prop · GA0392 · 1986-12-31 00:00:00 — Samma inbyggda osäkerhetsprincip finns ju ivarje framlidsbedömning som har med människors handlande all göra och som blirbekant för dem del rör. Om framtidsstudier kan läggas lill grund föralternativa scenarier kan delta vara av värde för den fortsatta bedömningen avhandlingslinjer. Rentallmänt kan också sägas all all vetenskap som studerar lagbunden-heier i naturoch samhälle ulgör etl slags framlidsforskning, åtminstone potentiell sådan. Sädanforskning bedrivs framför allt vid universiteten och det vore då naturligt omhuvuddelen av del som speciellt kallas framtidsforskning ocksä förlades tilluniversitet och högskolor, icke lill speciella organ utanför dem. Däremotbehövs del finansieringsmöjligheter för atl uppmuntra till tvärvetenskapliga framåtsyflandeprojekt. Del som skiljer den s.k. framfidsforskningen frän iradifionell ämnesbundensädan är ju framför allt att man systematiskt letar efter konsekvenser ochåterkopplingar inom mycket vidare fält än som varit vanligt, och där i mängafall bedömningar åtminstone tills vidare har fäll ersätta de fakta som ej är fillgängliga." Akademienmenar emellertid alt uppbygandet av en separat och kvalificerad organisationför framtidsstudieverksamhet inte är del mest rationella beslut som kan fatlasför att åstadkomma en bättre forskning kring framtida utveckling ellersamhälleliga förändringsprocesser. "Med de knappa resurser som står fillforskningens förfogande kommer enligt bedömning nya medel förframtidsforskning till den största nyttan om de fördelas till flertaletforskningsråd med rekommendation atl de skall användas för framåtsyflandetvärvetenskaplig forskning." () menar atl belänkandet "ger en god och allsidig 27 sammanfattning av denverksamhet av framtidsstudieinriktad art som före- Prop. 1986/87:92 kommitinom myndigheter och organisationer ". SÖ vill"särskilt understryka viklen av atl framtidsfrågor angrips seklorövergripande". Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) framhåller atl betänkandet ger värdefulla ochintresseväckande genomgångar av framtidsstudiernas framväxt, framtidsstudiernaskraftfält och olika perspektiv pä framtidsstudier. Medanledning av debatten kring framtidsstudiernas forskningskaraktär framhåller ämbetetall "en rimlig ståndpunkt är att framtidsstudier består av olikaverksamheter, varav en slor del kan vara forskning baserad på accepteradevetenskapliga metoder medan en annan del huvudsakligen baseras på normalivverksamhet. Framtidsstudier är, och bör vara, elt samspel mellan vetenskapligverksamhet och normativt gestaltande verksamhet. Med en ambitiös inställning fillmetodutveckling och vetenskapliga krav kommer troligen kriterier att efterhand utvecklas även för delar av den normativa verksamheten." UHÄdelar kommitténs uppfattning atl den statsvetenskapliga utvärdering avverksamheten vid sekretariatet för framtidsstudier som gjorts var för snäv irelation lill den komplexa verklighet som framtidsstudier är. finnerman kritiken befogad beträffande otillräckliga metoddiskussioner inomsekretariatet, ofillräckliga vetenskapliga granskningar av framtidsstudiernaoch bristande kontakt med den internationella vetenskapliga debatten. Dessaaspekter bör, menar man, beaktas vid den fortsatta utformningen av framlidssludieverksamhelen. () kommenterar i sitt svar bakgrunden fill framlidsstudierna i , Manframhåller att själva begreppet är kunskapsteoretiskt oklart och verksamhetenskaraktär svärdefinierad, atl framtidsstudier kan uppfattas som ett hot motetablerade intressen av olika slag i samhället. Verksamheten måste också, menarman, "finna en nisch vid sidan av och bland etablerade specialiteter somgängse vetenskaplig forskning, normall offentligt utredande eller traditionellmassmedial kulturdebatt". Isin beskrivning av sekretariatet för framtidsstudier framhåller man atlverksamheten tidigt "fångades i den klassiska fälla som avvägningen mellande samtidiga önskemålen om oberoende seklorsövergipande ställning och direktinflytande