prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:1 om äktenskapsbalk m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Propositioneninnehåller förslag till en ny äktenskapsbalk, som skall ersätta den nuvarandegiftermålsbalken. Förslaget utgör sista etappen av den omfattande översyn avlagstiftningen på äktenskapsrättens område som har bedrivits sedan lång tidtillbaka och som har resulterat i nya regler om äktenskaps ingåendeoch upplösning och om makars underhållsskyldighet. Dessa regler arbetas nu ini den nya balken i huvudsakligen oförändrat skick, som nya reglerföreslås om makars egendom. Syftet med dessa nya regler är framför allt att åstadkommaen bättre utjämning mellan en ekonomiskt starkare och en ekonomiskt svagaremake när det gäller fördelningen av deras egendom vid äktenskapets upplösninggenom äktenskapsskillnad. Vidare föreslås vissa ändringar i somsyftar till att skapa ett starkare ekonomiskt skydd för en efterlevande makevid den andra makens död. Slutiigen läggs fram förslag till en ny lag omsambors gemensamma hem, som innehåller regler om hur hemmet skall upplösas ifall då ett samboförhållande upphör. Ändringarna i äktenskapslagstiftningen innebärflera nyheter i fråga om bodelning mellan makar. Möjligheterna att frångåhuvudregeln om Hkadelning vid bodelning med anledning av äktenskapsskillnadvidgas genom att den allmänna jämkningsregel som finns f. n. ges ett någotutökat tillämpningsområde framför allt när det gäller kortvariga äktenskap. Vidareförenklas de s.k. vederlagsreglerna, vilka vid bodelningen ger en makekompensation i vissa fall då den andra maken har minskat sitt giftorättsgods.En nyhet är att enskild egendom skall kunna dras in i bodelningen, om makarnaär överens om det. Egendomen skall i så fall: behandlas som giftorättsgods. 1 1986/87. Bodelningmed anledning av äktenskapsskillnad skall i fortsättningen Prop. 1986/87: 1kunna förrättas inte bara som när äktenskapet har upplösts utan ävendessförinnan när ansökan har gjorts om äktenskapsskillnad. Vidare ersätts detnuvarande institutet boskillnad av en möjlighet att förrätta bodelning underpågående äktenskap efter anmälan till domstol. Till skillnad från vad somgäller f. n. skall en sådan bodelning dock inte medföra att makarnas egendomblir enskild. Kravet på äktenskapsförord avskaffas när det gällergåvor mellan makar. Sådana gåvor skall i fortsättningen bli gällande mellanmakarna enligt allmänna regler eller genom att gåvan registreras hos domstol.För att gåvan skall bli gällande mot givarens borgenärer krävs dock alltidregistrering. Äktenskapsförord skall i fortsättningen användas endast vidavtal om egendomsordningen i äktenskapet. Möjligheterna för en make att i samband medäktenskapets upplösning få överta den andra makens bostad utvidgas till attomfatta alla former av bostäder och skall gälla oavsett om bostaden ärgiftorättsgods eller på grund av äktenskapsförord enskild egendom. Nuvarandebehovs- och skä-lighetsprövning skall alltjämt gälla. En nyhet är att en makepå motsvarande sätt skall ha möjlighet att efter en behovs- ochskälighetsprövning få överta bohag som tillhör den andra maken och som harbegagnats gemensamt i hemmet. Vid bodelning med anledning av en makes död skallen särskild jämkningsregel gälla till förmån för den efterlevande maken.Enligt denna regel får denna make rätt att bestämma att vardera sidan som sinandel vid bodelningen skall behålla sin egendom. Ändringarna i innebär att en make vidden andra makens död skall ta arv efter denne framför makarnas gemensammabröstarvingar. Bröstarvingarna får i stället rätt till efterarv när denefterlevande maken i sin tur dör. Den efterlevande maken förvärvar egendomenefter den först avHdna maken med fri förfoganderätt om det finns efterarvingar. En annan nyhet är att den nuvarande s.k.basbeloppsregeln vid bodelning i 13 kap. 12 § andra stycket giftermålsbalkenförs över till , där den ges karaktären av en garantiregel av sammaslag som laglotts-reglerna. utgår