prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Från vissa håll pekas på att särskilda nödnummeranvänds även i fred när 90000-numret inte kan nås och att sådana särskilda nödnummerborde kunna användas av allmänheten för direkt kontakt med hjälporganen i denegna kommunen som reserv också i krig. I några remissvar föreslåskompletterande utredningar bl.a. när det gäller frågan om hur ledningen avsjuktransporterna skall ske i krig. Enligt ÖCB borde alternativet med lokalisering lill lokalnivå ha behandlats utförligare. Överstyrelsen anser att skyddet i de fredstidalokalerna bör förbättras så att funktionen kan vara kvar där så länge sommöjligt. 90000-numret bör enligt överstyrelsens mening behållas i det längsta,och reservsyslemet i fred användas också i krig. Civilbefälhavarna i Östra ochBergslagens civilområden framför liknande synpunkter. Enligt minmening talar övervägande skäl för att länsalarmeringscentra lernas verksamhet skall bedrivas så länge som det är möjligt i ordinarie form. Det innebär att man slipper en omorganisation av alarmeringen i ett besvärligt omställningsskede för stora delar av samhället. En sådan lösning fömtsätter att samtliga centraler även har tillgång till skydd. Den nya larmutmstning, Coordcom, som kommer alt installeras successivt vid de olika centralerna, kan enligt uppgift från och lätt flyttas till förberedda anslutningar i skydd och sättas i drift där. Det finns således tekniska lösningar i drift inom relativt korttid som möjliggör en användning av 90000-numrel i högre grad än vad som förutsätts i förslag. Om aiarmeringsfunktionen inte kan fungera på normall sätt, bör med en sådan lösning ett reservsystem som motsvarar vad som gäller i fred kunna träda i funktion så att allmänhe tens möjligheter att komma i kontakt med samhällets hjälporgan bibehålls. Systemet bör om möjligt bygga på de mtiner som finns vid avbrott för 90000-numret i fred. Dessa innebär att man har en beredskap för snabb reparation och återgång till normal drift , att trafiken kopplas om lill en annan central eller ett annat organ som har resurser för mottagning och expediering av samtalen samt atl information lämnas i förväg till allmänhe- 111 ten om de nödnummer som måste användas om 90000-numretinte funge- Prop. 1986/87:95 rar. Decentraliseringen görs först när en skada påaiarmeringsfunktionen inträffat. En återtlyttning till länsalarmeringscentralensom drivs i ordinarie lokaler eller i skydd sker därefter så snart det ärmöjligt. Enligt min mening bör den nu redovisade lösningen utgöra grunden förprövningen av hur beredskapen bör byggas upp för alarmeringen i krig. Kommunens civilförsvarsstab bör kunna upprätthålla en vissalarme-ringsfunktion för de samtal som skall tas emot när inte någonalarmerings-central kan göra detta. I en sädan situation fordras enligtteleverket särskilda nödnummer i kommuner, där 90 000-numret inte går attutnyttja. a. förberedd information bör enligt min mening de farhågorsom gett uttryck för angående användningen av nödnummerkunna minskas. Jag vill ocksä peka pä att hemskyddsorganisationen kan spela enbetydelsefull roll i detta sammanhang. Jag vill i detta sammanhang påpeka atlchefen för efler samråd med mig, senare denna dagatl kommer att förorda ökade insatser för atl säkerställa telekommunikationernaunder kriser och i krig. Jag avser att senare föreslå regeringen att ge statensräddningsverk i uppdrag att i samarbete med la fram detunderiag som behövs för ett slutligt ställningstagande till en uppbyggnad avalarmeringen i krig i enlighet med vad jag nu har anfört. Vid remissbehandlingen av förslaghar olika uppfattningar framkommit om hur alarmering för ambulanstransportskall ske när länsalarmeringscentralerna inle är i drift. Frågan om hur desamlade sjuklransportresurserna skall ledas vid beredskap och vid krig utredsför närvarande av överbefälhavaren i samverkan med m.fl.Alarmeringsfrågan vad gäller ambulanstransporterna bör enligt min meningavgöras i detta sammanhang. Huvudinriktningen för det