prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt gällande bestämmelser uppstår en s.k. tröskeleffeklnär lagringsskyldighet inträder eftersom skyldigheten inträder vid vissaförbrukade eller sålda kvantiteter och pä en gäng kommer att omfatta denförbrukade eller sålda kvantiteten. Utredningen har undersökt möjligheterna attminska denna effekt. 1 likhet med vad utredningen kommit fram till anser jagatt gällande regler är tillräckliga för att medge nytillkommande lagringsskyldigade lättnader som kan vara motiverade. energiberedskapsutredning: Överensstämmer med minbedömning. Remissinstanserna: Uttalar sig inte i frågan. Min bedömning: Beredskapslagring av olja skall, liksomandra åtgärder för alt trygga vår energiförsörining i olika avspärrningslägenoch i krig, ske med iakttagande av de lagar som gäller till skydd för miljön. Iberedskapsplaneringen bör man därför i princip utgå från att dessa lagar skallliUämpas både i kris- och krigslägen. I krig eller i mycket allvarliga försörjningskriserkan emellertid förhållandena vara sådana att miljö- och nalur-vårdskraven inlekan upprätthållas fullt ut. I vissa av de skyddade och lokaUserade beredskapslagrenlagras hög-blyad bensin. Sådan blyad bensin behöver inte omsättas sä snabbt somblyfri bensin och är därför mera lämpad för denna typ av lagring. Användningav denna blyade bensin bör enligt min mening kunna accepteras i ett allvarligtsäkerhetspolitiskt läge bl. a. med hänsyn till de begränsade volymer det dåblir fråga om. Bilaga 12 Miljö- och 2.8 Beredskapslagring av kärnbränsle Mitt förslag: Som riktlinjer för beredskapslagring avkärnbränsle skall följande gälla. Liksomhittills skall en försöriningsberedskapsreserv finnas för ett förkrigsskede.Beredskapen pä kärnbränsleområdet bibehålls på nuvarande nivå. energiberedskapsutredning:Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Svensk KärnbränslehanteringAB (SKB) har inga Skälen för mitt förslag: Frågan om försörjningsberedskapenpå kärnbränsleområdet behandlades senast i prop. 1981/82:102 (bil. 3 s. 72-73)om säkerhets- och försvarspolitiken saml totalförsvarets fortsatta utvecklingoch i prop. 1984/85:53 (s. 35-36) om beredskapslagring av olja och kol m. m. Jag anser att de överväganden som då gjordes fortfarandeär giltiga. Det innebär att det befintliga beredskapslagrel avkärnbränsle bör hållas på en oförändrad nivå. Beredskapslagringen av kärnbränsle regleras genom ettavtal mellan staten och SKB. Enligt avtalet, som gäller tills vidare, förbindersig SKB att hålla ett beredskapslager av kärnbränsle som möjliggör enkraftproduktion om lägst . Härtill kommer det bränsle som finns ireaktorerna och i de kommersiella lagren m. m. Tillsammans medger dessatillgångar en total uthållighet om , vilket molsvarar knappt två årsfull drift av tolv kärnkraftverk. 1 deplaneringsförutsättningar för totalförsvarets energiförsörining som jag nysshar redovisat ingår att kärnkraftverken skall kunna stängas av i krig. 1 ett förkrigsskedeavses däremot verken kunna drivas med full effekt. Den befintliga lagringenmedger en uthållighet som sträcker sig över . Bilaga 12 Miljö- och 2.9 Beredskapslagring av kol Mitt förslag: Som riktlinjer för beredskapslagring av kolskall följande gälla. Liksom skall en försöriningsberedskapsreservfinnas för förkrigsskede och neutralitet/krig. Reservens storlek skall planerasmed utgångspunkt i landets totala krisbehov av kol justerat med hänsyn till omslällningsmöjligheter,import och konsumtionsbegränsningar. Delager som ingår i försörjningsberedskapsreserven är dels kommersiella lager,dels tvångslager enligl lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja ochkol. energiberedskapsutredning:Utredningen har hafl i uppdrag att pröva risken atl kolimporlen kan komma atldrabbas av fredskrisstöringar och, om så bedöms vara fallet, lämna förslag omhur en fredskrisreserv av kol bör byggas upp. Utredningenanser att sannolikheten för en fredskris inom kolomrädet är låg. Om en sådantrots