prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Stöd till politiska partier 1985/85 Utgift 95 264 850 1986/87 Anslag 95500 000 1987/88 Forslag 95 500 000 Medelstilldelning skerenligt lagen (1972:625) om statligtstöd lill politiska partier. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tili Slöd till poliliska partier /88 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 95 024 359 1986/87 Anslag 1230 000 1987/88 Förslag 27122 000 Från anslaget betalasstatsverkets del av kostnaderna för valsedlar, valkuvert och andra valiillbehör samt betalas ersättning till vissa myndigheter och verk för bilräde isamband med allmänna val. , som ärcentral valmyndighet, föreslår att anslaget för /88 las upp med27 . Beloppel avser kostnader bl.a. för planering och inköp av valmaterial allmännaval. Jag biträder förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmänna vaiför budgeiårei 1987/88anvisa ett förslagsanslag av . 8 Rik.sdagen I9S6.'S7. I sam/. Nr 100.Bi/aga 4 Statistiska uppgifter jämte kommentarer ombrottsutvecklingen samt om verksamheten inom polisen, åklagarmyndigheterna,domstolarna och kriminalvården m.m. Detantal brott mol som har kommit till polisens kännedom har ökatunder hela efterkrigstiden. Ar uppgick antalet brott mot lill drygt 683 000 medan anlalet år 1985uppgick till nästan 895 000, dvs. en ökning under tioårsperioden.Antalet anmälda brott mot annan lagstiftning har också ökat under större delenav denna lid. har dock antalet sådana brott minskat. Av brottenmot annan lagstiftning svarar trafik- och narkotikabrotten för ungefär fyrafemtedelar. Antalanmälda brott mot annan lagstiftning 107 841 104 666 112 000 115 949 127 993119 629 117 937 167 366 175 211 178 189 159 670 137 469 123 953109 508 Värdena tia;- beräknats på grundval av utvecklingen t om.oktober 1986. Brott mot har ökat med i genomsnitt medan brott mot annanlagstiftning ökat med . För antalet regisirerade brott motlagstiftning utanför kan myckel slarka variationer iakttas mellanolika år. Den genomsnittliga årliga förändringen i antalet anmälda brott Prop.1986/87:100 motbrottsbalken - 1985 resp. 1981 - 1985 Bil. därav inbrott i vind, källare Avtabellen framgår att ökningstakten av de flesta brottsbalksbrott är högreunder den senaste femårsperioden än - 1985. För rån,inbrottsstöld och bedrägeribrotl är dock förhållandet det omvända. Forskningsenheteninom brottsförebyggande rådet (BRÅ) har utarbetal en rapport överbrottsutvecklingen (BRÅ forskning 1986:4). I denna rapport ges bl.a. enöversikt över utvecklingen i fråga om olika brott som harkommit till polisens kännedom. Rapporten innehåller däremot inte nägraprognoser över antalet brott som kan väntas komma till polisens kännedom underde närmaste åren. Viss hänsyn har tagits till denna rapport i den följanderedogörelsen. Planerings-och budgetsekretariatet inom följerutvecklingstendenserna vad gäller brottmålsprocessen i vid mening. Härvidstuderas uppgifter i brottsanmälan, åtalsbeslut, dom och beslut om intagning ianstalt i kriminalvården. Resultaten av dessa studier har beaktats i framställningen. Idet följande kommenteras utvecklingen för olika grupper av brott bl.a.brottsbalksbrott och narkotikabrott. I tabeller redovisas uppgifter 1973 och . Siffrorna för perioden - 1985 är tagna direktur (SCB:s) definitiva årsstatistik. De siffror somanges för är preliminära beräkningar som bygger på statistik för lidenjanuari - oklober 1986. Prop, 1986/87:100 Bil. 1 Värdena har beräknrits på grundval av utvecklingen t.o.m. . Begreppetvåldsbrott används här i en vid bemärkelse. Till våldsbrott räknas som i denofficiella statistiken brott mot liv och hälsa samt andra gärningar som innebärdirekt fara för individen. I dessa brott inräknas, förutom fullbordade gärningar,även försök och förberedelser. Våldsbrottenhar uppvisat en relativt jämn ökningstakt . Ar 1985utgjorde dessa nära en tiondel av brotlsbalksbrotten. Anlaletrån utgör knappt en halv procent av samtliga anmälda brottsbalksbrolt. Hitintillsunder 1980-ialet