prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 14 munikationer en viktig roU för tillgängligheten till arbete, service ochrekreation. Bra kommunikalioner har sålunda blivit en aUt vikligare lokaliseringsfaklor. Kommunikalioner kräveranläggningar som l.ex. vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar ochfarleder eller teleledningar. Dessa system,nät och anläggningar binder stora resurser och styr lokaliserings- och bosättningsmönsterunder lång lid, varför de har en slor betydelse för den regionala ulvecklingen.På den regionala nivån har länsstyrelserna tiU uppgift alt lämna ett samordnaiplaneringsunderlag för investeringar i vägnätet mot bakgmnd av regionernasfömtsättningar och behov. Chefen förkommunikationsdepartementet har lidigare (bil. 8) redogjort för dettrafikpolitiska uppföljnings- och utvecklingsarbete som påbörjats inomkommunikationsdepartementel. Inriktningen är att en trafikpoU-tisk propositionskall kunna föreläggas riksdageri underår 1988. Transportsystemets möjligheter atl bidra till enförbättrad regional balans kommer all särskilt uppmärksammas i detta arbele. gavregeringen , luftfartsverket, och slatensjärnvägar iuppdrag all genomföra en långsiklig investeringsplanering. I detta arbele fömtsättslänsstyrelserna vara aktiva och på motsvarande sätt som i vägplaneringen förain de regionala aspekterna som underlag för investeringsplaneringen. Vägverkel har bedrivii dennatyp av invesleringsplanering och har också en väl förankrad planeringsprocess ilänen. Genom denlångsiktiga invesieringsplaneringen har verken i uppdrag alt göra en femårig investeringsplan och entioårig långsiklsbedömning resp. 1988-1997. Resultatet avden första planeringsom-gängen skallredovisas till regeringen före och kan därmed bildaunderlag för den tidigare nämnda trafikpolitiska propositionen . För länsstyrelserna gäller det atlbedöma, redovisa och prioritera de regionala behoven av trafiksystem. De fyratrafikverken skall sedan väga in dessabedömningar tiUsammans med de andra överväganden som måste göras inom ramen förde ekonomiska mål för verksamhelen som ställts upp av statsmakterna.Transporträdet bedriver vad -gäller länen elt konkret arbele som syflar till alt iniliera, stödja och sprida aktiviteter föratt uppnå en effektivare trafikförsörjning. För den långsiktigasamordnade investeringsplaneringen hartransporträdet sammanställt planeringsförutsättningarna och kommer idel fortsatla planeringsarbetet att ge länen erforderligt stöd. Transportrådeluppmärksammar irafik- och länsmyndigheten bl.a. på de statliga trafikinvesteringarnas indirekta effekter, näringslivetsföljd-investeringar m.m. De förtiUverkningsindustrin och handeln så viktiga materialflödena uppmärksammas aUtmer. Fleraprojekt med inriktning på att studera hur materialadministrationen skall kunna effektiviseras har iniiierats. Arbetet genomförs av transporträdet, statens industriverk och länsstyrelserna. Transport- och kommunikationsföretag, tillverkningsföretag osv. är intres senter. I projekten bevakas och analyseras särskilt de faktorer som antas 18 Det nu pågående arbetet, som har stor re- Prop.1986/87:100 gionalpolitisk betydelse, ärett viktigt led i att finna lämpliga former för att Bil. 14 integrera näringslivets transportbehov i samhällelsplanering av sina investeringar. För de s.k.skogslänen (S, W, X, Y, Z, AC och BD län) skulle en ökad bärighet på vägnätetinnebära att virkestransporterna kan genomföras med större kontinuiiet och effektivitet. Chefen för kommunikationsdepartementethar tidigare redovisat elt tioårigtinvesteringsprogram vars syfte är att förstärka del statliga vägnätet sä att detla kan upplåtas för högre belastningar.Kostnaden för all kunna upplåtavägnätet för 18 tons boggie-tryck har beräknats tUl 5750 milj. kr. i 1988 årspris, uiöver det ordinarie vägbyggandel. Investeringsprogrammet avser dels en förstärkning av huvudvägarna -riksvägarna och de primära länsvägarna, - dels däruiöver övriga allmänna vägari de s.k. skogslänen. Totalt