prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — 2.3.1 Lantbruksstyrelsen: Enligl lantbruksslyrelsensuppfattning kan en slopad prisprövning tillsammans med övriga föreslagnaändringar leda till en allmän höjning av prisnivån på skogsfastigheter.Detsamma gäller mindre fasligheter inom de tätare befolkade delarna av landetoch områden attraktiva för fritidsboende. Prisutvecklingen på utvecklade ochutvecklingsbara jordbruksdominerade fastigheter torde däremot bli meraåterhållsam. En slopad prisprövning skulle därför i första hand kunna gå utöver aktiva jordbrukare i behov av lillskottsmark. Styrelsen delar dock utredningensbedömning atl angelägna rationaliseringsbehov kan tillgodoses genom andrabestämmelser i jordförvärvslagen, såsom rationaliseringsbestämmelsen ochreglerna i 5 och 7 §§. Dä prisprövningen också innebär administrativa problemoch är resurskrävande anser styrelsen atl övervägande skäl talar för ettslopande. Åtskilliga jord- och skogsbruksfasligheter kan under vissaomständigheter vara mycket intressanta kapilalplaceringsobjekl. Eftersom eltav huvudsyftena med jordförvärvslagstiflningen har varil atl stärka sambandetmellan brukande och ägande har de hittillsvarande jordförvärvslagarnainnehållit bestämmelser till hinder för spekulations- ochkapitalplacerings-förvärv. Bakom utredningens förslag finns en klar ambition isamma riktning. Detta framgår bland annat indirekt av portalparagrafens utformning. Utredningen föreslår atl bestämmelserna i 4 § ändras säall kapitalpla cering kan utgöra avslagsgrund endast i kombination med för högt pris. Med denna utformning av bestämmelsen blir del enligl styrelsens bedöm ning inle möjligt att vägra en aktiv jordbrukare tillstånd dä han betalat elt alltför högt pris. Vid spekulations- eller kapilalplaceringsförvärv får där- 96 emotförvärvaren vägras förvärvstillständ. Om denne sedan återkommer Prop.1986/87; 122 med ny ansökan grundad på en lägre köpeskilling kan förvärvet ivissa fall inte längre vägras. Styrelsen finner att denna konsekvens ärbetänklig med hänsyn till jordförvärvslagens ambition atl stödja etl aktivtfamiljejordbruk. Enliglstyrelsens bedömning kommer den föreslagna kombinationen kapitalplacering -högt pris alt vara tillämplig i begränsad omfattning. För juridiska personerger 5 § möjligheter lill avslag då spekulations- och kapitalplaceringsförvärvföreligger. I områden där 7 § kan tillämpas föreligger liknande möjligheter vadavser fysiska personer. I övriga fall kan spekulations- ochkapilalplaceringsförvärv hindras om någon av bestämmelserna om bosättning,brukning, yrkeskunnande eller rationalisering också är tillämplig. Utanför 7§-områdena kommer alltså möjligheterna vara små att hindra spekulations- ochkapitalplaceringsförvärv av rena skogsfasligheter samt av icke utvecklingsbarafastigheter. Det år framför alll i dessa fall del föreslagnakombinaiionskriteriet kan användas som avslagsgrund. Mot denna bakgrund kan styrelsengodta utredningens förslag. Omavslagskombinaiionen kapitalplacering högt pris införs i lagen kan styrelsengodta utredningens förslag att marknadsvärdet i stället för som nuavkastningsvärdei skall ligga till grund för prövningen. Det överensstämmermed vad som tillämpas i andra lagar på fastighetsområdel. Utredningenhar också angett att begreppet "avsevärt överstiger" egendomensmarknadsvärde skall bedömas med hänsyn lill omständigheterna i del enskildafallet och kunna avse fall då köpeskillingen överstiger den normala prisnivån iorten med . Styrelsen finner det olyckligt att på detta sätlfastslå en sådan gräns i synnerhet när gränsen är så högt satt. Risken äruppenbar att i vissa fall avtal sluts där förvärvaren är klart olämplig men därköpeskillingen anpassats strax under den angivna nivån. Styrelsen anser såledesalt begreppet "avsevärt överstiger" inte bör fixeras till någotbestämt procenttal ulan bestämmas utifrån ett antal speciella faktorer, såsomfastighetstyp, läge i landet samt fastighetens egenskaper. Begreppet"avsevärt överstiger" egendomens