prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:48, BoU 7, rskr 93) att medge regeringen att genombe- Bil. 13 slutsramar och på vissa orter begränsa volymenombyggnadslån och ränleslöd vid förbättring av bostäder. Därutöver avser regeringen att vidta olika åtgärder för att på dessaorter håUa tiUbaka annal byggande än bostadsbyggandet. För altytterligare stimulera nybyggandel harregeringen genom riksdagsbeslutel fåll möjlighet att besluta om statiiga bidragvid nybyggnad av hyres- och bostadsrätislägenheter pä vissa orter. Samhällets stöd till boende Bostadskostnaden är en lung post i familjernas ekonomi.Samhällets bostadsstöd hardärför avgörande belydelse för olika gmppers möjlighel alt efterfråga en godbostad. Bostadsstödet skaU användas sä all våra bostäder kommer lill bästnytta med hänsyn till olika människors behov och belalningsförmåga. Slödel lämnas i såväl direkla somindirekta former. Direkta stödformer ärräntebidrag till ny- och ombyggda bostäder samt till underhåll m. m. och bosladsbidrag till bamfamiljer och pensionärer.Ell indirekl slöd är skattelättnader, i första hand för egnahemsägare.Vid inkomstbeskattningen kan de tUlgodogöra sig underskoltsavdrag lill följd avränteutgifter för lån pä fasligheten. Samhällets slöd fill bostadssektom harstor inverkan på statsbudgeten. Del direkta och indirekta bostadsstödetberäknas uppgå till ca . Fördelningen på olikaslödformer framgår av följande tabell, somvisar ulvecklingen 1986 samt den väntade utvecklingenför . Tabellen visar också statens intäkter från bostadssektorn i formav den tidigare hyreshusavgiften och den nuvarande fastighetsskatten förbostadshus. Samhällets nelloslöd liU bostadssektorn blir, om hänsyn las tUl dessa inläkler, drygl . Bostadssubventioner och intäkter avfastighetsskatt och liyreshiisavglft åren 19801987. Miljarder kr., löpandepriser 1986/87:100 Bil. Bostadsbidrag' Räntebidrag-Skatlesubvention till egnahemsägare ' Avser såväl de statligaoch slatskommunala bostadsbidragen som de kommunala Kalenderårel 1980motsvarar /81 för räntebidragsanslaget osv. särskilda räntebidrag sombetalades ul p.g.a. fastighetsskattens införande bokfördes budgetårel1984/85 men har här förts lill . ' Uppgiftema avser inkomstår och är fakiiska föråren 1980-1983. ärberäknade för fastigheter med underskoll varvid hänsyn lagits till schablonintäkt och extraavdrag samt antagen marginalskatt om . Källa: RRV. * Här visas intäkter från bostäder underdet år som skatten bokförs under resp. inkomstpost på statsbudgeten. Inbetalningarna avskatten till slatsverket sker i huvudsak elt år lidigare.Källa: RRV. Subventionerna tillbostadssektorn ökade kraftigt i slutet av 1970-lalel och i böljan av1980-talet. har vid flera tillfäUen beslutat om åtgärder för atlminska ökningslakten. Detla har, tiUsammans med pä senare år sjunkanderäntenivåer och intäkter i form av fastighetsskatt, medfört atl trenden medsnabbt ökande bostadssubventioner nu tycks ha bmtits. beräknasutgifterna för räntebidrag minska med ca 1,7 miljarderkr. vUket jag senarekommer att redovisa (anslaget B 4) och de som faslighetsskatt bokfördaintäkterna öka med ca . Chefen för har lidigaredenna dag redogjorl för de ekonomiska fömtsättningama för statens stöd lillolika samhällssektorer. Kraven på ålgärder för alt även i fortsättningen minskabelaslningen på stalsbudgelen gäUer också bostadssektorn. Jag återkommer tilldessa frågor vid min behandling av de olika anslagen. Byggnadskreditgivningen liU bostadsbyggandet harfungerat tilUredssläl-lande . Avlyften av hyggnadskrediler vid bl. a. utbetalningav bollenkrediter har sketl i ungefär samma omfattning som året innan. AllmänplaceringspUkl enligt lagen (1974:922) om kreditpolilikens medel har lUlämpatsunder störte delen av årel i fråga om livförsäkringsbolag och allmänna pensionsfonden,såviit avser de medel som förvallas av första, andra och tredje fondstyrelserna.PlaceringspUkten innebar att av nettoökningen av Prop. 1986/87:100dessa företags placeringar har avdelats till förvärv