har antalet legat kring 3 500. av rånen är riktade mot privatpersoner. Gaturån är den dominerandeformen av rän. Andelen rån med skjutvapen har legat på underde . Bank-och postrånen är få i förhållande till övriga rån. Under är 1985 var dessa 242,inbegripet försök och förberedelse. Dessa rånbrott har ökat . Deförorsakar samhället ofta mycket stora förluster och är allvarliga eftersom deofta begås med hjälp av skjutvapen. Särskiltom misshandel Prop. 4Antalet misshandelsbrolt har ökat i relativt långsam takt . uppgår den genomsnittliga ökningen tilldrygt . finns det skäl alt tro atlde senasle årens ökningar av de registrerade misshandelsbroiten inte motsvarasav reella ökningar. En del av ökningen anser BRÅ bero på att kravet påangivelse för att åklagare skall kunna åtala misshandel på enskilt områdeavskaffades den . Antaletfall av misshandel utomhus där offret inte har träffat eller på annatsätt känt den som utförde misshandeln har också ökat . Ar 1985registrerades 9 688 misshandelsbrolt av della slag. Det är en ökning med 367 () jämfört med året innan. Av de 9 688 misshandelsbroiten avsåg 487 grovmisshandel. Detta är en nedgång med 54 () jämfört med föregående år. Antalet fall av misshandel utomhus där gärningsmannen är okänd för offret är högst i storstadsregionerna , Göleborgoch . Där har antalet fall ökat . För övriga riket är motsvarande siffra . Prop.1986/87: Bil. Tillgreppsbrottenutgör av samtliga polisanmälda brottbalksbrott. Förutom de itabellen redovisade brottsgrupperna ingår en mängd olika former av stöldbrottsom inte rubriceras som inbrott, såsom snatteri. Inbrottenuppgår till ungefär en sjättedel av samtliga brottsbalksbrott. Förutom villa-och lägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår här äveninbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor m.m. Antaletinbrottsstölder under l:970-ialet uppvisar stora svängningar men har under desenaste fem åren legat på en nivå runt 140 000. pekar depreliminära siffrorna på att antalet inbrottsstölder kommer att hamna straxöver denna nivå. Flertalet molorfordonslillgrepp avser fullföljt tillgrepp av personbilareller försök härtill. anmäldes cirka 56 000 motorfordonstillgrepp, Prop.1986/87:100 vilket visar på en kraftig ökning (). Antaletmolorfordonslillgrepp har lidigare under 1980-ialet legal på en nivå under 50000. Antalet tillgrepp räknat per 10.000 registrerade motorfordon har dock sjunkitnågot . En del av biltillgreppen torde kunna ses som inslag ien yrkesmässig och organiserad hantering av begagnade bilar. 1 Värdena harberäknats p4 grundval av utvecklingen t.o.m. . Avbedrägeribrotten svarar checkbedrägerierna för . Särskiltintresse tilldrar sig bedrägerierna som begås med hjälp av konio-ochkreditkort. särredovisas dessa i statistiken. Dessabedrägeribrott tredubblades och ulgör numera denstörsta enskilda gruppen bland bedrägeribroiten. Antalet kredit-ochkontokortsbedrägerier var 22 241, vilket är en markant ökning med 59 %i förhållande till föregående år. 1986/87:100 Bil. 1 Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. . Tillövriga brottsbalksbrott räknas förutom skadegörelsebrott ett stort antal olikagrupper av brottsliga beteenden som inte faller inom någon av de tidigareberörda kategorierna. Anlaletskadegörelsebrott har hitintills under1980-taIet uppvisat en tilltagande ökningstakt. En mycket stor andel av demsom döms för skadegörelsebroU är tonåringar. En betydande del av skadegörelsendrabbar skolorna. Ungefär30 % av skadegörelsebrotten avser skadegörelse på motorfordon. av de registrerade skadegörelsebrotten drabbar stat, landsting och kommuner. Denna form av skadegörelser, somminskat något underde , orsakar samhället betydande kostnader. Prop.1986/87:100 Bii.4 1 Värdet har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Tabellenavser brott mot narkotikastrafflagen (1968:64), narkotikaförordningen(1962:704) och narkotikabrott enligt varusmugglingslagen (1960:418). Antaletanmälda narkotikabrott har legat på en relativt stabil nivå under