kommernära att investeras i skogslänen. Därtill kommer de insalsersom näringslivet kommer att vidta på skogsbilvägnä-tet. Sammantaget rör det sig om investeringar pådrygt i skogslänen.För näringslivet i berörda regioner kommer det föreslagna investeringsprogrammet att få en mycket storbetydelse. Genom bättrefömtsättningar att göra t. ex. skogsråvaran tillgänglig uppnås en störrekontinuitet i råvaruförsörjningen för skogsindustrin, vilkel ökar dennas konkurrenskrafi. Vissa kommunalaflygplatser har svårt att nå lönsamhet i sin verksamhet. Deras berättigandekan genom det geografiska läget ändå vara stort. Förelagens möjligheter atl nå sinamarknader och skaffa nya kunder etc. är i hög grad beroende av goda kommunikationer.Tillgäng till flygförbindelser är av särskild betydelse mot bakgrund av de ökadekraven på alt inrikes kunnagenomföra inlerregionala fram- och ålertesor på en och . För turismen,som är en viktig näring inte minst i norra , har tillgång till en flygplats givetvis stor belydelse. För någraregioner är en egen flygplats av strategisk betydelse för regionens fillgång till inrikesflygets huvudnät. Genomdelta är det angeläget atl de får statiigl slöd. Som chefen för kommunikationsdepartementettidigare anfört kommer 15 milj. kr. att anslås för bidrag till vissa kommunalaflygplatser i skogslänen. Vid regeringens fördelning av medlen kommerregionalpolitiska prioriteringar att vara avgörande. Transportstöd ges till gods- ochpersontransporter i syfle alt minska transportkostnadernaför näringslivet i stödområdet. Ett stöd ges även till dalakommunikation medMalmfähen under en ireårig försöksperiod. Godslransportstödelhar funnits , medan personlransportslödel och slöd till datakommunikationmed Malmfälten infördes från den IjuU1985. De olikatransportstöden har medverkat till att sänka kostnaderna för de företag somutnyttjat dessa stödformer. Sammanlagt föreslås (bU. 8) att 242,1 milj. kr.anvisas för /88 för transportstöd (fördelat på 222,5 milj. kr. tiUgodstransporter, 18,6 milj. kr. lill persontransporter och I milj, kr, tiU dalakommunikation förMalmfälten). budgetproposition föreslogs att en avvecklingav det särskilda 19 stödel tillkollekiivtrafiken skulle ske samlidigt.som ett extra kommunalt Prop.1986/87:100 skalteutjämningsbidrag skulle utgå till de glesbygdsområden därbidraget Bil. 14 tidigare spelat störst roll. Enligt vad chefen förfinansdepartementet (bil. 9)har anfört föresläs en reformering av skalteutjämningssystemet. Enligtförslaget kommer, vid fördelning av medel, även fortsätt- , ningsvis hänsynall tas lill kostnaderna för kollektivtrafik i glesbygden. Fullgodalelekoinmunikalioner, inte minst för överföring av data, utgör i allt högregrad en nödvändig fömtsättning för att näringsliv och förvaltning skall kunnautvecklas på ett önskvärt sätt. innebär det finmaskigt utbyggdatelenätet att förutsättningarna pä detta område är betydligt mera likvärdiga ialla delar av landel än i de flesla andra avseenden. Utvecklingen påtelekommunikationsområdet sker mycket snabbt. Det gäller såvältekniskt som i fräga om trafikmängd. Särskilt snabbt ökar datatrafiken. Föratt öka kapaciteten i telenätet och för atl möjliggöra nya typer av , teletjänster kommer atl investera ca 23miljarder kronor . Merparten av investeringarna liggerpä telenätet. Det är från regionalpolitiska utgångspunkter angeläget atlulbyggnaden av kapacitet och introduktionen av ny leknik sker så alt en önskvärdregional utvecklingfrämjas. Regeringens syn i dessa frägor redovisades i propositionen om vissa telefrågor (prop.1984/85:158). 