prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — Rymdbolaget har enligt avtal med detNordiska TelesaleUilkonsortiets inköpsbolag i uppgifl alt genomföraupphandling av TELE-X-systemel. NOTELSAT har lagt ut en studie av ell framtida system pänordisk 84 induslri.Kontraktet lecknades med som genom- Skr. 1986/87: 20förde sludien tillsammans med Space. Norsk induslri (/S,Mikro-Elektronikk A/S, Kongsberg Våpenfabrikk och Rau-foss Ammunisjonsfabrikk)dellog i rapporteringsmölena. Kongsberg Våpenfabrikk dellog delvis istudiearbetet hos Space. Studien blev klar under höslen . NOTELSATfungerar som koordinator för lelekommunikalionsexperi-menten och är ansvarigtför experimenlplanen i TELE-X-projektel. För framtagning av denna plan harNOTELSAT lill sill förfogande tre norsksvenska arbetsgrupper: en fördirekt-TV, en för data/video-experimentets marknadsfrågor och en fördala/video-experimenlels teknikfrågor. Represenlanler för televerken ingår isamtliga grupper, och i direkt-TV-gmppen ingår även representanter förrundradiobolagen. För alt marknadsföra dala/video-experimenlen genomfördeteleverken/NOTELSAT två seminarier, elt i och ell iStockholm, med ca. 100 deltagare från näringsliv/institutioner i respektiveseminarium. Villkorför experimenldeltagande presenterades, och televerken genomför nu separatadiskussioner med intresserade experimentalörer för all få fram underlag lillexperimenlplanen, som skall vara klar höslen . Vissa diskussioner omdanskt och finskt deltagande i data/videoexperi-menlen har också ägl rum medrespektive P&T. NordiskaMinislerrådel har vidare beslutat atl , och skallsamarbeta om användandet av två kanaler för direkt-TV i TELE-X . Rundradiobolagen i respektive land har att uireda detaljernai samarbelel fill . NOTELSAT/ televerken har ingelformellt samarbete med rundradiobolagen i ärendet men har personliga kontakteri teknikfrågor. Ellannal viktigt område där NOTELSAT dellar är frekvenskoordinering av TELE-X medandra lelesatellitsystem i syfte alt få TELE-X noterad i InlernationellaTeleunionens frekvensregisler. Det svenska televerkel har ansvaret förkoordineringsarbetet enligl regeringsöverenskommelsen. En uppgörelse nåddesunder årel med rörande teknisk och ekonomisk koordinering . NOTELSATär inne i en planeringsfas för de experimenl som av teleförvaltningarna skallbedrivas i TELE-X-systemel. Efter experimentperiodens slul, vUken inte ärdefinierad men kan inlräffa vid utgången av , skall NOTELSAT övertaTELE-X-salelliten med tillhörande jordsegmenl från NordiskaSatellitaktiebolagel enligl vissa viUkor för uthyrning tillteleförvaltningarna. Elablering av satellitsystem uiöver TELE-X skall beslutasfrån fall lill fall. () Skr. (milj.kr.) () överlät järn- ochstålrörelsen till . förvärvade svenskasiaten samtliga aktier i bolaget från . har de delar av verksamheten, sominle ingick i överiåielsen till , successivt avvecklats. Bolagel har inga anslällda och har inte bedrivit rörelseefler . Efter vinstdelningsskaU om 4,5 milj. kr. blev årels vinst63,9 milj. kr. (milj.kr.) startade sin verksamhelår 1961. Förelaget bildades av skogsägareföreningarna från och normt.Efter finansiella rekonstruktioner äger svenska siaten avaktiekapitalet som uppgår tiU 490,9 milj. kr. IndustrieU verksamhet bedrivs påföljande produktområden: - Cellulosatillverkas vid fabriker. Senaste räkenskapsåret tUl-verkades 162000ton cellulosa. Totalttillverkades år fördelal på: kraftpapper - Dynas finpapper - Alfeld (Tyska ) mjukpapper -, Tilburg (HoUand) - Papperskonvertering.Mjukpapper konverteras till hygienprodukter vid fabriker i , Bury () och Tilburg (HoUand). Säckar tillverkas vid fabriker i Wieda (Tyska ), delägda Charfa (), S&M (), (), och Embal lage de QuevUly (). 