hela1970-talet. Ar ökade antalet anmälda brott kraftigl. Enligt BRÅ tycksriksåklagarens nya anvisningar för användning av ålalsunderlåtelser vidnarkotikabrott samt den ökade serieuppklaringen (antal brott per misstänkt)vara de faktorer som spelat en avgörande roll för denna ökning. En annanförklaring lill ökningen är iroligen polisens insalser mol den s.k.gatulangningen . Under1985 har antalet registrerade narkotikabrott fortsatt att minska och densammantagna minskningen sedan toppnoteringen 1982 uppgår till cirka 33 000,vilket i det nårmaste innebär en halvering av antalet narkotikabrott. I BRÅ:srapport menar man dock att den faktiska narkotikabrottsligheten inte harundergått några större förändringar . förBRÅ fram en hypotes om att narkotikamissbruket bland ungdomar har stagneratoch att en nedåtgående trend utvecklats. BRÅ påpekar dock att frågeställningenkräver en särskild analys. 9 Rik.sdagen I986./S7. I sam/. Nr 100.Bi/aga 4 Även antalet personer sorn lagförts för narkotikabrott har Prop. 1986/87:100 minskat märkbart . Närdet gäller den ekonomiska brottsligheten föreligger inte någon statistik. Förnärvarande pågår utvärdering av de åtgärder som föranletts aveko-kommissionens arbete. Regeringen har bl.a. givit ett uppdrag till BRÅ attutvärdera effekterna av vissa åtgärder mot ekonomisk brottslighet. En förstadelrapport ålerfinns i rapporten mot eko-brotten, del I Polisen (BRÅforskning 1986:3). 1.7 Den fortsatta utveckUngen Inomdepartementet gjorda beräkningar pekar på en fortsatt uppåtgående trend förhuvuddelen av brottsbalksbrotten med någon eller några procent per år.Beräkningarna bygger på en analys av utvecklingen av antalet anmälda brottunder och avser . Detbör framhållas att det är en mycket vansklig uppgift att göra prognoser pådetta område. Brottslighetens utveckling beror av en mängd olika faktorer isamhället som inte har kunnat tas med i beräkningen. 2 Verksamheten ino.m polisen, åklagarna, domstolarna Idet följande redovisas vissa siffror avseende verksamhet och arbetsbelastninginom rättsväsendet. Uppgifterna härrör i-huvudsak från de analyser somregelbundet görs i . Siffrorna tas därvid i storutsträckning frän rättsväsendets informationssystem (RI). Vissa siffror är hämtadefrån myndigheternas anslagsframställningar. Arbeteti de olika myndigheterna inom rättsväsendet hänger mycket intimt samman. Ihuvudsak går kedjan från polis via åklagare och domstolar till kriminalvård. Antaletbrott som anmäls lill polisen är cirka 1 milj. . Den siffran omfattarinte brott för vilka polisen direkt utfärdar ordningsförelägganden. Antaletsådana förelägganden utgjorde 177 1985. Siffran omfaltar inte hellerflertalet strafförelägganden. Endast en del av de brott som anmäls till polisen upp. I av fallen kan en misstänkt person knytas till 122 Andelen uppklarade brott varierar med olika brotts- Prop. Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av landet. För misshandel och andra våldsbrott uppgår andelen uppklarade fall lill medan av inbrottsstölderna Ungefär vart fjärde rån och två av tre Åklagarnafattar beslut om åtal mot ungefär 100 000 personer . Till della kommercirka 85 000 personer för vilka åklagare meddelar strafförelägganden. Åklagarnabeslutar om ålalsunderlåtelser i drygt 25 000 fall . Antalet avskrivnaoch nedlagda mål är omkring 50 000 . Allmändomstol dömer cirka 14 000 personer till frihelsberövande påföljd,varav knappt två tredjedelar avser högst . Anlalet personer som dömstill böter är drygt 30 000. Andelenfrihetsstraff varierar starkt mellan olika brottstyper. Vid rattfylleri ådömsfängelse i tre fall av fyra. Samma andel gäller för rån och grovt rån samt förgrov misshandel. För grovt narkotikabrott döms till frihelsberövande påföljd i av fallen. Andelendomar med frihets-berövande påföljd har ökat för flera olika broltskategorierunder senare tid. Ar1986 var den genomsnittliga längden av ådömda frihetsstraff i första instansomkring . Variationerna är dock avsevärda mellan olika slag avbrott. För grovt narkotikabrott