av bl.a, priorilerade Bil, 13 bostadsobligationer direkl från emitienlen. Förordnandet om placeringspliktupphörde vid utgången av november månad. Något nytt förordnande för lidendärefler har inte begärts av riksbanksfullmäktige. Del sisinämnda innebär allbosladsobligationerna fr.o,m. inle längre är priorileradepå kreditmarknaden. Med anledning härav har regeringen vidtagit vissaförändringar i reglerna för bostadslån och ränlebidrag. Syflel med ändringarnaär att skydda strategiskt viktiga delar i det statliga systemet förbostadsfinansiering från en del av de konsekvensersom avprioriteringen kan få. Ändringarna, som Irädde i kraft den 1december 1986, innebär i huvudsak följande. För alt markera atlfördelningen mellan boltenlån och bostadslån enligt principen 70/30 fortfarandegäller har reglerna beträffande placeringen av inleckningssäkerhelen förbostadslånet omformulerats någol. Den nya formuleringen anger uttryckligen attinteckningens nedre gräns skall ligga vid 70%av pantvärdet. Undantag görs bara för det fall att bosladslånel är fördjupateller panlvärdet är störte än låneunderlagel. Principen att låntagaren skall kunnapåräkna tillräcklig underliggande kredit på godtagbara villkor har förtydligatspå två punkter. Dels har del slagits fastalt botlenlåneräntan skaU vara bunden i sänder för allbollenlånel skall kunna godtas. Dels har det föreskrivils alt bollenlån med amorteringsfrihel för längre lid än tvåår fär godtas endasl om det finns särskilda skäl. I fräga om räntebidrag har den ändringengjorls att nettoavisering av ränla på bollenlånet har föreskrivits som ettvillkor för bidrag lill ränlekostnaden för nya boltenlån, dvs. för sådanabottenlän som belalas ul fr.o. m. den 1december 1986. Äldre priorilerade boltenlån som omsätts fill marknadsmässigavillkor efter denna lidpunkt berörs däremot inle av del nya viUkorel. Slutligen har detfaststäUls nya uigångspunkter för bestämmande av godtagbar marknadsränta vid beräkning av räntebidrag tillräntan på bottenlån, det s.k. ränlebidragstakel. Del kommer i fortsättningenalt bestämmas med ledning av marknadsräntan på tioåriga statsobligationer medetl påslag för räniedifferenser och fond-och förvaltningsbidrag. Påslaget har bestämls lill högsl 0,4procentenheter. Införande av avgifter för bostadsförmedling bostadsförmedling(KSB) har i en skrivelse till regeringen hémstäUl om all 4§ lagen (1947:523) om kommunala åtgärder fiU bostadsförsörjningensfrämjande m.m. ses över och all den ändras på så sätt att kommunerna gesmöjlighet alt la ul avgift för vissa delar av bostadsförmedlingens verksamhel. För egen del anser jag altbostadsförmedlingens verksamhet är av sådan nalur atl den av princip, liksom hittUls,skall vara avgiftsfri. Jag kan därför inte biträda förslaget, 16 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Prop.1986/87:100 Bil. Bosladssiyrelsen ären cenlral förvallningsmyndighel med uppgifl alt främja bostadsförsörjningen. Styrelsen skall enligt sininstmktion (1965:669, ändrad senasl1986:773) handha den statiiga lån- och bidragsgivningen inom bostadssektorn.Den är också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Dämiöver åliggerdel bosladssiyrelsen alt handlägga ärendenom slatUgl slöd till allmänna samlingslokaler m. m. och om statsbidragtiU vissa teateriokaler m. m. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkoslnader Blanketter Revisionskontor Engångsanvisning Summa utgifter + 3102000 i- 1297000 + 120000 -(- 151000 - 345000 -1-10313000' -1-13341000 ' Till regeringens disposition för det fortsatta arbetetmed att införa ett utökat datorstöd tiU verksamheten vid bosladssiyrelsen ochlänsbostadsnämnderna. I sin anslagsframslällning anför bosladssiyrelsen bl.a,följande. Den interna verksamheten har under desenaste åren i hög grad varil inrikiad mot administrativt utvecklingsarbete.Således pågår etl omfattande arbele med att modernisera nuvarande datasystemför länehanteringen, utveckla de administrativa mlinema och se överorganisationen. Samlidigt omarbelasstyrelsens