prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — () redovisning av kommunernasuppföljningsansvar budgeiårei 1985/86 visar bl.a. au andelen ungdomar iaktuella åldrar inom uppföljningsansvaret har minskat under senare är: 9,avåldersgruppen fanns där i seplember 1985 jämfört med 11,vid samma lid är 1984 och är 1983. 1 genomsnitt 16300ungdomar befann sig under föregående budgelår i uppföljningsansvarel.Alll fier ungdomar väljer utbildningsåtgärder inom uppföljningsansvaret ochandelen ungdomar som fär ungdomsplats har minskat. Efter alt ha deltagit i eneller fiera uppfölj-ningsätgärder söker sig ca en tredjedel av ungdomarna lill en längre reguljärgymnasieutbildning. Flickor ulgör numera mer än hälflen av antalet ungdomar iuppföljningsälgärder. SÖ redovisar all dryglhälften av ungdomarna i uppföljningsansvaret har erbjudils eller har haft enplats i gymnasieskolan. En ökning av antalet ungdomar i uppföljningsansvarethar, enligt SÖ:s statistik, kunnal iakttas månaderförra ärel. Merparten av ökningen torde kunna tillskrivas de ungdomar som inlepåbörjat eller som avbrutit sin gymnasieutbildning. SÖ rapporterar alluppJÖljningsprogrammen, inom vilka resurserna för syoinsatserna inomuppföljningsverksamhelen ryms, har tagils i anspråk i ökad utsträckning underföregäende budgetår jämfört med tidigare, Syo-verksamhelen är en styrande ochsammanhållande faklor, särskilt när del gäller ungdomarnas val mellanutbildning eller arbele inom uppföljningsansvaret, I det förta fallel blirvalet, somjag nämnde tidigare, i alll slörre utsträckningenulbildningsaktivitel, t,ex. en lokalt arbetsmarknadsanknu-ten specialkurs(LA-kurs) och i del senare kan del bli en ungdomsplals med utbildningsinslageller möjligen en lärlingsplats. Den redovisning av delokalt arbelsmarknadsanknulna specialkurserna (LA-kurserna) som SÖ gjort för perioden /84 - 1985/86 visar, alt för 143 75%av eleverna har dessa kurser ulgjorl en del i den individuella plan som Prop. 1986/87:100 enligt gällande bestämmelser skall upprättas för ungdomarinom uppfölj- Bil. SÖ anger alt ca 5000 ungdomar per årgenomgått LA-kurser. SÖ redovisar alt andelenungdomar i uppföljningsansvarel som fält en placering på ungdomsplals minskalfrån fyra femtedelar 1984/85 till någol mer än bara två tredjedelar 1985/86.vilket enligt SÖ beror pä att möjligheterna att anskaffa ungdomsplatserförsämrats nägot jämförl med 1984/85. Ca 11000 ungdomar i medeltal per månadbefann sig förta budgetåret pä ungdomsplatser. Andelen ungdomar som beviljadesförlängd ungdoms-platsplacering ökade förta budgetåret. Detta beror, enligt SÖ,pä all med en minskande andel av årskullarna i uppföljningsälgärder följer altde som finns kvar av olika skäl kan ha slörre svårigheter att della i reguljärutbildning eller erhålla arbete. Ungdomarnas deltagande iutbildningsinslag kopplade lillungdoms-platser ökade något föregående budgetär jämförl med årel . 1 rapporlen konstaterarSÖ att en ökande andel kvinnor befinner sig i uppföljande älgärder. Delta tycksocksä, enligt SÖ, påverka ungdomsplatsernas fördelning pä olika slag avarbelsgivare, nämligen en ökad andel ungdomsplatser inom denkommunala/landstingskommunala seklorn till vilken framför alll kvinnorna avtradition söker sig. Detla kan i sin lur vara en av förklaringarna till denökande trenden atl förlänga ungdomsplalspla-ceringar, eflersom nyanställningarutan kompetensgivande utbildning sällan förekommer i nyssnämnda seklor. SÖ moiiverar sin begäran (4) om en utvidgning avförsöksverksamheten enligt förordningen (SÖ-FS 1986:120) om försöksverksamhelmed gymnasieutbildning inom ramen för individuella planer (DELTA) med detslora inlresse som försöket rönt hos kommunerna. Jag vill erinra om atl försöket pågått endast sedan den 1 juli 1986och att etl bättre beslutsunderlag kommer att föreligga när SÖ inkommii i höstmed en första avrapportering av verksamhelen. Även med tanke på desludiehjälpskostnader på 7,7 milj.kr. som en uiökad försöksverksamhet skullemedföra ser jag mig nödsakad alt