skapar". Spänningen mellan "oberoende" och "inflytande"löstes, framhåller man, genom att framlidsstudierna gavs skydd för sittoberoende i forskningsssyslemels frihetssfär och av FRNs sektorsövergripandemandal och breda sammansättning. () menar atl "del inle kan vara syftet atl framtidsstudier finansierade av statligamedel skall baseras pä annan grund än vetenskaplig, anser alltså för sin del att framtidsstudier i del här aktuella sammanhanget är och måste vara vetenskaplig verksamhel,,, Elt annat problem är vilket slag av vetenskap lig verksamhet som framtidsstudier är. Rådet anser att framfidssludier måste vara baserade i samhällsvetenskap, humaniora och skilda typer av naturvetenskap. Tyngdpunkten ligger rimligen på samhällsvetenskap." Man kritiserar utredningen för all denna inte försöktdokumentera fram- Prop. 1986/87:92 tidsstudiernas vetenskapliga kvalitet ochframhåller att man i brist på annan dokumentation måste anta alt kvaliteten påden hilillsvarande verksamheten varit tveksam saml atl del enda sättet atlmotverka löslighet och opportunism torde vara att ålägga framlidsstudiernavetenskaplig kvalitetsbedömning av samma slag som forskningsråd normalt görmed sina projekt. framhåller atl "framfidssludierär etl naturiigt inslag i elt demokratiskt samhälle, där politiska, fackligaoch ekonomiska sammanslutningar skapar eller drar konsekvenser av olika framtidsalternaliv,1 många fall fär framtidsstudierna ocksä etl globall perspektiv, som t.ex, näromfattande klimat- och miljöförändringar uppstår som konsekvens av mänsklig aktiviteteller som resultat av naturkrafternas agerande. I sådana fall krävs samladeaktioner från regeringar och politiker i flera länder... Framtidsstudier kommerdärför även atl behövas för att ge underlag för den offenfiigasamhällsdebatten om möjligheter och hot. 1 all forskning ligger t. ex. elt framtidsinriklatmoment genom all kunskapen kontinuerligt ökas. Framlidsstudier är dock oftainte en fräga om forskningsverksamhet utan mer av utredande sammanställning,analys och bedömning av fakta, erfarenheter och värderingar som tagils fram bl.a.genom forskningen och måste föras vidare ut i den sam-hällspoliliskaprocessen." Rådet framhåller emellertid alt forskningen om viktigaframlidsfrågor bäst bedrivs inom ramen för etablerade forskningsinstitutioneroch nämner hur frågor kring den framlida klimalutvecklingen förts in i den offenfiigadiskussionen lack vare föregående forskningsinsatser. Rekiorsämbeiei vid Lunds universiiei vidarebefordraryttranden från fyra av fakulteter saml från miljövärdspolitiskaprogrammet vid (se nedan). Samtliga fakulteter anser allframtidsstudierna är en central fräga av slor betydelse församhällsplaneringen, som bör ägnas uppmärksamhet och ges ökade möjligheter. Rektorsämbetetinstämmer i denna bedömning. Malemalisk-nalurvelenskapliga jäkulleien instämmerväsentligen i de uppfattningar som framförs av utredningens reservant när detgäller framtidsstudiernas organisatoriska knylning. "måsteuniversiteten/ högskolorna vara beredda alt la emot och stödja verksamhet inomdenna forskningsgren." hälsar huvudidén - att geframtidsstudierna en permanent organisation - med fillfredsställelse. Nämndenmenar emellertid atl valet av organisationsform är otillräckligt motiverat ochatl länkbara alternativ inte är diskuterade. "Kanske rör man här vid etlproblem av mer generell räckvidd. Framtidsstudier är kanske inte del endaområde där man har behov av atl mobilisera intellektuella resurser för etl sektorsövergripandesyfte. Atl dä skapa en organisatorisk ad hoc-lösning just för framtidsstudiernaförefaller mindre välbetänkt. I stället bör man försöka finna smidiga lösningarinom den existerande universitetsorganisationen." finner utredningens belänkandeovanligt 29 intressantoch därtill föredömligt koncentrerat. Den myckel goda översik- Prop. 1986/87:92ten över framför afit framtidsforskningen i brister dock när det gällerden teologiska fakultelsnämndens ansvarsområde menar man. "Trots attbetänkandet ibland