prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — för staten.Härtill kommer 8 miljarder i bortfall för kommuner och landsting.Egnahemsägarnas extra avdrag har slopats vilket medför altskattebortfallet minskar något. Denkommunala garanliskatten för bosladsfastigheler som ägs av fysiska personerslopas , vilket innebär en skattelättnad för bl.a. mångafastighetsägare. Ilångtidsbudgeten har beräknats ett oförändrat skattebortfall . Statensintäkter av fastighetsskatten från bostadshus beräknas uppgå till ca . Intäkterna framöver ökar dels p.g.a. kommande omlaxeringar och dels i takt med alt nya bostadshus tillkom- 45 mer och upptaxering av fastigheter sker. Hänsyn till dettahar lagils i Prop. 1986/87: 150 långtidsbudgeten. För bostadslän utbetalade av staten före den 1 juli 1985sker amortering och inlösen vilka registreras som inkomster på statsbudgeten.Dessa inbetalningar kan uppskattas till . per är underlångtidsbudget-perioden. Vid slutet av långtidsbudgelperioden uppskattas samhälletssubventioner lill bostadssektorn vid dagens räntenivå uppgå lill sammanlagt ca30 miljarder kr. Vissa effekter utanför statsbudgeten De statliga bostadslänen svarar för av denprioriterade bostadsutlåningen. Fr. o. m. svarar StatensBosladsfinansieringsbolag () för utlåningen. Botlenbelåningen förbostadsbyggande sker på kapitalmarknaden. För denna utlåning svararbosiadslåneinsliiuten. oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1991/92 1987/88- -6,3 5 718 -249 -234 -24 -4,3 -1,1 Ändamålsgruppen Näringspolitik omfattar utgifter förhandel och industri, jordbruk, fiske samt hantverk. Utgifterna uppgår /88 till ca . De näringspolitiska insatserna som redovisas underindustridepartementets huvudtitel kan delas in i permanenta program ochsärskilda insatser vid ortskriser, omstruktureringsinsatser m. m. 1 regeringens proposition 1986/87:74 om näringspolitikeninför behandlas frågan om de framtida särskilda insatserna inomnäringspolitikens område. Stöden lill krisdrabbade företag har skurits ned mycketkraftigt sedan regeringsskiftet . De små kvarstående kostnaderna ärkapitalkostnader pä utestående län och aktiekapital. Kostnaderna för olikaformer av stöd till varvinduslrin har varit svår atl påverka pä kort sikt.Gamla beslut och åtaganden förorsakar fortfarande icke obetydliga kostnader.Delta gäller framför allt infrianden av tidigare ställda farlygskredilgaranliersaml nedläggningskostnader. Diagram 2 Stöd till krisdrabbade företag1979/80-1985/86 (nettokostnader milj. kr. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 Stöd exkl varv stål ------ 1---------- 1---------- 1---------- 1---------- 1---------- 1---------- 1 1979/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 Den restriktiva hållningen lill krisförelagssiöd tordeinnebära alt kostnaden för de särskilda insatserna fortsätter att ligga på enlåg nivå . I diagram 3 redovisas omfattningen av sädana insatser ikrisdrabbade förelag och branscher, som har gjorts med hjälp av medel somtillskjutits genom särskilda beslut vid sidan av ordinarie anslag. Vidareredovisas utgifterna till följd av redan fattade beslut som avserlångtidsbudgelperioden. Den framtida belastningen rör främst insatser inomvarvindustrin. Sifferuppgifterna i diagram 3 avviker från denettokostnadsberäkningar av industristödet som görs inom industridepartementet.Detta beror på skillnader i beräkningssäti. Debeloppmässigt mest omfattande programmen av permanent karaktär ärexporlkreditgaranlierna och de stalsstödda exportkrediterna (det s. har betydande underskoll uppstått iexportkreditgarantisyslemel till följd av omfattande skadeutbeialningar pågrund av bristande återbetalning från ett begränsat antal länder. Kostnadernaför SEK-systemet beräknas, på basis av de antaganden som långtidsbudgetenbygger på, bli ca 620 milj. kr. /88 för all sedan succesivtminska till ca 100 milj. kr. Detstatliga stödet till exportkreditfinansiering har fått en nyinriktning. Det siafiiga stödet gick och början