avslå SÖ:s ansökan. När del gäller SÖ:sansökan om ytterligare 150 platser inom DELTA-försöket för dem som fyllt 18 årfår denna uividgning bedömas efler det alt SÖ gjort en försia avrapportering avförsöksverksamheien. Jag har härvid samrått med chefen för ,eftersom ungdomar som är och som år arbetslösa faller under hennesansvarsområde. Anslci<''*Muilugar Prop.1986/87:100 För de ändamål som aVs med della anslag behöverenligt mina beräk- ningar anvisas medel enligt följande, nämligen bidrag lill 1, uppföljningsprogram m,m, (allmänt bidrag) 51770000 2, ungdomsplatser 139346000 3, utbildningsmslag 24791000 4, handledarutbildning 8100000 Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag tiUåtgärder inom kommunernas iippföljningsan.svar för ungdom m.m. /88 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till driften av fristående skolorpå gymnasial nivå 1985/86 Utgift 90980779 1986/87 Anslag 98180000 1987/88 Förslag 89713000 fastställer denlotala ramen för årselevplalser, som fär ligga till grund för statsbidrag lillfristående skolor på gymnasial nivä. Regeringen faslsläller för varje skolahur många årselevplalser som får ligga lill grund för statsbidrag. Ur anslaget ulgår bidragtill bl.a. riksinlernatskolor, skolor som omfattas av privalskolförordningen(1967:270. omtryckt 1971:259. ändrad senasl 1986:532 och 991). iFilipstad, Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. Från anslaget bekostasockså statsbidrag till sådana skolor med enskild huvudman som av regeringen harförklarats berättigade till slalsbidrag enligt förordningen (1984:573) omstatsbidrag till fristående skolor pä gymnasial nivä. Statsbidrag utgär per ianspräktagenårselevplais med belopp som regeringen ärligen faslsläller per högstadieelevenligt förordningen (1983:97) omslalsbidrag lill frislående skolor för skolplikiiga elever (ändrad senast1986:192). belopp multipliceras med en faktor, som regeringen faslslällerför utbildning vid resp. skola. 10 1986/87. Ur anslaget bekosias även vissa statsbidragenligt särskilda föreskrifier. bl.a. lill engelskspråkig inlernalionellgymnasial utbildning (IB-utbildningen) vid (SÖ-FS 1982:202). 1986/87:100 Bil. 5 Fristående skolor utan statligt 6 Till regeringens disposition Pris- och löneomräkning3591000 kr. Skolöverslyrelsen (SÖ)föreslår au ramen om 4900 årselevplalser för fristående skolor pä gymnasialnivä hälls oförändrad. Kursen i optomelri () har förlängts frän sex lill åtla veckor för attge utrymme för vissa specielll vikliga moment i ulbildningen. SÖ föreslär altslalsbidragel för kursen fär utgå för också den föriängda delen av kursen,vilkel medför atl anlalet slalsbidragsberättigade årselevplalser vid IFO ökasmed två. SÖ föreslär vidare att slalsbidragel till Tyska skolan även fåromfalta årskurs 13. Anlalet statsbidragsberälligade årselevplalser vid bör därvid ökas med 15. Vidare föreslår SÖ alltvä nya skolor skall få slalsbidrag, nämligen Umeä Waldorfskola (4-45årselevplalser) och i (4-45 årselevplalser),totalt således 90 årselevplalser, vilka ryms inom befintlig årselevplaisram, Enligt prop, 1983/84:118om fristående skolor pä gymnasial nivä bör bidraget per elev i princip vara Ukastort för likartade utbildningar, Eflersom delta mäl endast kan näs pä sikt,bör den faklor som grundbidragel skall räknas upp med successivt omprövas, SÖföreslär all faktorn för vissa skolor ändras till en koslnad av sammanlagi . Förslagels huvudsyfle är alt ge skolorna en stabil ekonomisk grundför sin fortsatta verksamhet. En viss skillnad i omräkningsfaklorn anser SÖbefogad även i fortsäUningen beroende pä atl skolornas kosinader för lokaler -omräknat per elev - varierar mycket, SÖ föreslår altkosinaderna för höjningen av omräkningsfaklorn för vissa skolor finansierasgenom en minskning av anslagsposlen Till regeringens disposiiion. Dessa medelhar hillills använts som bidrag förtäckning av skolornas underskott m,rn, (-,), SÖ beräknar medelsbehovetunder förslagsanslaget Bidrag till driflen av fristående skolor pä gymnasialnivä