understryker att framlidsforskningen inte får inskränkastill etl snävt teknokratiskt perspektiv, sä blir huvudintrycket ändå, altteknologi, ekonomi och biologi är de områden som är värda uppmärksamhetkonstaterar nämnden och framhåller betydelsen av att frågeställningarägnas större plats: "Bioteknik, fosterdiagnostik, transplaniationtsteknik,kärnkrafisleknik, datorisering och teknifiering av vardagen fordrar en etiskram alt bedömas inom." är emellertid inte övertygad omall denna verksamhel främjas av den stiftelse som föreslås i utredningen. Medicinskafakulteten tillstyrker i princip "förslaget alt förbättra möjligheternaför framlidsstudier i med användning av de medel som utredningen anger.Dock fordras närmare precisering av de medel som åligger den , framför allt i relation fill FRNs åligganden,liksom närmare analys av de stafiiga verkens möjligheter att bedrivaframtidsstudier." finner att utredningens betänkande ger en godsammanställning över framfidssludier och dessas omfattning. Man noterar dockall den svenska folkhögskolans och olika miljörörelsers roll inleuppmärksammals och - med förvåning att utredningen inte ens nämntnaturresurs- och miljökommitténs belänkande med dess syn pä framlida hotbilderoch krav på konsekvensanalys. I remisssvaret framhålles även de förQänstfullabidrag för förståelsen av framtidsstudiernas vetenskapliga karaktär somlämnats av Aanl , och i betänkandets bilagedel.Man framhåller ocksä att den verksamhel som bedrivs vid miljövårdsprogrammet iLund kan tjäna som ell utmärkt exempel pä hur forskning med inriktning mol framtidsstudierkan utvecklas konstrukfivt genom atl forskningsverksamheten har en anknytning tillett mera centralt organ med en institutions-anknytning. Rektorsämbetetvid universiiei översänder ett yttrande från samhällsvetenskapligafakultetsnämnden. Nämnden skriver: "I den utsträckning utredningensförslag lill åtgärder avser sådana studier som inte har karaktär av forskning villnämnden inte uttala någon åsikt. I den utsträckning förslagen avser forskningvill nämnden ansluta sig lill de synpunkter som anförs i reservafionen. Deförslag till verksamhetsformer som där framförs ger enligt nämndens meningmyckel slörre förutsättningar för aiisidighel och förnyelse än de förslagutredningen framför." Rektorsämbetetvid universiiei vidarebefordrar yttranden från Ivå av universitetelsfakulteter: konstaterar att utredning en i mindre utsträckning än den expertkommitté som utvärderade sekretariatet för framlidsstudier, betonar framtidsstudiernas poiicy-analytiska inriktning som man lyfter fram framtidsstudier nas vetenskaplighet. "framhäver framlidsstudiekommiltén de meiodologiska frågornas stora vikt i sammanhanget. De är försummade, 30 både inom och utom landet, vilket delvis förklarar varförframlidsstudie- Prop. 1986/87:92 verksamheten inte motsvarat högt ställdaförväntningar. I denna del stöder fakulieisnämnden i allt väsentligt kommitténsanalys och förslag till inriktning. Mot bakgrund av att de framtidsstudier,som bedrivits vid , verkat riktningsvisande, kunde kanskesambandet mellan re-geringskanslianknuten forskning och (brist på) melodologiskutveckling ha givits en mer inträngande analys." Nämnden framför inga invändningar mol inrättande av enstiftelse för framtidsstudier eller att resurser avsätts för sädan verksamhet.Dock anser man, mol bakgrund av den hittillsvarande metodologiska utvecklingenatt "argumenten för ett ökat inflytande för den universilelsbaserade forskningenär långt starkare än vad framlidsstudiekommitlén gör reda för i förslaget lillstiftelse." Den medicinska fakultetsnämnden ansluter sig tillutredningens reservant, , och framhåller all den viktigaste vägenatt bedriva framlidsinriklad verksamhel är att stödja redan befintliga organsom arbetar med främjande av forskningen. Docenten vid konstvelenskapligainstitution framför i ett yttrande att utredningen trots sina välformulerade,kloka och balanserade synpunkter pä framtidsforskningen ger ett alltförtekniskt intryck. Räberg