prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — 4.32 : I rapporten föreslås vidare, alt ettberedningsutskott skall tillsättas som i samband med behandlingen av inkomnaansökningar genom direktkontakter med FRN, STU och MFR "skall söka verkaför en samordning som hindrar att ansökningar hamnar mellan olika organ...". Del finns anledning att ifrågasätta om delta utskott kommer attkunna hantera forskningsprojekt som innefattar flera forskningsrådsansvarsområde. 1 Inledning ........................................................ 1 2 Jordbmks- och livsmedelsforskning ..................... 2 Bilaga 7 3 Inriktningen av forskningen vid Sverigeslantbruksuniversitet .... 5 Jordbruksdep. 4 Skogsforskning ............................................... 6 5 Tekniskt utvecklingsarbete m. m........................... 7 6 Användning av bekämpningsmedel i jordbmket ...... 8 7 Användningen av miljöavgifterna pä bekämpningsmedeloch handelsgödsel 10 8 Hemställan .................................................... .. 11 9 Anslagsfrågor för /88 ................. .. 11 Bilaga 7:1 Sammanställning av remissyttrandenöver skogs- och jordbmkets forskningsråds () rapport för bättremat ......................................... .. 28 Tryckeri, 1987 49 1986/87:80 Bilaga 8 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser punkterna 1-7; statsrådet såvitt avser punkterna 89. Anmälan till proposition om forskning Arbetsmarknadsdepartementetsansvarsområde omfattar frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, jämställdhet samtinvandring. 2 Arbetsmarknadspolitisk forskning 2.1Arbetsmarknadspolitikens roll Arbetslösheteni Västvärlden har under 1980-lalet varit mer omfattande än tidigareunder efterkrigstiden. går, efter i prakfiken 15 årsoavbmten ökning, över 32 miljoner människor inom OECD-området ulan arbete.Arbetslösheten åtföljs av lågt kapacitetsutnyttjande, kapilalförstörelse,utslagning, sociala spänningar och mänskliga tragedier. har ekonomerna motdenna bakgmnd fört en intensiv debatt om arbetslöshetens orsaker och möjligabotemedel. Debatten har pendlat mellan olika plan frän gmndforskning tillrenodlad empiri. Någon enighet mellan olika "skolor" har inteuppnåtts - uppfattningarna fortsätter att gå isär. Åttiotalets arbetsmarknads- ocharbelslöshelsproblem kan inte fångas i enkla och entydiga begrepp. Dagensarbetslöshet i liksom i de flesta länder har flera orsaker och kräverdärför flera olika typer av åtgärder samfidigt. Utvecklingen av arbetslösheteni de tongivande länderna i OECD-området del senaste halvdecenniet illustrerarfarorna med en alltför ensidigt inriktad politik. Jag anser att styrkan i den svenska modellen för enaktiv arbetsmark-nadspolifik ligger dels i den nära kopplingen fill denekonomiska politiken och dels i bredden av insatser eller i insikten om behovetav arbetsmarknads- och inte enbart arbetskraftspolitik. "Arbete åt alla" är sannolikt den mestambitiösa målsättning en regering kan ha. Denna målsättning slår fast.Arbetsmarknadspolitiken är en viktig beståndsdeli den ekonomiska politik som bedrivs för atl uppnå delta. 1986/87:80Arbetsmarknadspolitiken utnyttjas för att uppnå mål av bl.a, stabiliserings-,allokerings- och fördehiingspolilisk karaktär. En aktiv arbetsmark- Bilaga8 nadspolifik kan ses som en fömtsättning för en utveckling av välfärdenför Arbetsmarknadsalla i en ekonomi vars internationella beroende ständigtmedför krav på dep. omställning och förnyelse hos människor och företag.Genom arbelsmarknadspolitiska åtgärder dämpas konflikter mellan olika målsåväl inom den ekonomiska politiken som mellan ekonomisk politik ochutbildningspolitik, socialpolitik m.m. Under de årtionden som den svenskaarbetsmarknadspolifiken har utvecklats har det skett betydande förändringar påarbetsmarknaden och i politikens inriktning. I vår omvärld ifrågasättsrimligheten av målet full sysselsättning. Arbetslösheten har tenderat att stigaäven i vårt land. Detta bottnar framför allt i förlängda arbetslöshetsperioder,vilket betyder ett skärpt