till . Siglunaskolan Humanistiska har iskrivelse den 12 septem- Prop. 1986/87:100 ber 1986 anhållit alt medel förlärarfortbildning och särskilda älgärder pä Bil. 10 skolområdet ställs lil!Siglunaskolans förfogande i likhei med vad som gäller för kommunala gymnasieskolor. Jag föreslär oförändrad ram för årselevplalser(4900). Säsom jag närmare redovisal under anslaget B 19. Bidrag lill driflen av gymnasieskolor haröverläggningar inlells mellan och Stiftelsen () om kommunalisering av verksamheten vid STI. Iförordningen (SÖ-FS 1986:193) med provisoriska föreskrifter om viss lekniskutbildning på gymnasial nivå i har rikllinjer dragits uppför resursberäkning m.m. vid utbildning i regi. Efter hand somkommunaliseringen genomförs fr.o.m. /88 bör anlalelårselevplalser i ramen reduceras, tolall sell med 810 årselevplalser. Vid minmedelsberäkning har jag utgått från att under /88 skall endastslulreglering av statsbidraget för /87 till STI belasta detlaanslag. Statsbidrag för den inom planerade verksamhetenbudgeiårei 1987/88 räknar jag med skall ulgä ur anslagen B 19, Bidrag lill driflen av gymnasieskolor resp. C 1.Bidrag lill utbildning för vuxna. Jag vill erinra om attregeringen i särskild ordning medgivit utökning av anlalelsiatsbidragsgrundande årselevplalser vid såväl somTyska skolan (3). Vidare har i genom särskiltregeringsbeslut medgivits slalsbidrag fr.o.m. budgeiårei 1987/88(4). Statsbidrag tillfrislående skolor ulan statligt reglerade tjänsler ulgår enligt förordningen(1984:573) om statsbidrag tillfrislående skolor pä gymnasial nivå. Förordningen grundar sig pä riksdagensbeslut med anledning av prop. 1983/84:118 om fristående skolor på gymnasialnivä. Utgångspunkten för beräkningen av statsbidraget till skolor som även lidigare uppburil statsbidrag är all bidragetskall utgå med i huvudsak oförändrat belopp. I propositionen uttaladesemellertid att stalsbidragel per elev i princip borde vara lika slort förlikartade utbildningar saml atl SÖ vid sin årliga anslagsframställning bordebeakta della för alt man pä sikt skall uppnå nämnda mäl. SÖ har i årelsanslagsframslällning med delta som bakgrund föreslagit förändringar av den s.k. omräkningsfaklorn för vissa skolor. Enligt min mening bör manvid ell ställningslagande lillomräkningsfak lorn för en skola som redan lidigare har statsbidrag skilja pä kostnaderna för den pedagogiska verksamhelen och de kosinader man har för lokaler, utrustning m.m. Därvid bör de förslnämnda kunna vara i huvudsak lika för likarlade skolor med beaktande av deras slorlek, medan de andra kan variera avsevärt på grund av lokala förhällanden. Jag avser atl återkomma till regeringen med förslag om att falla beslul om höjda omräkningsfaktorer för vissa skolor lill en sammanlagd kostnad av 2,5 milj. kr. (5). finansierasdels genom en minskning av anslagsposten Till regeringens Prop. 1986/87:100 disposition (6). dels genom omfördelning inom andra områden. Effekterna av nu gällandebeslämmelser för lärarfortbildning utreds . 1 avvaktan päresultatet av delta arbete ärjag inle beredd att ta ställning lill skrivelsen från . Med hänvisning lill vad jag har anförl och lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår all 1. godkännamilt förslag lill ram för budgetårel 1987/88 för siatsbidragsgrundandeårselevplalser vid fristående skolor på gymnasial nivä, 2. tillBidrag till driflen av fristående skolor på gymnasial nivå för budgelåret1987/88 anvisa eU förslagsanslag av . 141 176188 180880000 108340000 Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. 