1 propositionenframhölls bl.a. all ulbyggnaden av telekommunikationerna innebär alt vi kommeralt få myckel slor telekapacitet - även för datakommunikation var helst i landel där efterfråganfinns. efterfrågar del kommer atl få lillgång lill alla sortersteletjänster efler alt de harbegärts. De fasla avgifterna kommer liksom nu all vara lika i hela landel.Ingenstans i landet kommer bristen pä telekommunikationer att hindraelablering och drifl av en verksamhet. Teleavgifierna iSverige är internationellt selt låga. Övergängen lill ny (digital) teknikinnebär atl överföringskostnaderna blir mindre beroende av avstånden. Det germöjlighet att ytteriigare sänka avgifterna för långväga rikssamtal och för långväga dataöverföring. En långsiktig anpassning av teletaxornatill de faktiska kostnaderna har inletts ioch med regeringens beslul , som bl.a. innebär alt . prisskUlnaderna mellan långväga och kort vägasamtal minskas. Frän den kostar aUa samtal över likamycket . var den övre avständsgränsen . Med den snabbautvecklingen pä telekommunikationsområdet - främsl genom snabböverföring av tal, data och annan informalion med informationsteknologiskahjälpmedel - skapas enligt min mening nya möjligheter för näringslivet iskilda delar av landel, även i glesbygdsregioner. Informationsteknologin fårdärmed stor betydelse för ansträngningarna att utveckla etl livskraftigtnäringsliv i alla delar av landel. Jag avser att senare efter samråd med bl.a.cheferna för övriga berörda departement återkomma till regeringen medförslag rörande ell informationsleknologiskt handlingsprogram i dennäringspoUtiska proposilionen, somjag har nämnt. Förslärktstöd för medflytlande tiU nyckelpersoner som flyttar lill orler i Prop.1986/87:100 bl.a.stödområdet Bil. Detkan i vissa fall vara svårl att till orter i bl.a. stödområdet rekrylera kvalificerad personal till nyckelbefattningarsåväl inorn häringsUvet som inom statlig och verksamhetberoende på svårighelerna att ordna arbeteät medföljande make eller maka. Detta är elt allvarligt hinder för möjligheterna att stärka och utveckla dessaorter och därmed etl i hög gradregionalpolitiskt problem. Den förstärkning av stödel till arbetsgivare som ordnar arbete för medflytlande lillnyckelpersoner som flyttar tiU orter i norrlandslänen, ochKopparbergs län samt övriga kommuner i stödområdeC som chefen för har förordat (bil. 12) är därför av. Jag villsamtidigt understryka vikten av alt även andra hinder för medflytlande attfä arbele kan undanröjas. Regionalpolitiskt stöd till företagsutveckling Vid min anmälan liU regeringen av förslag tillproposition om regional utveckling och uljämning (prop. 1984/85:115) våren 1985anförde jag att del regionalpoliliska stödel tUl företagen borde ulvecklas sä att detinriktades på att: - ytterligareta till vara olika regioners egna resurser, - geökade möjligheter all stödja företagsutveckling, produktutveckling, marknadsföring m.m., - geuirymme för ökade insatser inom utbildningsområdet, - genomförasi en mer decentraliserad form och förenklas. Mol den bakgrundenbeslöt (AU 13, rskr. 354) om etl flertal förändringar av stödet. För atl ta till vara olika regioners egnaresurser har stödet sålunda kommii lillstor användning för atl exempelvis nyetablera företag. Av de företag som erhålUt lokaliseringsstöd,investeringsbidrag eller offertstöd underde har drygt eri femtedel varil nyelablerade. Regionalpolitisktutvecklingskapital infördes som en ny stödform för atl ge ökade möjligheter altfinansiera produklulveckling, marknadsföring och andra s. k. mjuka invesleringar.Användningen av denna form av ulvecklingskapitalökar nu snabbt. Exempel på utökaderegionalpolitiskt betydelsefulla insatser är de vid gade möjligheterna att lämna stöd till uppbyggnad av teknikcentra. Denna möjlighel har ulnyttjats istor utsträckning och l.o.m. regeringen lämnat lokaliseringsstöd tiUdelta ändamåltill elt tiotal pi-ojekt medca 54 milj. kr. Därtill kommer medel för ulvecklingskostnader i samband härmedpä ca 9 milj. kr. En ökaddecentralisering och därmed förenkling av beslutsfattandet har sketl,dels genom att regionalpoliliskl ulvecklingskapital som lämnas av de regionalautvecklingsfonderna har införts, dels genom att beloppsgränsen för de investeringar till vilka kan lämna lokaliseringsstöd har höjts. Följande tabeU visarbeviljal lokaliseringsstöd, investeringsbidrag och Prop. 1986/87:100offertstöd, beräknad sysselsättningsökning samt subvention per