fördelnings- och välfärdspoliliskt problem. Det harsamtidigt skett förändringar av arbetsmarknadens funktionsförmåga. Denyrkesmässiga och geografiska rörligheten har minskat trendmässigt, vilket har enhämmande inverkan på resursallokeringen i ekonomin. De bakomliggande orsakerna till denna utveckling ärav största betydelse för den konkreta utformningen av arbetsmarknadspolitiken.Detta ställer krav på forskningsinsatser över ett brett fåll av arbetsmarknaden.Betydelsen av forskning om förhållanden och tendenser pä arbetsmarknaden, omarbetskrafisutbudets och arbetskraftsefterfrägans bestämningsfaktorer, omanpassningsprocesserna pä arbetsmarknaden och om stmklurer, beteenden ocheffekter vilka kan förknippas med arbetslöshet måste kraftigt betonas. 2.2 Delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning Forskninginom arbetsmarknadspolitikens område bedrivs främst på initia fiv av delegaUonen för arbetsmarknadspofitisk forskning (EFA) som är knuten till . EFA har inte givits något hel- i täckandeansvar för seklorsforskningen på arbetsmarknadsområdet. Delegationens uppgiftär att la initiafiv till och biträda vid forskning kringarbetsmarknadspolitikens verkningar, Avgränsningen av EFA:s forskningsområdebestäms utifrån detta. Del finns vad gäller andra aspekter på forskningen kringarbetsmarknaden speciella sektorsforskningsorgan såsom dclegafionen förinvandringsforskning (DEIFO), delegationen för jämställdhetsforskning (JÄMFO),expertgmppen för forskning om regional utveckling (ERU) och delegationen försocial forskning (DSF). Arbetsmiljöfonden och arbelarskyddsslyrelsen stöderresp. bedriver arbetslivs- och arbetsmiljöforskning. Vidare bedrivs forskninginom området vid forskningsinstitut såsom arbetslivscentrum och institutet försocial forskning () vid universiteteli . I EFA ingår företrädare förarbetsmarknadsdepartementet, myndighe ter, arbetsmarknadens parter och forskarsamhället. Utgångspunkten för delegationens arbete med att la initiativ till och biträda vid forskning kring 2 arbetsmarknadspolitikenseffekter är ett av regering och riksdag godkänt forskningsprogram (prop.1983/84:107, bilaga 7). Den forskning som stöds av EFA bedrivs företrädesvisinom högskolans ram och finansieras helt eller delvis från anslagspostenForskning och utveckling under det utredningsanslag som arbetsmarknadsdepartementetdisponerar. I1986 års budgetproposition (1985/86:100 bil. 12) anmälde jag fill riksdagenatl jag ställde mig bakom det förslag till forskningsprogram EFA presenteradehösten 1985. Mot bakgmnd av utvecklingen på arbetsmarknaden och tidig£U"eforskningsresultat anges i forskningsprogrammet fyra prioriteradeforskningsområden. Jag anger här endast kortfattat inriktningen av dessa. Defyra samlingsmbrikerna är: Forskning kring arbetsmarknadspolifikens roll ochutformning Utvärdering av arbetsmarknadspolifiska åtgärder Forskning kring genomförandet avarbetsmarknadspolitiken. Inom området "arbetsmarknadensfunkfionssätt" gör jag bedömningen att arbetsmarknadens anpassningsförmågakommer alt bli en fortsatt central problemställning framöver och att delsåledes finns ett stort behov av fortsatt forskning kring rörligheten ochanpassningen på arbetsmarknaden. Denna forskning bör avse såväl privat somoffentlig sektor. Till de angelägna frågorna hör bl.a. tendenserna tillinternalisering och sektorisering av den svenska arbetsmarknaden. Vad gäller området "forskning kringarbetsmarknadspolitikens roll och utformning" anser jag att det finns ettstort behov av mer övergripande analyser av arbetsmarknadspolifikens funktion iförhållande fill övrig ekonomisk polifik. EFA menar här bl.a. attarbetsmarknadspolitikens omfattning reser frågan hur stor denarbetsmarknadspolitiska volymen kan vara utan att det uppstår allvarligaåterverkningar pä den ordinarie arbetsmarknaden och utan attarbetsmarknadspolitiken föriorar i effektivitet. Jag anser också att dessaaspekter måste prövas seriöst. Engagemanget för och tilltron lillarbetsmarknadspolitiken fär inte tas ull intäkt för att