ligger t.ex. genomsnittet ochför narkotikabrott i övrigt på omkring . För rån och grovt rån ärmotsvarande siffra ett och halvt år, för grov misshandel och ,samt för rattfylleri drygt en månad. Brottsutredningoch lagföring tar vanligen . Tiden mellan dom och intagning ianstalt inom kriminalvården är i genomsnitl drygl för icke häktadepersoner. Statistikenöver antalet ingripanden och utryckningar inom polisväsendet bygger på de s.k.ingripandemeddelandena (IM). Statistiken ulgör ett komplement till siffrorna för antalet anmälda brott närdet gäller att bedöma arbetsbelastningen inom polisväsendet, och då främst inomövervakningsverksamheten. IM utfärdas så snart ett polisingripande sker. Huranlalet ingripanden har utvecklats framgär av nedanståendesammanställning. Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheterna och de allmänna domstolarna påverkas av antaletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.förändringar i lagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hosåklagarna anges i följande tabell antalet misstänkta personer i mål hosåklagare . Antalmål i utgående balans som Målom brott Övriga Därav mål ombrott på vilket fängelse kan följa Somframgår av tabellen har antalet bötesmål (övriga mål) minskat kraftigt mellanåren 1978 och 1979. Detta förklaras i första hand av att felparkering ochfylleri har avkriminaliserats. För dessa brott användes tidigarestrafföreläggande i viss utsträckning. Efter avkriminaliseringarna haremellertid antalet strafförelägganden i andra fall ökat, eftersom möjlighetenalt använda strafföreläggande har vidgats. 2.3 Domstolsväsendet Prop. I uppgifterna om tingsrätterna och länsrätterna är antal över 1 000avrundade till jämna hundratal. Tingsrällerna Inkomna tvistemål och brottmål 151 000 Avgjorda tvistemål och brottmål 153 500 Utgående balans tvis temål och brottmål 59 700 Inkomna fastighets- 7 200 Avgjorda fastig- 7 000 7 100 7 700 4 000 4 100 Utgående balans fastig hetsmål 4 600 Inkomna mål om lagsök ning 90 900 Inkomna mål om betal ningsföreläggande 395 400 Inkomna domstols- 19 400 ärenden Avgjordadomstolsären den 18 100 Utgående balans dom stolsärenden 8 200 Inskrivnings- ärenden 1965400 2204600 1985000 1140400 1168000 Gravations- och äganderättsbevis 545 500 524 300 460 600 258 600 279 600 ;:0 538 Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. Inkomna mål 567 579 586 310 301 Avgjorda mål 587 574 525 282 364 Utgående balans 251 251 312 279 188 Inkomna ärenden 30122 32 454 33 495 15 443 19 808 Avgjorda ärenden 31 146 31 194 30 951 14 483 18 423 Utgående balans 8953 8 731 11275 9 691 12 653 Inkomna ärenden 1 723 I 868 1 154 1 894 Avgjorda ärenden 2 441 1971 1925 1208 1873 Utgåendebalans 1 185 869 812 815 831 Inkomna däravmål som enligt brottmål tingsrättsinstruktionen (1979:572) kan handläggasav notarie 26 587 28 501 26 400 23 951 23 976 1986/87:100 Bil. Av tabellerna framgår att såväl antalet brottmål som kan handläggas av tingsnotarie som anlalet övriga brottmål vid tingsrätterna har sjunkit . Antalet brottmål som fullföljs till hovrätt har islort selt legat stilla . Antalet intagna i kriminalvårdsanstalter minskade successivt fram , vilket medförde att ett slort antal anstalts platser lades ned. Ar Kriminalvårdsanstalter Häkten Frivård ------------------------- ------------- Högsta Antal klienier 1977 10521 3 330 776 16 168 1978 11208 3 479 832 16 298 1979 11414 3 601 887 15 741 1980 12272 3 603 1 003 15 750 1981 13346 3 750 1 099 16 612 1982 13835 3 783 1 108 17 767 1983 15177 4 137 1 102 14 092 1984 14647 3 669 916 12 200 1985 13535 3 655 981 11 677 Preliminär uppgift, som Teringen kanvara något för låg. Under åren 1978- 1983 har intagningarna i kriminalvårds-anstalterna ökat kraftigt. Köproblemhar uppstått under vissa perioder då antalet tillgängliga platser inte harräckt till. genomfördes den s.k. halvtidsfrigivningen. Medelbeläggningenminskade därmed med ca 350 platser under /84 jämfört medföregående budgetår. Justitiedepartementethar i samarbete med studerat