den begränsning som gäller f. n. omatt regeln inte är tillämplig när det finns barn till den avlidne som är under16 år och inte är barn även till den efterlevande maken. Om det vid den efterlevande makens död finnsarvingar enbart efter den först avlidna maken, skall dessa ärva hela boet istället för som f. n. endast halva boet. Den nya lagen om sambors gemensamma hem innebär attnär ett samboförhållande upplöses samborna får en giftorättsliknande rätt tilldelning av sådan egendom i det gemensamma hemmet som har anskaffats förgemensamt begagnande. Huvudregeln är alltså att denna egendom delas lika mellandem. Denna huvudregel kan dock - på samma sätt som för makar - frångås om enlikadelning skulle framstå som oskälig. För sådana sambor som önskar hålla isärsina ekonomiska förhållanden öppnas en möjlighet att avtala om att lagens delningsreglerinte skall gälla i deras samboförhållande. Sambor får vidare rätt att överta den andra:sambons bostad och bohag. Denna rättighet får i huvudsak samma utformning somför makar. Ifall då ett samboförhällande upphör genom den ena sambons död skall denefterlevande sambon alltid ha rätt att erhålla så mycket av den egendom i detgemensamma hemmet som har anskaffats för gemensamt begagnande - så långtegendomen räcker - att dess värde motsvarar två gånger basbeloppet enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring. Dennya lagstiftningen kan tidigast träda i kraft . Prop.1986/87: 1 Lagförslagen i denna proposition har granskats avlagrådet. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.37), lagrådets yttrande (s. 273) och föredragande statsrådets ställningstagandentill lagrådets synpunkter (s. 384). Den som vill ta del av samtliga skäl förlagförslagen måste därför läsa alla tre delarna. Härigenom föreskrivs att i rikes lag skallförst bland balkarna föras in en ny balk, benämnd äktenskapsbalk, av följandelydelse. Första avdelningen Allmänna bestämmelser 1 kap. Äktenskap 1§ Äktenskap ingås mellan en kvinna och en man. De som har ingått äktenskap medvarandra är makar. 2§Makar skall visa varandra trohet och hänsyn. De skall gemensamt vårda hem ochbarn och i samråd verka för familjens bästa. 3§ Vaije make råder över sin egendom och svarar för sina skulder. 4§Makar skall fördela utgifter och sysslor mellan sig. De skall lämna varandra deupplysningar som behövs för att familjens ekonomiska förhållanden skall kunna bedömas. 5§Äktenskap upplöses genom den ena makens död eller genom äktenskapsskillnad. Äktenskaps ingående och upplösning 1§ Den som är får inte ingå äktenskap utan tillstånd avlänsstyrelsen i det län där den underårige har sitt hemvist. 2§Den som har förklarats omyndig eller enligt domstols beslut skall förbliomyndig även efter uppnådd myndighetsålder får inte ingå äktenskap utanförmyndarens samtycke. Om förmyndaren inte lämnar sitt samtycke, får domstol påansökan av den omyndige tillåta äktenskapet. 3 §Äktenskap far inte ingås mellan dem som är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon. Halvsyskon får inte ingå äktenskap med varandrautan tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 4 § Den som är gift får inte ingå nytt äktenskap. 5§ Innan vigsel förrättas skall vigselförrättaren förvissa sig om att hin- Prop. 1986/87: 1 dersprövning har skett före den planeradevigseln och att inget hinder har framkommit. Utan intyg om hindersprövningenfår vigseln förrättas endast av en präst som tjänstgör i den församling därhindersprövningen har gjorts. 6§ Vid vigsel gäller i övrigt 1. föreskrifternai kyrkohandboken eller andra föreskrifter för , om vigselnförrättas av en präst i den kyrkan, 2. den ordning somgäller inom annat trossamfund, om vigseln förrättas av en präst eller någonannan i ett sådant samfund, 3. föreskriftersom meddelas av regeringen för andra fall. 7§ Vigselförrättaren skall genast lämna makarna ett bevisom vigseln. Regeringen meddelar föreskrifter om i vilka fall särskilt protokollskall föras över vigslar. 