av1980-talel huvudsakligen till projekt i och slalshandelsländer ochtill fartyg med stora subventioner. är den del av projektexporten somfinansieras med statligt stöd i första hand bislåndsstödda projekt och en ochannan myckel omfattande exportaffår. Den mera löpande exporten av mindreprojekt och vanliga kapitalvaror finansieras med marknadsmässiga krediter. Förtekoindustrin och den träbearbetande industrin finns Prop.1986/87: 150 särskilda branschprogram. Kostnaderna för dessa branschprogramberäk- Bilaga 1.2 nas bli lägre för den kommande perioden än . Statliga insatser i krisdrabbade företag ochbranscher Miljarder kr., oförändrad pris- och lönenivå Miljarder kr -\ Budgetår 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/8787/88 88/89 89/90 90/91 oförändrad pris- och lönenivå Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 -10,6 -2,1 -30,7 -48,7 -3,1 Ändamålsgruppen omfattar bl. a. utgifterna för statensvatlenfallsverk, beredskapslagring av olja m. m., energiforskning ochersättning för försenad idriftlagning av kärnreaktorer. Huvuddelen avstatsutgifterna inom energiområdet går till investeringar, ofta av långsiktigkaraktär. Beslut om investeringar inom ändamålsgruppen påverkar oftautgiftsnivån framåt. Vid beräkningarna av utgifterna för statensvatlenfallsverk har investeringsnivån inom affärsverket under perioden1986/87-1990/91 bedömts ligga på ca . Nyinvesteringarnai kärnkraftverk är avslutade. Vissa ombyggnadsarbeten pågår vidRinghalsverket. Behovet av förnyelse av ökar. Vissa äldre delar av storkraflsnätet kommer därför allersättas och kapaciteten därmed ökas. Ersättning för försenad produktionsstartav kärnreaktorer har utgått enligt särskilda avtal för reaktorerna Forsmark 1,2 och 3 samt . /88 är ersättningkommer all utgå och då endast för . Inom energiområdet ges utöver anslag på statsbudgeten ävenkreditgarantier dels för utvinning m. m. av olja, naturgas och kol, dels förSvensk Kärnbränslehantering AB:s åtaganden i samband med upphandling inomkärnbränsleområdet. Statliga kreditgarantier lämnas för statens vattenfallsverksupplåning avseende bolag inom vatienfallskoncernen. Garantiramarna för dessaändamål uppgår för /88 sammanlagt lill ca . kr., oförändrad pris- och lönenivå 1986/87:150 Bilaga 1.2 procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 Totala utgifter - 4,7 m.m. -10,4 26945 +2 025 +205 +140 +909 +13,7 -5,6 -1,7 Till gruppen Övrigt har förts utgifter som inte harbehandlats i någon av de tidigare redovisade ändamålsgrupperna. a. anslag för livsmedelssubventioner, riksdag och regering, skatleadminislralion,miljövård, kulturverksamhet, kyrkliga ändamål saml idrotts- ochfri-fidsverksamhel. Inom ramen för jordbruksprisregleringen fastställspriserna på jordbruksprodukter av statsmakterna, efter överläggningar mellanstatens jordbruksnämnd, jordbruksnämndens konsumentdelegation och Lantbrukarnasförhandlingsdelegation. infördes livsmedelssubvenlioner för allresultatet av just dessa prisförhandlingar inle skulle slå igenom pålivsmedelspriserna. Utgifterna för livsmedelssubvenlionerna styrs av enskildabeslut som fattas av statsmakterna och av konsumtionen av livsmedel.Kostnaderna för livsmedelssubvenlionerna, som enbart avser mjölk, kanberäknas lill . för /88. Inkluderas vissaläginkomstsatsningar m. m. för jordbrukare uppgår beloppet lill knappt 2,6miljarder kr. Livsmedelssubventionerna beräknas därigenom sänkalivsmedelspriserna med 2,. I långtidsbudgeten beräknas subventionerna varaoförändrade . Statsmakternas ansvar för spannmålsöverskottenavvecklas i enlighet med gällande riksdagsbeslut. beslutade att resurserna i jordbruketi stort sett bör stämma överens med vad som behövs för vårlivsmedelsförsörjning och för de utfästelser som gjort i detinternationella arbetet mot världsvälten. För de kostnader som uppslår tillföljd av att spannmålsproduktionen överstiger detta behov skall samhälletunder en övergångstid ta ett delansvar. Andelen för samhället skall vara ,medan jordbruksnäringen