöll sin uppfattning alt enbart transplanlationskimrgiska önskemål inleborde få styra en ändring av nuvarande dödsbegrepp. Som anfördes iregeringsskrivelsen borde frågan om dödsbegreppet vara frikopplad från fråganom villkoren för transplantationskimrgin. Iså gott som alla länder - där det finns tillgång till moderniniensiv-vårdsutrustning - tillämpar man numera hjärnrelalerade dödskriterier,dvs. kriterier som tar sikte på bortfallet av hjärnans funktioner och inte påcirkulationsorganens. Det har skett genom officiell reglering, som i t.ex.Norge och , eller genom en ändrad medicinsk praxis. I harregeringen lagt fram förslag till en lag om "ligsyn, obduktion ogtransplantation m. v.", som bl. a. bygger på att en människa är död omalla hjärnfunktioner oåterkalleligt har upphört. Mittförslag: En människa är död när hon totah och oåterkalleligt har förlorat allförmåga alt förena och samordna kroppens funktioner fysiska och psykiska -till en fungerande enhet. Detta har inträffat när samtliga hjärnfunktioner - istora hjärnan, lilla hjärnan och hjärnslammen - totalt och oåterkalleligt harfallit bort. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Nära nog aUa remissinstanser är i huvudsak positiva till utredningens förslagtill dödsbegrepp. Merparten anser att det är otillfredsställande att del i daginte är klart och enlydigl angivet när döden inträder. Många framhåller attbetänkandet innehåller en mycket uttömmande och välgjord analys av olikaaspekter på dödsbegreppel och att förslaget är väl ägnal att läggas till grundför ställningstagande. (), och motsätter sig dock allhjärnrelalerade dödskrilerier införs. Dessa instanser menar att förslagethuvudsakligen är föranlett av transplantationskimrgins behov. Skälenför mitt förslag: finns det inte någon lagstiftning som anger när enmänniska är död. Sedan gammalt har det dock anseits att döden inträder närhjärtat slutat slå och andningen upphört varaktigt. Dödsbegreppet har iSverige aldrig lidigare utretts i hela sin vidd. Skälel till att frågan nu harblivit aktuell är främst utvecklingen inom den medicinska Detidigare tillämpade dödskriterierna är inle längre all- Prop. 1986/87:79mängiltiga. Ulredningenom dödsbegreppet har på filosofiska, religiösa, etiska och psykologiska grundersamt medicinskt-biologiska kunskaper föreslagit som grundläggande definition pådödens inträde att människan totalt och oåterkalleligt har förlorat all förmågaatt samordna kroppens funkfioner -fysiska och psykiska - lill en fungerandeenhet. Enligl utredningen överensstämmer definitionen med en allmänuppfattning om vad det innebär att dö. Definitionen överbetonar varkenmänniskans psykiska eller fysiska funklioner utan beaktar båda dessa sidor avdet mänskliga livet. Den framhäver inte heller enstaka psykiska eller fysiskaegenskaper på bekostnad av andra. Delväsentliga är enligt utredningen att organismen som fungerande helhet har gåttunder, inle undergången av samtliga delar i organismen. Ulredningen framhåUeratl en definition som på della sätt bygger på en helhetssyn på människan geruttryck för en mer djupgående uppfattning om människans natur än t.ex. sådanadefinitioner som baseras på förmågan till ämnesomsättning i de enskildacellerna eller till cirkulafion av syrsatt blod i kroppen. Ävenom vissa fysiska funktioner fortfarande finns kvar är en människa död om allförmåga fill samordning av kroppens funkfioner har fallit bort. Att vissafunktioner finns kvar betyder inte atl människan lever utan bara att del ienskilda celler i kroppen fortfarande pågår biologiska processer. Samlidigtär det enligl utredningen angelägel att framhålla atl en människa kan levaäven om många av kroppens funktioner har satts ur spel. Bortfallet av vissafunktioner kan dessutom kompenseras genom medicinska insatser. Utredningenhar härefter undersökt vad som orsakar all människan totall och oåterkalleligtförlorar all förmåga atl förena och samordna kroppens funkfioner - fysiska ochpsykiska - till en fungerande enhet. Detråder allmän enighet bland den medicinska sakkunskapen om alt alla överordnadeoch samordnande funktioner finns i hjärnan. Om samfiiga högre och lägrefunktioner i stora hjärnan, lilla hjärnan och hjärnslammen totalt ochoåterkalleligt faller bort upphör, enligt ulredningen, också den sammanhållningoch samordning utan vilken övriga organ i kroppen, t.ex. hjärtat, inte kanfungera. Den mänskliga helheten har för allfid upphört. Jaginslämmer helt i ulredningens syn i dessa frågor. Ulredningen har också fåttstöd av den helt övervägande majoriteten av remissinstanserna. Vivet numera att hjärta, lungor och hjärna är ömsesidigt beroende av varandra.Andningen och indirekt också hjärtverksamheten slyrs av hjärnan, men hjärnanär å sin sida beroende av andning och hjärtverksamhet eftersom hjärncellerna ärextremt känsliga för syrebrist. Hjärncellerna dör ,om de inle förses med syrsatt blod. Närhjärnan totalt och oåterkalleligt har upphört att fungera har männi skan också förlorat sin förmåga atl verka som en enhet. Alla psykiska funklioner är oåterkalleligt borta. Också de fysiska funkfionerna faller bort en efler en. Vissa funktioner, som t.ex. den spontana andningen, upphör nästan . Det som vi kallar enmänniska eller ett liv är oupplösligt förknippat med Prop. 1986/87:79hjärnfunktionerna. Ett "jag" är inle tänkbart