28500 lon fillverkades dels sombiprodukter vid massa- Skr. 1986/87:20 framslällning, dels vid en klor/alkalifabrik i . - Sågade trävaror.77800 m-* tillverkades vid två sågverk i och . - Board, plywoodoch spånskivor tillverkades i . producerades 50100 m\ Koncernen redovisar en vinst före bokslulsdisposilioneroch skalt på 194,8 milj. kr. efter exiraordinära poster på -5,6 milj. kr. Efterbokslulsdisposilioner och skalt uppgår årsresultatet lill 9,2 milj. kr. beslår av följande rörelsedrivande enheteroch dotterbolag. I moderbolagel ingår Dynas pappersbruk och Vallvikssulfalfabrik saml Forss klorfabrik. Dotterbolagen är och HannoverPapier (majoritetsandel ). Koncernen har 3848 anställda. Som ett led i koncentrationen av Ncbs verksamhetförvärvade samtliga akiier i . Isamband därmed överlog Ncb aktierna i . Aktierna i såldes . Ett investeringsprojekt i Dynas fabriker påbörjades underår 1984. Invesleringskoslnaderna uppgår till 470 milj. kr. och omfattar engenomgripande modernisering av sulfatfabriken samt en kapacitetsökning tillca. Vid viks sulfatfabrik skall ett nyll vedrenseri för75 milj. kr. byggas underår 1986. Vid Papier har 2 finpappersmaskiner ombyggtsvarvid kapaciteten har ökal med ca. 30000 lon och bestrykningsandelen harhöjts. Sulfitfabriken skal moderniseras för ca. 200 milj. kr. medförande kapacitetsutökningoch en miljövänligare tillverkningsprocess. Kraftigt ökade kapitalkostnader och etl försämratmarknadsläge leder till all resultatet för blir lägre än 1985 årsresultat. (milj.kr.) -4,4 -2,9 -8,6 Svenska () bildades och började medoljehan-delsverksamhet . SP marknadsför främsl eldningsoljor och drivmedel genomegen för säljningsorganisation samt genom dotterbolagen i , , AB Kolimport, Värmecenter i 87 , , Glasblåsaren . 1986/87:20 AB,och . SPslolala försäljningsvolym inom landet uppgick till 2,5 (år 19842,2) miljoner kubikmeter. Den marknadsandelsgmndande försäljningen inklusivedrivmedel var 7,(9,4). Icke marknadsandelsgrundande försäljningavser försäljning av eldningsolja och diesel lill lokala oljebolag samtförsäljning av bensin lill bl.a. Din-X. Uiöverinhemsk försäljning omsätter bolaget råolje- och produklvo-lymer genom sininternationella tradingverksamhet. Förelagels lolala försäljning av råolja ochprodukler uppgick under årel liU 3,6 (4,5) miljoner kubikmeter. SPlagrar och distribuerar olja över hela landet genom (), där SP har en ägarandel på och BP resterande andel. SPäger i i LysekU och i BPs raffinaderi i ochraffinerade vid dessa raffinaderier 2,3 (2,1) miljonerkubikmeter råolja. SPbedriver genom dotterbolaget egen oljeprospektering främsl iNordsjön. har per investerat 1414 milj. kr. iULA-fältet, som beräknas börja producera olja . Underåret har aktierna i försäljningsbolaget förvärvats.Medeltalet anställda i koncernen har minskal från 330 fill 282. Resultatetefler finansiellt nello blev för 25,0 milj. kr. (-5,6). Konsumlionsutvecklingenför pelroleumprodukler förväntas kommande år all bli slabil. Yllerligareöverenskommelser om rationaliserings- och samordningslösningar kommer med allsäkerhet iräffas mellan förelagen på den svenska oljemarknaden trots