svarar för , räknat vid normalskörd. Riksdagenhärför skörd slagit fast att procenten skall räknas på de verkligakostnaderna för spannmålsöverskottet. Införselavgiflsmedel från import av jordbruksprodukter ochlivsmedel används för olika ändamål, bl. a. prisreglering, med belopp somriksdagen beslutar om . Det belopp som skall tillföras jordbruketfastställs efter en särskild s. k. fördelningsplan. de totalainförselavgifismedlen, som inte redovisas över statsbudgeten, Prop. 1986/87:150 uppgå till drygt 600 milj. kr. Kostnader för den centrala myndighetsutövning, som intekan hänföras till annat område, redovisas under denna ändamälsgrupp. Vissautgifter för riksdag, regeringskansli och kommittéer samt anslagen till dekungl. hov-och sloltsstalerna redovisas också här. Även skatteadministrationen m. m. ingår i dennaändamålsgrupp. Kostnaderna för , länsskattemyndigheterna, delokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna saml för arvoden tilltaxeringsnämndordföranden m.m. kan i stort delas in i förvaltningsanslag ochbidragsanslag. Huvuddelen av bidragsanslagen styrs av automatik, genom attbidragen är relaterade till lönekostnaderna för vissa verksamheter. Staten bidrar vidare till en del regional kulturverksamhetsom drivs i stiftelseform och ofta har landstingskommuner som huvudmän. Kulturverksamheten finansieras även genom inkomster vidkulturinstitutionerna såsom entremedel m.m., lolterimedel och forskningsmedel.Resurser erhålls också inom ramen för sysselsättningspolitiken. Dessutomtillförs några kulturinstitutioner avkastning från fonder. Inom medieområdet är stöden till dagspressen den störstautgiften på statsbudgeten. Dessa stöd styrs av automatiskt verkandevolymregler. Radio-koncernens (SR) verksamhet finansieras medavgiftsmedel som tillförs radiofonden. Avgiften är kopplad till innehav avtelevisionsmottagare. Fondens medel redovisas utanför statsbudgeten ochfinansierar radio- och TV-verksamhetens drifts- och investeringskostnader. Ävenra-dionämdens verksamhet finansieras av fondmedel. Undantagen från avgiftsfinansieringär programverksamheten för utlandet som finansieras över statsbudgeten.Radiofonden förvaltas av . fastställer åriigen belopp som får rekvireras urfonden. På denna bas får SR därutöver rekvirera medel enligt särskilda regler.Avgiftshöjningar görs löpande för alt täcka ökade kostnader för koncernensverksamhet. I årets budgetproposition har föreslagils en avgiftshöjning per den1 om . Statens utgifter för kyrkliga ändamål beräknas till ca96,5 milj. kr. för /88. Det statliga stödet lill idrotten uppgår - inkl. dellokala aklivitelsstödet - /88 lill ca 325 milj. kr. Utgifternaför ändamålet prövas av statsmakterna. Kostnaderna för miljövårdsinsalserna uppgår budgetåret1986/87 till drygt 500 milj. kr. i bidrag och direkta insatser. Även dessautgifter fastställs genom årlig prövning. Under posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov netto, harför den framförliggande perioden lagts in reserver om . per årmotsvarande de kostnader som erfarenhetsmässigt uppkommer i samband medsedvanliga tilläggsbudgetar samt viss reserv därutöver för alt beakta denunderskattning av utgifterna för investeringar och särskilda program somlångtidsbudgeten normall innebär. Förändringari anslagsbehållningar skall motsvara förändringen av den kassamässiga belastningen på bl. a. reservationsanslag. ningarna beräknas vidutgången av 1986/87 till . 1986/87: 150långtidsbudgelperioden antas anslagsbehållningarna minska med 1500 milj. budgetens utgifter ökar i samma mån. Utnyttjandetav rörliga krediter i är elt sätt för bl. a. vissa affärsverkoch myndigheter att klara tillfälliga likviditetspåfrestningar. Riksdagenmedger dock en högsta kreditgräns. Utnyttjandet av rörliga krediter varierarkraftigt. av en total ram på ca 8,9miljarder kr. Bland de myndigheter, affärsverk m.fi. som kanutnyttja rörliga krediter kan nämnas statens jordbruksnämnd. disponeraräven en kredit för förluster på exportkreditgarantier. Utnyttjandet av rörligakrediter beräknas schablonmässigt komma att ökamed 500 milj. kr. Innehållsförteckning pp- '986/87:150 Sammanfattning............................................................... ..... 