prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 7 Bosladsbidragm,m.,/öM/ajaw/ag 1573000000 8 Vissbosiadsförbällringsverksamhet m. m., 9 Bidrag tiU förbättring av boendemiljön, 10 Bidrag tiU allmänna samlingslokaler m.m., 11 Lån lill allmänna samlingslokaler, förslagsanslag 15000000 Byggnadsforskning, energihushållning m. m. 12 Byggnadsforskning,reservationsanslag 162000000* 13 Lån lillexperimenlbyggande, reservationsanslag 37000000* 15 Bidrag tUl , reservationsanslag 35550000* 16 : Ulmstning, reservationsanslag \ 000000* 17 Bidrag liUenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m., reservationsanslag 1000 18 Informalion ochUtbUdning m.m. rejerva//o/jjanj/a 20500000 19 BidragtiU fonden för fukt- och mögelskador, 1 Lantmäleriel,/örs/agsans/ag 2 Plangenomförande,ramanslag 3 Landskapsinformation,ramanslag 4 Försvarsberedskap,reservationsanslag 5 Vtrustningm.m., reservationsanslag I , förslagsanslag1 Utmstning m.m.,reservationsanslag Översikt ...................................................................................................... . 1 ''- A. m. m. Bosladsdepartementel ........................................................................ ...... 5 m.................................................................................. ...... 5 Extrautgifter ........................................................................................ ...... 6 Bidragtill vissa internationeUa organisaiioner m. m...................... ...... 6 B. Bostadsförsörjning m. m. Bosladssiyrelsen................................................................................ ..... 17 Länsbostadsnämnderna .................................................................... ..... 19 Vissa lån tiUbostadsbyggande ..................................................... 22 Ålgärder ibosladsområden med stor andel oulhyrda lägenheler m.m 39 TilläggslånliU ombyggnad av vissa bostadshus m. m................. ..... 41 m............................................................................. ..... 45 Vissbosiadsförbällringsverksamhet m. m........................................ 48 BidragtUl förbättring av boendemiljön ........................................... 55 Bidragtill allmänna sanUingsIokaler m. m........................................ .... 57 LåntiU allmänna samlingslokaler...................................................... ..... 61 Byggnadsforskning, energihushållningm. Byggnadsforskning............................................................................ .... 61 LåntiU experimentbyggande............................................................. .... 61 BidragliU ...................... .... 62 förbyggnadsforskning: Ulmstning........................ .... 62 BidragliU energibesparande ålgärder mom bostadsbeståndet m.m......................................................................................................... .... 62 Ittformationoch utbildning m. m....................................................... .... 65 Bidraglill fonden för flikl- och mögelskador ................................... .... 67 Lantmäteriet ....................................................................................... .... 77 Plangenomförande ............................................................................ .... 78 Landskapsinformation........................................................................ .... 81 förfastighetsdata ................................................. .... 87 m..................................................................................... .... 