prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Prop.1986/87:95 Pris-och löneomräkning -1-82,8-"- Överföring av medel för kvalificerad ammunitions- röjning till den militära ramen - 1,0-"- Driflkostnader för den statliga oljelagringen 54,6 - " - I 591,8 milj. kr. Storleken av driftkostnaderna för den statligaoljelagringen är svår att bedöma varför de tills vidare intebör ingå i ramen. Medel för investeringar för u-landsutbildning i Sandöanvisas av praktiska skäl under anslaget H2. Anläggningar förfredsorganisationen bör inte belasta ramen. 6.4 Den fortsatta utvecklingen av totalförsvarets civiladel 6.4.1Grunder och inriktning Totalförsvarets civila del skall värna civilbefolkningenmot verkningarna av krigshandlingar genom att bereda skydd, rädda nödlidande,ombesörja vård och trygga en livsnödvändig försörining. Förmågan i dessaavseenden grundas främst på det fredstida samhällets resurser och dess förmågatill omställning. Grundprincipen skalviss verksamhet i fred också innebär ettmotsvarande ansvar i krig. Samhällets förmåga att möta fredstida störningar ärgrundläggande för möjlighetema alt verka under kriser och i krig. Jag vill ilikhet med försvarskommittén betona vikten av att det härutöver i fredstidaplanering och samhällsutveckling tas särskild hänsyn lill beredskapen förkriser och i krig. Sådana åtgärder kan i sin tur vara betydelsefulla även förfredssamhället t. ex. vid olyckor och katastrofer av olika slag. Ensamhällsplanering som sker i fred under beaktande av totalförvarsintressenaminskar behovet av beredskapsplanering och särskilda beredskapsåtgärder. Jagåterkommer i det följande med förslag till hur beredskapshänsynen i planeringoch samhällsutveckling skall kunna förbättras. Jag har i det föregående redogjort för innehållet i storti försvarsbeslut i vad gäller den civila delen av totalförsvaret. En strävan i detta beslut var att decentralisera ansvaretför och förbättra samordningen av den civila lotalförsvarsverksamheten saml atli ökad utsträckning ge den en förankring hos medborgarna. Denna strävan komtill uttryck bl. a. genom den ökade samordningen mellan fredslida och krigstidaräddningstjänst, kommunernas vidgade ansvar för verksamheten på lokal nivå,uppbyggnaden av hemskyddsorganisationen, den ökade satsningen på skydd motkärnvapen och kemiska stridsmedel samt förbättringen av samordningen såvälinom den civila delen av totalförsvaret som inom totalförsvaret som helhet. En annan strävan i försvarsbeslutet var att inriktaförsöriningsberedskapen mot att främst säkerställa de oundgängliga behoven ochatt i ökande grad bygga beredskapen på del svenska näringslivets inneboendeflexibilitet och omställningsförmåga. I likhet med försvarskommittén finner jag all 1982 årsförsvarsbeslut i 95 väsentliga avseenden bör fullföljas och vidareutvecklasmen att delvis Prop. 1986/87:95 ändrade bedömningar av krisers och krigskaraktär, vilkas innebörd jag närmare redovisat i mina säkerhetspolitiskaöverväganden, och av den militärtekniska utvecklingens konsekvenser motiverarvissa omprioriteringar. Dessutom krävs ytterligare satsningar på vissafunktioner som uppmärksammades försvarsbeslut men därgenomförandet av åtgärderna av olika skäl försenats. Av särskild belydelse för mina förslag i del följande harvaril dels bedömningen av resursbehovet och inriktningen avberedskapsåtgärderna när del gäller hälso- och sjukvård och befolkningsskyddför att förbättra förutsättningarna för befolkningens överlevnad i krig, delssynen på krisers och krigs längd och karaktär. När del gäller hälso- och sjukvården har försvarskommitténfunnit att de allvarliga brister, främst avseende beredskapen för krig, somkonstaterades i samband med försvarsbeslut närmast förstärkts och attberedskapen i fräga om försöriningen med sjukvårdsförnödenheter och läkemedelför främst den civila hälso- och sjukvården fortfarande ligger på enoacceptabelt låg nivå. I fräga om befolkningsskyddet konstaterar kommitténbeträffande tillgången pä skyddsrum att bristerna i vissa områden är så storaatt de med fortsatt byggande enligl nu tillämpade principer inte kan täckasunder . Dessa principer innebär främst att ytterligareskyddsrum anskaffas successivt i anslutning till all nybyggnation i de ca 350skyddsmmsorterna. Kommittén finner det oacceptabelt att skyddsbehovel ibristområden inte kan tillgodoses inom överskådlig tid och förordar därför enändrad inriktning av befolkningsskyddet. Enligt kommitténs mening bör åtgärderför atl förstärka befolkningsskyddet och räddningstjänsten