1 1 Utgångspunkt................................................................ ..... 3 1.1 Syftemed långtidsbudgeten 3 1.2 Samhällsekonomiskbakgrund ................................ ..... 3 1.3 Antaganden ............................................................ ..... 3 1.4 Beräkningsmetodik ................................................. ..... 4 2 Statsbudgetensinkomster .......................................... ..... 6 2.1 Inledning ................................................................ ..... 6 2.2 Resultatet avberäkningarna .................................... ..... 6 3 Statsbudgetensutgifter ................................................ ..... 8 3.1 Ulfiternasutveckling ................................................. ..... 8 3.2 Utgifternasutveckling uppdelade på olika ändamål . 3.3 Jämförelsemellan alternativa utgiftsutvecklingar...... ... 10 3.4 Effekterna påutgifterna av andra antaganden......... ... 11 4 Budgetsaldot.................................................................. 12 5 Samhällsekonomisktperspektiv ................................... ... 13 Statsbudgetens utgifter fördelade på realekonomiskakategorier .... 19 II Internationelltutvecklingssamarbete ..................... 26 III Totalförsvar .......................................................... 28 IV Pensioner,sjukförsäkring m.m................................ ... 30 V Stöd lillbarnfamiljer ................................................ 33 VI Hälso-, sjuk-och socialvård .................................. 35 VII Kommunikation ....................................................... 36 VIII Allmänna bidragtill den kommunala sektorn .......... 38 IX Utbildning ochforskning ........................................ 39 X Arbetsmarknads-och regionalpolitik ...................... ... 41 XI Bostadspolitik ....................................................... ... 44 XII Näringspolitik........................................................... 46 XIII Energiförsörjning..................................................... ... 49 XIV Övrigt...................................................................... ... 50 Tryckeri, 1987 53 Utdrag ur reviderade inkomstberäkning 1986/87: 150 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /88 () skall enligt sin instruktionvarje år till regeringen lämna en reviderad beräkning av statens inkomster fördet kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRV redovisar med denna skrivelse nya beräkningar avinkomsterna för /88 på de större inkomsttitlarna samt vissaspeciellt konjunkturkänsliga inkomsttitlar. I anslutning till beräkningarnahar även utfallet för /87 bedömts. Underlag för beräkningarnahar inhämtats från berörda myndigheter. För beräkningarna av inkomstskatternahar dessutom uppgifter utnyttjats dels frän RRVs laxeringsstatistiskaundersökning avseende . dels från RRVs aktiebolagsenkät. I beräkningarna har hänsyn tagits till riksdagsbeslut samtpropositioner och andra regeringsbeslut som förelåg . För vissa titlar avseende /88, där RRV nuförordar förändringar, lämnas kommentarer till förändringarna. I en tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs revideradeberäkningar titel för titel för budgetåren 1986/87 och 1987/88. För atlunderiätta jämförelse med prognoserna i den reviderade nationalbudgelenpresenteras i tabellbilagan också beräkningsresultaten kalenderårsvis för åren1987-1988. RRVs inkomstberäkning finns utgiven i enseparat publikation och kan tillsammans med den av RRV utgivna Inkomstliggarenanvändas som elt komplement lill den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vilka inkomster somhänför sig till de olika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller fördessa. Beslut i detta ärende har fatlats av generaldirektörenMundebo i närvaro av avdelningschefen , revisionsdirektören ,avdelningsdirektörerna , byrådirektörerna ,byråassistenten , assistenten saml avdelningsdirektörenSvahlstedl, föredragande. 