ovannämnda stabilisering. Prisfalletpå råolja och färdigprodukter kommer atl innebära alt prisförluster på ingående lager realiseras. byter namn till OK . Ägare utöversvenska staten blir , ekonomisk förening och NesteOy. kan under nuvarande uppbyggnadsskede inte lämnas. OljeprospekteringAB (OPAB) Skr. (milj.kr.) () bildades . ägde 62,av aktiekapitaleti OPAB. Övriga akiier ägdes av ell anlal svenska industri- och oljeförelag. Enligt delunder ingångna avlalet mellan Svenska (SPExploration) och OPAB har SP Exploration under årel på uppdrag av OPAP ansvareiför råoljeproduktionen och ulfört den prospekleringsverksamhel som OPABsslyrelse fattal beslut om. Under årelhar bearbelningskoncessioner beviljals för tre områden, Gisslause, Furilden ochAlvskog. En koncession, Siglajvs på södra , har återlämnats. Bolagethar därmed bearbelningskoncessioner avseende 12 olika områden på Golland. På nordöstra utfördes seismiska mätningar som omfattade . har den s.k. MiniSosie-lekniken använls. Borrningar på Golland har pågått under två perioder respektive augusli-oktober. Totalt har OPAB utfört 16 borrningar medMicrodrill AB som entreprenör. Av dessa har en borrning varil förlagd filltidigare fyndområde. De övriga borrningarna har varil lokaliserade fillordoviciska revstrukturer som indikerats genom de seismiska mätningarna samttill vissa anomalier i kambrium. Av de ulförda borrningar har endast en borrning inombefintlig koncession givit lillräcklig mängd olja för alt motivera enulbyggnad för produktion. har en hyrd cistern i oljehamnkonverterats till lagring av råolja. Cisternen rymmer 5000 m' och ersällerlagringsdepån i samt tankbåtstransporterna tUl cistern förmellanlagring i . Råoljan kan nu skeppas direkt från tiUraffinaderi. Under verksamhelsårel har kosinaderna förundersökningsarbeten och administrafion uppgått lill 9,0 milj. kr. Sedanverksamhelens början 1969 har undersökningsarbeten inklusiveadministration för totaU 263,8 milj. kr. Årels invesleringar i lagrings- ochproduklionsanläggningar, 1,3 milj. kr., har finansierats med medel från allmänoch särskild investeringsfond. Oljeproduktionen på Golland har pågått ochtotall har 8524 m' råolja producerats och 10455 m har levererats lill . Inräknas samtliga kostnader som berör oljeproduktionen inklusivetransporter motsvarar det en genomsnittlig kostnad av /m (milj.kr.) Antal anställda 6 6 AB Oljelransit äger en oljelagringsanläggning vidTrondheimsfjorden uppförd på mark arrenderad av NorskeSlatsbaner. Lagringsutrymmenahar under verksamhetsåret till 1/3 varit uthyrda till en svensk slalligmyndighel som utnyttjat desamma för mottagning, lagring och transitering lillSverige av drivmedel. Till 2/3 har de varit uthyrda till ell norskt oljeförelagsom utnyttjat sina utrymmen för mottagning, lagring och distribution lill dennorska marknaden. Ett markområde har likaså varit uthyrt till elt annal norsktoljeförelag som där uppfört en lagrings- och dislributionsdepå för gasol. Bolagels norska dotterföretag, Lislora A/S, har svarat fördriflen vid anläggningen samt företrätt moderbolagets intressen i ifrågor som berör norska slalliga och kommunala myndigheter samt enskildapersoner. Lislora A/S har för perioden redovisal varken vinst eller förlust. Inte heller moderbolagel, AB Oljelransit, har för periodenredovisat vinst eller förlust. FörhåUandet det närmaste årel beräknas vara oförändrai. PenningmarknadcentralenPmC Akliebolag