nylt ar- Bil. Beviljat slöd (milj. (varav kvinnor) arbetstillfälle (tkr)= 1 beloppel ingär intestöd till induslrilokaler för uthyrning. Av sammanställningenframgår bl.a. atl antalet företag som fått stöd har fortsatt atl öka. Det totahbeviljade stödet under /86 var högre än under de närmastföregäende åren och bidragsandelen fortsatie att öka. Den beräknadesysselsättningsökningen uppgår till drygt 3500 personer, vilket är drygt 300fler än under /85. Så höga lal har inle redovisats sedan mittenpä . Subventionen per nytt arbetstillfälle var ungefär densamma somför året innan. Melall- och verkstadsindustrinvar Uksom tidigare den bransch som fick mest stöd:45% av företagen och denberäknade sysselsättningsökningen finns inom denna bransch under budgetårel1985/86. av antaletstödbeslut fattades av länsstyrelserna och resten av statens industriverk ochregeringen. Länsstyrelserna beviljade stöd med totalt 320 milj. kr., vilketmotsvarar av det totall beviljade stödet. Bland stödmoltagarnaunder /86 var näslan vart fjärde förelag ny etablerat. Sysselsåttningsstödlämnas per kalenderår i taget under högsl . För att fa fulltstöd måste företagen öka sysselsättningen och bibehålla den nyasysselsältningsnivån . Av följandesammanslällning framgär beviljat sysselsättningsslöd för åren 1982-1985fördelal på antal arbetssläUen, årsarbetskrafter samt beviljat belopp. 1983 1984 1985' Antal arbetsställen 532 634 857 689 Antal årsarbetskrafter 4355 5150 6934 6809 Beviljal belopp (milj.kr.) 73,3 84,7 116,3 137,0 ' Då ansökningstiden gickut så sent som kommer ytterligare beslul 22 att fattas för . Föratt skapa utrymme för andra angelägna regionalpolitiska åtgärder Prop.1986/87:100 föreslår jag attsysselsältningsstödet slopas i stödområde C från . 14 Deltainnebär att de företag som ökar sysselsättningen får lillgodoräkna sig halva sysselsättningsstödet.Den uppnådda sysselsättningsökningen som kvarstår kommeräven alt vara sysselsätt-ningsslödsgmndande för andra- och tredjeårsstöd. Jag bedömer atl dendelvis förändrade inrikiningen av det regionalpolitiska stödet,tillsammans med den goda industrikonjunkturen, bidragU liUatl efterfrågan på stöd har ökat och att en större sysselsättningsökning uppnåtts . I detta sammanhangkan nämnas att regeringen beslutat om ell nytl frisläpp av de allmännainvesteringsfonderna. Beslutet innebär bl.a, att frisläppet i stödområdenaförlängs t,o.m. och alt fonderna färanvändas för både byggnads- och markarbeten samt för inventarier. Istödområdena medges dessutom ett 10-procentigt investeringsavdrag för byggnads-och markarbeten. Någon förlängning av frisläppet av de allmännainvesteringsfonderna i storstadsområdena sker däremot inte. De mesl angelägna förändringama av delregionalpolitiska stödet är enligt min mening att öka möjligheterna alt lämnastöd till den privala tjänste- ochservicesektorn samt tUl affärsverk och uppdragsmyndigheter. Den privata tjänstesektorn sysselsättermånga personer, den expanderar starkt men har en ojämn regional fördelning. Ca600000 personer arbelar medförelagsinriktade tjänster och 300000 med hushållsinriktade tjänsler. . Sysselsättningsökningeninom den privata tjänstesektorn har legal på ca 15000personer . De förelagsinriktade delarna av sektorn ärstarkt koncentrerade till storstadsregionerna och dä främst Slockholmsregionendit koncentrationen tenderar att öka ytterligare. Mol denna bakgrundär det viktigt att kunna stödja atl en del av tjänstenäringarnas lillväxlöverförs från lill stödområdena. Statens induslriverkhar haft regeringens uppdrag att kartlägga utvecklingen av den privataservice- och tjänstesektorn och lämna förslag om åtgärder för att få lill stånd en sådanspridning av expansionen inom sekiom från . harnyligen överlämnat en rapport lUlregeringen. Regionalpolitisktstöd kan lämnas till företag inom denna sektor som bedriverindustriserviceverksamhet, uppdragsverksamhet med inriktning pänäringslivet eller annan verksamhel som bedöms ha särskild regionalpolitisk belydelse. I samband med