samt hälso- ochsjukvården sättas in i ett gemensamt perspektiv när det gäller atl förbättraförutsättningarna för befolkningens överlevnad i krig. Jag delar kommitténs uppfattning om den allmännainriktningen av beredskapsplaneringen när det gäller hälso- och sjukvården ochbefolkningsskyddet. Jag förordar i likhet med kommittén beträffande dessaätgärder en ändrad inriktning som i stort innebär dels en intensifieradsatsning på hälso- och sjukvården, dels en ändrad inriktning avbefolkningsskyddet inom civilförsvaret. Sammantaget bör dessa ätgärder medföraen för befolkningens överlevnadsmöjligheter i krig mer ändamålsenligfördelning av resurserna. Efter samråd med mig kommer chefen för socialdepartementetsenare denna dag att förorda att det vid försvarsbeslutsperiodens slut skall habyggts upp resurser i fräga om försöriningsberedskapen med sjukvårdsförnödenheterså att i varie faU krigsbehoven i huvudsak kan tillgodoses. Jag kommer i det följande att föreslå att det framtidaskyddsmmsbyg gandet utifrån en samlad syn på befolkningens behov av skydd, i högre grad än bör inriktas på sådana områden där mer betydande risker finns för civilbefolkningen vid en angripares bekämpning av militärt bety delsefulla mäl. Jag kommer vidare att förorda en väsentligt ökad satsning på att komplettera skyddsmmsbyggandet med andra skyddsåtgärder som 96 kan bidra till att bristerna läcks inom överskådlig lid. När del gällerförsöriningsberedskapen är synen på krisers och krigs Prop. 1986/87:95längd och karaktär av särskild belydelse. Mina förslag för olika funktionsområdengrundas på de bedömningar härvidlag somjag redogjort för i det föregående ochsyftar till att uppnå en balanserad uthållighet. Eftersamråd med chefen för miljö- och finner jag att den samladebedömningen av kriser och krig som utgångspunkt för planeringen leder till attberedskapslagren främst av olja kan minskas väsentligt med bibehållande av entillräckligt hög försörjningssäkerhet. De medel som på så sätt kan frigöras börutnyttjas för andra behov inom totalförsvaret, där bedömningen av hotbilden handen att ytterligare åtgärder är nödvändiga. Förden civila delen av totalförsvaret vill jag i likhet med kommittén härutöverframhålla att ytterligare ätgärder erfordras främst inom tele-, el-ochtransportområdena. Dessa funktioner är av grundläggande betydelse för helasamhällets möjligheter att verka i krig. Jagvill understryka vikten av att alla beredskapsålgärder som vidtas bygger pägemensamma operativa grunder och att hänsyn tas till den prioritering mellanolika regioner somjag i det föregående har förordat bör gälla. Jag vill ilikhet med försvarskommittén framhålla betydelsen av att myndigheterna i sittfortsatta planeringsarbete beaktar övre Norrlands-och Gotlandsproblemen. Jagvill i detta sammanhang framhålla att ÖCB i enlighet med anvisningarna förprogramplaneringen har genomfört en särskild utredning om försöriningsproblemeni övre och pä . De förslag som lämnats är till väsentlig delav generell natur och kan tillämpas även pä andra delar av landet. Dessa frågorkräver ytterligare utredning innan de kan bli aktuella att närmare pröva. Jagåterkommer dock till vissa av de i ÖCB:s utredning behandlade frågorna isamband med behandlingen av resp. funktioner. Vissaav funktionerna inom den civila delen av totalförsvaret, främst sädana funktionersom avser försörining med varor inkl. energi, är för sin planering beroende avpreciserade planeringsförutsättningar förutom beträffande krisers och krigslängd och den kristida utrikeshandelns omfattning också i vad avserförsöriningsstandard. 1fråga om försörjningsstandarden har på vissa områden gjortpreciserade uttalanden om den ambitionsnivå som bör gälla. Således har förlivsmedelsområdet uttalats alt en kriskost som molsvarar / dygn börvara en utgångspunkt för planeringen. Vidare har för beklädnadsområdetuttalats att en tillförsel bör kunna åstadkommas som innebär att ett visslminsta innehav av kläder och skor skall kunna garanteras. För energiområdet harslutligen uttalats vilken inomhuslemperalur som minst bör kunna upprätthållasunder dag resp. natt. Försvarskommitlénförordar alt på detta område uttrycker sig i mer allmänna termer. De preciserade mål för försöriningsstandard m. m. som gäller bör därför upphävas såsom av beslutade mål. Del bör ankomma på regeringen och de funktionsansvariga myndigheterna alt pä grundval av allmänna uttalanden av i dessa hänseenden göra de preciseringar som erfordras för planeringen. 