vissaproblemställningar negligeras. Den ekonomiska politiken utgör ett sammanhängandesystem där insatser inom ett område har återverkningar inom andra områden ochdär valet mellan handlingsalternativen är ytterst komplicerat. Detta ställerkrav pä fortlöpande forskningsinsatser av såväl empirisk som teoretisk art. Inom båda de ovannämnda forskningsområdena är detgivetvis angeläget att få fram forskningsprojekt som bidrar till att besvarafrågan hur arbetsmarknadspolifiken skall utformas för atl på bästa sätt stödjaden övergripande ekonomisk-politiska strategin alt återföra ekonomin till långsiktigbalans och full sysselsättning. På forskningsområdet "utvärdering avarbetsmarknadspolifiska åtgärder" är också metodutveckling ettprioriterat område. Av speciellt intresse är metodfrägor kring kontrolleradförsöksverksamhet, uppbyggande och utnyttjande av longitudinella dalabaser ochskattningar av undanträng- ningseffekteroch andra indirekta effekter av arbetsmarknadspolifiska ål-gärder. Någraåtgärder som enligt min mening bör utvärderas är exempelvisekonomiska sfimulanser eller andra metoder för att påverka anpassning ochröriighet, olika åtgärder för att förbättra arbets-marknadsförhällandena förhandikappade och olika former av rekryteringsstöd för utsatta gmpper. I forskningsprogrammet har också understmkitsbehovet av analyser av de arbetsmarknadspolifiska besluts- ochgenomförandeprocesserna, dvs. De förändringar avstyrformerna inom arbetsmarknadspolitiken som sker ställer enligt minuppfattning också stora krav pä uppföljning och utvärdering men också pä meragmndläggande studier av implementeringsprocesserna. Det gäller t.ex. i en såkomplex organisation som arbetsmarknadsverket. Den förskjutning mot målstyrningsom sker inom verket måste utvärderas i relafion fill de ohka målen förarbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknadens behov. Kommunemasökade medverkan i arbetsmarknadspolifiken kommer att innebära förändringar ibeslutsprocessen och ställa krav på förändringar av styrmedlen, något som ocksåförutsätter forskningsinsatser av tvärvetenskaplig natur. Anspråkenpå en nära samverkan mellan arbetsmarknadspolitik och övrig ekonomisk politikkommer att beslå. Lönebildningens betydelse för arbetsmarknadens funktionssättbehöver också studeras. Behovet av ett forskningsbaseral underlag förbedömningar av bl.a. arbetsmarknadspolitikens verkningar i relafion tillalternativa åtgärder inom andra politikområden kommer därmed att kvarstå. EFA:sbetydelse för inriktningen och orhfattningen av den arbetsmarknadspolitiskaforskningen har varit och är myckel slor. Genom EFA har en serieforskningsprojekt av hög kvalitet inifierats eller kanaliserats. Genominternationellt forskar- och forskningsutbyte håller sig EFA underrättad omforskningsfronten inom sill område. EFA är ocksä ett forum där forskare ochavnämare av arbetsmarknadspolitisk forskning dryftar uppslag lill samtgenomförande och resultat av forskning utifrån respektive intressentssynvinkel. Enligt min mening har detta lett till väsentligt ökad förståelsemellan forskare och avnämare och det är den främsta orsaken till att resultatenav de olika studierna direkt eller indirekt har kunnat utnyttjasoch appliceras på den konkreta utformningen av arbetsmarknadspolitiken. Jag vill i detta sammanhang också nämna denverksamhet som byggts upp vid . Denarbetsmarknadspolitiska forskning som bedrivs vid institutet har successivtbreddals. Antalet doktorander som i sitt avhandlingsarbete är knutna tillinsfitutel har ökat väsenfiigt . Som jag anförde i den förra propositionen omforskning (prop. 1983/84:107, bil, 7) och som statsministern tidigare påpekatär del viktigt att många forskare frän olika synvinklar fördjupar sig ochgranskar arbets- marknadspolitikensförtjänster och begränsningar. En gmnd för detta har lagts vid . Jag sermyckel positivt pä detta. Jag ser också mycket positivt pä det initiativ somhar tagits inom EFA och som innebär att handledningskompelenta forskare kansöka treårigt programstöd för