slödtUl tjänstesektorn kommer s.k. offerlslöd ofta tiU användning, eflersom dellastöd inle förutsätter samtidiga investeringar i byggnader och maskiner. Offertstöd kansålunda lämnas för åtgärder i regionalpoliliskt syfle när andrastödformer inte är tiUämpUga. Del kan i princip endasl lämnas inom stödområdet och i de orter och kommuner som regeringen särskilt angertillfälligt skall kunna komma i fräga för regionalpolitiskt slöd i vissa fall. Jag bedömer det som angelägel att kunna medverka lill att vissa delar av tjänstesektorn expanderaräven i orter med nära anknytning till stödomrädel. Jag föreslår därför att rege- 23 ringeni vissa fall fortsättningsvis skall kunna lämna offertstöd även utan- Prop.1986/87:100 för stödområdet tiU slödberältigade företag inom den privalatjänste- och Bil. Regionalpolitisktstöd lämnas inte lill statiig verksamhel som bedrivs imyndighetsform. och uppdragsmyndigheter bedriver oftakonkurrensutsatt verksamhel på marknadsmässiga villkor. Jag föreslår alt sådanverksamhet i fortsättningen skall vara berättigad till regionalpoUtiskt stöd påsamma villkor som privata företag och statliga bolag i samband med investeringar inomslödområdena och i de orler och kommuner som regeringen särskilt angertillfälligt skaU kunna komma i.,fräga för regionalpolitiskt stöd i vissa fall. Statsrådet har tidigare (bil.10) föreslagil att uppbörden av TV-avgiftenskall omorganiseras och lokaUseras till Kimna. En sådan verksamhet är en mycket lämplig komplettering avnäringslivel i Malmfälten med dessstora andel sysselsatta i gruvbrytning och tung induslri. Den är docknormall inte stödberättigad för regionalpolitiskt stöd. För alt underlätta en lokalisering tiU Kimna bör i dettafall regionalpolitiskt stöd kunnalämnas säväl i form av lokaUseringsstöd/offertstöd som i. form av sysselsättningsslöd. bemyndigande altanvända regionalpoliliskl stöd för detta ändamål bör därför inhämtas. I propositionen om kvinnornas villkor påarbetsmarknaden (prop. 1984/85:130) framhöll föredragande statsrådet all direktkönskvotering, som viUkor för samhäUsstöd,endast förekommer inom regionalpolitiken. Effekterna av denna kvoteringär därför väsentiiga all utvärdera och en utvärdering har därför påbörjats.Arbetet beräknas vara slutfört ['::....:. Glesbygdsinsatsema utgör en betydelsefull del i densamlade regionalpolitikenoch bör inriklas på alt ta tiU vara glesbygdens resurser ochuiveck-Ungsmöjligheter. Glesbygdsstöd lämnades under /86 meddrygt 147 milj. kr., vilket yar en betydUgt högre nivå än under de tre . senaste budgelåren då beloppet varit ca 130 milj.kr. Under budgelåret1985/86 utnyttjades närmare 90 milj. kr. ay glesbygdsstödet för atl delfinansiera företagsinvesteringari glesbygd. Del var ca 1150 småföretag som fick denna form av stöd.Sysselsättningseffekten härav har beräknatsliU.näslan 1000 personer. TiU inlensifierade kommu-nalasysselsätlningsinsatser (IKS) lämnades bidrag med ca 30 milj. kr. Stödel till kommersieU service uppgick till ca 22milj. Av dessa medel utgjordes merparten av investeringsstödet liUca 130 glesbygdsbutiker. Stöd lillsamhällelig service lämnades med 9 milj. kr. Jämfört med /85 har som nämnls stödet lill sysselsältningsfrämjandeföretags-investeringar ökat.Härutöver kan noteras att stöden liU kommersieU och samhällelig service ökalnågot pä bekostnad av IKS-verksamheten. Sammantaget har det belopp somanvänls tiU glesbygdsinsatser ökat med jämfört med /85. Statskontorethar på regeringens uppdrag utvärderat en försöksverk- 24 samheti Jämtiands och , där kommunerna medverkat i Prop. 1986/87:100beredningen av glesbygdsstödsärenden som rör slöd tUl.företag. I en Bil. 14rapport som överlämnades till industridepartementet ijuni 1986 konstateradesatt försöksverksamheten i huvudsak fungerade väl och då särskilt i Jämtlandslän, där samtliga kommuner har näringslivssekrelerare som arbetar med beredning av glesbygdsstödsärenden.Bland förslagen i rapporten kan nämnas etl som rör uppföljningen avbevUjat stöd. Slalskontoretföreslär