allt skulle inträffa väntas världshandeln med kol efter ettövergångsskede normaliseras. kan kol efter vissomställning i stor utsträckning ersättas med olja, ved eller el. Utredningenfinner därför inte anledning alt förorda att ett fredskrislager av kol nu byggsupp. Remissinstanserna: Har inga invändningar. Skälen för mitt förslag:Frågan om beredskapslagring av kol har senast behandlats i prop. 1984/85:53 (s.30-35) om beredskapslagring av olja och kol m m. Föredraganden förordade därvidatt samma riktlinjer som för olja bör gälla vid beräkningen av beredskapslagringsbehovetinför avspärrning och krig. Mot bakgrund härav beslutade (FöU 6, rskr.94) att införa lagringsskyldighet för kol fr. o. m. /86. Sammaförutsättningar gäller därvid för kol som för olja, med det undantaget attsärskilt fredskrislager inte behövs. I propositionen framhöll föredragandenemellertid att planeringsnormerna för kol kommer att övervägas noga införkommande försvarsbeslut. energiberedskapsutredninghar haft i uppdrag att pröva risken för att kolimporlen kan komma att drabbasav en fredskrisstörning. I likhet med utredningen bedömer jag sannolikheten fören fredskris som skulle starkt påverka kolmarknaden som begränsad. Jag anserdärför att det inte finns anledning att nu ändra gällande riktlinjer förberedskapslagringen av kol. Bilaga 12 Miljö- och 2.10Beredskapslagring av naturgas m. m. Naturgasbörjade introduceras i . antogs lagen (1985:635) om försöriningsberedskappå naturgasområdel. Den trädde i kraft den . Storförbrukare avnaturgas - årsförbmkning minst 5 milj. m' - och gasdistributörer är enligllagen skyldiga att vidta beredskapsåtgärder. Storförbrukarna skall hållalämpligt ersättnings-bränsle för naturgasen - normalt olja eller gasol - samlha utrustning tillgänglig för atl kunna använda ersättningsbränslet. Distributörerav naturgas skall enligt lagen vidta beredskapsåtgärder för att kunna värma uppnaturgasvärmda bostadsområden om gastillförseln avbryts eller försvåras. Lagenger möjlighet att lösa ersättningsfrågan på det sätt som ärmest praktiskt i varieenskilt fall. har förutsatts att uppvärmningsbehovet i de flesta fallskall kunna tillgodoses med elektrisk uppvärmning och i övrigt med olja. Enligtpropositionen (1984/85:172) om försöriningsberedskap på naturgasområdet ärdessa lösningar av beredskapsfrågan provisoriska i avvaktan på att teknisktoch ekonomiskt godtagbara metoder att lagra naturgas har färdigutvecklats. Förvissa gaskunder - främst mindre industrier (årsförbrukning under 5 milj. m'naturgas) - har krav på beredskapsåtgärder tills vidare skjutits på framtidendärför att nägot tekniskt-ekonomiskt rimligt provisorium inte stått buds. och hos andra gasintressenter pågår arbete för att finna permanentalösningar av beredskapslagringsfrägan. har i samråd med ABoch redovisat ett utredningsarbete irapporten . Rapporten har remissbehandlats (bilaga12:2). InomVattenfall har utarbetats rapporten naturgas Jämförande studie av olika lagerkoncept. ÅF-EnergikonsultAB har på uppdrag av statens energiverk utarbetat rapporten naturgas. I rapporten redovisas bl.a. koslnadsbedömningar av olikaberedskapslösningar. och i en gemensam promemoria den 10 november 1986redovisat en beskrivning av pågående och planerade beredskapsåtgärder inomnaturgasområdet. gällersåledes för försörjningsberedskapen på naturgasområdet en provisorisk lösning.Beredskapsåtgärder vidtas för dels storförbrukare inom industrin, dels deförbrukare som i huvudsak använder naturgasen för bostadsuppvärmning. Förövriga naturgasförbmkare har beredskapsåtgärder fått anstå i avvaktan på atttekniskt och ekonomiskt godtagbara lösningar blir tillgängliga. Underlaghar nu tagits fram för att bedöma inriktningen av det fortsatta arbetet med attutforma en permanent lösning. Jaglägger i det följande fram förslag om inriktningen av det fortsatta arbetet mednaturgasens beredskapsfrågor. Jag lägger vidare fram förslag till kompletteringav lagen om försöriningsberedskap på