88 TrycSceri,1986 91 Bilaga 14 till budgetpropositionen 1987 (tolfte huvudtiteln) 1986/87:100 Bil. Industridepartementetsvarar bl.a. för: - deallmänna riktlinjerna för näringspolitiken, - industrins stmkturoch branschfrågor, - frågorsmå och medelslora företag såsom om allmänna ulveckUngsbe-lingelser, service och utbildning, - frågorom industrins finansiering, bl. a. vissa exportkredilfrågor, - vissafrågor om multinationeUa företag och internationella investeringar, - lekniskforskning och industriell utveckling, - pateni- ochregistreringsverksamhet, - hantverk ochhemslöjd, - regionalutveckUng och regionalpoUtiskt stöd samt - flertalelstatliga företag. Fr.o.m. den Ijanuari 1987 förs energifrågorna över från industridepartementet tiU detnyinrättade miljö- och . Den svenska industrin har utvecklats posilivi efter år1982. Sysselsättningen harökat med ca 40000 personer. Produklionen har ökat med . Det råder praktiskt taget fuUlkapacitetsutnyttjande inom induslrin. Expansionen har skelt under god eUer mycket god lönsamhet. Utsikterna för delnärmaste ärel bedöms som goda. Det krävs dock att kostnadsutvecklingen kan bringas i nivå med utvecklingen i våraviktigaste konkurrentländer. Delkrävs också en fortsatt framgångsrik strukturomvandling. Regeringen kommer ibörjan av att lägga fram särskUda propositioner om näringspolitikenoch forskningspolitiken. Flera viktiga anslagsfrågor inom industridepartementetsverksamhelsområde, bl.a, beträffande verksamheteninom styrelsen för teknisk utveckling och slatens industriverk, kommer altbehandlas i dessa propositioner. 14 De senaste årens utvecklingkännetecknas av lendenser till ökade regionalaobalanser vad gäller befolkningsutvecklingen. Samiidigi med denna utveckling har de ordinarie regionalpoliliskaanslagen fördubblats sedan budgeiårei 1982/83 och omfattande särskilda insatsergjorts i krisdrabbade regioner. De regionalpolitiskainsatserna har gett och ger goda resultat. Det regionalpolifiska slödelsom lämnats till förelag beräknas ge ca 16000 nya arbetstillfällen i deregionalpolitiskt prioriterade delama av landet.HärtiU kommer de sysselsällningslillfällen som tillkommit genom satsningar på forskning, utbUdning,teknikspridning m. m. i dessa delar av landet. Bakom de ökaderegionala obalanserna ligger bl.a. en kraftig expansion inom den privata tjänstesektorn och delarav industrin, som är siarkt koncentrerad till de slörre orterna i landet och då särskiU lillStockholmsregionen. För atl motverka tendenserna tUl ökade regionala obalanseroch långsiktigt uppnå de fastlagda målen för regionalpoUtiken, dvs. en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delaroch tillgång till arbete, service och en god miljö i alla delar av landet,krävs nu en ytterligare förstärkningav regionalpolitiken. Det gäUer bäde alt utveckla och effektivisera de nuvarande medlen och att finna nyamedel för att påverka den regionala utvecklingen. Bl.a. måste regionalpoliliskahänsyn vägas in i sektorspohtiken pä olika områden. För alt förstärkasamordningen mellan olika politikområden har en särskild statssekrelerargmppför regionalpolitiska frågor tillsatts inom regeringskansliel. Ökad vikl måsteläggas vid åtgärder för att allmänt förbättra näringslivsmiljön i deregionalpoUtiskt prioriterade regionerna vad gäller kommunikationer, tekniskkompetens m. m. Regeringen har hittiUs lämnat sammanlagt 67 milj.kr. iregionalpolitiskt stöd till elt tiotal teknik- och utvecklingscenlra. Stöd bör äveni fortsättningen kunna lämnas för all bygga upp sådana centra. Regionalpolitiska medel bör ocksåkunna användas för sådana forsknings- och utbildningsinsatser m.m. som gjorls ibl.a, , och Bergslagen, Vidare föresläs i budgetproposUionen (bU,10) all sammanlagt 15 milj, kr. anvisasunder /88 för utbildning vid universitet och högskolor ide regionalpolitiskt prioriterade delarna av landet. Förulom nya utbildningslinjer eUer ökal antal nyböijarplalserpå befintliga linjer vid i samt högskolorna iFalun/, , , , , /ochÖstersund innebär förslagen förstärkningar av anslaget för lokala ochindividuella linjer samt enstaka . kurser föratt möjliggöra riktade salsningar i regionalpolitiskt prioriterade områden. För de s. k.skogslänen föreslås (bU. 8) ell tioårigt investeringsprogram i syfte alt förstärka vägnätet, så alt delkan användas av tyngre fordon än vad som är möjligt. Totall kommer nära 4miljarder kronor att investeras . Tillgång lUl flygförbindelser är av stor betydelse