atl glesbygdsmedel skall få avsättas till konsultinsatser i förelagsom fått investeringsstöd och även till en generell uppföljning av beviljat slöd. () har på regeringens uppdrag utvärderat verksamheten med intensifierade kommunalasysselsätlningsinsatser (IKS). I den rapport som överiämnades till industridepartementet iaprU 1986 ifrågasätter RRV rimligheten i att av antalet dagsverken utförsav denegentliga målgruppen för stödet, nämligen äldre lokalt bunden arbetskraft. Vidarenoteras atl andelen kvinnor är myckel låg. RRV anser vidare att IKS-verksamheten blivit ruliniseradoch oflexibel, vUkel bl.a. kan motivera attadministrationsbidragel till kommunerna slopas. RRV anser också att stödets syfte ochinriktning borde preciseras. Det ansesoklart om stödet har ett arbetsmarknads- eller regionalpolitiskt syfte. Detfungerar som ell "smörjmedel" meUan andra slödformer. RRV larinte ställning lill frågan om vilken inrikining stödel bör ha. Däremoi anser RRV att kommunerna bör fa denformella beslutanderätten och att endast en länsmyndighet bör delta i beslutsprocessenoch inle som både länsstyrelse och länsarbetsnämnd. Glesbygdsstödet har visat sig vara etleffektivt och flexibelt syslem för att stärka sysselsättning och service iglesbygd. Något behov av omedelbaraförändringar av stödets utformning föreligger därför inte enligt min mening.Förslagen frän statskontoret och RRV får beaktas i dét fortsatta arbetet. har tagit initiativ till eneuropeisk landsbygdskampanj i vilken avser att delta. Kampanjens syfteär atl utveckla och skydda landsbygden ochdess kvaliteter. Hoten mot landsbygden i är dels brist på utveckling med arbetslöshet och utflyllning som följd,dels ogenomtänkt exploatering somförstör landsbygdens kullurhisloriska och miljömässiga värden. Huvudansvaret för kampanjen i har lagts på industridepartementet,vilket innebär att utvecklingsfrågorna kommer alt betonas. Kampanjen kommerofficiellt att inledas ijuni 1987 och pågå till utgången av . Jagavser att i annal sammanhang föreslå regeringen atl den tillindustridepartementet knulna glesbygdsdelegalionen skall få regeringens uppdrag att genomföra kampanjarbeteli . En viktig förutsättning för enframgångsrik kampanj är atl en lokal mobilisering kan åstadkommas.Viktiga medverkande blir därmed föreningar och folkrörelser samt lokala ochregionala organ. deltar också i ettglesbygdsprojekt inom ram. Dess syfle är bl. a. att finna former för hur enutvecklingsprocess i glesbygd skall kunna åstadkommas. Projektet bygger pä att utbyta erfarenheler meUan 25 länderna.Bl, a. har olika ulveckUngsiendenser i medlemsländernas gles- Prop.1986/87:100 bygd diskuterats liksom stödsystemens utformning, beslutssystem m,m. Glesbygdsdelegationenhar bl.a. till uppgift att behandla för glesbygden specifikasysselsättnings- och serviceproblem, med tyngdpunkten i skogslänens inre delaroch i skärgårdsområdena. Delegationen, som bl.a. initierar och stödjer konkreta.utvecklingsprojekti glesbygd, har /87 fåttförstärkta resurser för sin verksamhet. Med anledning av delegationens roll i den nämndalandsbygdskampanjen kommer ytterligare medel att ställas tilldelegaiionens förfogande. Stmkluromvandlingeninom jordbrukel är viktig för glesbygdens utveckling i . Av bl.a.regionalpolitiska skäl finns ett särskUt stöd liU jordbruket i norra föreslår i budgetpropositionen(bil. 11) att detta anslag för /88 blir oförändrat 510 milj. kr.Vidare aviseras ett särskilt åigärdsprogram för jordbruket i norra , som kommer atl läggas fram för riksdagenvåren 1987. För att konkretisera och föra vidare regionalautvecklingsprojekt disponerar länsstyrelserna, inom ramen för länsanslaget,särskilda medel för regionalprojektverksamhet. Med dessa medel kan länsstyrelserna helt eller delvis finansiera insatser som syftar tUl attvidareutveckla idéer och förslag som kommer fram i det regionalpoliliskaarbelel. Projektverksamheten speglar den bredd sompräglar del regionala utvecklingsarbetetoch medlen används sålunda lill många lyper av insalser.