inregistrerades den 6 seplember 1985 och beräknar starta sinverksamhet . har till uppgift att tUlhandahålla ell ralionellt syslem förförvaring, registrering, bevakning och leverans av värdepapper av löpandekaraktär ägnade för omsättning på penningmarknaden. Vidare ska bolaget fuUgöraövriga uppgifter som sammanhänger härmed, såsom emissions- och likvidhanteringm. Bolagets uppgifter fullgöres med användande av automatiskdatabehandling. Statensägarandel uppgår direkt lill samt indirekt genom Posl- och ,PKbanken , dvs. Övriga aktieägare är bankerna, friafondkommissionärer och sladshypolekskassan. (milj.kr.) Resultat före disp. Anlal anslällda 1863 1858 Bolagel som är ell helägt dotterföretag till postverkethar till uppgifl all vara moderbolag i koncernen samt alt bedrivafastighetsförvaltning, finansförvaltning och viss uthyrningsverksamhet.Följande bolag ingår i koncernen: , Poslens TransporttjänstAB, AB, , ochAB Repris. Sistnämnda bolag har under del senasle budgelåret inte bedriviinågon verksamhet medan l.v. drivs i kommission av Postbolagen AB.Omsättningen för koncernen uppgick lUl 343,0 milj. kr. bildades på uppdrag avregeringen i samband med all samdislribulionsrabail infördes som en slalligstimulans till all samordna och förbilliga distribufionen av dagstidningar.Avsiklen med bildandel av bolagel var främsl alt på denna dislributionsmarknadskapa konkurrens med de tidningsägda förelag som varit ensamma omdenna verksamhet. Samdistributionsrabatten, som adminislreras avPress-stödsnämnden, förmedlas till tidningarna av distributionsbolagen. Samdisiribulion ulförs åt de tidningsföretag som anlagitbolagels offerter, vilka avges i konkurrens med de tidningsägdadislributionsföretagen. Konkurrensens verkningar åskådliggöres av att bolagetunder året övertagit distributionen i Falköpingsområdet. Förutomsamdistribution tillhandahåller bolaget transport-, packnings- ochadresseringstjänster. Från årsskiftel har överlåtit sinIransportrörelse i till sill systerbolag anlalel anställda var 3689, varav ca. Uttryckt i årsarbelskrafter uppgick personalstyrkan till1767. Under räkenskapsåret har ingen större förändring ibolagets uppdragsvolym ägl mm. Ralionaliseringsverksamhet har i likhet medtidigare år bedriviis i stor omfattning för att möta och begränsa deprishöjningar som följer på kostnadsökningar främst på personalsidan.Omsättningen uppgick under räkenskapsåret tiU 311,4 milj. kr. Nettovinstenefter skatt var 1,9 milj. kr. av samdistributionsrabattuppgick tiU 19,0 milj. kr. har tUl uppgift att kompletlerapostverkets och Tidningstjänsts dislributionsservice med budbUs- och specialtranspor ter i konkurrens på lika villkor med andra transportföretag. Omsättningen uppgick till 25,8 mUj. och antalet anställda var 89, fördelade på Stock holm, Göleborg och . Dessutom har från Posten inlånats 20 post- 91 tjänstemän.Nettovinsten efter dispositioner och skatt uppgick lill ca. 0,1 milj. kr. har haft till uppgift all organisera och kontrakteravärdetransporter och bevakningstjänster, att marknadsföra tekniska hjälpmedelför post, bank och handel samt all bedriva konsultverksamhet inom sammaområden. Den påbörjade avvecklingen av bolagets verksamhet hadevid årets utgång i stort sett kunnat genomföras enligl planerna. Bolagelomsatte under årel 2,7 milj. kr. SwedpostAB marknadsför poslala produkler och poslalt kunnande på utlandsmarknaden.Bolaget drivs i kommission för Poslbolagen AB:s räkning