1986/87. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.3 Riksrevisionsverkels (RRV) förslag lill revideradberäkning av statsbudgetens inkomster under /88 och den nugjorda uppskaltnigen av inkomsterna under /87 grundas på denekonomiska politik som har kommit lill uttryck i beslut av statsmakterna elleri förlsag som har lagts fram av regeringen i propositioner offentliggjorda föreden samt därefter pä antagandet om oförändrad ekonomisk politik.Förutom de institutionella förutsättningarna är bedömningen av konjukturulvecklingenbetydelsefull för beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning somregeringen presenterade i den preliminära nationalbudgelen har utgjort dethuvudsakliga underlaget för antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen.RRV har också haft kontakt med under det pågående arbetetmed den reviderade nationalbudgelen för . På grundval härav har RRVvalt att utgå från följande antaganden för beräkningarna: Förändr, jfr. -0,2 -1,0 Basbelopp, kr. Procentuell förändring från föregående är Genomsnittligt värde Sedan budgetpropositionen lagts fram har följandepropositioner och regeringsbeslut av betydelse för inkomstberäkningarnatillkommit: - Proposition omstatens vattenfallsverk (1986/87:87) - Förbättradkompensation vid korttidssjukdom m. m. (1986/87:69) - Vissaaktiefrågor för (1986/87: 71) - Proposition om fordonsskatten för vissa lastbilar och släpvagnar (1986/87:82) - Förslag omultag av socialavgifter på vinstandclsmedel Vidare grundas beräkningarna nu på aktuellare uppgifterför inkomstskatterna. Beräkningarna bygger på uppgifter från taxeringen 1986,inhämtade genom RRV:s taxeringsstatistiska undersökning. RRV har även ge- nomfört en enkät bland svenska aktiebolag för att Prop. 1986/87: 150 förbättra underlaget för beräkningarna avjuridiska personers inkomst- Bilaga 1.3 skatt. Statsbudgetens inkomster för /87 beräknastill . mer än vad som beräknadesi budgetpropositionen. För /88 beräknas ökningen till 4,9miljarder kr. och inkomsterna till totalt . Förklaringen tillförändringarna kan delas upp i tre komponenter som redovisas i nedenslåendetablå. En av komponenterna är de antaganden om den ekonomiska utvecklingen somligger till grund för beräkningarna. En annan är de föreslagna förändringarnai de lagar och det regelsystem som påverkar statens inkomster och utgifter. Entredje komponent benämnd övrig information innehåller bl. a.beteendeförändringar, justeringar med ledning av uifallsdata, förändradeberäkningsmetoder, prognosfel m. m. Uppdelningen på dessa komponenter kan inte göras på ettentydigt sätt. Förändringarna kan ibland bestå av kombinationseffekter. 1 följande sammanställning redovisas orsakerna tillförändringarna av inkomsterna budgetåren 1986/87 och 1987/88 mellanberäkningarna till budgetpropositionen och nuvarande beräkning. 1986/87 1987/88 Förändring till följd av: Nya antaganden Propositioner m. m. Nuvarande beräkning Summa förändring 304,3 +4,8 313,8 +4,9 Inkomsterna har justeras upp med . /87 med . för /88. Den utbetaldalönesumman antas öka mer för vart och ett av åren 1986och 1987 jämfört med vad som antogs i beräkningen i budgetpropositionen.Utvecklingstakten för den privata komsumtionen i löpande priserantas minska i förhållande till bedömningen ibudgetpropositione. De sammantagna förändringarna i de olika antagandenaberäknas öka inkomsterna med . /87 och med 2,6miljarder kr. Den sammanlagda effekten av lagda proposifioner m. m. beräknasöka inkomsterna med . budgetåren1986/87 och 1987/88. För /87 är det den föreslagna försäljningenav aktier i som orsakar upprevideringen. För budgetåretI987,'88 har upprevideringen orsakats av en höjning av inleveransen frånstatens vatlenfallsverks överskott som beslutas av regeringen. Vidare harskatteeffekten av