förregionernas närings- 7 Uv.Vissa kommunala flygplatser har svårt all nå lönsamhet. I årets bud- Prop.1986/87:100 getproposition (bil. 8) föreslås att 15 milj.kr. skall kunna lämnasi driftsbi- Bil. 14 drag till sådanaflygplatser. Vid fördelningen av medlen kommer regionalpolitiska målalt vara avgörande. Svårigheterna att ordna arbete ålmedföljande make eller maka kan i vissafall göra det svårt atl till orler i stödområdet rekrytera kvalificeradpersonal till nyckelbefatlningar såväl inom näringslivet som inom statiig och verksamhet. Delta är ett allvariiglhinder för möjligheterna att stärka och utveckla dessa orter och därmed ett ihög grad regionalpolitiskt problem. Den förstärkning av stödel tiUarbetsgivare som ordnar sysselsättning för sådana medflytlande som föreslås iårets budgelproposition (bil. 12) är därför av väsenllig regionalpolitiskbetydelse. Del totaltbeviljade lokaliseringsstödet under /86 uppgick lill 734milj.kr. och den beräknade sysselsältningselfekten tiU 3500 personer. 1 båda fallen rör del sig omökningar jämfört med de senasle årens ocksåhöga värden. Den delvis förändrade inriktningen av slödel, tillsammans med den godaindustrikonjunkturen, har bidragit till att efterfrågan påregionalpolitiskt stöd har ökat. föreslås ökademöjligheter att lämna regionalpolitiskt stöd till den privata ijänste-ochservicesektorn samt alt även affärsverk och uppdragsmyndigheter i vissa fall skall kunna vara berättigade tillregionalpolitiskt slöd. Det är viktigtatl länka av tillväxten inom dessa verksamhetsområden från StockholmsregionentiU stödområdena. De särskilda insatserna i Nortbotlens länhar fortsatt. Beslul om kraftfullautvecklingsinsatser i Bergslagen togs . Beslutet innebär alt ytterligare425 milj.kr. anvisals för en treårsperiod. Omfattande insatser har ocksä gjorts i för att skapaförutsättningar för en positiv utvecklingav näringslivet. Särskilda insatser har vidare gjorts för ochandra regioner. Erfarenhelen fränsenare års krishantering har visat pä behovet av medel för särskilda insatser, som kan sättas insnabbi vid sidan av ordinarie medel ochanvändas friare än dessa. Särskilda utveckUngsinsatser erfordras därför i orler som drabbas av omfattandestrukturomvandling. För att aUmäntförstärka näringslivets fömtsättningar i de prioriterade regionerna harinsatser för atl förbällra infrastrukturen och höja kompetensen stor betydelse. För insatser i samband medstmkturomvandUngsproblem saml för infrastmkturförbättringar ochkompetenshöjande insatser föreslås att 300milj.kr. anvisas engångsvis alt utnyttjas . Sammanfattning Prop.1986/87:100 Förändringarna inom industridepartementetsverksamhetsområde i förhållande till motsvarande litiera i statsbudgeten /87 framgår av följande sammanställning. Medel pä tilläggsbudgethar inte lagits med. Tolfte huvudlileln (milj.kr.) Anvisal 1986/87 Förslag 1987/88 Industridepartemeniet m.m. 64,0 Industri m.m. 1436,3 Regional utveckling 1604,3 Mineralförsöijningm.m. 123,2 m.m. 581,5 Teknisk utveckling m.m. 1200,2 Totalt för industridepartementet 5009,5 50,1 1134,6' 1150,8* - 13,9 -301,7 -1-420,9 + 4,2 + 11,5 * I beloppel ingår vissa anslag där oförändrai beloppberäknals i avvaktan på särskUdapropositioner . Minskningen underIndustridepartementet m m. beror på atl medel förs över liU det nyinrättade miljö- ochenergidepartementet. Minskningen underInduslri m.m. beror främst på minskade kostnader för exporlkredilfinansiering.