och de aktiviteter somhittills kommit till synes i räkenskaperna har redovisats av moderbolagel. förvärvades på årets sisla arbetsdag och hardärför inle konsoliderats i räkenskaperna för . Ändamålet med förvärvelhar varit alt stärka koncernens transportkapacitet och därigenom skapamöjligheter till bättre service, kvalitet och priser på transport- ochdistributionsmarknaden. Räntenetto(inkl. provisioner) PKbankenbildades genom all Postbanken (utom Postgirot) och Kreditbankslogs samman. Den arbetar på samma vUlkor som andra affärsbanker. Genom en nyemission rikladlill allmänheten ökades det egna kapitalet med 512,2 milj. ;aktiekapitalet ökade med 116,4 milj. kr. medan 395,8 milj. kr. Akfiekapitalet uppgår därefter tiU 750,0 milj. kr., varav statenäger 84,och återstoden, 15,, är fördelad mellan ca. 21000privatpersoner, förelag och organisationer. Aktien noteras på Stockholmsfondbörs. PKbankensamverkar tekniskl med de andra affärsbankerna i och äransluten till Bankinstitutens , . De anställdasfackliga organisafion är , SBmf. PKbankenhar 134 vanliga konlor saml ell 20-lal förelags- och represen-lantkonlor.Kontoren har vittgående beslutsbefogenheter, vilket möjliggör en omfallandelokal service. PKbanken har betydligt större inlåning från allmänheten än någonannan svensk bank, och banken är också den slörsta utlånaren (i svenska kronor)lill svenskt näringsliv. Genomsill omfattande samarbele med postverket har PKbanken tUlgång lill ca. 2200postkontor och 2700 lanlbrevbärarlinjer som kan utföra de vanligastebanktransaktionerna, t.ex. insättningar och uttag. En viklig uppgift sedanPKbanken kom fill har varit att bygga ut det avgränsade sortimentet av spar-och belalningsljänsler i Poslens kontorsnäl liU en mångsidig privalservice, därbl.a. kreditmöjligheter, aktiefonder och resevaluta ingår. Samarbetet mellanpostverket och banken har här givit resultat som torde sakna motsvarigheter iandra länders poslala bankservice. För kassaljänst och bokföring m. m. belalarPKbanken till postverket en ersättning, som uppgick tiU 872,0 milj. kr.Postgirorörelsens inlåningsmedel förvallas av PKbanken. Förtäntningen ärdensamma som den avkastning banken får på sina egna placeringar, minushanteringskostnader. avtal mellan postverket och banken reglerar bådehanlerings-och ränleersättning. PKbankskoncernendomineras storleksmässigt av PKbanken, som svarar för ca. Vidare ingår PKfinansgruppen, som är inriktad påföretagsfinansiering i form av bl.a. leasing, facloring ochkonlraktsfinansiering. PKfinans sysslar även med kontokCrt,-men dennaverksamhet är av mindre belydelse. Verksamheten utomlands har fortsall altexpandera och kapitalbasen har breddals genom nyemissioner. PKbankenInternational () är främsl inrikiad på affärer med skandinaviskaförelag. Upplåningen på eurovalulamarknaden finansierar verksamhelen.PKkredilgruppen sysslar främsl med finansiering av äldre villor i samband medägarbyten och ombyggnader men belånar också hyresfastigheter ochkontorsfastigheter. Via dotterbolaget sker belåning av bostadsrätter.PKfonder Administrations AB förvaltar aktiefonder och AB Pundet sysslar medfastighetsförvaltning och fastighetsvärdering. Riksbankensavregleringsåtgärder har bidragil till all varit intressant förbankerna i allmänhet och för PKbanken i synnerhet. De ökade möjligheterna lillmarknadsmässigl agerande bidrog lill en gynnsam resultatutveckling. Dettatrots att räntenivån generellt sett