metoder för beräkning avbehovet av anstaltsplatser inom kriminalvården . En metodför bedömning av behovet har redovisats' i rapport 1983:1Beläggningen vid kriminalvårdsanstalter sett i ett medelsiktigt tidsperspektiv.Med utgångspunki från denna metod har behovet för den närmaste femårsperiodenberäknals i departementet. Beräkningarna visar en i storl sett oförändrad trendför den genomsnittliga anstaltsbeläggningen . Prop.1986/87:100 Bil. Diagram I B*Iöogning*n pä analaltärna 1981/82-1985/80. t 983 1 984 rIdpunkt Nörvarond» kl i ankar TillgQngII ga pI o t aar 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott Prop. 43.1 Olika typer av åtgärder Samhälletsåtgärder mot brott kan indelas på olika sätt beroende på syftet medindelningen. För en beskrivning av hur resurserna fördelas mellan olika ändamålkan en gruppering göras på följande sätt. Förebyggandeåtgärder riktade mot personer som inte är föremål för rättsväsendets ålgärderpå grund av brott. Det är här fråga även om sådana åtgärder som är avsedda altförbättra miljön i samhället i förebyggande syfte. Åtgärder av detta slagankommer främst på andra än rättsväsendets myndigheler, bl.a. skolväsendet ochsocialtjänst- och arbetsmarknadsmyndigheterna. Den syftar tillatt dels förhindra brott, dels upptäcka brott. Hit hör polisens övervakandeverksamhet. Gruppen omfattar även exempelvis tull-ochbeskattningsmyndigheternas kontroll av att straffsanklionerade beslämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredningoch andra åtgärder i brottmålsförfarandet som krävs för att fatta beslul omreaktion mot brott. Åtgärder av detla slag hör hemma i kriminalvården. Även andraorgan har uppgifter på området, t.ex. exekutionsväsendet i fråga om böler. Härmed avses åtgärder som syflar lill alt ge personer som har begåttbrott bättre förutsättningar för anpassning i samhället. Åtgärder av detta slagvidtas av kriminalvårdsmyndigheterna och av organ inom socialvårds-,arbelsmarknads- och utbildningsområdena. Utvecklingsarbetesom är direkt målinriklat mol problem som rör åtgärder mot brott. Samhälletsatsar stora belopp på ålgärder mot brott. Del är dock inte möjligt att presentera en fullsländig beräkning av kostnaderna för åtgärder av delta slag. Förutom inom justitie departementets område satsasstora resurser inom annan slallig verksamhet som,åtminstone delvis, har till syfle att förebygga och bekämpa brott. Även kommuner, landsting och näringsliv lägger ut avsevärda belopp för ändamålet. Kostnaderna inom rättsväsendet för åtgärder mot brott, dvs. första hand inom polis- och åklagarväsendet, de allmänna 129 domstolarna och kriminalvården, har emellertid kunnat beräk- Prop.1986/87:100 nas. Dehar fördelals på de tidigare berörda åtgärdsgrupperna. I vissa fall harschabloner använts eftersom beräkningsunderlaget är osäkert. Allpolisverksamhet utom den som har samband med tillståndsgivning, passärendenoch andra uppgifter av servicekaraktär kan ses som ett led i samhälletsålgärder mot brott. Hit hör också åklagarväsendets och kriminalvårdensfunktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet som rör brottmål. Dendel av anslagen inom rättsväsendet som är avsedd för åtgärder mot brott uppgårlill . för /87. I figur 1 är detta beloppfördelat på ålgärdsgrupper. Beloppet omfattar inte medel som förbrukas inomdepartementet och statliga kommittéer elleranslag för byggnadsverksamhet. Somframgår av figur 1 uppgår kostnaderna för förebyggande åtgärder till drygt 76milj.kr. Största poslen ulgör kostnaderna för polisens undervisning i skolornai lag och rält samt i Irafik. Hit hör också BRA:sverksamhet ulom den rena forskningen och ulvecklingen. I deltasammanhang bör framhållas atl kostnaderna för brottsskadenämnden inte till någon del har medräknats. Övervakningenav regelefterlevnaden avser polisens övervakningsverksamhet och beräknas kosta3 071 milj.kr. Detredovisade beloppel för brottsutredning och andra åtgärder ibrottmålsförfarandet omfattar åtgärder inom polis- och åklagarväsendet samtdomstolarna. Av beloppet 2 550 milj.kr. faller 1 790 milj.kr. på polisväsendet,275 milj.kr. på åklagarväsendet och 485 milj. kr på domstolsväsendet, inklusiverättshjälpskostnader. Kriminalvårdensvarar för de kostnader som i figuren har redovisats som verkställandet avpåföljder och rehabiliterande åtgärder. Denna grupp av kostnader beräknas till 1 795 milj.kr. Detutvecklingsarbete inom departementets område som tar sikle på åtgärder motbrott beräknas till sammanlagt 16,2 milj.kr., varav omkring 10 milj.kr. avseranslag till brottsförebyggande rådets(BRA:s) verksamhet. 