198.5/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 1986/87:100 Bil. Frän anslaget ulgårslalsbidrag till anskaffning ochförnyelse av ulrustning i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag finns iförordningen (1984:628) om statsbidrag lill anskaffning och fömyelse avutrustning i gymnasieskolan (ändrad 1986:581). Kommuner har enligt föreskrifterna rätt att imån av medel fä - slarlbidragdå en för kommunens gymnasieskola ny studieväg införs eller dä anlalet platserpå en redan införd studieväg utökas, såvitt gäller karaktärsämnen inom detekniskt-induslriella och lekniskl-naturvelen-skapliga områdena, - kompleiieringsbidragdå undervisningen på en redan införd sludieväg läggs om lill följd av nyaföreskrifter som medför behov av ny utrustning för karaktärsämnen på sammastudievägar som är berälligade lill start-bidrag samt för sludievägar inom detekonomiskt- merkantila områdel, - Jörnydsebidragför all ersätta föråldrad och försliten ulrusining, såvitt gällerkaraktärsämnen inom de tekniskt-induslriella och ekonomiskl-merkaniilaområdena. Särskilda föreskriftergäller i fräga om statsbidrag lill kostnader för datorutrustning ochprogramvara i gymnasieskolan. Efler beslut av regeringen i varje enskilt fallkan ur anslaget också anvisas medel för särskilt verksarnlietsstöd till vissalågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Ur anslaget ulgär vidareefter särskilda beslut av regeringen medel för stöd för verksamheten vidtekniska centra där gymnasieskolan medverkar. Beräknad ändring 1987/88 1 Statsbidrag till kost- nader för start- och kompletteringsbidrag m, m. 2 Statsbidrag till för- 4 Stöd till teknik- 1, Prisomräkning . ''- ' 2, ()föreslåratl slarlbidrag /88 även skall kunna ges till utbildningar inom detekonomiskl-merkaniila området. SÖ:s förslag innebär i övrigt följande. 3, Att vissa förändringarskall göras av bestämmelserna om bidragsandelar för slarlbidrag. dels införbudgeläret 1987/88, dels inför nästföljande budgetär, 4, Alt en planeringsram om144 milj.kr, för start- och kompleiieringsbidrag fastläggs för vartdera avbudgetåren 1988/89 och 1989/90, 5, Atl statsbidrag tillförnyelse av ulrustning i gymnasieskolan inte längre skall utgå fr,o,m,budgeläret 1987/88, 6, Atl slalsbidrag lilldatorutrusining och programvara även skall kunna ulgä lill kommunalvuxenutbildning vid vissa slörre skolenheter, 7, Atl en särskildgenomföranderesurs införs för finansiering av en pedagogisk förstärkning och ledningav datorundervisningen i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen, 8, SÖ beräknar medelsbehovetunder reservationsanslagel Bidrag lill ulrusining för gymnasieskolan m.m. lill176900000 kr. Jag beräknar prisomräkningen under anslaget lilltotalt . 1 Start- och kompletteringsbidrag för budgetåret1987/88 SÖ förutser atl kompletteringsbidragel kommerall få stor betydelse för en förnyelse av den yrkesinriklade utbildningen medanledning av de förslag som framförls av arbelsgruppen för översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). I avvaktan pä ställningstaganden lill ÖGY:s förslag är jag dock inle bereddatl redan till budgeläret 1987/88 reservera medel för en modernisering i sammatakt som SÖ räknat med. För budgeiårei 1987/88 är del därför enligt min meningmöjligt atl avsevärt reducera förevarande anslag. Jag förordar detla avstatsfinansiella skäl. Jag räknar med att de statliga insatserna för denulrustningskomplettering som behövs för den försöksverksamhet med treårigalinjer, som jag tidigare lillslyrkl, trots det skall rymmas inom denna ram. Som jag framhållit vid min behandling avgymnasieskolans direktram (avsnitt 2.3) behöver riklade insatser göras för atl vissa yrkesinriktade studievägar med stort sökandetryck skall kunna byggas ut i snabbare takt. De samlade medlen för slarl- och kompleiieringsbidrag bör därför under /88 i görligaste mån användas för delta ändamål. Jag vill i sammanhanget nämna atl jag har lagit upp en diskussion med skolhuvud männen om hur en viss omfördelning frän kompletterings- till slarlbidrag skall kunna åstadkommas, Mina förslag innebär således att den planeringsram på ,, 150 somriksdagen faslställde , bör andras. För /88 Prop.1986/87:100 bör ramen för start- och kompletteringsbidrag vara 71 milj. kr. Förnyelsebidrag har lämnats sedan budgetåret1982/83 för alt underlätta för huvudmännen atl ersätta föråldrad och förslitenutrustning. Bidraget beräknas schablonmässigt på grundval av antalet elever ochundervisningslimmar i karaktärsämnen på vissa bidragsberältigade studievägarunder läsåret. SÖ anförde redanföregäende är alt det måste unses vara elt kommunalt åtagande att fortlöpandesvara för att utrustningen i gymnasieskolan hålls modern och funktionsduglig.Regering och riksdag biträdde då denna ståndpunkt i så måtto alt bidragetminskades med 45,5 milj. kr. Jag biträder nu SÖ:s förslag om altförnyelsebidragel helt slopas fr.o.m, /88. 