menar att det i dagens samhällsklimat inte är möjligl atlbygga upp en planeringsrelevant framtidsforskning utan alt åtminstoneöversiktligt teckna konturerna av de olika forskningsområden som är viktigaall vidareutveckla. "Det mest fundamentala dilemmat är alt del saknas entillräckligt konkret och nyanserad vision för den sociala ochmänskliga utvecklingen i det demokratiska framlidssamhället" vilket motiveraren starkt humanistisk inriktning pä framtidsforskningen i landet. Råbergshänvisar till del kollegium för humanisfiska framtidsstudier som sedan en tiddiskuterats vid . Rekiorsämbeiei vid lekniska högskola (CTH) delaruppfattningen alt framtidsstudier är viktigt all beakta i en rad sammanhang.Man tar inle ställning lill den organisatoriska frågan om inrättandet av enfristående stiftelse för verkamheten men framhåller atl när det gäller såkomplexa frågor som framtidsstudier måste man ha en plurahsiisk syn. Framtidsstudierbör således bedrivas pä många häll och finansieras av olika anslagsbeviljare.Enligt CTH borde man också i betänkandet ha framhållit högskolans rollstarkare. "CTH delar åsikten att en rad olika frågor i samhället fordrar etltvärvelenakapligi angreppssätt och atl högskolornas forskningsverksamhetnormall är disicplinorienlerad. CTH anser emellertid atl det finns en klartendens alt - i vart fall vid de tekniska fakulteterna - forskare från fleraolika discipliner samverkar i projekt av tvärvetenskaplig natur." Rekiorsämbeiei vid högskolan i instämmer i detyttrande man överlämnar frän institutionen i industriell ekonomi (se nedan)samt betonar att högskolan, till följd av sin breda inriktning finner denföreslagna förändringen när det gäller framtidsstudierna av intresse förhögskolan. ochsamhällsvetenskap konstaterar alt sekretariatet för framtidsstudier ty värt hamnat utanför 31 sävälden vetenskapliga som mer allmänna debatten. Även om undersök- Prop. 1986/87:92ningarna varit viktiga har klyftan lill vetenskapliga institutioner vuxit. Näringslivelsintresse för verksamheten har också avtagit och det intressanta ämnesområdetteknik-samhälle har därmed nära nog försvunnit. "Institutionen anser motdenna bakgmnd utredningens förslag om att omvandla sekretariatet till stiftelsebra. Den kan initiera framfidssludier men också utgöra en samlingspunkt för denomfattande verksamhet som bedrivs av oberoende organ ofta pä regional nivå.Stiftelsens uppgift att bedriva framlidsstudier i samarbete med andra börbetonas i större utsträckning, framför allt samarbetet med universitet,högskolor och andra vetenskapliga institutioner. Frän inslitufionens sida ärdel mest betydelsefullt stärka det område som utredningen kallar tekniknäraframtidsstudie-kultur." Centrumför tvärvetenskapliga siudier vid (Centrum) framhåller atlman sedan sitt bildande pä nära häll följt verksamheten säväl vid samarbetskommitiénför långsiktsmotiverad forskning som vid sekretariatet för framtidsstudier ochalt man i allt väsentligt delar den historieskrivning utredningen gör saml atlman instämmer i den allmänna grundsyn som präglar belänkandet. Enligt Centrumbör man dock något mer betona skillnaden mellan forskning och framlidsstudier. Centrumför regionalvetenskaplig forskning i (CERUM) framhåller atl betänkandetär etl myckel välskrivet dokument som ger en god översikt överframtidsstudiernas historia och den erfarenhet som vunnits i dessa siudier. Deslutsatser som presenteras verkar vettiga och genomtänkta. Man stöder ocksåutredningen i dess påpekanden alt metodfrågor måste ges en framträdande roll iframlidsstudieverksamheten. "I en verksamhel där inga begränsningar finnsvad gäller tillämpningsområden är sättet att gå tillväga, metodiken, del somskapar identitet och kriterier för vad som är bra och dåligt." CERUMmenar emellertid atl utredningens nyckelproblem behandlats pä ett alltförlättvindigt sätt: "Hur skapas en intellektuell miljö som genererarframtidsstudier av god kvalitet (och hur säkerställer man enrekrytering till en sädan miQö) och vilka är de avgörande