föreskrifter m.m. för lån- och bidragsgivningen. Under mbrikenrafionaliserings- och utvecklingsinsatser redogör styrelsen för arbetet med UDS, dvs, etl utökaldatorstöd lill verksamheten vid bostadsstyrdsen och länsbostadsnämnderna. På grund av de avsevärda svagheterna idet nuvarande centrala datasystemet påskyndas arbetet med etl nytt datasyslemför bosladssiyrelsen. Parallelldriflberäknas till halvårsaviseringen och produktions-start tillden , 2 1986187.1 saml. Bosladssiyrelsenhemställer alt sammanlagt . anvisas för Prop, 1986/87:100införande av datorstöd vid länsbostadsnämnderna och ett nytt datasystem Bil, 13 vid . Medlen avser kostnaderna till dess atl systemet,regionalt och centralt, är i fuU drifl. En organisalionsöversyn har genomförtsinom . Bl.a. har ett förslagliU framtida organisation av styrelsens ADB-verksamhel presenterats. FörADB-frågornas hantering föreslås att en ADB-enhet inrättas inom denadministrativa byrån. Behovet av en väl fungerande ADB-enhet är stort. Fömtomför arbetet med utveckling, underhåll och driftav iåneförvahningssystemel bör det även finnas utrymme för ökadecentrala expertresurser för utbildning, rådgivning, metodstöd och utvärderingav tekniska komponenter och lösningar. a. mot denna bakgrund föreslår bosladssiyrelsenföljande. iförvallningskosinadsanslaget reduceras i enlighel med personalanpassningsplanen för UDS förbudgetårel 1987/88 och under vartderaav budgetåren 1988/89 och 1989/90. Härvid fömtsätts att 2,1 milj. kr.anvisas fr.o.m. /88 för uppbyggnad av den föreslagnaADB-enheten. Medlen för övrigaförvallningskoslnader beräknas enligt huvudförslagel med enreducering på under budgetårel 1987/88 och under vartdera av budgetåren 1988/89 och1989/90. Detla fömtsätter att 1,1 milj.kr.anvisas för ökade datadriftkoslnader för det gamla centrala systemet. Lokalkostnaderräknas upp med , Ytterligare medelför tryckning av blanketter f-H 151000kr,), Engångsanvisning av medel för detfortsatla arbelet med UDS (-1-15309000kr. ).Medlen föreslås anvisade reservationsvis. Medel som tidigaretilldelals bosladssiyrelsen för information och utbildning m. m. under anslaget B18överförs delvis tUl anslaget B1 för atl täcka styrelsens behov av basresurser för information(-1- 2milj.kr. Inkomsterna avpublikationer beräknas till 16000kr. (-14000kr. I enlighet med förslag i prop. 1986/87:48 ombostadspolitiken har riksdagenbeslutat (BoU 7, rskr 93) att bosladssiyrelsen och statens planverk skall läggas samman till en myndighel. kommer alt utsesför att utforma den nya organisationen. Arbetet skall bedrivas i sådan laklall den nya organisationen kan träda i funktion den Ijuli 1988. Med hänsyn tiUbl.a, förestående förändringar av organisafion förordar jag atl undanlaggörs från huvudförslagets krav på nedskärningav kostnaderna för budgetårel 1987/88. Bosladssiyrelsen har hemstäUl om2,Imilj.kr., molsvarande 8 tjänster, för att bygga upp en enhet för datafrågorinom den administrativa byrån. arbelar sex personer med sådanafrågor på styrelsen. Även jag anser alt det är viktigt altbostadsstyrelsen till sig knyter datakunnig personal för atl fä tillgång till en ADB-kompelens inom den eigna organisationen. Införandet av de nyadalasystemen kommer atl släUa 18 stora krav på att det finns personal som behärskar såväldatatekniken som Prop. 1986/87:100 lånesystemenoch de speciella förulsältningar i övrigl som gäller för bo- Bil, 13stadsverket. Jag kan emeUertidinle bilräda bosiadssiyrelsens förslag om alt nu anvisa medel för eltanlal nya ijänster tiU organisationen. Jag anser atl del är en fråga förorganisationskommittén att bedöma vUket behov på detla område som den nyamyndigheten kan komma att ha. Bostadsslyrelsens behov av datautbUdad personalmåste tillgodoses genom omprioriteringar fram till dess all det samladepersonalbehovet för den nya myndigheten kan bedömas. Bosladssiyrelsenhar /86 redovisal ökade driftkostnader för dataverksamheten. Volymen av styrelsens dalabehandling har ökat väsentligtunder denna lid, bl. a. till följd