arbetsmarknadspolitisk forskning. Programstödetär kopplat fill ett övergripande ansvar för forskaren att föra ett område avEFA:s arbetsmarknadspolitiska forskningsprogram framåt. Resursramen germöjlighet att via egna och andras insatser (handledningsansvar för doktorander)genomföra detta. Mot bakgrund av vad jag anfört bör de fastaresurserna för arbetsmarknadspolitisk forskning förstärkas. Chefen förutbildningsdepartementet har efter samråd med mig tidigare i dagföreslagit alt det inrättas två nya professurer i nationalekonomi medinriktning på arbetsmarknadspolitik och i synnerhet utvärdering avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den ena professuren föriäggs fill iUmeå som komplement och förstärkning av den arbetsmarknads- ochregionalpölitiska forskning som där bedrivs. Medel för denna professur kommeratt avsättas för /89. För den andra professuren avsätts medel /90. Placeringen av denna professur bör avgöras . En förstärkning av resursbasen för denarbelsmarknadspolitiska forskningen med ytterligare två professurer innebärett betydande steg fi-amät. Denna satsning innebär en förstärkning avresurserna för arbetsmarknadspolitisk forskning motsvarande två milj. kr.Trots detta är de samlade forskningsresurserna mycket små i förhållande fill detotala utgifterna för arbetsmarknadspofitiken. Jag avser därför atl i sambandmed de årliga anslagsprövningarna inom ramen för resurserna på delarbetsmarknadspolitiska området öka forskningsinsatserna. Genomden ökade handledarkapacitet som de nya professurerna medför bör den reellaflaskhalsen för den arbelsmarknadspolitiska forskningen, nämligen bristen påforskare, kunna undanröjas. Det är också min förhoppning att dettaskall få spridningseffekter till andra universitet och forskningsinstitutioner. Avslutningsvisvill jag också beröra det viktiga arbete i form av uppföljnings- ochutredningsverksamhet som skall bedrivas vid myndigheterna. Det åligger varjemyndighet atl följa upp och analysera resultaten av den egna verksamheten.Detta är viktigt dels i relation lill de mål och rikfiinjer statsmaktemafastställt för verksamheten, dels också för att kunna analysera effektivitetenoch resursutnyttjandet internt. Underlaget för statsmakternas bedömningar omresursbehov och resursfördelning kan därmed förstärkas. Etlprimärt syfte med intern utrednings- och utvärderingsverksamhet är enligt minuppfattning att snabbt skapa underlag för myndighetens egna prioriteringar ochkorrigeringar av sin verksamhet. De möjhgheter som finns att inom ramen förbefintliga resurser göra experiment och pröva nya metoder bör därför tillvaratas.Del är också viktigt atl varje seriöst försök utvärderas på etl sådant sätt attdet kan ligga till underlag för överväganden även av andra än myndighetensjälv. Den kontinuerliga statistik- och uppgiftsinsamlingen och enlöpande uppföljningsverksamhet utgör dessutom viktiga grundvalar för den merövergripande och djupgående arbetsmarknadspolitiska forskningen. Satsningen påresultatuppföljning och utvärdering bör därför stå i någon rimlig relafionlill verksamhetens omfattning. Enligt min mening bör inomramen för tillgängliga resurser stor vikt läggas vid denna typ av arbete. Ensådan inriktning stämmer också väl överens med den syn man inomarbetsmarknadsverket har på den centrala resp. regionala nivåns roll som styr-och serviceorgan för fältorganisationen. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om den arbetsmarknadspoliliskaforskningen. 