prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — lagda nominella belopp. För att kunnakontrollera atl tillgångarna verkli- Prop. 1986/87:12 gen har överlämnats tilldet övertagande bolaget föreskrivs atl ett intyg om delta, utfärdai av enauktoriserad revisor, skall företes i registreringsärendet. Den registrering,som anmälan enligt detla stycke föranleder, skall på säll 8 kap. 2 8bankrörelselagen föreskriver av bankinspektionen kungöras i Posl- och InrikesTidningar. Ulgörs fusionsvederlagelav konverlibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med oplionsräll lillnyteckning fär teckningen av skuldebreven anses ske i och med fusionsavlalel.Skuldebreven behöver dock inte anmälas för registrering förrän del ärdeflnitivi klart att fusionen kommer till stånd, dvs. vid den lidpunkl somavses i förevarande paragraf Bestämmelser om detta har tagils in i förstaslyckel sista punkten. Dessa bestämmelser tar dock sikle bara på det falletalt skuldebreven ges ul med anledning av fusionen. Har skuldebreven getts ul iannal sammanhang och då registrerats, fordras självfallet inte någonytterligare registrering. Överlåtande bolags tillgångar övergår enligt andrastycket till det övertagande bolagetnär regisirering sker av regeringens tillstånd, och i de fall som avses iförsta stycket, av bolagens anmälan. Detsamma gäller skulderna. Både tillgångaroch skulder fär anses övergå i sin helhet, även om någon av dem inte skulle hauppgivits i eller ens varit känd vid tiden för avtalel. Fusionen ulgör en formav universalsuccession och samfliga det överlåtande bolagets tillgångar ochskulder ingår i fusionen. Ett undantag från regelnatl liligångarna övergår i och med registreringen föreskrivs beträffandeskadeståndsanspråk, som överlätande bolag kan ha enligt 5 kap. 1-4 88bankrörelselagen. Det skulle leda tillegendomliga komplikationer om t. ex. ett skadeståndsanspråk mot styrelsen,grundat på all den vid fusionsavlalels upprättande eftersatt bolagetsintressen, skulle övergå lill del övertagande bolaget. Talan enligl 5 kap. 5 8bankrörelselagen rörande sådanl skadeståndsanspråk kan därför föras för detöverlåtande bolaget, eventuellt av en minoritet. Vad som på grund av en sädanlalan lillfaller bolagel skall skiftas mellan aktieägarna pä vanligl sätt.Tills så har sketl och ny slutredovisning framlagts, får bolagel anses bestå. Om fusionsvederlagetutgör aktier i det övertagande bolaget, blir aktieägarna i överlåtande bolaggenom fusionen ägare till aktierna ochinförs som sådana i aktieboken. Aktiebrev eller interimsbevis skall ges ul av delövertagande bolaget till antal och valörer som är lämpligt för fördelningenmellan aklieägarna i det överlåtande bolaget, enligt de i fusionsavlalelangivna grunderna. Även delbevis kan, som tidigare nämnts, komma lillanvändning. Sådana delbevis utgör en form av emissionsbevis och omfattasalltså av reglerna i 3 kap. 4 8 sisla slyckel och 3 kap. 6 8 första och andrastyckena. 1 tredje slyckelföreskrivs att bankinspektionen skall förklara att frågan om fusion har fallit,om inle ansökan om regeringens tillstånd görs inom den föreskrivna tiden ellerom regeringen avslår ansökan eller om bolagen inte gör anmälan enligt förstastycket inom föreskriven tid, 7 6 När registrering som avses i 6 8 andraslyckel skett, skall slyrelsen i överlåtande bankaktiebolag skiftafusionsvederiagel. Styrelsen skall genasl när skiftet sketlredovisa sin förvaltning av bola- Prop. 1986/87: 12 gets angelägenheter förden tid och på del sätt som anges i 10 kap. 10 8. Redovisningen, som skallläggas fram på bolagsslämman så snarl det kan ske, skall innehålla enredogörelse för skiftet. Beträffande avskiftet och preskription av skifteslikviden skall 10 kap. 14 8 andra och tredjeslyckena lillämpas. Paragrafen överensstämmer i stort med 14 kap. 68 akliebolagslagen. När tillgångar ochskulder efter regisirering enligt 6 8 andra slycket övergått lill delövertagande bolaget återstår för det övertålande bolaget att skiftafusionsvederlaget bland sina