1 beloppetingår inte den forskning eller annat utvecklingsarbete som bedrivs i departementetskommittéer. I jämförelse med föregående är har det toiala beloppet för rättsväsendetsåtgärder mot brott ökat . åtgärder 76 milj. kr. IJtvecklingsarbete 16,2 miij. Fig. 1: Kostnader för åtgärder mot brott inom justitiedepartementetsområde /87. Den1 då polisväsendet förstatligades var antalet polismanstjänster 11700 och antalet ijänster för övrig personal i polisväsendel 2100. Molsvarandesiffror för budgeiårei 1984/85 var 16 200 resp. drygt 4800. Antaletpolismanstjänster har alltså ökat med över 4 000 efter förstatligandet. För attfå en bild över den faktiska utvecklingen i fråga om personalläget måste manemellertid ta hänsyn lill en rad faktorer. En av dessa ärarbetstidsförkortningen. Uttryckt i årsarbetskrafler har omkring 2 200polismanstjänster fallit bort sedan förstatligandet på grund avarbetstidsförkortning. Utbildningsverksamhetenhar ökat kraftigt . Det finns emellertid inte uppgifter sombelyser detta för hela perioden efter förstatligandet. Deuppgifter som har återgetts nu ger vid handen att resursförstärkningen har varit begränsad när det gäller personalsom är tillgänglig för faktisk polistjänstgöring. måste naturligtvisbeaktas att polisens arbete i hög grad har underlättats genom att utrustningenoch utbildningen har förbättrats. Den renodling av polismannens arbele som harskett genom att uppgifter i stor utsträckning har flyttats över tilladministrativ personal har också haft betydelse. Ett annat led i utvecklingensom bör nämnas är de större bevakningsföretagens kraftiga expansion underbörjan och mitten av . Prop.1986/87:100 Bil. En polisaspirant genomgår nu en grundlägga nde utbildning, den s.k. grundkurs 1, vid i . Därefterföljer praktiktjänslgöring i polisdistrikt. Vidare skallen praktik inom något annat samhällsområde ingå i praktiktjänstgöringen. Idirekt anslutning till praktiktjänstgöringen följer en påbyggnadskurs om 20veckor, grundkurs II,vid iUlriksdal. Iföljande sammanställning anges personalläget inom polisen. I tredje kolumnen isammanställningen anges antalet polisaspiranter som har slutat sin utbildningmen som inte har erhållil tjänst på s.k. personaltablå. Sammanställningöver personattågei m.m. vid polisväsendet (polispersonal utomchefskarriären) (3)-(2)= Antalet anställda inom åklagarväsendet har ökat i begränsad Prop.1986/87:100 utsträckning 1965. Antalet tjänster är Bil. 4 nu drygt 1 200, varav ca 640 är åklagartjänster. Närdet gäller de allmänna domstolarna saknas en löpande redovisning som visar hurstor del av personalresurserna som las i anspråk för brottmålen.Stickprovsundersökningar har emellertid lett fram till att denna andel äromkring . Även om uppgifter saknas om hur andelen har förändralsunder de senasle tio åren är det sannolikt att variationerna inle har varitsärskilt stora. Antalet ijänster vid de allmänna domstolarna är nu omkring 4400, varav omkring 1 000 domar tjänster. Kriminalvårdenhar nu drygt 5 700 tjänster. Av dessa är omkring 4 600 placerade vidkriminalvårdsanstalterna och omkring 750 inom frivården. har kriminalvården tillförts drygt 900 tjänster. Av dessa har omkring275 placerats inom frivården. Antalet lekmannaöverva kare inom frivårdenuppgår f.n. till omkring 6 700. Prop.1986/87:100 Bil. 3 i Liigsliftningsfrågor 16 2 Åtgärder mot brott30 3 Budgetförslagets huvudsakliga inriktning m. m. 32 Utredningar m. m. 32 Information om lagsliftning m, m.