psykologiska försvaret ladesfast förvarsbeslul och innebär att fri opinionsbildning och debattskall utgöra grunden för verksamheten både i krig och fred. Vid krigsfara ochkrig skall vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmande propaganda säkerställasav det psykologiska försvaret. Detta skall främst ske genom att man med snabb,saklig och effektiv information sprider kännedom om händelseutvecklingen ochom våra försvarsåtgärder. Ansvarig för samordningen inom funktionen psykologisktförsvar är styrelsen för psykologiskt försvar (SPF). Inom funktionen har äventeleverket och uppgifter. ansvarar för sinegen kris- och krigsplanläggning men SPF har ett näsa samarbete med företagetinom informationsområdet. I likhet med försvarskommittén anser jag att grunden för detpsykologiska försvaret även i fortsättningen skall vara huvudinriktningen somden finns angiven försvarsbeslut och delar även i övrigt försvarskommitténssynpunkter och förslag beträffande det psykologiska försvaret. Med hänsyn till bl. a. samhällsutvecklingen som medförökad sårbarhet 112 inte minstpå informationsområdet och de ökade insatser från SPF:s sida Prop.1986/87:95 som därmed krävs, finner jag i likhet med försvarskommittén detlämpligt atl ökade resurser tilldelas det psykologiska försvaret. Jag kommersenare denna dag att föreslå att SPF tilldelas 7,6 milj. kr. för budgetåret1987/88. 6.4.3.4 Hälso- och sjukvård m. m. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m, omfattar civil hälso-och sjukvård, socialtjänst samt miljö- och hälsoskydd. Vidare har , statensrättskemiska laboratorium, statens bakteriologiska laboratorium och statenslivsmedelsverk uppgifter på detta område. Jag har efter samråd med chefen försocialdepartementet föreslagit att väsentliga resurser avdelas för attförbättra beredskapen inom den civila hälso- och sjukvården. Åtgärderna ochresurserna föresläs koncentreras lill beredskapen för krigsskedet med hänsyntill atl de allvarligaste bristerna finns inom denna del. Chefen för kommer senare denna dag altföreslå all resurser inom en ram av 219,2 milj. kr. avdelas för förbättring avberedskapen inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. för /88(bilaga 4). Jag tillstyrker förslaget och finner efter samråd medchefen för att de åtgärder som föreslås ger uttryck för enlämplig inriktning av verksamheten. Funktionen Telekommunikationer omfattar de förtotalförsvaret gemensamma telekommunikationer som tillhandahålles genomteleverkets försorg. är funktionsansvarig myndighet. Telekommunikationernas funktionssäkerhet är avgrundläggande betydelse för totalförsvaret under kriser och i krig. Detta ärsärskilt uppenbart i fråga om ledningsfunktionen och den operativa verksamheteninom alla delar av totalförsvaret. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementetvill jag i likhet med försvarskommittén understryka det ytterst angelägna i attteleverkets nät ges en sädan motståndskraft och flexibilitet att det kanuppfylla de höga funktionskrav som kommer att ställas på det under kriser och ikrig. Strävan bör vara att telekommunikationer för i krig prioriteradesamhällsfunktioner med säkerhet skall kunna upprätthållas i godtagbaromfattning även under störda förhållanden. Det är enligt kommitténs meningväsentligt att dessa krav beaktas vid den fortsatta utbyggnaden av telenätet. Mot bakgmnd av telekommunikationernas avgörande betydelseför hela totalförsvaret kommer chefen för efler samråd med mig att senare denna dag förorda alt krigsskyddsåtgärder skall vidtas som i stort motsvarar det av te;leverket i sin programplan redovisade högsta ekonomiska alternativet (bil. 8 1986/87. De förslagsomjag i det följande kommer att lämna om finansieringsprin- Prop.1986/87:95 ciper för beredskapsåtgärder inom den civila delen av totalförsvaretinnebär att skall svara för finansieringen av sina beredskapsåtgärder.Det bör sedan ankomma på regeringen att besluta om lämpliga styrformer. Flera civila totalförsvarsmyndigheter planerar attanskaffa nya mobila