Ökningen under Regional utveckling beror främst på elt nyll anslag på 300 milj.kr. för insatser i samband medstmkturomvandUngsproblem saml för infrastmkturförbättringar ochkompetenshöjande insatser. Minskningen under Teknisk forskning och utvecklingm.m. beror främst på en ändradanslagskonstruklion för palenl- och registreringsverket. Det bör noteras atlflera viktiga anslag är preliminärt beräknade i avvaktan på särskilda propositioner omnäringspolitiken och forskningspolitiken.Beloppet totalt för induslrideparlemenlet kommer därför alt påverkas avdessa propositioner. Industridepartementet Prop.1986/87: lOO 14 Uidragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1987 Inledning Industridepartementetsvarar bl,a, för: de allmänna riktlinjerna för näringspolitiken, industrins struktur och branschfrågor, frågor om smä och medelstora förelag säsom allmännautvecklingsbe-fingelser,service och utbildning, frågor om industrins finansiering, bl, a, vissaexpprtkredUfrågor, vissa frågor om multinationella företag ochinternationella investeringar, leknisk forskning och induslriell utveckling, patent- och regislreringsverksamhet, hantverk och hemslöjd, regional utveckling och regionalpolitiskt stöd samt flertalel statsägda förelag. Industridepartementetbereder således ärenden som givils hög prioritet i regeringens strävanatt genom en ökad tillväxt och förnyelse inom industrin och den privatatjänstesektorn skapa utrymme för ett forlsall ökat välstånd, enförbättrad bytesbalans och cn ökad sysselsättning i olika delar av landel. Regeringen hartidigare beslutat att inrätta elt miljö- och energidepartement den 1januari 1987. TUl det nya departementet förs frän industridepartementetfrågor om energiförsörjning, energianvändning, energiforskning,säkerheten inom kärnenergi- och elenergiomrädena samt civilt totalförsvar inomenergiområdet. Statsrådet tar upp anslagsfrågorna för dessa områdenunder en särskild huvudtitel (bil. Jag avser att återkomma tiU vissafrågor om leknisk forskning och utveckling vid min anmälan lUl den planerade forskningspolitiska propositionen. Min avsikt ärvidare att den fortsatta inrikiningen av näringspoUtiken skall behandlasnärmare i en särskild proposition om näringspolitiken i början av år 1987.Jag avser därvid atl följa upp och föra vidare vad jag anförde i regeringensproposition är 1984 om industriell tillväxt och förny- else(prop. 1983/84:135). 1 proposition redovisade jag förändring- Prop.1986/87:100 en pä några viktiga delområden inom industripolitiken: insatser försmä Bil. 14 företag medexpansionsmöjligheter, underleverantörsutveckling, stöd liU nyföretagande, utbyggnad av teknisk kompetens,teknikspridningsinsatser och utveckling av teknikupphandling somindustripolitiskt instmment. Andra viktigainslag i näringspoUtiken har varit en närmare samordning mellan induslri- och regionalpolitik,avreglering och administrativ förenkling samt nordisktindustripolitiskt samarbete. Den hittillsvarandepoliliken har varil framgångsrik. Min avsikl är atl omläggningen av politikeni en mer offensiv riktning även skall prägla inriktningen av proposition.Den allmänna målsättningen är att näringspolitiken skall bidra till en strukturomvandlingsom leder i riktning mot ett differentierat och effekiivt näringsliv, som kännetecknasav en hög kunskapsnivå och en god internationell konkurtenskraft. För all bidra tiUatt näringslivet utvecklas i denna riktning krävs en näringspolitiskstrategi, som innefaltar åtgärder på en rad olika områden. Under de närmasteåren kommer näringspolitiken alt inriklas bl, a. på: alt öka satsningarna för leknisk forskning ochutveckling, varvid informationsteknologiområdelframslår som centralt, altstimulera samarbetet mellan universitetögskolor och företag/nä-ringsUv, att förbättra förutsättningarna för kontinuerligförnyelse och utveckling avnäringslivet och på olika sätt främja ett gott företagsklimat, bl.a. genomavreglering och förenkling, att stimulera nyföretagande och expansion av småförelaggenom riskkapitalförsörjning, uppfinnarstöd, serviceinsatser ochteknikspridning och genomatl bygga upp leknik- och utvecklingscentra, att medvetandegöra betydelsen av kvalitet och design, att la lill vara ulveckUngs- ochvidareförädlingsmöjligheter i råvaru-branscher, atlöka beredskapen inför kommande slmkturproblem genom all utveckla formerna föratt hanlera större industrikriser. Som tidigare nämntsämnar jag äterkonima liU dessa frägor i en näringspolitisk proposiiion . Näringslivet har visat en stor förmåga att la liU varaden förstärkning äv konkurrenskraften som devalvering