låg högre än , vilket i ochför sig innebär en negaliv resultatpåverkan. Tilldelta kommer alt utlandsrörelsen utvecklats myckel posUivt såväl inom banken som för koncernen som helhet. PKbanken i ökade sin vinst lill 85 milj. kr. och PKfinans interna verksamhet bidrog i hög grad till alt resultatet förbättrades liU 108 milj. kr. ökaderörelseresultatet fill 1559 milj. Skr. 1986/, vilketmotsvarar en räntabilitet efter skalt på 15,(14,0). Dryglhälflen av PKbankens lotala inlåning kommer från hushållssektorn. Avinlåningen direkt på kontoren, d.v.s exklusive avräkningskonlol med Posiverkeikommer ca. 2/3 från privatpersoner. Inlåning från hushåll är alltså av slorbelydelse för PKbanken. Hushållsinlåningeni banksystemet hade en svag tillväxt. Realt sett skedde en minskning avdetla sparande. Konkurrensen är hård och tilltagande på denna marknad. Marknadsandelenav utlåningen lill hushåll har fortsatt att öka. Den är dock betydligt lägre,11,, än marknadsandelen på inlåningssidan, 18,. Detla förhållande är ettarv från den gamla Postbanken, som prakfiskt tagel inle hade någon utlåningtill privatpersoner. Alltsedan PKbankens tillkomst har det råttkreditresiriktioner, som lagt hinder i vägen för en bättre balans mellaninlåning och ullåning lill privatpersoner. Detla förhållande har också bidragiltill bankens svårighet att försvara sin marknadsandel på inlåningssidan.Slopandet av kreditrestriktionema bör skapa möjligheter alt ökamarknadsandelarna både för in- och ullåning på hushållssektorn. Kontaktenmed privatkunderna sker i betydande grad via lönekontona. har dessaökat med ca. 100000 och uppgår nu till drygt 1,8 miljoner. Blandlönekonlohavarna ingår förulom löntagare och pensionärer även studerande ochvärnpUktiga. Introduktionenav PKkortet är elt sätt all öka servicen lill lönekunderna. Kortet kan användasför kontanluttag i Bankomat och för betalning på 40000 köpställen i Sverige.Ett PKkori försett med Visa-märke kan dessutom användas på över 4 miljonerköpslällen i utlandet och för kontanluttag på Visa-anslutna banker i utlandet.PKkortet är kopplat direkt till kundens lönekonto och fungerar som ettbetalkort. Den som så önskar kan också få en kortkredit. Vid slulel av år 1985hade ca. 300000 PKkori utfärdats, varav ca. 45000 var kreditkort. PKbankenhar stärkt sin ställning på företagsmarknaden, vilken förulomföretag av olika slag också omfallar och viss statlig verksamhel samlorganisaiioner. PKbankensandel av bankernas ullåning på denna marknad uppgick till ca. , vilketmoisvarar 48 milj. kr. av utlåningen var krediter lill näringslivel.Detla är etl uttryck för den slarka ställning banken har uppnåll inom i stortsett alla branscher. Del kan dock vara intressent att notera atltjänsieproducerande näringar svarar för av företagsutlåningen medan avkrediterna avser vamproducerande företag. Ävenpå företagsmarknaden är konkurrensen hård om inlåningsmedlen. Inlåningen innebär i huvudsak korlfrisfig förvaUning av företagens trans- aklionsmedel. av inlåningen ulgörs av olika former av special inlåning, som räntemässig baseras på penningmarknadsränlor och ej på diskonlol. Denna situation innebär konkurrensmässigt all bankernas mar ginaler krymper, att produkler baserade på penningmarknadsräntor blir alll vikligare samt atl system, som erbjuder kunderna en effektiv likvidi- letshanlering, spelar en allt viktigare roll. PKbankenintar en framskjuten marknadsposition vad gäller förmågan