3 Bidrag till datorutrustning och programvara har beslutat om alt särskilt bidragskall kunna utgå till datorutrustning och programvara (prop, 1984/85:100 bil,10, UbU 19, rskr, 273), Bidraget är beräknat till 15 milj, kr, förbudgeiårei1987/88, SÖ:s förslag om vissledningsförstärkning för datorundervisningen i gymnasieskolan kommerjag attbehandla i samband med den proposiiion rörande datautbildning i skolan somtidigare har nämnts i inledningen lill litieraB, Förslaget att komvux fr,o,m,budgeläret 1987/88 skall fä möjligheter att fä del av bidraget behandlar jagunder anslaget C I, Bidrag till utbildning för vuxna. 4 Bidrag till tekniska centra har beslutat att för vart och elt avbudgetåren 1986/87-1988/89 slälla 10 milj, kr. till förfogande för slöd till verksamhet vid sädana lekniska centra som förläggs till gymnasieskoloreller som fär sädan organisalion alt skolan garanteras tillgång lill etl sädanl centrum (prop. 1985/86:100bil. UbU 17. rskr. Elt uppdrag tilllänsslyrelserna att utarbeta teknikspridningsprogram har redovisats tillregeringen , kommer statens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ochSÖ att redovisa sina slutsatser bl.a. på grundval av länsprogrammen.Därefter kommer regeringen att fatta beslut om fördelningen av medlen förbudgetaret 1986/87, Verksamhetsstöd kan utgå lill vissa lågfrekventautbildningar efter beslut av regeringen, Utbildningsulskotlel uttalade (UbU 1985/86:16, s, 34, rskr, 204). somjag redan nämnt, att regeringen inför /88 borde 151 närmare pröva behovel av elt fortsatt stöd till för den Prop.1986/87:100 Ivååriga specialkursen för yrkesdansare och därvid överväga atlföra över Bil. 10 medel lill den resurs under utrustningsanslagel som avsersärskilt verksamhetsstöd för lågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Jag föreslär att demedel. kr., som tidigareulgåll lill yrkesdan-sarutbildningenur anslaget B 19. Bidrag lill driflenav gymnasieskolor förs över till detta anslag, anslagsposten 5, och föreslär iövrigt ingen utökning av denna anslagspost. 6 Planeringsram för start- och kompletteringsbidragför budgetåren 1988/89 och 1989/90 Start- och kompletieringsbidragen för budgetårel1987/88 harjag beräknai till 71 milj. kr, 1 avvakian på ställningstaganden lillÖGY:s förslag föreslär jag att det belopp jag föreslagit för /88får gälla som planeringsramar för budgetåren 1988/89 och 1989/90, Jag har i det föregäende behandlat frågan omuppbyggnad av viss teknisk utbildning inom som ersällning förden utbildning som ges av (anslagenB 19, B 22 och C 1), Jag föreslär att 4,8 milj.kr. ulgär budgeiårei 1987/88lill som extra bidrag lill ulrusining för ändamålel. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad jag har förordatom förnyelsebidragel, 2. godkännavad jag har förordal om extra bidrag till utrustning lill , 3. lillBidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. för /88 anvisaetl reservationsanslag av . VUXENUTBILDNING Prop,1986/87:100 Bil, 10 Inledning 1 föregående års budgetproposition behandladejag förhållandevis utförligt frågan om i vilken mån vuxenutbildningen lyckaisuppfylla ett av sina viktigaste mäl. nämligen atl nå de korttidsutbildade ochdärigenom bidra lill atl utbildningen fördelas mera jämlikt, I det följandekommerjag alt föreslä ett antal åtgärder, som syftar lill bäde att säkerslälla att vuxenutbildningen i högre grad änhillills när sina mål och atl geslörre frihet till dem som anordnar utbildningen då det gäller valet av väg allnä dessa mål. Jag kommer därvid även atl ta ställningtill de förslag som framlagts av ensärskilt