medförde.Sysselsältningen inom industrin har ökal med ca 40000 personer. Industriproduktionen har ökat medtotall . Det råder praktiskt tagetfuUt kapacitetsutnyttjande sedan snarl tUlbaka. Expansionen i induslrin har sketl under god eller myckel godlönsamhet. Utsikterna är godaockså för det närmaste året. Enligt slafistiska central byråns senasle investeringsenkätberäknas industrins investeringar för att öka . För att denna expansion skall kunna bibehållas även på krävs dock att den svenska kostnadsutvecklingen kan bringas i nivä med utvecklingen i vårahuvudsakliga konkurtentländer. krävsocksä en fortsatt framgångsrik strukturomvandling, så att svensk Prop.1986/87:100 industri och tjänstesektor förskjuts i riktning mot mer expansivaprodukl- Bil. 14 och marknadssegment. Jag avser att lämna en utförligredogörelse för utvecklingen inom industri-och tjänstesektorn i ansliiining tUl dén planerade näringspolitiskapropositionen. Innan jag går över på de olikaanslagsfrågorna villjag lämna en utförlig redogörelseför den regionala utvecklingen och olika regionalpoUtiska åt- ' gärder. Denpositiva utvecklingen på arbetsmarknaden med ökad sysselsällning och minskad arbetslöshet i hela landet har intekunnat förhindra en fortsatt befolkningsminskning i skogslänen och vissalän i södra och och enökad koncentration tiU storstadsområdena och då främsl Slockholmsregionen. Desjunkande befolkningstalen i många län beror i hög grad pä negativafödelsenetlon men också pä netloutflyttning. Nettoomflyltningenmellan länen, som varit lägre under 1980-talel jäm fört med under 1960-och 1970-talen, ökade jämfört med före och många län hade en tilltagande befolkningsminsk ning. Hälften av aUa län hade detla är ett negativt födelsenetto och samtli gadessa län hade dessutom ett negativt inrikes flyilningsnetto. fjärde del av alla län hade födelseöverskott men samfidigl nettoutflytining till övriga landet och en fjärdedel posifivt bäde födelse- och flyttningsnetlo. Samtliga skogslän hade netloulflyttning och med undanlag för ochNortbottens län också födelseunderskott. gällde även ett antal län i södra och mellersla Sverige,bl.a. Endast de tre storstadslänen och liU dem angränsande Upp sala och hade nettoinflytlning. Invandringen inräknad är del ' ' ytteriigare några län som redovisarirtflyllningsöverskott . Ulvecklingen har i slort varit densamma . Således ökade folkmängden i storstadslänen de tre första kvartalen är 1986 med 18300 invånare jämförl med 16800 sammaperiod år 1985.1 skogslänen minskade befolkningen med 3300 invånare molsvarande period jämfört med 4200 invånare . Det är viktigt altnotera att delta är en UtveckUng som skett trots alt de ordinarieregionalpoUtiska anslagen fördubblals sedan budgetårel 1982/83 och trots atl omfattandesärskilda insalser aorts i krisdrabbaderegioner som . Bergslagen, , , Blekingem.fl. Viktigt är också att notera atl de regionalpolitiska stödinsatserna givit och ger goda resultat. Under desenasle fyra åren har regionalpolitisktslöd lämnats till företag för utvidgningar och nyetableringar vilka beräknas ge ca 16000 nya arbelstiUrällen i deregionalpoUtiskt priorilerade delarnaav landet. Härtill kommer de salsningar som gjorls för alt ällmänt stärka näringslivsmiljön i dessa regioner vadgäller forskning, utbUdning m.m. De ökade regionalaobalanserna beror pä all de krafter i samhäUsutveck- Ungen som verkar i riktningmot ökad geografisk koncenlration har fått 7 En viktig förklaring till skillnaderna ibefolkningsutveck- Prop. lingen mellan länen är, som tidigare redovisats,olikheterna i födelsenettot. De allmänt låga födelsetalen i kombination med relativtsetl få människor i barnafödandeåldrar - beroende - gör atl många lännu har negaliva födelsenelton. Nettoomflyttningarna mellan länen, somalltså ökal i omfattning , har flera orsaker. viktigasteorsaken är liksom tidigare skillnaderna på arbetsmarknaden meUan olika regioner. De senasle årenssysselsättningsökning har kommit hela landet till del. Även de län och regionersom redovisal