naturgasområdet. Mittförslag: Som riktlinje för beredskapsåtgärderna inom naturgasområdet skallgälla att frågan om naturgasens försörjningsberedskap skall vara permanent löstsenast . För att formelltslå fast beredskapsskyldighelens omfattning kompletteras lagen (1985:635) omförsörjningsberedskap på naturgasområdet så att det klart framgår attskyldighet atl ordna beredskapsåtgärder av permanent slag kan åläggas säljareav naturgas. SwedegasAB: För att ersätta den nuvarande provisoriska ordningen med en permanentlösning av naturgasens försöriningsberedskap har studerat fyraolika huvudalternativ. - naturgaslagring i bergrum,eventuellt under högt tryck, - gasol (LPG), - substitut för naturgas i formav bränngas från "kracker" i (SNG) och - naturgas kyld till vätskefas (LNG)i uppankrade överskottsfartyg. I samtliga alternativ harbeaktats, förutom behovet av beredskapslagring, bl.a. behovet avleveransberedskap för tekniska avbrott, säsongsutjämning samt spetslasl. Swedegasbedömer att de totala kostnaderna för de fyra alternativen är av ungefär sammastorlek. Emellertid finner Swedegas bergrumsalternativet överlägset när detgäller lillföriitlighel och säkerhet. Remissinstanserna:Godtar i stort den bedömning Swedegas gör. Några pekar dock på att tekniken attlagra gas i berg under högt tryck är oprövad. Skälen för mitt förslag:Redan vid tillkomsten av lagen om försörjningsberedskap på naturgasområdetbetonades atl den antagna lösningen har provisorisk karaktär. Bl.a. detförhållandet att vissa konsumenter förutsätts gå över till elvärme vid avbrottav gasleveranserna gör att den inle är godtagbar . Arbetet på atl lösa dennaberedskapsfråga på ett permanent sätt måste därför drivas vidare. Frågan omvalet mellan olika alternativ behöver studeras mera. Av vikt härvidlag är bl.a. det framtida gasnätets omfattning samt reparationsberedskapen förledningsavbrott. Förutsättningar för attträffa ett definitivt val mellan olika alternativ föreligger således förnärvarande inte. Ytterligare måste därför avsättas för studier,försök, m. m. Jag fömtsätter emellertid alt berörda företag till regeringensenast redovisar utformning, kostnader m.m. vad gäller en permanentberedskapslösning. Mälet bör vara att erforderliga anläggningar skall slåfärdiga att tas i bruk . Naturgasföretagen börsålunda utgå från att den beredskapslagring som har förutsattsskall ske från denna tidpunkt. Förberedelseätgärder för denna lagring måstegivetvis vidtas . Redan i detta sammanhangbör därför slås fast att beredskapsskyldiga säljare av naturgas inom säljarensdistributionsområde av regeringen skall kunna åläggas att vidta de ätgärder somkrävs för att inom säljarens distributionsområde tillgodose beredskapsbehoväven för andra förbrukare än uppvärmningskostnader, givetvis med undanlag försådana storförbrukare som själva är beredskapslagringsskyldiga. Regeringen börges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ätgärder som skallvidtagas för de förbrukare som inte omfattas av lagen och om den närmareordning i vilken detta skall ske. Den tidpunkt då regeringen åläggernaturgasdistributörerna att genomföra beredskapsålgärder blir givetvisberoende av när beslutsunderlag finns för en permanent lösning. Fram till dess alt denpermanenta lösningen har genomförts bör som olja, gasol och elfå vara beredskapsalternativ. Efter det atl erforderliga anläggningar stårfärdiga bör elalternativet utmönstras medan det kan övervägas att behälla olje-och gasolalternattven för dem som föredrar det och som har verifierad möjlighetatt gå över till dessa energiformer utan tidsspillan eller andra problem. 