4 Arbetslivs- och arbetsmiljöforskning Forskningoch utveckling kring arbetsmiljö- och arbetslivsfrägor har byggts ut mycketkraftigt under främst 1970-lalel..Nya organ har tillkommit för att finansieraeller bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. Ar-betsmiljöfonden, tidigarearbelarskyddsfonden, intar en helt dominerande ställning somforskningsstödjande organ inom detta område. Dessutom stöds arbetslivs- ocharbetsmiljöforskning av en rad andra medelsbeviljande organ, t.ex. styrelsenför teknisk utveckling (STU), forskningsråds-nämnden och övriga forskningsrådinom utbildningsdepartementels verksamhetsområde. Forskning som är särskilt inriktad mot arbetslivs-och arbetsmiljöfrågor bedrivs såväl vid fristående forskningsinstitut som vidlandets universitet och högskolor, t.ex. , tekniskahögskolan i , högskolan i m.fl. Vid sidan avarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning, som är landets största forskning, bedrivs dessutom sådan forskningvid t.ex. landstingens yrkesmedicinska kliniker, branschforskningsorgan av , Bygghälsan, Statshälsan m.fl. Närdet gäller arbetslivsforskning intar arbetslivscentmm en dominerande plats. Den organisation som har byggts upp förarbetsmiljö- och arbetslivsforskning har varit etablerad under drygt tioår. tillkom arbetarskyddsfonden, med ställning inom sektornmotsvarande ett forskningsråds. införlivades det arbelsmedicinskainstiiutet med arbetarskyddsstyrelsen. Ar 1977 bildades arbetslivscentmm förforskning kring medbestämmande och arbetslivsfrågor i övrigt. Jag kommer att redogöra för mittförslag att låta forskningsavdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen fä ställningsom ett fristående insfilut för arbetsmiljöforskning. vägade förslag beträffande arbetslivscentmm som Prop.1986/87:80 (RRV) har redovisat i en rapport fill regeringen. Först därefter är liden mogen att ta ställning till om det kan finnas skäl atl vidta ytterligare Bilaga 8 åtgärder beträffande organisationen för forskning inom arbetslivs- och Arbetsmarknads- arbetsmiljöområdet, dep. Löntagarorganisationerna har inlettelt samarbete med universitet och högskolor som är mycket lovande. Inte minsthar delta kommit till uttryck regionalt genom LO- och TCO-dislriklens arbete it. ex. , och . För att fördjupa och utveckla samarbetetregionalt behövs ytteriigare forskningsmedel. Utöver vad jag harberäknat budgetproposition under anslaget Utredningar m.m. börytterligare 1 milj. kr. avsättas för ändamålet. Sammanlagt innebär detta etlresurstillskott av 2 milj. kr. Jag vill i delta sammanhang även peka på attregeringen uppdrog åt arbetsmiljöfonden all fördela ytterligare5 milj. kr. fill arbetsta-garorganisafionema för forskningsinitierandeverksamhet. Organisafioner-na skall redovisa medlens användning när dessa harförbrukats, dock senast den 29 febmari 1988. Beslut avseende fiden därefterkommer att beredas i sedvanlig ordning. Arbetsmiljöfondenhar fill uppgift att stödja sådan forskning och utveckling samt utbildning ochinformation som rör arbetsmiljö, medbestämmande i arbetslivet samt arbetslivsfrägori övrigt. Arbetsmiljöfondens verksamhet finansieras genom ensärskild arbetarskyddsavgift som utgår med 0,av den totalalönesurh-man. Av avgiften går till arbetsmiljöfonden. Fondens intäkter /88 beräknas uppgå till ca 570 milj. kr. av de medel som avsätts fill fondenär avsedda för särskilda ändamål enligt beslut av riksdag och regering ellerenligt särskilda överenskommelser. Det gäller t.ex. bidrag till informationoch utbildning om MBL och utbildningen av styrelserepresenlanter (ca 190 milj.kr. ), bidrag fill regionala skyddsombud (ca 55 milj. ), bidrag tillforskningsverksamheten vid arbetarskyddsstyrelsen och lill utbildningen avpersonal inom företagshälsovården (ca 50 milj. samt bidrag fillverksamheten vid arbetslivscentmm (ca 30 milj. Endast en Qärdedel av demedel som avsätts till fonden står till förfogande för beslut iarbetsmiljöfondens styrelse om forsknings- och utvecklingsinsatser. Arbetsmiljöfondens stöd till forskning ochutveckling spänner över hela arbetsmiljö- och arbetslivsområdet. De tvåekonomiskt tyngsta delområdena är kemiska hälsorisker samt psykiska ochsociala aspekter i arbetslivet, arbetsorganisafion och medbestämmande:Huvuddelen av bidragen till forskning och utveckling fördelas projektvis.Fonden stöder kontinuerligt mellan 650-700 projekt genom anslag. Såvälstatsmakterna som arbetsmarknadens parter har varit överens om alt fonden bör lägga stor vikt vid sädana forsknings- och utvecklingsin satser som kan leda fill praktiska resultat i arbetslivet. finnsockså