1§ Är makarnaense om att äktenskapet skall upplösas, har de rätt till äktenskapsskillnad.Denna skall föregås av betänketid, om båda makarna begär det eller om någon avdem varaktigt bor tillsammans med eget barn som står under denmakens vårdnad. 2§ Vill bara enav makarna att äktenskapet skall upplösas, har denne rätt tilläktenskapsskillnad endast efter betänketid. 3§ Betänketiden inleds när makarna gemensamt ansöker omäktenskapsskillnad eller när den ena makens yrkande om äktenskapsskillnaddelges den andra maken. Har betänketiden löpt , skalldom på äktenskapsskillnad meddelas om någon av makarna då framställer ettsärskilt yrkande om det. Har ett sådant yrkande inte framställts inom ett årfrän betänketidens början, har frågan om äktenskapsskillnad fallit. Avvisastalan om äktenskapsskillnad eller avskrivs målet, upphör betänketiden. 4 § Om makarna lever åtskilda , har varoch en av dem rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. 5§ Om äktenskapet har ingåtts trots att makarna är släktmed varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon, har var och enav makarna rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsammagäller om äktenskapet har ingåtts trots att någon av makarna redan var gift ochdet tidigare äktenskapet inte har blivit upplöst. Föreligger tvegifte, har var och enav makarna i det tidigare äktenskapet rätt att få detta upplöst genomäktenskapsskillnad utan föregående betänketid. I fall som avses i första stycketkan talan om äktenskapsskillnad föras även av allmän åklagare. 6§ När dom på äktenskapsskillnad vinner laga kraft, äräktenskapet upplöst. 3 kap.Prövning av äktenskapshinder Prop.1986/87:1 1 § Innan äktenskap ingås skall prövas om detfinns något hinder mot äktenskapet. Denna prövning skall göras i den församling inom där kvinnan eller mannen är kyrkobokförd eller, om ingen av dem är kyrkobokförd här i landet, i den församling där någon av dem vistas. Hindersprövningen skall begäras avkvinnan och mannen gemensamt hos pastorsämbetet i församlingen. 2§ Den som varken är eller skall vara kyrkobokförd här ilandet skall vid hindersprövningen visa upp ett intyg av utländsk myndighet omsin behörighet att ingå äktenskapet, om ett sådant intyg kan anskaffas. Om det fordras tillstånd ellersamtycke till äktenskapet, skall bevis om tillståndet eller samtycket visas uppvid hindersprövningen. 3§ Kvinnan och mannen skall vid hindersprövningen skriftligenförsäkra på heder och samvete att de inte är släkt med varandra i rätt upp- ochnedstigande led eller helsyskon. Hårde inte tillstånd till äktenskapet enligt 2 kap. 3 § andra stycket, skall deras försäkranockså avse att de inte är halvsyskon. De som begär hindersprövning skallpå heder och samvete skriftligen uppge om de har ingått äktenskap. Densom har ingått äktenskap skall styrka att äktenskapet har blivitupplöst, om inte detta framgår av folkbokföringen eller av intyg från utländskmyndighet. 4§ Finner pastorsämbetet att det inte finns något hindermot äktenskapet, skall ämbetet på begäran av kvinnan och mannen utfärda intygom detta. 1§ Äktenskap ingås genom vigsel i närvaro av släktingareller andra vittnen. 2§ Vid vigseln skall kvinnan och mannen varanärvarande. De skall var för sig på fråga av vigselförrättaren ge till kännaatt de samtycker till äktenskapet. Vigselförrättaren skall därefter förklaraatt de är makar. Har det inte gått till så som angesi första stycket eller var vigselförrättaren inte behörig att förrätta vigsel,är förrättningen ogiltig som vigsel. En förrättning som enligt andrastycket är ogiUig som vigsel får godkännas av regeringen, om det finnssynnerliga skäl. Ärendet får tas upp endast på ansökan av kvinnan eller manneneller, om någon av dem har avlidit, av arvingar till den avlidne. 3 § Behörig att vara vigselförrättare är 1. präst i , 2. präst ellerannan befattningshavare i ett annat trossamfund, om regeringen har medgettsamfundet vigselrätt och har utfärdat ett intyg om prästens ellerbefattningshavarens behörighet, 3. lagfaren domarei tingsrätt, eller 4. den somlänsstyrelsen har förordnat till vigselförrättare. 