aktieägare. Likvidation i egentlig mening skerinte, eftersom bolaget inte har några skulder. Likvidatorerskall därför inte tillsättas. Bolagsledningen skall forlfarande fungera. Vissalikvidationsregler blir dock enligt förevarande paragraf tillämpliga. Styrelsen i detöveriåtande bolaget skall enligl första stycket skifta fusionsvederiagel. Såsnarl skifte sketl skall styrelsen enligt andra siyckei avge redovisning försin förvallning av bolagets angelägenheler för vilkenredovisningshandlingar inte lidigare lagls fram på bolagsstämma. Redovisningenskall läggas fram på bolagsstämma så snart det kan ske. Bestämmelserna omårsredovisning och revisionsberättelse äger motsvarande flllämpning.Redovisningen skall innehålla redogörelse för skiftet. Den nu nämndaslulredovisningen har inle, som bolagets vanliga årsredovisning, till uppgiftatl fastställa huruvida bolaget visar en vinst, över vilken bolagsstämman kanförfoga. Därför har de för årsredovisningen gällande värderings- ochspecifikationsregterna inte här samma betydelse. Del är emellerlid önskvärt attslutredovisningen i dessa hänseenden ansluter till årsredovisningen. Genom denkontinuitet i redovisningen som della medför fyller slutredovisningenhuvudsakligen en annan viktig uppgift, nämligen att ge aktieägarna ledning förbedömningen av bolagsledningens verksamhel och frågan om ansvarsfrihet.Slutredovisningen med revisionsberättelse skall därför tillhandahållasaklieägarna och läggas fram på bolagsslämma. Koncernredovisning behövs inte iannal fall än om årsredovisning från nästföregående år ännu inte lagts framoch slutredovisningen alllsä skall omfalla ocksä del räkenskapsåret. Slutredovisningen skallsåledes innehålla redogörelse för skiftet på samma sätt som vid likvidation.Skiftet sker naturiigtvis normalt enligt de för fusionsavtalet angivna gmndemaför fusionsvederiagets fördelning. Redogörelsen för skiftet lorde ofta kunnabegränsas till att dessa grunder återges. Fördelningen måste ske mediakttagande av aktieägares rätt att av fusionsvederlagel erhålla vad som belöperpå hans aktier, i den mån inte nägot annat följer av bolagsordningen, jfr 3kap. Om skifte sker enligt fusionsavtalets grunder men leder till attakfleägarnas rätt enligt vad nu sagls åsidosätts, kan aktieägare klandraskiftet, såvida han inte kan anses ha samtyckt lill fördelningen. Enligt tredje stycket kan aktieägare som anseratl han inte fått vad han har rätt till vid skiftet klandra detta. Hanskall dä väcka talan mol bolaget efter det alt slutredovisningen lades fram på bolags- Prop.1986/87: 12 stämma. Sker inle della, förlorar han sin lalan. Klandertalan riklas mot det överlåtande bolagel.Eftersom det gäller skifte av fusionsvederlaget kommer inte det överlagandebolaget att bli part i mälet eller på annat sätt beröras av tvisten. Har en aklieägare inteinom efler del alt slutredovisningen lades fram på bolagsstämman anmältsig för atl lyfta vad han erhållit vid skiftet, har han förlorat sin rättdärtill. Är medlen i förhällande tillde skiftade tillgångarna atl anse som ringa, kan rätten på anmälan av styrelsenförordna att medlen skall tillfalla allmänna arvsfonden, 1 annat fall skallskiftesförfarandel återupptas. 8 8 När slutredovisningen har lagts fram enligt7 8, är det överiåtande bankaktiebolaget upplöst. En anmälan om della skallgenast göras för registrering. Utan hinder av förstastycket kan ägare lill en tiondel avsamtliga aktier hos styrelsen påkalla bolagsslämma för behandling av fråga omlalan enligt 5 kap. 5 8 bankrörelselagen (1986; 000). Om ensådan lalan väcks gäller 10 kap. 17 8 i lillämpliga delar. Paragrafen överensstämmer med 14 kap. 7 8aktiebolagslagen. När slyrelsen har lagtfram slutredovisning inkl. redogörelse för skiftet är enligt/öwra srycket detöverlåtande bolagel upplöst. Anmälan om detta skall genast göras förregistrering och kungörelse skall enligl 8 kap. 2 6 bankrörelselagen ske iPost- och . Trots alt bolagel sålundaär upplöst kan enligt andra stycket ägare till av samtliga aktier