radiosystem. Jag finner det i likhet med försvarskommitlénangelägel att system anskaffas som möjliggör kommunikation mellan enheter urolika totalförsvarsmyndigheter och att dessa system har ett tillräckligt krigsskydd. Verksamheten inom funktionen är inriktad pä atl tillgodosetotalförsvarets behov av transporter. Funktionen delas in i delfunktionernaTransportsamordning, Järnvägstransporter, Landsvägstransporter, Vägar, Flygtransporteroch Sjötransporter. Transportrådel är ansvarig myndighet för funktionenTransporter och delfunktionerna Transportsamordning och Landsvägstransportermedan , , luftfartsverket och svararför beredskapsplaneringen inom de övriga delfunktionerna. försvarsbeslut betonades transporternas storabetydelse för totalförsvaret. De samlade resurserna måste kunna utnyttias alltefter lägets krav. Särskilt viktigt är att transporterna kan fungera med kortförvarning i samband med en snabb mobilisering och krigsorganisering. har från trafikverken inhämtat underlagbeträffande värdering och prioritering av åtgärder inom funktionen enligl enav transportrådet utarbetad modell. kommer att vidareutveckladenna modell, vilken nu har tillämpats avseendeprogramplane-perioden /88-1991/92. konstaterar att en bedömning avberedskapsläget, de brister som finns inom olika delfunktioner mot bakgmnd avhotbilden samt de gemensamma operativa principerna utgör gmnden för behovet avberedskapsåtgärder. Kommittén förordar att den av transportrådet redovisademodellen vidareutvecklas så att en balanseradberedskap åstadkoms mellan delfunktionerna. Jag delar den uppfattningen. Kommittén har inget att erinra mot den av överstyrelsenför civil beredskap föreslagna medelstilldelningen och inriktningen avverksamheten inom funktionen Transporter . Jag anser i likhet med försvarskommitlén alt innan slutligstäUning tas till fördelning av resurser mellan de olika delfunktionerna efter /88 utgående från de krav som kan komma att ställas på flyg-, väg-, sjö- resp. järnvägstransporter i krig bör ytterligare studier utgående från den av transportrådel utarbetade modellen bedrivas. Dessa studier bör ske i samverkan med överstyrelsen för civil beredskap och överbefälhavaren. Erfarenheterna från dessa studier bör redovisas i programplanen för den civila delen av totalförsvaret för perioden /89-1992/93. Efter samråd med mig kommer chefen för kommunikationsdepartemen- Prop. 1986/87:95 tet senare denna dag att förorda all för /88för olika slag av investeringar anslå 92,2 milj. kr. inom funktionenTransporter (bilaga 5). 6.4.3.7 Livsmedelsförsörjning m. m. Funktionen Livsmedelsförsörining m. m. omfattarförsöriningen med livsmedel inkl. vatten. Vidare har lantbruksstyrelsen, statenslivsmedelsverk och statens veterinärmedicinska anstalt uppgifter på dettaområde. Med livsmedelsförsörining avses härvid all verksamhet från producenttill konsument. Jag har i del föregående redovisat grunder för planeringenutgående från en bedömning av krisers och krigs längd och karaktär. Vad jag därbl.a. anför om s. k. förkrigsskedens längd och karaktär innebär en inle oväsentligförändring jämfört med de planeringsförutsättningar som gällt förlivsmedelsberedskapen. Sålunda bör pä livsmedelsområdet bl.a. kunna förutsättasen mer omfattande utrikeshandel än vad som legat till grund för planeringen. Efter samråd med mig kommer statsrådet senaredenna dag att förorda att frågan om den regionala försörjningsförmågan i krigägnas särskild uppmärksamhet. Mot bakgrund av vad jag i det föregående anförtom den roll som bör ha när det gäller att formulera preciserade mälför försörjningsstandarden kommer han vidare att föreslå att den av riksdagenbeslutade s. k. kriskosten upphävs säsom av fastställt mål. Eftersamråd med mig kommer han att föreslå att 29 milj. kr. anslås för funktionenLivsmedelsförsörining m. m. för /88 (bilaga 8). Verksamheten inom funktionen syftar till att tillgodosesamhällets behov av energi under kriser och i krig. Funktionen är uppdelad idelfunktionerna Bränslen och drivmedel samt Elkraft. är ansvarig myndighet för funktionenEnergiförsöri-ning och samordnar de beredskapsålgärder som är aktuella inomdelta försörjningsområde, främst lagring av importerade bränslen och drivmedel,förberedelser för regleringar och ransoneringar samt övergång till inhemskaenergislag. Vidare har , statens kärnkraftinspektionoch transportrådel uppgifter inom funktionen. Delfunktionen Bränslen och drivmedel Delfunktionen omfattar frågor om försöriningen medbränslen och drivmedel samt smörimedel. 