propositionen om förbättrad kompensation Prop. 1986/87:150 vid korttidssjukdom reviderats upp i förhållande tillbudgetpropositionen. De sammanlagda nettoförändringarna under övrig informationpä 2.8 resp. . orsakas av dels ny information som erhälligts urRRV: s aktiebolagsenkäl, dels förändrade kalkyler till följd av utfallsdata. I det följande redogörs ytterligare förinkomstberäkningarna budgetåren 1986/87 och 1987/88 samt för differensernagentemot budgetpropositionen. En mer detaljerad redovisning avberäkningsresultaten finns publicerad i RRV: s skrivelse (dnr 1987: 86). Inkomstskatterna för fysiska personer beräknas /87 till , vilket är en ökning med 1,7miljarder kr. jämfört med budgetpropositionen. Denna ökning är en följd av attantagandet om lönesummans utveckling justeras upp . Inkomstskatterna för /88 påverkas av deförändringar i inkomstskatlesystemet som beslutas för åren 1987 och 1988.Förändringarna innebär i korthet följande. - Del kommunalagrundavdraget höjs till . för och lill . - Ett statligtgrundavdrag ålerinförs på . och höjs till 10000 för är 1988 - Den s.k.brytpunkten höjs frän . till 135 000kr. förär 1987 till 150000kr.förär 1988 - Alla som har beskattningsbar inkomst får betala100 kr. i inkomstskatt ft.o. - Antalet skikt iskatteskalorna minskas. finns endast två skikt för grundbelopp resp.tilläggsbelopp - Sambeskaliningenav makes kapitalinkomster slopas - Rätten atlutnyttja makes outnyttjade avdrag upphävs - Räntetilläggslopas på bostad i jordbruksfastighet och bil i näringsverksamhet.Arbetsgivare åläggs att i kontrolluppgiften ange räntefria och lågfinansierdelån - Rätten tillkvittning mellan villaunderskoll och kapitalinkomst begränsas ochslopas helt - Extra avdrageti inkomst av annan fastighet slopas är 1987 För /88 beräknas fysiska personersinkomstskatt lill , vilket åren ökning med 3,4 miljarder kr.jämfört med budgetpropositionen. Den största revideringen har gjorts av preliminärskatternasom har räknats upp med . Den kraftiga uppjusteringen är enföljd av de tidigare redovisade förändringarna i antaganden om lönesumman ochtransfereringsinkomsterna jämfört med kalkylerna i budgetpropositionen. RRV har i sin laxeringsstatistiska undersökning beräknateffekterna av skatteomläggningarna för inkomståren 1987 och 1988. ras på den inkomstfördelning som gällde år 1985framskriven med de olika Prop. 1986/87: 150 antaganden om lönesumman m.m.som gäller för denna reviderade in- Bilaga 1.3 komstberäkning. Tabell I. Effektpå slutlig skatt (milj. Jämförelse mellan beräkningarna i prop.1985/86: 130 oth prop. 1985/86: 150 Ändring av del statliga Ny skatt på . Slopad kvittningsrätt inkomst av kapital/ Slopat extra avdrag på Skattesänkningen uppgår till 6933 milj. kr. för åren 1987och 1988, varav sänkningen uppgår till 3 826 milj. kr. Den störstasänkningen utgörs av det höjda kommunala grundavdraget. Detta sänkerskatteuttaget med . Inkomsterna avgrundbeloppet i den statliga marginalskaiteskalan sänks med 2 150 milj. kr. ochtilläggsbeloppet med 2 100 milj. kr. Det införda 100-kronorsbeloppet höjerskatten med 629 milj. kr., medan den slopande kvitiningsrälten höjer skatten med175 milj. kr. Den slopade sambeskattningen, som berör ca 12000 inkomsttagare,sänker skallen med 203 milj. kr. Den slopade garantibeskattningen inkl. procenlavdragetsänker kommunala skatterna med 1635 milj. kr., medan effekten av slopandet avdet extra avdraget för annan fastighet medför ett ökat skatteuttag på 885 milj.kr. Därutöver beräknas höjningen av den kommunala utdebiteringen på 11 öremellan 1986 och 1988 öka skatteuttaget med 752 milj. kr. Av lotaleffekten pä 6933 milj. kr,beror 2 678 milj. kr. eller på den statliga beskattningen. Av den totala skattesänkningen på 3 826 milj. kr. mellan1986 och 1987 svarar den statliga beskattningen för 221 milj. kr. I sammanställningen har hänsyn tagils till den höjda fastighetsskattenmellan 1986 och 1988. Enligt RRV: s prognoser höjs fastighetsskatten mellan1986 och 1988 med 660 milj. kr.