2.11 Ett samlat lagringsprogram Minbedömning: Jag har redovisat mina allmänna bedömningar om behovet av lagerav olika bränslen. För olja räknar jag med ett totalt lagringsbehov av omkring8,5 milj. m' för såväl fredskrisbehoven som behoven under förkrigsskede ochneutralitet/krig. Kärnbränslelagringenbör vara oförändrad enligt avtalet mellan staten och SKB och motsvara 35 TWhelkraftproduktion. För våra behov av kolunder förkrigsskede och neutralitet/krig räknar jag preliminärt med att omkring900000 ton behöver finnas i lager. Beredskapsåtgärdernaför naturgaskonsumenterna bör beräknas med utgångspunkt i behoven under förkrigsskedeoch neutralitet/krig. dernaunder den nu aktuella femårsperioden bör vara av i princip samma slag somhittills. Mot bakgrund härav och av vad jag har anfört omplaneringsförutsättningar m. m. bör statens energiverk i den försörjnings-plansom jag strax återkommer till redovisa vilka lagringskrav som bör gälla. Verketbör härvid även beskriva och i planen ta hänsyn till de effekterberedskapsåtgärderna för naturgasanvändarna får för andra energislag. Omfattningenav näringslivets tvångslagringsskyldighet anges genom ett s.k.lagringsprocenttal. De tvångslagringsskyldiga har att hålla en viss andel avföregående års försäljning eller konsumtion som beredskapslager. För olja harjag förordat att detta tal preliminärt bör vara under femårsperioden1987/88-1991/92. För kol räknar jag preliminärt med ett lagringsprocenttal om37% och för sladsgas . För koleldade värmeverk eller kraftvärmeverk börgälla, i likhet med vad jag har förordat beträffande oljeeldadevärmeanläggningar, alt lagringsskyldighe-len bestäms med hänsyn till detindividuella verkets omställningsmöjligheter och möjligheterna atl skaffaersättningsbränsle. Enligt min uppfattning bör detta innebära minskad lagringsskyldighetför flertalet koleldade fjärrvärmeverk. Det bör ankomma på regeringen attbesluta om vilka lagringsprocenttal som skall gälla. Som ett underlag härförkrävs att en ny försöri-ningsplan utarbetas. Motbakgrund av vad jag nu har förordat och redovisat om behovet och inriktningenav beredskapslagringen bör tillsynsmyndigheten, statens energiverk, utarbetaen försöriningsplan. Chefen för miljö- och har för avsiktatt i annat sammanhang föreslå att får i uppdrag atl utarbeta ensådan plan. Mittförslag: Som riktlinje för vår handlingsberedskap inför olika slag av kriser i energiförsöriningenskall följande gälla. Handlingsberedskapenoch förmågan att hantera kriser inom en-ergiförsöriningsomrädet skall stärkas. Elthandlingsprogram skall möjligt utarbetas. Skälenför mitt förslag: Vår förmåga att möta olika försöijningskriser som kan hotavårt välstånd och ytterst även vårt oberoende gentemot politiska och mUitäramaktblock måste tillmätas stor betydelse. Kriserna inom energiområdet kan varaav olika slag. I de fall försöriningskriserorsakas av störningar i oljetillförseln eller i tillförseln av kol och naturgaskan de skadliga verkningarna till en del undanröjas genom beredskapslagringsamt genom en i förväg planerad och förberedd ersättning med olika inhemskaalternativ. Vid andra fall av energikriser, t. ex. vid långvariga elavbrott,måste andra typer av åtgärder tillgripas. Handlingsberedskapen inom elområdetinriktas därför mot alt förebygga elavbrott genom etl finmaskigareöverföringsnät och genom en förstärkning av de lokala distributionsnäten samt genomolika bortkopp-lings- och omkopplingsmöjligheter. Planering för att snabbtkunna reparera elavbrott är också en del av handlingsberedskapen. Åtgärderna för atl trygga energitillförseln har hittillsfrämst inriktats mot att förebygga verkningarna av internationella kriser.Risken för försöriningskriser till följd av störningar även i våra inhemskaproduktions- och distributionssystem uppmärksammas emellertid alltmer. Det är inte möjligt att förutse och i förväg planera föralla de kriser som kan uppstå. Därför är det viktigt att del finns en handlingsberedskapoch krishanteringsförmåga som snabbt kan utlösas för det fall en krisinträffar. De nu förslagna minskningarna av lagringsprogrammen för olja och kolpåverkar kraven på att snabbt kunna sätta in ätgärder och också ha en planeringför att rätt åtgärd sätts in vid rätt tillfälle. Skärpta insatser måste görasför atl förbättra vår handlingsberedskap och krishanteringsförmåga. Avgörandeför förmågan