Skr. 1986/87:20 atterbjuda förelagskunderna goda cash management-lösningar. Här kan i försia handnämnas PK Företagskonlo, som ökal med 5600 stycken lUI 25000.Denna ijänsl innebär alt kunden lill ell och samma konto aulomalisk kan samlaalla sina betalningsströmmar över bank- och postgiro. Härigenom förränlasmedlen snabbare och kunden får direkt överblick över sin likvida ställning. Girokapitalkonlooch Poslgirokredit är två PKbanksunika produkter, som ger kunden möjlighel atteffekfivare tillämpa Postgirots betalningsm-liner i kombination med kredit ochförräntning. Antalet ränlelösa dagar minskas, vilket innebär räntevinsler förkunder. har banken 23000 Girokapitalkonlon med ca. Postgiro-krediten, direkl kopplad lill postgirokontot,ftingerar i princip som en checkräkningskredil. 700 kunder har sådan kredittill ett sammantaget beviljat belopp om ca. 1000 milj. kr. PKbankensutlandsrörelse i omsluter vid utgången av ca. 40 miljarder kr.Del moisvarar drygl en fjärdedel av såväl bankens balansräkning som av samtligasvenska bankers balansräkningar vad avser utlandsverksamhet.Utlandsprovisionerna svarar nu för av bankens samlade provisionsinläkler.Dessa siffror visar atl PKbankens konsekventa satsning på ullandssidan nu bärfmkt. Såväl beiräffande lönsamhel som storlek börjar lillfredsställande nivåeruppnås. Äveninlernationellt har utvecklingen varil gynnsam. De sammanlagdabalansräkningarna för de hel- och delägda enhelerna ulanför uppgårlill ca. 22000 milj. kr. och antalet anställda uppgår till 245 personer. Störstav utlandsetableringarna är Luxemburgbanken, vars rörelseresultatet uppgicklill 85 milj. kr. Resuhateli PKbanken förbättrades väsenlligl . Rörelseresultatet uppgicktill I 325 milj. kr. jämfört med milj. kr föregående år enligt nu gällanderedovisningsprinciper. Förbättringenblev därmed mot en nedgång förra årel på . En viktig orsak lillförbättringen var all räntenettot åler började sliga samlidigt som ökningen avprovisioner och övriga inläkler fortsatie i snabb takt. Kostnadsökningenbegränsades tack vare reducerade kreditförluster. Räntenettot ökade med 259milj. eller 9,. Förbätt ringen uppnåddes trots atl räntenivån låg betydligt högre än ; medeldiskontol steg och penningmarknadsrän torna, som i stor utsträckning styr räntorna för storinlåningen, sleg än mer även om tendensen var fallande under andra halvårel. Siigande ränlor innebär generelll setl en påfrestning på räntenettot eftersom finansierings kostnaderna i sådana lägen ökar för den fastförräntade obligationsportföl jen. Att utvecklingen blev annorlunda förklaras främsl av alt ränteregleringen avskaffades, vilket ledde till alt utlåningsräntoma kunde höjas till en mer marknadsmässig nivå . Även obligationsporlföl- jens avkaslning förbättrades. Vidare spelade en del strukturella föränd ringar i balansräkningen in: slorinlåningen minskade i belydelse på finan sieringssidan som andelen egel kapital ökade, delvis som en följd av nyemissionen . På lillgängssidan drogo obligationsinnehavet 95 ned, vilket gav utrymmeför ökad inlåning i svenska kronor utan alllför Skr. 1986/87:20 kraftiglikvidtelsbelastning. Totaltuppgick volymökningen tiU räknat på dagsmedelssaldo men den var i hög gradkoncenlrerad lill lågmarginalposler i ufländsk valuta. Balansposterna i svenskakronor ökade sålunda med . Så steg utlåningen t.ex. medanobligationerna minskade . På finansieringssidan svarade inlåningen förett tillskott på .