hosslyrelsen påkalla bolagsslämma för behandling av fråga om talan om skadestånd till bolaget enligt 5 kap. 5 8 bankrörelselagen.Grunden för denna bestämmelse har kommenterats i samband med Fusion mellan bankaktiebolag och elt helägtdotleraktiebolag 9 8 Om ett bankaktiebolag äger samtliga akiier iell dotterbolag, kan bolagens styrelser träffa etl fusionsavtal som innebär alldotterbolaget skall gå upp i bankaktiebolaget. Styrelserna skall anmäla avtaletför registrering hos bankinspeklionen. Därvid gäller 4-6 68 i tillämpligadelar. Dotterbolaget är upplöstnär regeringens beslut om tillstånd enligt 4 6 har registrerats. Ärdotterbolaget inte etl bankaktiebolag, skall bankinspeklionen lämna uppgifterom fusionen till patent- och registreringsverkel, som skall registreratillståndel enligl 4 8. Fusion enligt försiastycket får ske utan hinder av att det i dotterbolaget finns egendom sombankaktiebolaget inte får förvärva enligt bestämmelserna i 2 kap. 14 88bankrörelselagen (1986:000). Sådan egendom måste avyttras senast frånregistreringen. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspeklionen förlängadenna frist. Paragrafen, som motsvarar 14 kap. 8 8aktiebolagslagen, innehåller regler om fusion mellan bankaktiebolag ochhelägt dotleraktiebolag. skillnad från fusion enligt 1 och 2 88 kan ettbankbolag enligl denna paragraffusionera med ett aktiebolag. Förutsättningen är att det bolag som Prop.1986/87: 12 moderbolaget, bankbolaget, skall fusionera med är helägt. Fusionsavtal träffas enligt/örj/astycket mellan bolagens styrelser. Eftersom dotterbolaget är helägt krävs inteatt bolagsslämman i detta bolag godkänner slyrelsebeslulel. En sådan stämmaskulle bli en lom formalitet och i verkligheten endast en prolokollering avbeslut som styrelsen efter bankaktiebolagets direktiv fattat. Båda bolagens styrelserskall anmäla fusionsavtalet för regisirering. Någon tid för anmälningen är inteutsatt. Det är nämligen inte meningsfulll alt fixera , varsöverskridande skall medföra att fusionsfrågan förfaller, eftersombankaktiebolagels och dotterbolagets styrelser i vilket ögonblick som helst kanförnya fusionsavlalet. Den gemensamma registreringsanmälan kan dessutom anseslikvärdig med ett bekräftande eller förnyande av fusionsavlalet. Beträffanderegeringens tillstånd och registrering av detta, gäller 4-6 86 i lillämpligadelar. Något skifte av helägt dotterbolags tillgångar blir det inle fråga om. dotterbolagutgörs som regel av aktiebolag. I 14 kap. 8 8 akliebolagslagen ges regler omfusion mellan moderbolag och helägt dotterbolag, vilka båda är aktiebolag. Somlidigare konstaterats vad gäller absorption (14 kap. 1 8) och kombinalion (14kap. 2 8) skiQer sig dessa regler pä flera punkter från de som tas upp iförslaget. Enligt aktiebolagslagen skall bl. a. rätten ge tillstånd till fusionen. Vidare ärkalldseför-farandel annorlunda. har hand omregistreringen. Hinder föreligger inte mol all de föreslagna fusionsreglernafår gälla vid fusion mellan ett bankaktiebolag och ett helägt akliebolag somingår i en bankkoncern. Dotterbolagets verksamhet kommer genom fusionen attföras in i den "egentliga" bankverksamheten och lyda underbankaktiebolagslagens bestämmelser. För all pröva om detla är lämpligl eller omsärskilda begränsningar krävs med anledning av bestämmelserna i paragrafensandra stycke, torde det vara nödvändigt att den särskilda prövning somregeringen skall göra enligt 4 8 också skall göras vid fusion enligt dennaparagraf Dotterbolaget är upplöstnär regeringens tillstånd enligt 4 8 har registrerats. Är dotterbolaget ettaktiebolag skall fusionen inte bara registreras hos bankinspektionen utan ocksåhos pateni- och registreringsverket. Bankinspektionen skall se till att en sådanregistrering görs hos pateni-och registreringsverket, som också avinspektionen fortlöpande skall hållas underrättad om fusionen. I 2 kap. bankrörelselagenges bestämmelser om den egendom som ett bankaktiebolag får förvärva och drivahandel med för egen räkning. Oavsett dessa bestämmelser får ett bankaktiebolagenligt andra stycket genom fusionen förvärva all den egendom som dotterbolagetöverför till bankbolaget. Om egendomen utgörs av sådan s. k. förbjuden egendomsom bankbolagel enligt 2 kap. 14 86 bankrörelselagen, inte får behålla skallemellertid bankbolagel åter avyttra denna. Detla måste ske senasl etl år frånregistreringen av fusionen. kan en vidareförsäQning inom denna frist tesig synnerligen oförmånlig för bankbolaget. 