1985 årsenergiberedskapsutredning (EBU) har i betänkandet (SOU 1986:42) Bränsle- och drivmedelsberedskapen under kriser och i krig lämnat förslag till bl.a. nytt oljelagringsprogram för budgetåren 1987/88- 1991/92. EBU föreslår att det totala lagringsmålet sänks till 10,5 milj. m\ 115 att statliga lager avråolja och oljeprodukter på 2,5 milj. m' säljs ut och att Prop. 1986/87:95näringslivets tvångslager minskas med I milj. m. Försvarskommitténhar funnit att en högre genomsnittsnivå för importen bör kunna förutsättas förförkrigsskedet än vad EBU har antagit utan att kravet på en tillräckligt högförsöriningstrygghet eftersatts. Skälethärför är dels vad kommittén anfört om importens gradvisa nedgång under eltförkrigsskede, dels atl enligt kommitténs mening en begränsad import bör kunnapåräknas ända fram till elt krigsutbrott. Kommittén erinrar om att det påoljeområdel härutöver finns resurser i form av s. k. fredskrislager som Sverigei enlighet med det internationella energiprogrammet (lEP) åtagit sig atlhålla. Detta lager kan anses utgöra en ytterligare tillgång frånförsöriningssäkerhetssynpunkt. I sammanhanget har kommittén framhållit atlgenom riksdagsbeslut de olika lagren planeringstekniskt slagitssamman lill en gemensam s. k. försörjningsberedskapsreserv . Försvarskommitténsbedömning av oljeimporten under etl förkrigsskede innebär, förutsatt att EBU:santaganden i övrigt godtas, atl de totala beredskapslagren jämfört med EBU:sförslag kan minskas med ytterligare drygt 2 milj. m. mening är det dock med hänsyn till lagrens tillgänglighet och motbakgrund av behovet av flexibilitet i produklsammansätt-ningen angeläget attstatens beredskapslager av olja bibehålls på i huvudsak nuvarande nivå och attlagerminskningen sålunda väsentligen avser övrig lagring. Eftersamråd med mig kommer statsrådet senare denna dag att bl. a. föreslåviss omstrukturering av ansvaret för beredskapslagring av olja samt föreslå att8,2 milj. kr. anvisas för industriella åtgärder och handlingsberedskap (bilaga12). Delfunktionenomfattar frågor om försöriningen med elektrisk energi. Statens vattenfallsverkhar delfunktionsansvar. 1uppgiften ingår att verka för att erforderliga beredskapsåtgärder vidtas vidkommunala och enskilda kraftföretag. Beredskapsåtgärderna utgörs bl. a. av attförbättra motståndskraften i elsystemet och åtgärder för reparationsberedskap,organisation av driften under kriser och i krig, m. m. Som en grund för denfortsatta beredskapsplaneringen på elområdet slutförs operativaelförsöriningssiudier på civo/milonivä. En riksomfattande studie avsesgenomföras. Undersenare tid har frågan om ätgärder för att trygga den kommunaltekniskaförsöriningen, dvs. försöriningen med el, gas, värme, vatten och avlopp,aktualiserats. De beredskapsmässiga problemen på dessa områden sammanhänger imånga fall med möjligheterna att i krig kunna upprätthålla elförsörjningen. Elförsöriningenär enligt min och chefens för miljö- och energideparte mentet mening ett område som måste ges hög prioritet i beredskapsplaner ingen. Fortsättningsvis bör särskild uppmärksamhet ägnas distributionsnä- 116 ten.Bakgrunden härtill är bl.a. betydelsen av en stabU ellillförsel för Prop.1986/87:95 funktionssäkerheten hos transporter, telekommunikationer och kommunaltekniskasystem i samband med en krigsorganisering av samhället. När det gäller den kommunaltekniska försörjningen är detväsentligt att en tillräcklig säkerhet åstadkoms även mot fredslida störningar.Sådana ätgärder ankommer på kommunerna att vidta. När det