marknadsvärde återkommer också iutredningens förslag till ändring av 14 § om statens inlösenskyldighet lillföljd av vägrat förvärvstillstånd. Om lantbruksnämnden tvingas till inlösen avfastigheter till priser som kan ligga över marknadsvärdetuppslår föriuster på jordfonden, vilka i vissa fall kan bli stora. Detta kan isin tur medföra atl rationaliseringsbestämmelsen i lagen inte kommer alt kunna tillämpasfullt ut. Enligt styrelsens mening finns det därför starka skäl att uteslutaordet avsevärt. Staten skulle då inte bli skyldig att lösa in egendom omköpeskillingen överstiger marknadsvärdet. Vid denna bedömning får emellertidbeaktas den osäkerhet som ligger i en värdering. 2.3.2Skogsstyrelsen: Enligt utredningens direktiv skulle en slopad prisprövning påskogsfastigheter troligen leda till en ökad omsättning av dessa fastigheter. "En omsättningsökning är positiv eftersom den erfarenhetsmässigt främjarett aktivt skogsbruk" sägs det bl.a. i direktiven. Huvudskälet till attslopa prisprövningen är med andra ord atl det antas att detta skulle leda tillökade avverkningar. En överslagsmässig beräkning för atl belysa frågan omavverkningseffektens storiek har redovisats i inledningen av detta yttrande. Enligtutredningsdirektiven kan en indelning i olika fastighetstyper ligga till grund för en omprövning av prisprövningsregeln. I första hand bör det 97 7 1986/87. övervägas atl slopa prisprövningen på skogsfastigheter ochpå småfastig- Prop. 1986/87:122 heter saml alt lätta på prövningen för renajordbruksfastigheter. Utredningen har gäll ett steg längre och föreslår attregeln slopas hell och atl regeln om kapitalplacering ändras så atl innebördenblir alt vägran atl förvärva grundas på en prisprövning. Utredningen har interedovisat varför man inte i överensstämmelse med direktiven gör skillnad påolika faslighetslyper. Det kan dock antas au gränsdragningsproblemen har utgjorten svårforcerad stötesten. De skäl som utredningen anger för att regeln skall slopassynes vara atl den inle längre anses behövlig. Prisei på jordbruksfastigheterhar gått ned och detta anses inle bero på prisprövningen i särskilt storutsträckning. Det är i stället bl. a. den dåliga lönsamhetsutvecklingen inomjordbruket som är orsaken. Utredningen förväntar dock en viss prisuppgång påjordbruksfastigheter om regeln slopas. Delta därför atl förvärvskretsen vidgasom andra föreslagna ändringar av lagen genomförs. Även på skogsmark förväntasen prisökning som bl. a. skulle höja priset på lillskoUsförvärv. Från allmänsynpunkt anses olägenheterna härav vara begränsade. konstaterar att utredningens analys avprisprövningens effekter är myckel summarisk, vilket är förståeligt med hänsyntill den lid som har stått lill utredningens förfogande. Del anges allprisprövningen som avslagsgrund har minskat i omfattning men att det ocksåfinns indirekta effekter. I själva verket justeras priset ofta i samband medhandläggningen av ett ärende. Exempelvis visar en studie i altav 24 st vid kommunicering ifrågasatta avslag under ett budgetår har för 11 stköpeskillingen justerats före den slutliga prövningen. Dessutom återkom ny ansökanför några av förvärven med annan köpare och med lägre pris. Om prisprövningenseffekter skall studeras finns del således skäl att studera både avslagssidanoch bifallssidan i statistiken. Till detta kommer att blotta existensen avprisprövningen bör vara ägnad att bidra till den allmänna prisnivå sometableras. Det kan också konstateras att olika utredningar har olikauppfattning om priskontrollens betydelse. anger (sid. 172)alt "Priskontrollen i jordförvärvslagen har haft stor betydelse men harinte ensam varil avgörande". Utredningen går inte heller nämnvärt in på hur slopandetav regeln inverkan på lagens huvudsyften, t. ex. om sambandet mellan brukandeoch ägande påverkas och om strukturrationaliseringen försvåras. En annan frågasom kan ställas är, om ökade priser på jordbruksmark i ett läge då enliglutredningen "lönsamhetsutvecklingen inom jordbruket sannolikt