1 sådana fall kan bank- inspeklionen föriänga den frist inom vilken försäQningskall ske. En mot- Prop. 1986/87: 12 svårighettill dessa bestämmelser finns i 189 6 5 BL. harframfört att föreslagen tidsfrist är alltför kort och i stället bör bestämmastill med bibehållen möjlighet till föriängning omsynneriiga skäl föreligger (bil. Denna fråga har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.9) och ispecialmotiveringen till bankrörelselagen(2 kap. 7 8). önskemål har i 2 kap. 7 8 bankrörelselagentillmötesgåtts på det sättet att bankinspektionen fått vidgademöjligheter att genom dispens medge ett längre aktieinnehav än . Dettahar åstadkommits genom att utredningens förslag "synnerliga skäl" har ersatts med "särskildaskäl" i mitt förslag. Av de särskilda skäl som angivits i anslutning till 2 kap. 7 8 anser jag att samma möjlighettill dispens bör gälla för innehav av egendom som förvärvats enligtandra stycket. En motsvarande dispensregel har därför tagits in i paragrafen. Inlösen av akiier i etl dollerbolag Paragrafema 10-14 innehåller bestämmelser om inlösen avminorilelsak-tier i dotleraktiebolag. Några motsvarande bestämmelser finns intei gällande lag men däremoi i 14 kap. 9-13 88 aktiebolagslagen. 10 § Om ett moderbolag självt eller tillsammans med elleller flera dotterföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna med mer än niotiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett dotterbolag, har moderbolageträtt att av de övrigaaktieägarna i dotterbolaget lösa in de återstående aktierna. Den som har akiier som kan lösas in har också rättatt få dessa inlösta av moderbolaget. En tvist huruvidarält eller skyldighel till inlösen föreligger eller om lösenbeloppet prövasav tre skiQemän. Om inte annal föQer av bestämmelserna i detlakapilel, gäller i fråga om skiQemännen och förfarandet inför dem i tillämpligadelar vad som är föreskrivet i lagen (1929; 145) om skiQemän. Bestämmelserna i18 8 andra stycket nämnda lag om den lid inom vilken skiQedomen skall meddelas gäller dock inte.Kostnaderna för skiQemannaförfarandet skall bäras av moderbolagel, om inleskiljemännen av särskilda skäl ålägger en annan aktieägare att helt eller delvissvara för dessa kosinader. Part som är missnöjd med skiQedomen har rätt atlväcka talanvid domstol från det att han flck del av skiQedomen i huvudskrift eller bestyrkt avskrift.Rätt domstol är tingsrätten i den ort där dotterbolagets styrelse har sittsäte. Har moderbolagetförvärvat större delen av sina aktier i dotterbolaget på grund av all en vidarekrets inbjudits alt till moderbolagel överiåta sådana aktier mol vissersättning, skall lösenbeloppet motsvara ersättningen, om det inte flnns särskilda skäl för annat. Paragrafen som motsvarar14 kap. 9 6 aktiebolagslagen innehåller huvudreglerna om inlösen av aktier i ettdotteraktiebolag. I försia stycketanges förutsättningarna för rätt till inlösen av minoritetsaktier idotterbolag. Både moderbolaget och minoritetsaktieägarna har rätt att påfordrainlösen. Inlösen av aktier kan utgöra etl led i etl fusionsförlopp men sä behöver inte vara fallet. För inlösen krävsinte bara att moderbolaget innehar mer än nio tionde lar av aktierna i dotterbolaget utan också att dessa aktier representerar mer '69 än nio tiondelar av röstetalet för samfliga akiier i bolaget. 