4§ Till vigsel inom får kvinnan och mannenvälja den präst inom kyrkan som de själva önskar och som är villig att viga. Dehar rätt till vigsel i en församling som någon av dem tillhör. 8§ Underhållsbidragefter äktenskapsskillnad skall betalas fortlöpande. 1986/87: 1 Finnsdet särskilda skäl, får domstolen dock bestämma att bidraget skall betalas medett engångsbelopp. 9§Talan om att underhållsbidrag skall fastställas får inte bifallas för längretid tillbaka än före den dag då talan väcktes, om inte denbidragsskyldige medger det. 10 §Rätten att kräva ut ett fastställt underhållsbidrag upphör efter den förfallodag som ursprungligen gällde. Har utmätning för underhållsbidraget skett före dentidpunkt som anges i första stycket eller har den bidragsskyldige försatts ikonkurs på grund av en ansökan som har gjorts , fårbetalning för fordringen även därefter tas ut ur den utmätta egendomen ellererhållas i konkursen. Har ansökan om förordnande av god man enligtackordslagen (1970:847) gjorts före den tidpunkt som anges i första stycket,får underhållsbidraget krävas ut från det att verkan avförordnandet om god man förföll eller, när förhandling om offentligt ackord harföljt, ackordsfrågan avgjordes. Om ackord kommer till stånd, får fordringenkrävas ut från det att ackordet skulle ha fullgjorts. Harutmätning för underhållsbidraget skett eller konkursansökan gjorts inom den tidsom nu har angetts, gäller andra stycket. Avtalsom strider mot denna paragraf är ogiltiga. 11 §En dom eller ett avtal om underhåll får jämkas av domstolen, om det finns skäl för det med hänsyn till att förhållandena har ändrats. För tiden innan talan har väckts får dock jämkning mot en parts bestridande göras endast på det sättet att obetalda bidrag sätts ned eller tas bort. Underhålls bidrag efter äktenskapsskillnad får endast om det finns synnerliga skäl höjas utöver det högsta belopp till vilket bidraget har varit be stämt. Underhållsbidrag i form av engångsbelopp får inte jämkas mot en parts bestridande. Ett avtal om underhåll får också jämkas avdomstolen, om avtalet är oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid desstillkomst och förhållandena i övrigt. Beslut om att erhållna bidrag skallbetalas tillbaka får dock meddelas endast om det finns särskilda skäl. 1§ En makes egendom ärgiftorättsgods i den mån den inte är enskild egendom. 2§ Enskild egendom är 1. egendom som till följd aväktenskapsförord är enskild, 2. egendom som en make har fått igåva av någon annan än den andra maken med det villkoret att egendomen skallvara mottagarens enskilda, 3. egendom som en make harerhållit genom testamente med det villkoret att den skall vara mottagarensenskilda, 4. egendom som en make har ärvtoch som enligt testamente av arvlå-taren skall vara mottagarens enskilda, 5. vad som har trätt i stället föregendom som avses i 1 4, om inte annat har föreskrivits genom denrättshandling på grand av vilken egendomen är enskild. Avkastning av enskild egendom är giftorättsgods, ominte annat har föreskrivits genom en sådan rättshandling som avses i förstastycket. Tredjeavdelningen '''' P'"°p-'9- > 1 § Makarna skall, var och en efter sin förmåga, bidratill det underhåll som behövs för att deras gemensamma och personliga behovskall tillgodoses. Om underhåll till barn finns bestämmelser i . 2§ Om det som den ena maken skall bidra med inte räckertill för den makens personliga behov eller för de betalningar som den maken annarsombesörjer för familjens underhåll, skall den andra maken skjuta till de pengarsom behövs. 3§ Det som den ena maken med tillämpning av I och 2 §§ harlämnat till den andra maken för dennes personliga behov är dennes egendom. 