tillkallad utredningsman' ibetänkandet (Ds U 1985:10) Vuxenutbildning, 1970-talets reformer - enutvärdering. SÖ har i sin anslagsframställningaktualiserat ell anlal hithörande principiella frågor somjag också behandlar idet följande. De allmänna målen för ail vuxenutbildning harsenast formulerats i läroplanen för och statlig utbildning för vuxna:Vuxenutbildningen syftar till 1. attöverbrygga utbildningsklyftorna och därigenom verka för ökad jämlikhet ochsocial rättvisa, 2. altöka de vuxnas förmåga att förstå, kritiskt granska och medverka i kullurelll,socialt och politiskt liv och därigenom bidra lilldel demokratiska samhällels utveckling, 3. attutbilda vuxna för varierande arbelsuppgifter, medverka till arbetslivets förändring och bidra till fullsysselsättning och därigenom främja utveckling och framsteg i samhället samt 4. alt tillgodose de vuxnasindividuella önskemal om vidgade studie-och ulbildningsmöjligheler och alt gedem tillfälle all komplettera ungdomsutbildningen. Målen har skifiandetyngdpunkt inom olika slag av vuxenulbildning. För vuxenutbildning(komvu.x) och statens skolor för vuxna (55V) betonas särskilt uppgiften alt gevuxna kompetens i ämnen som moisvarar ungdomsskolan och atl ge yrkesutbildning.Grundutbildning för vuxna (grundvux) har som särkild uppgift all ge vuxnabaskunskaper i bl. a. läsning, skrivning och matematik. För studieförbundensdel underslryks särskilt målen personlig och social utveckling samt delaktighetoch aktivitet i samhället. Då det slutligen gäller folkhögskolorna framhållsocksä särskilt den allsidiga personligheisutvecklingen. Utredningsmannen kommerför sin del lill slutsaisen all mälen för vuxenutbildningen bör ligga fast,men att det finns anledning atl tydligare klargöra vilka mäl som är viktigast. Jag delar uppfatlningen all målen bör varaoförändrade. frågan hur de olika målen skall prioriteras iförhållande lill varandra villjag Prop, 1986/87:100 för min del framhålla följande. varfullständigt genomförd i med utgången av /73, Genomförandeperiodenhade omfattat , om man inkluderar den försöksverksamhet somföregick den. Det innebar att del fortfarande finns åtskilliga vuxna i åldrarstrax som enbart har gäll i folkskola, dvs, som har fält en kortareutbildning än nio är. har majoriteten i alla årsklasser under ca 45är fält en utbildning om minst nio är. i eller pä annat säll. Erfarenheterna visar attviljan atl skaffa sig utbildning minskar med tilltagande älder. En,naturligtvis på intet sätt skarp, gräns tycks gå vid omkring 45-50 är. Personerovanför denna åldersgräns deltar i väsentligt mindre grad i utbildning, och deförefaller i större utsträckning föredra kortare kurser som äger rum på fritid.Delta förhållande är inte förvånande;det ligger i sakens natur att benägenheten alt gä igenom en omfattandeutbildning som hell förändrar livssituationen minskar med stigande älder. De förändringar som undersenare är har ägl rum inom arbetslivet, och som av alll att döma kommer attfortsätta, innebär atl allt slörrekrav ställs både på allmänna kunskaper och på yrkesutbildning. Enligt minuppfallning är del därför synnerligen viktigt all samhällel ytterligare ökaranslrängningarna att rekrytera framför alll vuxna med ålskilliga aktiva är framförsig pä arbetsmarknaden till utbildning i syfte alt ge dem möjligheter allutveckla och stärka både sin position i arbetslivet och sill inlresse och sinförmåga alt la akliv del i samhälls- och kullurliv. Till denna grupp hörnaturligtvis de som under skolåren bodde i kommuner dit kom sent. nämligen atl utbildningsklyftorna skall överbryggas, måste såledesalltjämt vara ell av de viktigaste. Jag vill emellertidundersiryka, atl det är orealistiskt att se utbildningsklyftorna som etlhistoriskt fenomen, som bara har alt göra med det faktum att grundskolanersatte folkskolan , elt fenomen som inte längre krävernågra ålgärder då folkskolegenerationerna har nåll för högt upp för atlvilja utbilda sig. Behov av vuxenutbildning på grundskolenivå kommer iroligenatt finnas även ,