kommer attförbättras endast relativt långsamt", liggeri linje med inkomst-måletalternativt konsumentmålet. Det senare om ökade fastighetspriser slår igenom påproduktpriserna. Frågan år också hur slopad priskontroll i kombination meden vidgad köparkrets inverkar när det gäller möjligheten lillslmkturtalionalisering. är priskontrollregeln ett hjälpmedel för atl styramark till enheter som behöver förstärkas. Priskontrollen underlättar också förintresserade, välutbildade yngre personer utan slort eget kapital att etablerasig. Sammanfattningsvis vill beträffande fråganom pris-prövning och kapitalplacering anföra följande: Sedan lång lid tillbaka har det rätt en förhållandevisbred enighet om att spekulation i fastigheter, som leder till en prisutveckling som väsentligt överstiger den allmänna prisutvecklingen, är negativ ur samhällets syn punkt. Redan vid den praktiska tillämpningen av jordförvärvslag förekom vid prövningen att en köpeskilling, som var så hög att den ansågs ha prisdrivande effekt, utgjorde ett särskilt skäl mol att godta förvärvet. Om del kunde antas atl förvärvarens avsikt var att komma över kapitalpla- 98 cerings- eller spekulationsobjekl var detta också ettmotiv för avslag. 1986/87; 122 Möjligheten atl dämpa prisnivån med hjälpav lagen var dock begränsad eftersom dessa avslagsmöjligheter inle kundeanvändas gentemot prioriterad köpare. Delta ansågs vara en brist i 1965 årslag. Det var mot den bakgrunden och med hänsyn lill den snabba prisstegringenpå fastigheter som den nuvarande prisprövningsregeln kom lill. Syftet medregeln var atl åstadkomma en bättre anpassning av fastighetsprisernasutveckling till den allmänna prisnivån. Givetvis är, vilket utredningen ocksåantyder, prisstegringar som går långl utöver vad som betingas av inflation ochlönsamhetsutveckling, i princip negativt såväl för en tillträdande aktivbrukare som för konsumenten och därmed också ytterst för samhället. Om prisprövningsregeln,enligl vad som antyds i utredningen, inte har särskilt stor betydelse därföratt det är andra faktorer som håller priset nere leder detta lill slutsatsen attregeln kan avskaffas. Antagandet att en slopad prisprövning skulle leda ökad faslighetsomsättning bygger emellertid på att del sker en inteoväsentlig prisuppgång. Om en snabb prisstegring åter skulle leda lill ensituation liknande den som rådde i mitten av 1970-lalel saknas i så fall snabbiverkande kortigeringsmöjligheter inom ramen för jordförvårvslagen. Enligt nu gällande lagstiftning är förvärv av juridiskapersoner utan anknytning till jord- eller skogsbruk och fysiska personer sominte avser alt bli yrkesverksamma att betrakta som kapitalplacering.Kapitalplacering kan dock inle åberopas om förvärvaren huvudsakligen avser attsjälv aktivt bruka egendomen. Reglerna innebär således att det görs en personbedömningnär det gäller avsikten med förvärvet. Enligt utredningens förslag kankapitalplacering åberopas om köpeskillingen överstiger egendomensmarknadsvärde med . Detta innebär att det är graden av överpris ochinle avsikten med förvärvet som är avgörande. När det gäller skogsfastigheter kan utredningens förslagavseende prisprövning och kapitalplacering förväntas leda till stigandepriser. Det är tveksamt om den spärt mot alltför höga priser som föreslås ärtillräcklig om utredningens övriga förslag genomförs. Regelns anknytning tillmarknadsvärdet istället för avkastningsvärdet innebär en uppenbar risk för attprisnivån stiger mycket snabbt. Flera skäl talar för detta inte minst detidigare nämnda kapitalbeskaltningsreglerna. Enligt uppfattningbör frågan om hur kapitalplaceringsregeln lämpligen bör utformas utredasytterligare. Vidare bör kapitalbeskaltningsreglerna ses över innan prisprövningenslopas. 