gäller åtgärder somhärutöver krävs för att motverka krigstida störningar har avsatts särskildaresurser för bl.a. installationer av reservanordningar och åtgärder sommöjliggör start och drift av separata delsystem. Jag kommer vid behandlingen av funktionen Civil ledningoch samordning att föreslå att vissa medel anvisas för reservanordningar. Efter samråd med mig kommer statsrådet senaredenna dag att föreslå att 11,3 milj. kr. anvisas för åtgärder inomdelfunktionen Elkraft under /88 (bilaga 12). Funktionen Övrig vamförsörining omfattar delfunktionernaBeklädnad m.m.. Kemiska produkter m.m, samt Metaller och verkstadsprodukter m.m. () är funktionsansvarig myndighet. Beklädnad m. m. beslulade om mål för försörjningsberedskapenpå teko-och läderskoområdena (prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr. 1977/78:81och NU 1977/78:41, rskr. 1977/78:172 resp. 1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr.1976/77:238). Målen avsåg bl. a. uthållighet och försöriningsstandard.Riksdagen beslutade (prop. 1980/81:100 bU. 14, FöU 1980/81:20,NU 1980/81:47, rskr. 1980/81:280, rskr. 1980/81:279) om viss revidering avmålen för försöriningsberedskapen på teko- och läderskoom-rädena. Sålunda beslöts att i planeringen skulle förutsättas enkrislängd och en krisimport och en krisexport på 25 resp. av dennormala. Vidare skulle i fråga om försöriningsstandard gälla attcivilbefolkningens innehav av kläder och skor inte skulle sjunka under en vissminsta nivå, den s.k. krisgarderoben. Ett riktmärke för planeringen pätekoområdet skulle vara alt upprätthålla en produktionskapacitet som svarar motdessa planeringsförutsättningar. På läderskoområdet skulle ett riktmärke varaatt upprätthålla en åriig produktion om 2-2,5 milj. par . tidigare beslut om försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet har inneburit en ambition som har varit högre än för nästanalla andra områden. Jag har i det föregående redovisat grunder för planeringenutgående från en bedömning av krisers och krigs längd och karaktär. Vad som där anförs om bl. a. s. k. förkrigsskedens längd och karaktär innebär en inte oväsent lig förändring jämfört med de planeringsfömtsätiningar som gällt för beredskapen pä beklädnadsområdet. Sålunda bör på beklädnadsområdet 117 bl.a. kunna förutsättas enmer omfattande utrikeshandel än vad som Prop. 1986/87:95 legaltill grund för planeringen. Enföljd av de nya planeringsförutsätlningarna blir all behovet av attupprätthålla produktionskapacitet minskas. Jag anser i likhet med försvarskommitlénatt de kapacitetsbevarande åtgärder som kan komma att aktualiseras i förstahand torde beröra tillgängen på främst vissa grundtex-lila varor och förutserefler samråd med statsrådet att det hittillsvarande skyddet mollågprisimport som stöd för samhällets försörjningsberedskap måste behållas förett begränsat antal varor. Försvarskommitténförordar att de särskilda planeringsfömlsättning-arna och produktionsmålen förbeklädnadsområdet bör upphävas som av beslutade mäl. Jag delar dennauppfattning och förordar däiför atl av beslutadeplaneringsförutsättningar avseende krislängd, kristida utrikeshandel ochkrisgarderob saml om riktmärke för produktion upphävs som av beslutadinriktning. Jaghar i det föregående i min behandling av vissa för totalförsvarels planeringgemensamma utgångspunkter förordat att fredskrislagren av bl. a. tekovarorsäljs ut. 1syfte att stärka försörjningsberedskapen på tekoområdet beslöt riksdagenhösten 1972 (prop. 1972:127) att ett buffertlager av inhemskt framställdatyger för uniformer m. m. skulle byggas upp hos dåvarande överstyrelsen förekonomiskt försvar och att vissa statliga myndigheter skulle åläggas alttillgodose sitt behov av tyger genom inköp från detta lager. hadeingen erinran häremot (FöU: 25, rskr. Förnärvarande är ett tiotal statliga myndigheter skyldiga att upphandla tyger frånbuffertlagret. Lagret utgörs av bomulls- och ylleväv och har ett värde som iinköpspris (inkl. likvida medel) uppgår till ca 85 milj. kr. Under senare