1986/87: 12 gets eget innehav av akiier i dotterbolagetlikställs indirekt innehav genom annatdotterföretag. Lösningsrätt föreligger alltså när lillräckligl många aktier iett dotterbolag innehas anflngen av moderbolaget självt eller av moderbolagetoch annat dotterföretag tillsammans. Attminorilelsaktieägarna tillerkänns rält att få sina aktier inlösta sammanhänger med atl deinle kan åberopa några särskilda minorilelsrättig-heter gentemotmoderbolaget eftersom deras innehav är avaktiekapitalet. De står uppenbariigen i samma prekära ställning geniemotmoderbolaget också i de fall då detta bolag tillsammans med annat koncernbolagäger mer än 9/10 av aktierna i dotterbolaget. Den angivnastorleken på aktieinnehavet måste föreligga när moderbolaget ellerminoritetsaktieägare framställer krav på inlösen. Med hänsyn till att moderbolagetfått inlösningsrätt i syfte atl ge bolagel möjlighel till fusionmed ett helägt dollerbolag får moderbolagels inlösningsrält antas bortfalla, om moderbolagels innehav av aktierunder inlösningsförfarandet går nerunder det föreskrivna genom att moderbolagel avhänder sig aktier. Däremot börmoderbolaget inte kunna stoppa minoriletsaktieägarnas inlösningsaktion genom att under förfarandet avhändasig aktier i dotterbolaget. Dettatorde vara klart utan någon särskild bestämmelse. I andra slyckel föreskrivsatt tvist huruvida inlösen skall ske eller om lösenbeloppets storlek skallavgöras av tre skiQemän enligl lagen om skiQemän. Till skiQemännen kansåledes hänskjutas inte bara fråga om lösenbeloppets storlek utan också fråga om grundför lösningsanspråket föreligger. Aktieägarna kan bestrida att moderbolaget äger så mångaaktier i dotterbolaget som fordras för lösningsrätt, t.ex. därför atl äganderätten flll vissaaktier är omtvistad. En sådan fråga skall prövas i samma förfarande som frågan om lösenbeloppels storiek. Erfarenheten harvisal att del är myckel svårt alt slutföra skiQemanna-förfaranden inom dei 18 6 andra stycket lagen om skiQemän föreskrivna sex månaderna. Dennasärskilda bestämmelse har därför inte gjorts tillämplig på skiQeförfarandenenligt denna paragraf. Tillräckliga garantier för att ett förfarande av detta slag inte drar ul alllförlångt bör finnas i bl. 13 och14 88 lagen om skiQemän. Där sägs att skiljemän alltid skall handlägga saken skyndsamt och att tvisten kanavgöras utan att part som förhalar målet har slutfört sin talan. Part som är missnöjd med skiQedomen harrätt att väcka talan vid domstol från det att han fått del av skiQedomen i huvudskrift eller bestyrkt avskrift. Dennabestämmelse innebär att en part har rätt att överklaga en skiljedom tilldomstol inle bara på den grunden att något formellt felhar förekommit utan även på materiella grunder. Kostnaderna för skiljemannaförfarandel skall bäras avmoderbolaget, om inte skiQemännen av särskilda skäl ålägger någon annanaktieägare att helt eller delvis svara för dessa kostnader. Tredje stycket innehåller vissa regler om bestämmande avlösenbeloppet ien speciell situation. Situationen är den att ett bolag offentliggjort ett erbjudandeatt köpa aktier i ett annat bolag för etl visst pris och att detta erbjudandehar accepterats av så många aktieägare att bolaget i fråga fått Prop. 1986/87:12 av aktierna i delav erbjudandel berörda bolagel. Del kandå te sig egendomligt att de aktieägare som inte accepterat erbjudandet skallha möjlighet att i ett inlösningsförfarande få ul ell högre pris för sina aktier. För denna speciella situation bör därförgälla att det av övriga aklieägaregodtagna priset skall anses utgöra aktiens värde, om inte särskilda skäl föranleder något annat. Dennasärregel börgälla bara i de fall då erbjudandet om köp av aktier riktalstill en vidare krets. Erbjudandet måsle alllsä beröra ett större antal personerbland allmänheten. Vidare bör fordras atl slörre delen av moderbolagelsakfleinnehav förvärvats på grund av erbjudandet. Etl särskilt skäl att gå ifråndella pris kan vara att en längre lidförflutil från moderbolagets aktieförvärv på grund av erbjudandet lill dess inlösenförfarandet inleddes. Elt annat skälkan vara att informationsunderlagetvaril ofullständigt eller att nya viktiga omständigheter tillkommit. Frågan till vilkentidpunkt värderingen skall hänföras