netloulflyttning har gynnats av denna utveckling. Deantalsmässigt största sysselsättningsökningarna har dock skett i storstadsområdena och andrastörte orter med en differentieradarbetsmarknad. Det är orter som har en hög sysselsättningsnivå och där de lokalaarbetskraftstiUgängarna därför är begränsade. finns också där de största möJUgheterna att hitta arbelen sompassar med hänsyn lill utbildnings-och intresseinriktning. För mänga arbetssökandei andra delar av landet blir flyitning till dessa orter det som väljs framför att slanna i den egna orten ellerregionen med de problem och begränsningar som där råder päarbetsmarknaden. Detta förhållande förstärksav att det i många faU handlar om alt finna arbeten till två personer i ell hushåll och alt arbetsmarknaden i så hög gradär könsuppdelad. Att den könsuppdeladearbetsmarknaden är ett viktigt regionalt problem visar de analyser som länsstyrelsernatiUsammans med länsarbetsnämnder och länsskolnämnder på regeringens uppdraggjort av kvinnornas villkor på arbetsmarknadenoch i utbildningssystemet analyser som sedan expertgruppen för forskning om regional utvecklingställt samman ål regeringen. Den ökning av sysselsättningen som sketlunder de senaste åren.har i vissa avseenden haft en annan sammansättning än densom ägde rum under 1970-lalet, vilketpåverkal den regionala fördelningen av de nya arbetstillfällen somskapats. Expansionen och sysselsätlningstiUväxten inom den offenlliga sektomhar varit och är fortfarande förhållandevis jämntfördelad över landet. Den lägre tillväxttakten inom denna sektor gör alt den inle har lika stor regionalutjämningseffekt som . med delta sker nu en kraftigexpansion inom den privata tjänstesektorn ochde delar av induslrin som är starkt koncentrerade lill de störte orterna i landeloch då främst , Sammantaget lederde utvecklingstendenser som råder inom skilda näringar liU en koncentrationav sysselsätlningstiUväxten i landet. Detta beror inte på atl utvecklingen inomresp, sektor relativt sett är mer positiv i de störte orterna, utan på att de sektorer somsysselsältningsmässigt expanderar mest i sähög grad är koncentrerade lill dessa orter. Till denna allmänna bild avutvecklingen på arbetsmarknaden skall också fogas de orts- och regionvisa problem som uppslår i samband med slmklurförändringarinom induslrin, vilket jag ålerkommer till. Det kan nämnas altden beskrivna befolknings- och näringslivsutvecklingen i stort har sinmotsvarighet i de övriga nordiska länderna. Även i övrigt präglas avökade regionala obalanser. Regionalpolitikens allmänna inriktning Prop. För att motverka de tendenser till ökade regionalaobalanser som uppträtt och för att långsiktigt klara defastiagda målen för regionalpoUtiken- en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och tillgäng till arbete, service och god miljö i alla delar avlandet -krävs nu en ytterligareförstärkning av regionalpolitiken. Det gäUer både atl utveckla och effektivisera de nuvarande medlenoch att finna nya medel för all påverka den regionala ulvecklingen. Erfarenhelernavisar bl.a. pä nödvändighelen av att i ökad grad väga in regionalpolifiskahänsyn i sektorspoliliken pä olika områden. Ökad vikl måsle läggas på åtgärderför alt allmänt förbättra näringslivsmiljön i de regionalpolitiskt prioriteraderegionerna vad gäller utbildning, kommunikationer,leknisk kompetens m. m. För övrigt bör somhittills de regionalpoUtiska insatserna fördelas geografiskt med hänsyn tillproblemens omfattning och karaktär i skilda delar av landet och allalän därvid tUldelas vissa resurser för allmänt ulvecklingsfrämjande insatser. Vidare bör dengällande stödområdesindelningen för detregionalpolitiska stödel ligga fast Uksom den geografiska avgränsningen förnedsättningen av socialavgifterna. 1 orler och regioner som drabbas av omfallandestrukturproblem kan mer koncentrerade åtgärder behöva vidtas. För att ytterligareintensifiera och bredda insatserna för atl åstadkomma regional utveckling ochuljämning föresläs en rad åtgärder.