4§ Kan den ena maken på grund av sjukdom eller bortavarointe själv sköta sina angelägenheter och fattas det medel för familjensunderhåll, får den andra maken i behövlig omfattning lyfta den sjuka ellerbortavarande makens inkomst och avkastning av dennes egendom samt kvittera utbanktillgodohavanden och andra penningmedel. Detta gäller dock ej, omsamlevnaden mellan makarna har upphört eller om det finns fullmäktig,förmyndare eller god man för den sjuka eller bortavarande maken. Rättshandling som avses i förstastycket är bindande för den sjukaeller bortavarande maken även om medlen intebehövdes för familjens underhåll, såvida tredje man varken insåg eller bordeha insett att behovet inte förelåg. 5§ Om den ena maken försummar sin underhållsskyldighet,får domstolen ålägga den maken att betala underhållsbidrag till den andramaken. 6§ Om makarna inte varaktigt bor tillsammans, skall denena maken fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidragtill den andra maken. Domstolen får, när makarna intevaraktigt bor tillsammans, förplikta en av makarna att lämna bohag till denandra maken att användas av denne. Skyldigheten omfattar dock bara det bohagsom tillhörde makarna eller någon av dem när samlevnaden upphörde. Avtal somefter domstolens beslut ingås med tredje man om egendomen inskränker intenyttjanderät-ten till bohaget. 7§ Efter äktenskapsskillnad svarar vaije make för sinförsörjning. Om den ena maken behöver bidragtill sitt underhåll under en övergångstid, har den maken rätt att få underhållsbidragav den andra maken efter vad som är skäligt med hänsyn till dennes förmåga ochövriga omständigheter. Har den ena maken svårigheter attförsöija sig själv sedan ett långvarigt äktenskap har upplösts eller finns detandra synnerliga skäl, har den maken rätt till underhållsbidrag av den andramaken än som anges i andra stycket. 7§ Samtycke enligt 5 eller 6 § behövs infe, om maken inte kan lämna Prop.1986/87: 1 giltigt samtycke eller om dennes samtycke inte kan inhämtas inomrimlig tid. Samtycke enligt 5 § behövs inte heller sedan bodelning medanledning av äktenskapsskillnad har skett. 8§Saknas samtycke som krävs för en åtgärd enligt 5 eller 6 §, får domstolentillåta åtgärden på ansökan av den som vill företa den. 9§Om en make eller dödsboet efter en avliden make utan erforderligt samtyckeeller tillstånd har avhänt sig eller till nackdel för den andra maken upplåtitnyttjanderätt till egendom, skall domstolen på talan av denne förklara atträttshandlingen är ogiltig och att egendomen skall återgå. Detsamma gäller omen make eller dödsboet efter en avliden make utan erforderligt samtycke ellertillstånd har pantsatt makarnas gemensamma bohag. Överlåtelse ellerpantsättning av bohag skall dock inte förklaras ogiltig, om den nya innehavarenhar fått egendomen i sin besittning i god tro. Talan enligt första stycket skall väckas hosdomstolen från det att den andra maken fick kännedom omförfogandet över egendomen. När det gäller bohag räknas dock tiden från detatt maken fick kännedom om överlämnandet. Har lagfart eller inskrivningbeviljats med anledning av överlåtelse av fast egendom eller tomträtt, fårtalan inte väckas. Förs talan om avhysning, får domstolen medge skäligtanstånd med flyttningen. 1§ En gåva mellan makar är gällande mellan dem, om vad som gäller förfullbordande av gåva i allmänhet har iakttagits eller om gåvan har registreratsenligt 16 kap. Gåvan blir gällande mot givarens borgenärer när denhar registrerats enligt 16 kap. Är gåvan en personlig present vars värde intestår i missförhållande till givarens ekonomiska villkor, är den dock gällandemot givarens borgenärer utan registrering, om den är gällande mellan makarna. Om det för visst slag av egendom finns särskildabestämmelser som innebär att en gåva blir gällande mot givarens borgenärerförst efter inskrivning eller annan särskild registrering, krävs även dessaåtgärder för att en sådan gåva mellan makar skall bli gällande mot givarensborgenärer. 2§En utfästelse av den ena maken att under äktenskapet ge den andra maken en gåvaär utan verkan. 