är inte angiven i förslagel. Ocksåaktiebolagslagen saknar regler om della. Det synes principiellt mest riktiglatl löseskillingen fastställs med hänsyn till aktiens värde vid liden för moderbolagets begäran omtvistens prövning av skiQemän. iniräffade omständigheter som inverkar påaktiernas värde skulle då inte beaktas. Det är dock möjligt att aktiernas värdevid den lid då lösningsanspråket framställdes måsle bedömas i ljuset av senare framkomna omständigheter. Den tvistefråga somhänskjuts till skiQemän gäller i regel lösenbeloppels storlek.Principerna för lösenbeloppets besiämmande bör lämpligen överlämnas tillrättstillämpningen. Det bör dock fram hållas atl aktiernas värdering skall ske utan hänsyn till deras egenskap av minoritetsaklier (se NJA 1957s I). 118 Vill elt moderbolag lösa in akiier i ett dotterbolag enligt 10 6 men kan en överenskommelse om detta inte träffas,skall moderbolaget hos dotterbolagets slyrelse skriftligen begära att tvistenhänskjuts lill skiljemän.Moderbolaget skall uppge sin skiljeman. Om en begäran görsenligl försia slyckel, skall dotterbolagets styrelse genast genomkungörelse i Post- och och den eller de ortstidningar somstyrelsen besiämmer anmoda de aklieägare, mot vilka lösningsanspråkelriklas, att skriftligen uppge sin skiljeman till dotterbolaget senast tvåveckor från kungörelsen. Anmodan skall även genom brev sändas lillvarje sådan aktieägare, om hans posiadress är känd för dotterbolaget. Om inte samtligaaktieägare, vilkas namn är införda i aktieboken och mot vilkalösningsanspråket riktas, inom den föreskrivna tiden har uppgetl en gemensamskiQemän, skall dotterbolagels styrelse begära hos rälien i den ort därstyrelsen har sitt säte att god man förordnas. Denne skall hos samma rättansöka om förordnande av en sädan skiQemän och i tvisten bevaka de frånvarande aktieägarnas rätt. Paragrafen,som överensstämmer med 14 kap. 10 8 aktiebolagslagen, innehåller bestämmelser om utseende av skiQemän. Del är inte tillfredsställande att ett inlösningsförfarande tar lång lid i i-,. anspråk.För moderbolagel betyder det all en önskvärd rationalisering av Prop. 1986/87:12 koncernen, som vanligen är ändamålel med inlösningen, fördröjs av hänsyn lill de befint- liga minoritetsintressena idotterbolaget. Om minoritetsaktieägare vill utnyttja möjligheterna atl drivaobstruktionspolitik mot moderbolagel, t. ex. genom att klandrabolagsstämmobeslutel, kan dotterbolagets skötsel under samma tidförsvåras. Minoritetens legala intressen kan i allmänhet knappasl hellerbefrämjas genom en utdragen process mellanmoderbolaget som dominerande aktieägare i dotterbolaget och minoriteten.I 1975 års aktiebolagslag har proceduren förkortats och förenklats så mycketsom det ansetts möjligt utan att rättssäkerheten ävenlyras för parterna och isynnerhet för dem vilkas aktier skall inlösas. Vill moderbolag göra gällande sinlösningsrätt enligt 10 8 bör i första hand en frivillig uppgörelse träffas.Kommer parlerna däremot inte överens skall moderbolaget hos dotterbolagetsstyrelse skriftligen begära att tvisten prövasav tre skiQemän enligt skiQemannalagen samt uppge sin skiQemän. får denna begäran skall styrelsen underrätta allakända aktieägare och anmoda dessa att uppge sin skiQemän inom tvä veckor frän det att anmodankungjorts i Post- och och i den eller de ortstidningar somstyrelsen bestämmer. Att kungörelse alltid måste ske synes ofrånkomligt avrättssäkerhetsskäl. För vinnande av tid kan styrelsen, så snart kungörelsen harutfärdats, hos rätten begära förordnande av god man för aktieägare som inte hörav sig med anledning av kallelsen. En sådanbegäran skall annars göras, om inte samtliga anmodade aktieägare inomföreskriven tid uppgivit en för dem gemensam skiQemän. mannen skall hostingsrätten ansöka om förordnande av sädan skiQemän för aktieägare ochäven i övrigt i tvisten bevaka aktieägarnasrält, såvida inte samtliga akfleägare kommer överens om nägot annat. Bestämmelser om detnu beskrivna förfarandel har tagils upp i denna paragraf.