århar den årliga omsättningen av lagret uppgått till ca 25 milj. kr. ÖCBhar i skrivelse anmält att de urspmngligen avsedda fördelarnamed buffertlagersyslemet bl.a. minskning av antal lygkvali-teter. ökadeserielängder och ökad långsiktighet i orderna, har urholkats. Mot bakgrundhärav och med hänsyn till de höga kostnader och de allmänna svårigheter attåstadkomma en effektiv hantering som sammanhänger med systemet hemställer ÖCBbl.a. atl buffertlagersyslemet avskaffas fr.o.m. den och ersättsmed ett ökat utnyttjande av ÖCB;s övriga åtgärdssystem. Medel fränutförsäljningen av lagret föreslås få användas för åtgärder inombeklädnadsområdet. ÖCB:sförslag har remissbehandlats. ochTex-tilrådet/förordar atl buffertlagersyslemetbibehålls medan anser att lagringssystemet börersättas med en ordning där myndigheternas upphandling under ÖCB:s ledning skerdirekt hos de svenska tillverkarna. Remissinstanserna har i övrigl ingenerinran mot att buffertlagret säljs. Enliglmin mening är beredskapseffekten av buffertlagersyslemet liten i förhåUande till de kostnader av olika slag som är förknippade med syste met. Jag föreslår därför att vissa statliga myndigheters skyldighet att upphandla uniformstyger hos ÖCB upphör sedan nuvarande buffertlager köpts av dessa myndigheter. Inkomsterna från utförsäljningen till de berör- 118 damyndigheterna bör fä användas för beredskapsåtgärder inom funktio- Prop.1986/87:95 nen Övrig varuförsörining. Jag kommer i det följande att för /88beräkna alt 41,2 milj. kr. utnyttjas för beredskapslagring och industriellaåtgärder, främst inom den grundtextila industrin. Mina förslag i det föregående till grunder för planeringenöverensstämmer när det gäller krislängd i stort med vad som förutsätts vidberäkning av beredskapslagringsbehovet i fråga om kemiska produkter. En meromfattande utrikeshandel bör dock förutsättas än vad som tidigare legat tillgrund för planeringen. Jag har i det föregående i min behandling av vissa förtotalförsvarets planering gemensamma utgångspunkter förordat att fredskrislagrenav bl. a. kemiska produkter säljs ut. Jag kommer i det följande att för /88förorda en bemyndi-ganderam för beredskapslån om 25 milj. kr. Jag kommer vidareatt beräkna att 68,2 milj. kr. utnyttjas för beredskapslagring och industriellaåtgärder. Metaller och verkstadsprodukter m.m. Mina förslag i det föregående till grunder för planeringenöverensstämmer när det gäller krislängd i stort med vad som förutsätts vidberäkningsbehovet i fråga om metaller. En mer omfattande utrikeshandel bördock fömtsättas än vad som tidigare legat till gmnd för planeringen. En särskilt viktig fråga inom metall- och verkstadsområdetär möjligheterna atl under kriser upprätthålla en godtagbar tillförsel avelektroniska komponenter. Del fredstida importberoendet på detta område ärmycket stort och importen kan utsättas för störningar redan i ett tidigt skedeav en internationell konflikt. Bl.a. med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingenpå detta område är det svårt att tillämpa traditionella metoder som l.ex.lagring. Importen av elektroniska komponenter kan befaras minskasnabbt i en internationell kris, vilket lorde få allvarliga konsekvenser förindustrin och samhället i övrigt. I likhet med försvarskommittén finner jag detdärför synneriigen angeläget att de försöriningsmässiga problemen i fråga omelektroniska komponenter närmare klariäggs. Detta gäller både storleken av detkrislida lillförselbehovet och metoderna för hur behovet skall kunnatillgodoses. Det ankommer pä ÖCB att utreda och vid behov lämna förslag tillregeringen i denna fräga. Jag har i det föregående i min behandling av vissa förtotalförsvarels planering gemensamma utgångspunkter föreslagit attfredskrislagret av bl.a. metaller säljs ut. Jag kommer i det följande atl för /88förorda en bemyndi- ganderam för beredskapslån om 12 milj. kr. Jag kommer vidare att beräkna att 24,8 milj. kr. utnyttjas för beredskapslagring och industriella åtgärder. 6.4.3.10Övriga viktiga samhällsfunktioner Prop.