uttryckt i arbetsmiljöfondens instruktion (1971:803, ändrad senast1986:837). Det har beräknats att omkring en tredjedel av fondens medel förforskning och utveckling finansierar olika former av ätgärdsin-riktade projektsåsom utvecklingsarbete, eliminationsteknik, praktiska försök, uppbyggande avreferensanläggningar, framtagning av prototyputrustning m.m. Vid sidan av praktiska, åtgärdsinriktade insatserstöder fonden även kunskapsutvecklande forskning av mera långsiktig karaktär.Jag ser posifivi på denna utveckling, vilken också ligger i linje med deövergripande rikfiinjer för sektorsforskningen som statsministern harredovisat. Som exempel pä detta slag av insatser kan nämnas fondenstoxikologiska forskningsprogram. har avsatt 40 milj. kr. somen planeringsram för tiden för detta program. Även inom andra områden har arbetsmiljöfondensamlat projeklvisa insatser till mera sammanhållna forskningsprogram. Programsom redan pågår avser företagshälsovård och lokalt miljöarbete, toxikologiskforskning, ledning, arbetsorganisation och medbestämmande samt ny teknik,arbetsorganisation och arbetsmiljö. Under /86 har fonden sattigång förberedelser för ytterligare nlra programsatsningar. Dessa gäller delsfrågor om människa-datorinterakfion, där ett gemensamt forskningsprograminletts tillsammans medstyrelsen för teknisk utveckling, dels ett särskilt utvecklingsprogram försmåföretag samt ett program för forskning om kontorsautomation. Av de projekt som arbelsmiljöfonden stöder utförs omkring hälften inom universitet och högskolor. Det har uppskattats altfondens stöd fill forskning vid universitet och högskolor motsvarar kostnadernaför minst ett trettiotal tjänster. Dämtöver tillkommer vissa bidrag tillutmstning vid högskolorna. Arbetsmiljöfondens instruktion utesluter intemöjligheten av elt mera långsiktigt stöd till forskning och utveckling viduniversitet och högskolor. Enligt vad jag erfarit har fondens styrelse heltnyligen beslutat att avsätta 10 milj. kr. för finansieringav tidsbegränsade forskartjänster vid universitet och högskolor. Beslutet hartillkommit mot bakgrund av ett uttalat behov alt bättre kunna tryggarekrytering av forskare och kompetensutveckling inom ett antal områden avarbetsmiljöforskningen som synes särskilt angelägna. Beslutet ligger väl ilinje med vad statsministern tidigare denna dag anfört om nödvändigheten av attseklorsorganen tar ett större ansvar för den långsiktiga kunskaps-ochkompetensuppbyggnaden vid universitet och högskolor. Utöverstödet till universitet och högskolor finansierar fonden projekt vid ettflertal myndigheter, forskningsinstitut och enskilda företag. Bland dessa kannämnas insfitutel för verkstadsieknisk forskning, träteknikcent-rum, institutetför vatten och luftvårdsforskning, statens provningsanstalt, statens insfilutför psykosocial miljömedicin, yrkesmedicinska kliniker m.fl. Arbetsmiljöforskningen syftar fill att ge underlagför arbetsmiljöförbält-ringar i vid mening genom att identifiera samband mellanfaktorer i arbetsmiljön och olycksfall och ohälsa. En utgångspunkt för val avforskningsinsatser är skadornas omfattning och svårighetsgrad i arbetslivet. Männensvarar för en betydande andel av de konstaterade arbetsskadorna. Kvinnornasinträde på arbetsmarknaden har skett främst under de senaste decennierna.Kvinnornas sysselsättning har bl.a. expanderat i verksamheter där det kanfinnas arbetsmiljörisker som inte är tillräckligt kända. Man kan därför befaraatt kvinnomas arbetsmiljöproblem underskattas. Jag anser därför att det ärviktigt atl även beakta dessa aspekter vid prioritering av insatser inomarbetsmiljöforskningen. Arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning har sitt ursprung i det ar-betsmedicinska institutet sominrättades för atl förslärka och samordna resurserna påyrkesmedicinens, yrkeshygienens och arbetsfy-siologins område. införlivades med i huvudsak oförändrade arbetsuppgifter medarbetarskyddsstyrelsen, där det bildade en arbetsmedicinsk avdelning, dennuvarande forskningsavdelningen.