av netloaviseringen samt samordningen medStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag (). har också påpekat alt manfr.o.m. den IjuU 1987 kommer att få beiala mervärdeskall på DAFA:s Ijänster. Mot denna bakgmnd förordar jag attbosiadssiyrelsens anslag för förvaltningskostnaderfiliförs sammanlagt 1,1 milj.kr. för ökade datadriftkostnader.. Jag biträder ocksåbosiadssiyrelsens förslag om atl 15309000kr. anvisas för del fortsattaarbetet med att införa elt utvidgat datorstöd. Med hänsyn till den föreståendeorganisationsförändringen bör dessa medel fördelas av regeringen efter särskild prövning. förslag om all överföramedel för informalion och . utbildning m.m. från anslaget B18 tillförevarande anslag kan jag inle biträda. Med hänvisning tiUvad jag nu har anfört och liU sammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslär att tiUBostadsstyrelsen för /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 62341033 1986/87 Anslag 49646000 1987/88 Förslag 57674000 I flertalet län finns enlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet förden statliga verksamheten för atl främja bostadsförsörjningen. I fullgörs motsvarande uppgifter avlänsstyrelsen. Den 1 juU 1986 inordnades även länsbostadsnämnden iNorrbottens län i som ett ledi en treårig försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning. Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 . (därav lönekosinader) Lokalkostnader Engångsanvisning -i-1722000 -1-1603000 -l- 551000 H- 900000' -5400000 -1080000 -1-1625000 för extra resurser vid ivålänsbosladsnämnder. (-t- .) för registeromläggning förUDS. Arbetssituationenvid länsbostadsnämnderna är f.n. mycket pressande för de anställda. De tekniska ärendena tenderar att ökanågot i antal. Det har dessutom skett enförskjutning mol alltmer komplicerade och tidskrävande ärenden. Detta ären följd av att produktionen av flerbostadshus, såväl ny- som ombyggnad, numera i huvudsak sker inne istadskärnorna. På denadministrativa sidan har en ökning av anlalet förvaltningsärenden kunnat noteras. Främst är det förtidainlösen av lån som har ökat kraftigl under de senasle åren. Övergången tiUnettoavisering har inneburit stora påfrestningar för länsbostadsnämnderna.Förfrågningama har ökat och tiU följd av brister i del nuvarande datasystemet har en delfelaktigheter uppstått, något som i sin tur bl.a. förorsakat ökadtelefonbelaslning. Sammanlaget bedömer bosladssiyrelsen attden lolala arbelsvolymen förlänsbostadsnämnderna kommer all öka nägot i förhållande lill budgeläret1985/86. Del förekommer dock regionala skillnader. Framförallt i storstadslänenförväntas en ökning av antalet ärenden som avser flerbostadshus. ParaUellt medförberedelserna för införandel av datorstöd vid länsbostadsnämndernagenomförs en organisationsöversyn vid varje nämnd. ansvararför att översynen anpassas till planen för ADB-stö-dels införande. Styrelsen pekar pä de möjligheter tillbesparingar som följer av de planerade rationaliseringarna. För övrigt finnsdet, enligt styrelsen, inom ramen förtiUdelade arbetsuppgifter få möjligheter lill besparingar eller omprioriteringar. Närdet gäller resurser liU länsbostadsnämndernas verksamhet föreslår följande (verksamheten vid bostadsenheten vid Prop. 1986/87:100länsstyrelsen i Nortbotlens län omfattas inle av bostadsstyrelsensförslag). Lönekoslnadsposteni förvallningskosinadsanslaget reduceras i enlig hel med personalanpassningsplanen för UDS efter viss lidsförskjutning med I % för /88 och med 3 %under vartdera av budgelåren 1988/89 och 1989/90. Länsbosladsnämnderna i samlGöteborgs och län far en tillfälligförstärkning på tiUsammans . under /88 för attarbeta av ärendebalanser. Medlen för övrigaförvaltningskostnader beräknas enligt huvudförslaget med en reducering på /88 och under vartdera av budgetåren 1988/89 och 1989/90. Lokalkoslnaderna räknas upp med 551000kr. Engångsanvisning av3,7 milj.kr. för regisieromläggning i samband med alt UDS införs vid länsbostadsnämnderna. Medel som lidigare