3§Kan en make som har gett den andra maken en gåva inte betala en skuld förvilken givaren svarade när gåvan blev gällande mot dennes borgenärer eller kandet av annan anledning antas att givaren är på obestånd, svarar den andramaken för bristen intill värdet av gåvan. Detta gäller dock ej i fråga ompersonliga presenter vilkas värde inte står i missförhållande till givarensekonomiska villkor. Det gäller inte heller om givaren, när gåvan blev gällandemot borgenärerna, hade kvar utmätningsbar egendom som uppenbariigen motsvaradede skulder för vilka givaren då svarade. Har gåvan utan mottagarens vållande gått förioradhelt eller delvis, är mottagaren i motsvarande mån fri från ansvar. 3§ Genomäktenskapsförord kan makar eflér blivande makar bestämma Prop. 1986/87: 1att egendom som tillhör eller tillfaller någon av dem skall vara dennesenskilda egendom. Genom nytt äktenskapsförord kan makar bestämma att egendomenskall vara giftorättsgods. Äktenskapsförord skall upprättas skriftligen ochundertecknas av makarna eller de blivande makarna. Detta gäller även om någonav dem är omyndig. I så fal! skall dock förmyndarens skriftliga medgivandeinhämtas. Äktenskapsförord skall registreras hos domstolen.Ett äktenskapsförord som har slutits mellan blivande makar gäller frånäktenskapets ingående, om det ges in till domstolen inom en månad från det attäktenskapet ingicks. I annat fall gäller äktenskapsförord först från och medden dag då det ges in till domstolen. 4§ Med makars gemensamma bostad avses i denna balk 1. fast egendom som makarna ellernågon av dem äger eller innehar med tomträtt, om det finns en byggnad påegendomen som är avsedd som makarnas gemensamma hem och egendomen innehashuvudsakligen för detta ändamål, 2. fast egendom som makarna ellernågon av dem innehar med nyttjanderätt i förening med byggnad på egendomen sommakarna eller någon av dem äger, om byggnaden är avsedd som makarnas gemensammahem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 3. byggnad eller del av byggnad som makarna ellernågon av dem innehar med hyresrätt, bostadsrätt eller annan liknande rätt, om byggna den eller byggnadsdelen är avsedd som makarnas gemensamma hem och innehas huvudsakligen för detta ändamål. Med makars gemensamma bohag avses i denna balkmöbler, hushållsmaskiner och annat inre lösöre som är avsett för detgemensamma hemmet. Till gemensamt bohag räknas inte sådant bohag som användsuteslutande för den ena makens bruk. Till makars gemensamma bostad och bohag räknas inteegendom som används huvudsakligen för fritidsändamål. 5§ En make får inte utan den andra makens samtycke 1. avhända sig, låta inteckna,hyra ut eller på annat sätt med nyttjanderätt upplåta fast egendom som utgörmakarnas gemensamma bostad, 2. avhända sig, pantsätta, hyra uteller på annat sätt med nyttjanderätt upplåta annan egendom som utgör makarnasgemensamma bostad, eller 3. avhända sig eller pantsättamakarnas gemensamma bohag. Första stycket gäller inte bostad eller bohag somär den ena makens enskilda egendom enligt 2 § första stycket 24. En make får inte heller utan den andra makenssamtycke avhända sig, låta inteckna, hyra ut eller på annat sätt mednyttjanderätt upplåta fast egendom som inte utgör makarnas gemensamma bostad,om egendomen är giftorättsgods. Detta gäller dock ej, om mål om äktenskapsskillnadpågår och maken har förvärvat egendomen efter det att talan om äktenskapsskillnadväcktes. Samtycke till avhändelse av eller inteckning i fastegendom skall lämnas skriftligen. Bestämmelserna i denna paragraf om fast egendom ochrättighet i denna tillämpas också i fråga om tomträtt. 6§Bestämmelserna i 5 § om samtycke av en make till en åtgärd av den andra makentillämpas också när dödsboet efter en avliden make vidtar en sådan åtgärd. En makes ansvar enligt denna paragraf får. inte görasgällande så länge Prop. 1986/87: 1 elt mål pågårom återvinning av gåvanenligt konkurslagen (1921:225) eller ackordslagen (1970:847). 9 kap. Allmänna bestämmelser om bodelning 1 § När ett äktenskap upplöses, skall makarnas egendomfördelas mellan dem genom bodelning.