2.3.3 : Genom att prisprövningen ochbegränsningen i förvärvsrätten tas bort eller lättas för vissa fastigheter kandet dock uppstå tvä olika marknader för jordbmksfastigheter, en marknad medrationella familjeföretag och en marknad för övriga fastigheter. Prisei på densistnämnda marknaden skulle då få styras av marknadskrafterna i störteutsträckning än . En sådan uppdelning kan emellertid tänkas fåtill följd atl personer som har för avsikt att bo året runt i glesbygderna inlekommer i besittning av de fastigheter som bjuds ut på denna marknad, eftersomdessa fastigheter kan komma atl köpas upp av andra mer kapitalstarka personer.Denna nackdel torde dock motvägas av de andra fördelar som en uppmjukning avlagen medför. från de utgångspunkter som JN har att bevaka kan JNdock i stort sett tillstyrka utredningens förslag i vad avser de delar somsyftar till begränsning av dels reglerna för uppbyggnad av rationella ocheffektiva lantbruksföretag, dels köpeskillingsprövningen. 2.3.4 : LMV tillstyrker på de av utredaren anförda Prop. 1986/87;122 skälen att prisprövningen slopas. Denföreslagna bestämmelsen i 4 § första stycket 4 innebär att förvärvs-tillståndskall få vägras om det kan antas alt förvärvet sker huvudsakligen ikapitalplacenngssyfte på gmnd av att köpeskillingen avsevärt överstigeregendomens marknadsvärde. Förvärv i sådant syfte behöver emellertid inteinnebära att köpeskillingen är väsentligt högre än marknadsvärdet. Det behöveralltså inte finnas något samband mellan högt pris och kapitalplaceringssyfte.Den föreslagna bestämmelsen om hinder mot kapitalplaceringsförvärv framstårdärför som alltför begränsad. Det är inte nödvändigl med en omväg över prisetför att förhindra kapitalplaceringsförvärv. detta torde kunna göraseffektivare direkt med en bestämmelse liknande den som finns i 4 §första stycket 2. Slopasprisprövningen bör man överväga att återinföra möjligheten för en förvärvareatt - med fastighetsägarens medgivande - söka förhands-tillstånd, vilkenmöjlighet togs bort i och med att prisprövningen infördes i gällandejordförvärvslag. Ett förfaringssätt med förhandstillstånd kan förenkla mångaförhandlingssituationer i samband med köp och försäljning avlantbmksfastigheter, vilket i sin lur kan leda till en ökad omsättning påfastighetsmarknaden. 2.3.5 tycker det är bra atl prisprövningen i dess nuvarande form föreslås bli slopad. Den positiva effekt som uppnåd des i börian av lagstiftningens tillämpning har förbytts i sin motsats när marknaden funnit i olika hänseenden icke önskvärda former att undgå avslag på grund av för högt pris. Denav utredningen föreslagna prisprövningsbestämmelsen är enligt domänverketsmening oklar. Om avsikten är atl hindra kapitalplacering är tillägget omköpeskillingen av anvisningskaraktär och bör utgå ur lagtexten. 2.3.6 Kammarkollegiet:Kollegiet har inget att erinra mot atl principen för värdeuppskatlningen ändras men vill peka på att det i praktiken kan bli svårt att i det enskilda fallet fastställa marknadsvärdet. Detta gäller i synnerhet under liden närmast efter ikraftträdandet av den nya bestämmel sen. Prisstatistiken bygger på uppgifter från försäljningar från av mycket strikt prisreglering. Det går alltså inte alt söka vägledning i den statistiken för att få en uppfattning om marknadsvärdet under former av friare prissättning. Marknadens värde ligger sannolikt i många fall avsevärt högre. Även på en marknad med en i princip fri prissättning kommer troligtvis priserna att variera kraftigt beroende inte minst på köparens subjektiva värderingar. Enligt kammarkollegiets bedömning bör bara mar kanta individuella avvikelser stoppas på grund av prisets höjd. Sårskilt om en fastighet bjudits ut till försäljning efter anbud eller på liknande sätt är del i flertalet fall uteslutet att underkänna det avtalade priset som högre än marknadsvärdet. Detborde i detta sammanhang övervägas om inte begreppet kapitalpla cering kunde ersättas av ett annat ord som bättre anger de omständigheter som bör föranleda att förvärvstillslånd vägras. I allmänt språkbruk torde begreppet kapitalplacering uppfattas som något positivt, fullt legitimt och från enskild synpunkt t.o.m. önskvärt handlande. Det uppdrag som rege ringen lämnat kyrkofondens styrelse att utreda kyrkans ekonomi utgår