anvisatslänsbostadsnämnderna för information ochutbildning m.m. under anslaget B 18 överförs tiU anslaget B2 (-+ 1,5 milj.kr,). Inkomsterna avadministrationsavgifter, aviseringsavgifier saml krav-och påminnelseavgiflerberäknas fiU . (-4855000kr. Jagföreslår atl för näsla budgelår medel för länsbostadsnämndernas verksamhet beräknas enligt ett ettårigt huvudförslagmed en real minskning av utgifterna om . Jag har i mina beräkningar beaktatäven medelsbehovet för bostadsenheten vid i Nortbotlenslän. Dämtöver förordarjag alt . anvisas för en lillfällig resursförslärkning vid länsbostadsnämndema iStockholms samt föratt arbeta av ärendebalanser. Jag vill i sammanhanget erinra om fattade beslul (prop.1986/87:48, BoU 7, rskr 93) om åtgärder för att främja produktionen avnya bostäder på vissa orter. Utgifterna för arbetet medregisteromläggning vid länsbostadsnämnderna i samband med all UDS införsberäknarjag i likhei med bosladssiyrelsentiU 3,7 milj. kr. Dessa medel bör fördelas av regeringen efter särskild prövning. Bosiadssiyrelsens förslag om all överföramedel för information m. m. från anslaget B18 till bostadsslyrelsens förvaltningskoslnadsanslag kan jag intebilräda. Inkomslema avadministrationsavgiften var under /86 ca 5mUj.kr. lägre änvad som hade beräknals i budgeien. Detta är en följd av alt antalet utbetalningar ochövertaganden av lån har minskat, Fr.o,m, den1 belalas administralionsavgifien enligt en graderad skala och varierar meUan 200 och . Bosladssiyrelsenräknar med alt detla sålt alt la utavgiften kommer atl öka inkomsterna under innevarande budgetår med ca SmUj.kr. fill ca 13mUj,kr,, vilket dockinnebär ca 5mUj.kr. mindre än vadsom anges i regleringsbrevet för /87. Ilikhet med beräknar jag inkomsterna av administra- 21 lionsavgiften tUl 13mUj.kr. för budgetårel1987/88. Till följd av minskningari lånestockeh kan även inkomsterna av avise- Bil. 13 ringsavgiftenförväntas minska under budgetårel 1987/88. Jag beräknar inkomslerna tUl 28milj. Bosladssiyrelsen kommer ienlighel med lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader m. m. atl laut avgifter för betalningspåminnelser samt för krav. Påminnelseavgiften kommeratl tas ul första gången för lån som har betalats ut efter den 30 juni 1985.Avgiften är . och jag beräknar inkomsterna tiU . Kravavgiflen är95 kr. Den kommer alt tas ul försia gången för krav avseende obetaldalånekostnader för . Jag beräknar inkomslerna avkravavgiflen tUl 1,5 milj. kr. Mot denna bakgmndberäknar jag medelsbehovet tUl sammanlagi . Av delta belopp avser4539000 kr. bosladsenheien vid i Nortbotlens län. Med hänvisning lill vadjag nu har anfört och lill sammanställningen hemsläller jag all regeringenföreslär att tiULänsbostadsnämnderna för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av57674000 kr, 1985/86 Utgift 44809176 1986/87 Anslag 1 lOOOOOOO 1987/88 Förslag 1lOOOOOOO Från anslaget utbetalasränielån, räniebärande förbältringslån, hyresför-lustgaranlilän, bosladslån förförvärv som viUkorsmässigt är kopplade till sådana bostadslån för ny- ellerombyggnad som har betalats ut före saml bostadslån för åtgärdermot radon. Bestämmelserna omräntelån finns i räntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändradsenast 1986:283). Ränielån lämnas för bosladshus som har uppförts eller byggtsom med bosladslån beviljal enligt de bestämmelser som gäUde före den 1 januari1968, dock inle för hus sora: färdigställdes , Räntelån lämnasdessulom för bosladshus som har uppförts utan statiigl lån, men för vilkaränlebidrag fömt har beviljals enligt räntebidragskungörelsen (1962:541),Räntelånen höjer låntagarens tidigare läneskuld. En del av låneskuldens höjningavskrivs dock . Denna avskrivning belastar anslaget B 4, Räntebidragm, m. En redogörelse förbestämmelserna om förbättringslån enligt förbält-ringslåneförordningen(1980:261, ändrad senast 1986:281) lämnas under anslaget B 8, Vissbosiadsförbällringsverksamhet m, m. Efter utgången av beviljas ingaförbättringslån. Bestämmelser omhyresförlustgarantilån