att hantera en kris är en god kunskap om hur energisystemen hängersamman och fungerar. En realistisk uppfattning om var de sårbara punkternafinns, hur förändringar i vår omvärld kan påverka energiförsöriningen, ochvilka ersättningsmöjligheter som är aktuella krävs också. Dessa kunskaper finnspå olika håll inom myndigheterna och i näringslivet. En viktig uppgift är altsamla in och bearbeta sädan information och utarbeta strategier för att mötaolika kriser. är funktionsansvarig myndighet för energiförsöriningen. Det bördärför vara verkets uppgift alt efter samråd med övriga ansvariga myndigheterutarbeta förslag till handlingsprogram för hur framtida energikriser skallbemötas. Bland de frågeställningar som därvid kommer att behöva belysas kannämnas översyn och anpassnig av ransoneringssystem, alternativ för att utnyttjaflexibiliteten i värt nuvarande energisystem samt organisations- ochinformationsfrågor. Chefen för miljö-och avser att i annatsammanhang återkomma med förslag om uppdrag till statens energiverk attutarbeta förslag om de olika komponenter som bör ingå i ett sådant program. Bilaga 12 Miljö- och I enlighet med vad jag har anfört i avsnitt 2.7.3 och2.10.2 har det inom miljö- och upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, 2. lag om ändringi lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdel. Förslagen bör fogas till protokollet som bilaga 12:3 ochbilaga 12:4. Med hänsyntill att lagförslagen är så okomplicerade att lagrådets hörande skulle sakna belydelseär det enligt min mening inte motiverat att inhämta lagrådets yttrande överdem. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär dels alt anta förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, 2. lag om ändringi lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet, dels alt godkänna de riktlinjer somjag har förordat för 3. mål och allmäninriktning av försöriningsberedskapen inom energiområdet (avsnitt 2.1), 4. försöriningsberedskapeninom elkraftsområdet (avsnitt 2.6.1), 5. kommunallekniskförsörining (avsnitt 2.6.2), 6. beredskapslagringav olja (avsnitt 2.7.1), 7. lagringsprocentlalm. (avsnitt 2.7.3), 8. omstmktureringav ansvaret för oljelagringen (avsnitt 2.7.4), 9. beredskapslagringav kärnbränsle (avsnitt 2.8), 10. beredskapslagring av kol (avsnitt 2.9), 11. beredskapsåtgärder pä naturgasområdel (avsnitt2.10.2), 12. handlingsberedskap (avsnitt 2.12), dels bereda lillfälle atl 13. la del av vad jag i övrigl har anfört omplaneringsförutsätt ningar (avsnitt 2.2), behov av beredskapsåtgärder (avsnitt 2.3), er sättning av importbränslen (avsnitt 2.4), fjärrvärme (avsnitt 2.5), be redskapslagring av olja (avsnitt 2.7), beredskapslagring av naturgas (avsnitt 2.10) och ett samlat lagringsprogram (avsnitt 2.11). 5Anslagsfrågor för /88 1986/87:100 (bil. 16) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret1987/88 beräkna till Drift av beredskapslager ett förslagsanslag av 669630000kr., till Beredskapslagring och industriella åtgärder ett reservationsanslagav , till Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin,m. m. ett förslagsanslag av . till ett förslagsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Först vill jag emellertid ta upp fråganom de administrativa resurserna för energiberedskapsfrågorna vid statensenergiverk. Iårets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 16 s. 68) anförde föredragandenbeträffande energiberedskapsverksamheten bl.a. att, om kommandeställningstaganden avseende tolalförsvarsfrågorna skulle komma att berörafunktionen Energiförsörining, hon avsäg att återkomma i frågan. Jag återkommernu fil! 1 anslutning till att detsamlade myndighetsansvaret för energiberedskapsfrågorna fr.o.m. innevarandebudgetår fördes över frän dåvarande överstyrelsen för ekonomiskt försvar tillstatens energiverk beräknade föredraganden medel under anslaget tillenergiverkets förvaltningskostnader motsvarande 15 årsarbetskrafter eller ipraktiken de 16 tjänster som fördes över