argumenten för atlhälla ihop och identifiera en speciell verksamhel kallad framtidsstudier? CERUMmenar alt det faktum all framtidsstudier är seklorsövergipande ochdisciplinöverskridande inte är argument nog för en särskild instilu-lionsbildning.Samtidigt som man finner det naturiigt atl FRN, som ju är etl forskningsfinansierandeorgan, inle fortsättningsvis ska ha ansvar att bedriva framtidsstudier finnerman således inle argumenten tillräckligt starka för en institutsbildning ulanförordar en organisatorisk lösning bestående av ell till kanslihuset knutetkontaktsekretariat för framtidsstudier, kompletterat med en expertgrupp. FramtidsstudienKommunerna och framliden framhåller i sitt remissvar del väsentliga i "atl många traditionella gränser överskrids om alternativ lill fragmenlariserade sektorsbilder skall kunna konstrueras. Detta är inte minst viktigt i samspelet mellan samhällets makro- och mikronivåer. All hitta arbetsformer som skapar dessa möjligheter och håller dem vid liv är emellertid en både tids- och resurskrävande process. somsyftar till atl nå stora grupper och omfatta flera nivåer i samhället /87:92 kräver stora resurser både och pengar." Formerna förframtidsstudier är aldrig givna, framhåller man. "Just därför atl varjeframlidsstudie är ny, menar vi emellertid all del är av avgörande betydelsiealt det skapas en stabil bas för denna verksamhet." Projektgruppentillstyrker i allt väsentligt utredningens förslag. Sverigeslanibruksuniversitel (SLU) finner utredningen mycket värdefull. Universitetethar sedan början på 70-talel under olika former medverkat i framtidsstudier avvilka man har mycket goda erfarenheter, "Utredningens förslag all seklorsorganenoch myndigheterna, dvs. i vårt fall SLU, åläggs all ägna sig åt studier av de långsikfigautvecklingstendenserna inom sill verksamhetsområde tycker vi är välgrundat. 1 sädanverksamhet finns också behov av seklorsövergipande analyser, framhåller manoch tillstyrker inrättandet av en stiftelse för ändamålet. Det är en brist i förslaget,menar man, atl utveckling inte givits en mer framträdande roll ibelänkandet. i (Tema) finner sammanfattningsvis utredningensförslag väl avvägt och välmotiverat samt tillstyrker förslaget. Man framhålleremellertid alt betänkandet ger intryck av "ideologisk vilsenhet",möjligen orsakad av kommitténs ovilja att pä allvar diskutera begreppetframtidsstudier. Yttrandet anknyter också till den diskussion som förs ibetänkandet om i vilken utsträckning kan betraktas som en vändpunkti efterkrigsutvecklingen: "Föreställningen om den egna samtiden som enbrytningstid kan... tjäna flera syften. Del vore sålunda olyckligt om vibetonar det unika i vår situation så till den grad att vi fränkänner osshistorien och blir än ovilligare att samtala med det förgångnas människor. Denrisken förefaller uppenbar, och ökar dä vi påstår atl vi och vår tid är kvalitativtannorlunda. Men föreställningar om brytningstider och kriser för också detgoda med sig - och det är f. ö. sannolikt orsaken till de intellektuellasförkärlek för tankemodellen - att de gmndläggande moraliska frågornanödvändigt lyfts fram. 1 brytningstider -verkliga eller illusoriska blir detviktigt att diskutera vad som är ett gott eller värdigt mänskligt liv, vad vikan och bör mena med fundamentala etiska begrepp som framsteg, förnuft, lyckaoch välbefinnande. Mot den bakgrunden framstår det som högst väsentligt atlkvalificera vår bild av som en brytningsfid och göra del inte baramed samtidens glasögon." Temamenar också att intrycket av ideologisk vilsenhet förstärks av det sätt pävilket kommittén tecknar tvärvetenskapens historia i och en del andrabilder. Den bild man ger är avpersonahserad. SALFO diskuteras utan att TorslenHägerstrand nämns, centmm för tvärvetenskap utan att nämns,utan Per etc. Därvid utsätter man sig, enligt temarådet, förrisken att göra felslut om man inte inser vilken betydelse individuellainsatser och mer eller mindre lyckade sammankopplingar har för att verksamheterska bli