finns i förordningen (1982:1286) om statlig hyresförluslgaranti. Lån lämnas lill ägare av ny byggda sialsbelanade hyres- eUer bosladsrättshus för vilka statsbidrag enligt förordningen (1982:1285) om statsbidrag fill hyresrabatter i boslads-. hus (ändrad senasl 1983:1023) kan lämnas. Lån lämnas med upp liU av hyresförlusterna under en lid av högst räknat för 22 Lånen är ränte- och amorteringsfria och Prop.1986/87:100 löper därefter med ränta och amortering. Amorteringstiden är inormalfal- Bil. 13 lel lio år. Före den 1 juli 1985utbetalades från della anslag även sädana lån som lUlhandahåUsav (). harmedgivii att en statlig garanti uppgående till . ställs för (prop. 1983/84:90, BoU 28, rskr 303). o. m. medel för bostadslån enligt nybyggnadslåneförordningenför bostäder (1986:692, ändrad 1986:756), ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693, ändrad1986:757) samt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omlryckl 1980:329, ändrad senast1986:759). Bostadslån lämnas i huvudsak fiU ny- och ombyggnad av bosladshus. Lånets slorlekbesläms så att det ulgör en efter fastighetsägarkategori varierande andel avett fastställt låneunderlag. Regler förbesiämmande av låneunderlagel finns i förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och panlvärde förbostadslån (omlryckl 1980:778,ändrad senasl 1986:716). Bosladslån utbetalade av löper med bunden räntasom faststäUs med ledning av räntevillkoren för obligationslån utgivna av bolagel. Bostadslån ochunderliggande lån inom låneunderlagetfår räntesubventioner enligt regler som redovisas under anslaget B 4.Råntebidrag m. m. Amorteringstiden för lån till nybyggnadär 30 är om lånet avser ell egnahem. För nybyggda hyres- och bosladsrättshusböljar amorteringen efter fem år.Amorteringstiden är för lån till nybyggnad högsl 35 är och för län liUombyggnad högsl 30 är, i vissa fall dock högsl . SBABtillhandahåller även medel för särskilda lån för förvärv av vissa bosladsfasligheler, lån förgatukostnadsersältning i vissa fall saml vissa s.k. särskUda lokaUån, Vidaretillhandahåller bolagel medel för återstående ulbelalningar av län förbyggnadslekniska åtgärder i bostadshus samt - övergångsvis - energilän. Särskilda lån för förvärv av vissabostadsfastigheter kan lämnas för förvärvav dels sådana egnahemsfasligheter som har inlösts enligt 56 a § arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) eller som har avstyckats i samband med rationalisering av jordbmk,dels sådana bostadsfastigheter för permanentbmk som säljs av en staUig myndighel enligt förordningen (1971:727) omförsäljning av staten tillhörig fast egendom m.m, och dels vissa fastighetersom har förköpts enligt förköpslagen (1967:868), Bestämmelser om förvärvslån i de tvä första fallen finnsi förordningen (1976:257) om lån för förvärv av egnahemsfaslighet i vissa fall (ändrad senasl1986:713) resp. förordningen (1981:1123) om lån för förvärv från statenav bosladsfasligheler för permanent bmk (ändrad 1985:459). Lånen beviljasi dessa fall med viss andel av köpeskillingen. Lånen är inle förena de med direktaräntesubventioner. Bestämmelser om förvärvslån i del Iredje fallet finns i förordningen(1984:614) om lån för förvärv av vissa fasligheler som har förköpts enligtförköpslagen (ändrad 1985:460). Lånen lämnas för förvärv av fastigheter för permanent bruk på vilka det finns en- eller tvåbostadshus i områden där efterfrågan på fritidshus ärbelydande. Lånen kan bara lämnas fill kommunen eller den som sladigvarande skaU 23 bebofastigheten, Lånel får molsvara högsl av för områdel gäUande Prop.1986/87:100 tomt- och gmndberedningsbelopp. Dessa lån har räntesubvenlioner isam- Bil. 13 ma omfattning som bostadslån. Lån enligtförordningen (1985:352) om lån m.m. för gatukostnadsersättning i vissafall (ändrad 1986:722) lämnas tUl ägare av småhusfastighet för de kostnaderavseende gator och andra allmänna platser som ägaren är skyldig att ersättakommunen för enligt byggnadslagen (1947:385). Tomlrätlshavare jämstäUs med ägare i dettafaU.