fill (prop. 1985/86:100bil. 14 s. 110). Den inriktning avenergiverkets arbete med energiberedskapsfrågorna som föredraganden förordade iårets budgetproposition bör kompletteras enligt följande. Deförslag till riktlinjer för energiberedskapsverksamheten för den kommandefemårsperioden som jag har förordat innebär krav pä ökade insatser inomvissa områden från sida. Del gäller bl. a. ökade insatser för attstärka vår handlingsberedskap inför olika slag av försöriningskriser inomenergiområdet. Jag räknar dock med atl det, inom ramen för energiverketssamlade resurser och med hänsyn till de resurser som redan har tillförts verketför energiberedskapsuppgifterna, bör vara möjligt atl skapa utrymme för sådanaförstärkta insatser. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om de administrativa resurserna för energiberedskapsfrägornavid statens energiverk. 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag 662415 783 669630000 683730000 Från anslaget bestridsdriftkostnader för beredskapslagring av bränslen och drivmedel, exkl.inlagringskostnader. Anslaget omfattar också personal- och kapitalkostnaderför beredskapslagringen samt hyreskostnader för lagringsanläggningar. Personalkostnader Övriga driflkoslnader Kapitalkostnader Beräknad ändring 1987/88 har i sin anslagsframställning iaugusti 1986 beräknat anslaget med utgångspunkt i del oljelagringsprogram somgäller t.o.m. /87. Verket konstaterar i anslagsframställningenatt omfattningen av oljelagringen fr. o. m. nästa budgetår blir beroende av debeslut som kommer att fattas mot bakgrund av bl. a. energiberedskapsutredning-ensförslag. Verket ulgår från all det i första hand är kapitalkostnaderna somunder detta anslag kommer att påverkas härav. Personalkostnaderna för ÖCB:s personal inom ramen föruppdragsverksamheten beräknas av verket till . exklusive löneomräkningför /88, vilket innebär en besparing om . i förhåUandelill innevarande budgetår. beräknar kostnaderna för repetitionsutbildningav vapenfria tjänstepliktiga till . för /88. Förkontroll av de lagringsskyldigas lageruppgifter erfordras enligt verket 80000kr. för nästa budgetårs revisionskostnader. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . för nästa budgetår. Jag har därvid tagit hänsyntill att kostnader för hyra av vissa lager kan uppstå i samband med den omstruktureringav .ansvaret för olika slag av lager som jag har förordat i det föregående(avsnitt 2.7.4). Medel för repetitionsutbildning av vapenfria tjänsteplikligaoch kontroll av lageruppgifter beräknar jag under anslaget C 17.Beredskapslagring och industriella åtgärder. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Drift av beredskapslager för /88anvisa ett förslagsanslag av . Beredskapslagring och industriella åtgärder 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 18 524 844173460000 109 100000 Från anslaget bestridskostnader i samband med inlagringsverksamheten samt olika former avindustriella åtgärder. Under anslaget beräknas ocksä medel förhandlingsberedskap. Sistnämnda post innefattar bl. a. kostnader för övningaroch utbildning av personal som tas ul för att ingå i krisorgani-salioner m. m.Statens energiverks egna kostnader för atl administrera verksamheten bekostasfrån anslaget C I. Beräknad ändring 1987/88 Energiverketsanslagsframställning har grundats på nu gällande oljelagringsprogram, somlöper t. o. m. innevarande budgetår. Verket framhåller att lagerförändringaroch ekonomiska konsekvenser av energiberedskaps-utredningens förslag omförsörjningsberedskapen inom bränsle- och drivmedelsområdet vid tiden förverkets anslagsframställning inte kan förutses. Under industriellaåtgärder föreslär verket att 2 milj. kr. anvisas för fortsatt arbete nästabudgetår med utveckling av gengasberedskapen. För vidmakthållande avhandlingsberedskapen erfordras enligt verket . för /88. Förinlagring under /88 av molorbensin, fotogen, eldningsolja 3-5och vissa smörimedel beräknar jag kostnaderna till sammanlagt 100,9 milj.kr.