från att kyrkans faslighelsinnehav är en av alternativa former att placera kyr kans kapital och så måste varje ägare med krav på avkastning av sitt kapital bedöma frågan. Fastigheternas marknadspris varierar naturligen 100 ocksåmed hänsyn till avkasiningsnivån på andra placeringar. Det är därför Prop.1986/87; 122 helt orealistiskt alt i detta sammanhang bedöma ettfastighetsförvärv som något annat än en kapitalplacering. Kammarkollegietvill här erinra om ordalydelsen i 24 § andra stycket lagen om förvaltning avkyrklig jord och 21 § förordningen (1971:727) om försäljning av statentillhörig fast egendom m.m. Om den nu föreslagna ändringen i JFL genomförs -som innebär atl avkastningsvärdei ersätts av marknadsvärdet - bör dessaförfattningar ändras på motsvarande sätt. 2.3.7 : Behovet av prisprövningsreglerhar, i likhet med vad utredningen själv konstaterar, över tiden förändrats. Ibetänkandet föreslås en viss lättnad i prisprövningsbeslämmelserna, men altmöjligheten till ingripanden skall finnas kvar även . I vilkenutsträckning det kan finnas behov av atl i vissa fall även kunnavägra tillslånd på grund av alt förvärvet är all betrakta som spekulation ellerkapitalplacering har inle tagit ställning till. Enligt riksrevisionsverketsuppfattning finns dock skäl som talar för att nuvarande prisprövning vidförvärv av jordbmksfastigheter eventuellt helt skulle kunna slopas. 2.3.8 Hovrätten för övre : Prisutvecklingen påjord- och skogsbruksfastigheter har varit dämpad . Deltaförhållande har gällt även andra typer av fastigheter, som småhus ochfritidshus. För dessa senare typer av fastigheter har under det senaste åretskett en kraftig höjning av priserna. På samma sätt kan, om en ny högkonjunkturkommer, även priserna på jordbruks- och skogsfastigheter komma att stiga. Dettagäller speciellt skogsfastigheter där en ökad efterfrågan ulomlands medförhöjda virkespriser. Om priserna på jord- och skogsbmksfastigheter stiger, kande som bor på orten få svårt atl konkurrera med utomstående placerare avkapital. Att i ett sådant läge införa spärren förefaller inle att få deneffekt som avses. Redan den nivån kan vara svår att konkurrera med. Dessutomföreligger det alllid svårigheter att bestämma ett marknadspris pä defasligheter som det är fråga om. Antingen bör spärten helt slopas eller ocksåbör hindret om kapitalplacering finnas kvar utan förändringar. 2.3.9 Kammarrätten i : Enligt förslaget lilländring av 4 § skall förvärvstillstånd inte längre vägras i angivna fall.Det/år vägras, vilket innebär atl prövningen blir än mera oförutsägbar.Myndigheterna får hell fritt bedöma om de vill ge tillstånd eller ej. Man kanaldrig av lagen utesluta möjligheten att få lillstånd. Man kan alltid försöka. Prisprövningenskall i sin nuvarande form slopas enligt förslaget och ersättas med enmöjlighet att (enligl 4 § 4) ingripa "om del kan antas att förvärvet skerhuvudsakligen för kapitalplacering på grund av att köpeskillingen eller annanersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde". Som skäl föratt behålla denna begränsade prisprövning anförs alt förvärvet skett avskatieplaneringsskäl. Kammartåilen har svårt atl genomskåda deskatieplaneringsskäl som kan föranleda att priser betalas som avsevärtöverstiger marknadsvärdet. Om obefogade skatteplaneringsmöjligheter föreliggerbör man dock i första hand ingripa mot dem och inte genom speciellaprisprövningsregler. 2.3.10 Luleåtingsrätt: Utredningens olika förslag innebär sammantagna väsentlig lättnad i förvärvsvillkoren, i synnerhet för fysiska personer. Prisprövningen föreslås dock bibehållen, bortsett från avyttring enligl Som skäl för bibehållande av prisprövningen anför utredningen inte 10] några skälsom hänför sig tdl jordbruks- och skogsbrukspolitiska eller Prop.1986/87:122 regionalpolitiska hänsyn, utan anför atl prisprövningen behövs föratt motverka spekulation eller kapitalplacering som huvudsakligen torde ske avskatieplaneringsskäl. 