framgångsrika. Planverkettillstyrker de tre huvudförslag som kommittén lämnar: Att en stiftelse för framtidsstudier bildas, att forskningsrådsnämndens uppgift att stödja gränsöverskridande forskningsverksamhet, bl.a. framfidssludier, 33 betonas tydligareoch atl statliga myndigheter ges ett ansvar för långsiktiga Prop. 1986/87:92och seklorövergripande perspektiv pä den egna verksamheten. Beträffande den Iredjepunkten föreslår man emellertid en annorlunda utformning än den som kommitténföreslagit. (Efn) framhåller all man motbakgrund av sin drygt lO-äriga verksamhet med framtidsstudier inomenergisektorn i stort delar utredningens analys och förslag även om manbeträffande finansieringen saknar underlag för att bedöma del föreslagnabeloppets storlek i relation till vad som behövs pä andra håll, "För atten framtidssludieverksamhet ska upplevas som meningsfull krävs en fortlöpandevitalitet och fortlöpande förnyelse. Det är härvid viktigt att man i studiernai analysen kan sätta sig över etablerade synsätt. Detta kan leda tillkonflikter med del disciplinorienterade forskarsamhället. Del är därför enligt Efnviktigt alt metodfrågorna såsom metodredovisning och konsistensprövning städsefinns med i framlidssludieverksamhelen, liksom i allt vetenskapligt arbete." () menar atl utredningeninnehåller en rad värdefulla synpunkter och intressanta resonemang rörande framlidsstudiersinriktning och innehåll men inte tillräckligt klarlagt att framlidsstudier medolika förutsättningar och syften måste värderas pä olika sätt och atl kraven påkvalitet och egenskaper därför varierar. Utredningens förslag måste därförkompletteras med andra åtgärder för all uppnå en rimlig mångfald ochallsidighet. i menar atl ett enda framtidssludieorganinte är tillräckligt för att uppnå mångfald inom framtidsstudieverksamheten. "Det är synnerligen angeläget att olika regionala synsätt får komma lilluttryck i framtidsstudier. Därför borde prövas om inte den föreslagnastiftelsen kunde kompletteras genom någon form av regional organisation." i framhåller attlänsstyrelserna med nödvändighet måste arbeta med långsiktiga strategier förlänens utveckling. "Erfarenheterna visar emellertid att del inle räckermed atl använda elt formaliseral prognossystem som underlag för diskussioneroch ställningstaganden om mål och strategier för länels utveckling. För delfordras etl bredare och mer visionärt underlagsmaterial som tar upp även ickemätbara faktorer som nya strömningar i samhällsutvecklingen, värderingsförändringaretc... Länets utveckling är i hög grad beroende av de förutsättningar somskapas i dess omvärld. och därmed länets internationella beroendeblir allt störte. blir samhällsutvecklingen allt mer komplex och svåröverblickbar.Del blir allt angelägnare att få belyst vilka alternafiva utvecklingsvägar sompå sikt kan tänkas på /det/ nationella och internationella planet för att kunnaorientera sig och kunna bedöma hur länet kan komma atl påverkas. "ställer sig i allt väsentligt positiv till utredningens förslag. i finner atl betänkandetavspeglar en övertro på möjligheterna att påverka framtiden. "Avsnitten om teknikför ändringar och om värderingsförändringar utgör knappast belägg för att vi väljer vår framtid. Vår begränsade styrförmåga innebär å andra sidan inte 34 all framtiden också äromöjlig att påverka. Förmågan alt påverka bör Prop. 1986/87:92 tvärtomförbättras av att vi har föreställningar om framtiden. Systematisk hantering avdessa föreställningar är därför i allra högsta grad befogad." frärnhåller atl koniniitténs material visar tydligtatt tekniskt inriktade, relativt begränsade undersökningar överväger blandframtidsstudierna, "Med beklagande och lill egen självprövning sercentralstyrelsen att ytterst lite av det redovisade materialet berör de merdjupgående skikt av tillvaron, där religionen är en väsentlig del och inverkarpä människors samlevnad och samhällslivets djupdimensioner överhuvudtaget.Framlidsstudierna har ofta gjorts i begränsade sektorer utifrån beskurnapremisser,"