utan hjärnfunktioner.Hjärnan är det centrala organet för människans upplevelse av sig själv ochomvärlden, viljan, tankeverksamheten och personligheten. När hjärnfunkfionernafaller bort finns någon person, något "jag". Avde omkring 90000 människor som avlider i upphör för det storaflertalet andnings- och hjärtverksamheten först och några minuter därefterhjärnfunktionerna eftersom hjärncellerna förstörs av syrebrist. I dessa fallkommer dödens inträde alt konstateras med hjälp av indirekta hjärnrelaleradekriterier, dvs. oåterkalleligt upphörd andnings- och hjärtverksamhet. Dödensinträde kommer därmed att fastställas på samma sätt som . Om däremot enmänniska vårdas i respirator och då drabbas av total hjärninfarkt kan man inlepå vanligt sätt konstatera atl andningen har upphört eftersom den har tagilsöver av respiratorn. Man måste därför i dessa fall det rör sig om någrahundra på direkt väg, genom en undersökning av hjärnan, fastställaalt döden inträtt. Del är således här som en viss förändring nu föreslås. Enpatient vars hjärna slutat fungera har oåterkalleligt förlorat sin förmågatill spontan andning och hjärtverksamhet. Med modem intensivvård är det möjligtatt under en kortare lid hålla i gång andning och hjärtverksamhet. Hjärtatfortsätter atl slå om blodet syrsätts med hjälp av en respirator. Bröstkorgenhäver sig, därför alt respiratorn trycker in luft i lungorna. Pafienlen kaninte själv inta föda. Intravenöst dropp och andra insatser upprätthållervätskebalansen och viss ämnesomsättning. Blodtrycksregleringen sker med stödav medicin. Kroppstemperaturen regleras inte spontant. Kroppen måsle värmasupp. respirator hade patientens hjärta upphört att slå strax efter del atthjärnan slutat fungera. , ibland eller iundanlagsfall högst elt par veckor, slutar hjärtat ofrånkomligen att slå ävenom patienten ligger i respirator. Utredningensförslag innebär inte några stora praktiska förändringar i förhållande fill vadsom redan gäller enligt fidigare nämnda cirkulär. Denväsentliga skillnaden jämfört med nu är atl respiratorbehandling och andramedicinska insalser avbryts som en följd av all döden konstaterats och inte somnu därför att läkaren bedömt behandlingen meningslös och först när hjärtatstannat sedan behandlingen avbrufits konstaterar att pafienlen är död. Ilikhei med utredningen och merparten av remissinstanserna anserjag att det frånefisk synpunkt inte är lillfredställande att belrakta en person med totalhjärninfarkt som levande men ändå så svårt sjuk att man kan avbryta andnings-och cirkulationsslödjande åtgärder. Detta innebär -som jag ser det - altläkaren skall handla som om elt hjärnrelaterat dödsbegrepp redan godtagilsmedan man i formellt hänseende vidhåller det till hjärtverksamheten knutnadödsbegreppet. En sådan ordning skapar oklarhet och är från principiellsynpunkt iveksam. Allmänhelens inställninghar i debatten tillmätts stor betydelse för frå gan om dödsbegreppet bör ändras. Det har framhållits atl del kan vara svårt för människor att acceptera att frågan om någon är död kan besvaras på olika sätt. Det har vidare sagts att det kan vara svårt för anhöriga att 10 inse att något somuppfattas som en Uvsuppehållande behandling avbryts, Prop. trots atl de inte med blottaögat kan iaktta någon förändring i tillståndet hos finns det dock ingen anledning befara alt ett införande avhjärnrelalerade dödskriterier skall ge upphov till oro hos allmänheten om denblir sakligt informerad. Denna uppfattning bygger utredningen på aUa dekontakter som utredningen haft under arbetets gång och på de undersökningar somutredningen gjort. Utredningen anser vidare atl en reform bör åtföljas avinformation fill allmänheten som klargör innebörden av reformen. Utredningenhar undersökt attityderna tili hjärnrelalerade dödskriterier hos ell begränsaturval bland vårdpersonal och anhöriga till patienter. Utredningens betänkandevittnar klarl om den osäkerhel som nuvarande praxis skapat bland personal ochanhöriga. Vårdpersonalen som sköter pafienter med total hjärninfarkt tycker attdet känns mycket svårt bl.a. på grund av de kroppsliga förändringar sompafienlerna successivt genomgår. Kontakten med anhöriga, som genomlider enoviss situation och inte har klart för sig om patienten är levande eller död,är svår också för vårdpersonalen. Ävenjag anser atl del är nödvändigt att la hänsyn fill sådana känslomässigareaktioner som framhållits. I annat fall skulle människornas förtroendeför hälso- och sjukvården kunna rubbas. Det är dock viktigt att skilja pånaturliga och artificiella Uvstecken. De förra är spontana medan de senare ärsådana som framkallats med avancerad medicinsk teknik. Med dess hjälp kan mansom jag tidigare beskrivit, för få bröstkorgen atl häva sig,temperaturen att vara normal, osv. Liksomulredningen anser jag att det bör vara möjligt att förbättra allmänhetenskunskaper på detla område genom informalion och utbildning och härigenom skapaförståelse för innebörden av total hjärninfarkt och för att medicinska insatserbör avbrytas när detla tillstånd inträffar och döden därmed inträtt. Omhjärnrelalerade dödskriterier tillämpas, kan också vårdpersonalen ge deanhöriga klarare och tydligare besked. Vidare förbättras fömtsättningarna attmöta de psykologiska och sociala problemen i samband med atl de medicinskainsatserna avbryts.