1 och för sig kan det länkas atl prisprövningen har enviss betydelse ur regionalpolitisk synpunkt i sådana områden där del råderkonkurrens mellan permanentboende och fritidsboende, men i utredningen finnsinte någon redovisning som ger belägg för att så är fallet. Tingsrätten ifrågasälter om en priskontroll, vars syfteligger hell vid sidan av de intressen som jordförvärvslagen i övrigl villtillgodose, bör bibehållas. De föreslagna lätlnaderna i förvärvsvillkoren kommer medsäkerhet att medföra att avyiiringsskyldighet enligt 16 § inträffar endast iett litet antal fall. Det kan antagas, all personer som förvärvar en mindrejordbmks-eller en skogsbruksfastighet på exekutiv auktion också i allmänhet kommeratl få tillslånd atl behålla egendomen. Någon prisprövning förekommer inte vidförvärv på exekutiv auktion. Den prisprövning, som föreslås bibehållen, kanalltså lätt kringgås genom arrangerade exekutiva auktioner. En priskontroll,som så lätt kan kringgås, bör inte bibehållas i lagstiftningen. På grund av del anförda föreslär tingsrätten attprisprövningen slopas hell och hållet. 2.3.11 i : Ett pris påjordbruksfastigheter som är kopplat till avkastningsvärdei är positivt av flera orsaker. Bl.a. under lättas ägarskifte av lantbruksförelag och stmkturrationalisering. konstaterar vidare att ökade möjligheter atlförvärva jordbruksfastighet i produktionsslarka områden omkring de störretätorterna kan medföra siörre konkurtens och högre priser på fastigheterna lillnackdel för de aktiva lanlbmkarna. finner emellertid att ett handlingsprogramför tillämpningen av jordförvärvslagen motverkar de negativa konsekvenserna isådan grad att den generella prisprövningen kan slopas. För alt göra det möjligt all genomföra strukturtaiionaliseringarav allmänt intresse bör en "prisprövning" tillämpas på dessafastigheter i de fall säljare begär inlösen av fastighet. Utredningens förslagtill ändring av 14 § 1 ;a st avstyrks. I stället bör lagtexten ändras till"... annan ersättning icke obetydligt överstiger egendomens värde...". Med den utformning jordförvärv slagen föreslås få enligtlänsstyrelsens yttrande finns ej skäl atl bibehålla kapitalplacering somavslagsgrund. Lagtexten i 4 § 1 ;a st punkt 4 kan ulgå. 2.3.12---------------------------------------------------------------- Länsstyrelseni län: tillstyrker den ändrade formuleringen i 4 § 4 st, vilket torde innebäraatt lantbruksnämndernas prisprövning av förvärv i slort sett bortfaller. 2.3.13 iGotlands län: Med hänsyn till den dämpade prisutveckling för jord- och skogsbmksfastighetersom gäller tillstyrker utredningens förslag att begränsaprisprövningen. 2.3.14 iKristianstads län: Nuvarande 4 § upptar ett antal absoluta förvärvshinder -högt pris, kapitalplacering, rationaliseringsbehov, addilionsförvärv ochskadlig uppdelning. Utredningsförslaget innebär inledningsvis att vid dessaföreteelser får lillstånd vågras i motsats till nuvarande "skall vägras", vilken ändring hälsasmed tillfredsställelse. Vad sedan angår förslagel om den egenlliga prisprövningensavskaffan- Prop. 1986/87:122 de kan skäl resas såväl för som mol.Prisprövningen infördes i en lid då prisutvecklingen på jordbruksfastigheteransågs medföra risker för stora genomslag på produktpriserna och all aktivajordbrukare skulle få svårare all förvärva familjejordbruk. En dämpning avprisei på skogsmark ansågs ocksä angelägen. Prisutvecklingen på jordbruk är nubetydligt lugnare och prisnivån torde realt ligga på 1970-års nivå. Detia kannaturligtvis tillskrivas prisprövningens direkta och indirekta effekter men ärsannolikt lill slörtc del en följd av lönsamhetsutvecklingen och förvärvarnasökade ekonomiska medvetenhet. Jordbruksnäringens situation med pressandeöverskoll talar ej heller för ökade priser på jordbruksmarken. Ifråga omskogsmarken kan utvecklingslinjen länkas bli en annan då priserna i storutsträckning följer skogskonjunklurerna men även styrs av efterfrågan på mindreoch medelstora skogsfasligheter från grupper utanför de aktiva jord- ochskogsbrukarna. Prisprövningen har även fått sådana följder som l.ex.