7 1986/87. Jag delar kommitténs uppfattning. Jag och cheferna förjordbruks- samt Prop. 1986/87:95 miljö- och energidepartementen återkommertill frågan i behandlingen av resp. funktioner. Jag avser uppdra ät ÖCB att i samarbete med berördafunktionsansvariga myndigheter vidareutveckla målbeskrivningarna förberedskapen inom olika funktioner. Utvecklingen i samhället har i många avseenden medfört enökad sårbar-hel för både fredstida och krigstida störningar. Försvarskommitlénredovisar i sitt betänkande nägra drag i denna utveckling. Somjag harframhållit i det föregående är samhällets förmåga att möta fredstida störningaren viktig resurs när det gäller beredskapen för kriser och krig. I beredskapsplaneringen inom den civila delen avtotalförsvaret vidtas åtgärder för att motverka sårbarheten i kriser och kriginom resp. samhällsområden. Planeringen genomförs av de funklionsansvarigamyndigheterna. En viktig uppgift för de myndigheter som ansvarar förberedskapsplaneringen är att identifiera problemområden i dessa avseenden.Härvid bör ocksä sammanhanget med forskning och utveckling uppmärksammas. Sårbarhetsfrågorna kan i alll väsentligt betraktas somproblem som avser enskilda funktioner. Jag och för olika funktioner ansvarigadepartementschefer kommer därför atl behandla dessa frågor i samband medgenomgången av dessa i resp. avsnitt. Emellertid kan samhällets beroende avdatorer och informationsbehandling betraktas som elt för funktionerna gemensamtsårbarhelsproblem varför det är motiverat att här särskilt behandla dennafråga. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar fick i samband medprogramplanearbetel i uppdrag alt för de olika funktionerna inom den civiladelen av totalförsvaret redovisa en översiktlig analys av humvidaADB-säkerheten motsvarar vad som erfordras under kriser och i krig. Resp. ansvarig myndighet/företag bör enligl ÖCB klarläggavilka åtgärder som erfordras för att höja ADB-säkerheten i krig. Till gmndhärför föreslås läggas en särskild riskanalys. På gmndval av riskanalysen kanbehovet av beredskapsåtgärder utöver fredssäkerheten fastställas ochkostnaderna beräknas. Kostnaderna kan enligt ÖCB bli mycket höga, särskilt omåtgärder skall vidtas efler hand i etablerade system. En prioritering ärdärför nödvändig. Vad som sagts gäller befintliga statliga syslem. Skallmotsvarande åtgärder genomföras även inom verksamhet och inäringslivet torde enligt ÖCB särskilda åtgärder erfordras, t.ex. särskildlagstiftning eller olika former av ekonomiskt stöd. Jag kan liksom försvarskommittén konstatera att datoriseringenblivit så integrerad i vissa verksamheter att det inte torde vara möjligt altinom rimlig tid återgå till rutiner. ADB-stöd lorde därför i stor utsträckningvara nödvändigt för att en verksamhet skall kunna bedrivas pä en rimlig nivåäven under kriser och i krig. Beredskapsplaneringen inom ADB-området måste mol dennabakgmnd aktiveras. Det bör ingå i de funktionsansvariga myndigheternas uppgift alt verka för att erforderiig planering på detta område kommer tUl stånd som en naturlig del av beredskapsförberedelserna. Jag anser att arbetet bör fortsätta med hög prioritet ochinriktas mot att Prop. 1986/87:95 höja beredskapsnivån för dem som avserutnyttja ADB för sin verksamhet under kriser och i krig. Jag avser därförsenare lämna förslag till regeringen om att uppdra ät ÖCB att i samverkan och statskontoret samt funktionsansvarigamyndigheter konkretisera de åtgärder som bör vidtas för att förbättraADB-säkerheten. Regeringen uppdrog åt totalförsvaretschefsnämnd att fortsätta arbetet med beredskapshänsyn i samhällsplaneringen.Uppdraget innebar dels atl meddela råd och rekommendationer om beredskapshänsynpå olika nivåer inom totalförsvaret, dels att verka för att utbildnings- och informationsbehovetskulle kunna tillgodoses. redovisade sill uppdrag . Rådenoch rekommendationerna utgavs i en särskild skriftBeredskapshänsyn i samhällsplaneringen. Jag anser i enlighet med nämndensförslag atl skriften bör ligga till grund dels för information, dels förarbetet med precisering av åtgärder som kan vidtas på totalförsvarets olikanivåer. har del övergripandeansvaret för samordningen av frågan om beredskapshänsyn i samhällsutvecklingen.Det är enligt min mening av yttersta vikt att beredskapsbehoven och betydelsenav att dessa beaktas sprids till myndigheter, organisationer, förelag m. fl.som deltar i planeringen och utvecklingen av samhällets olika delar samt i forskningssammanhang.Detta innebär bl.a. en ökad satsning pä information och utbildning. Jag ser detdärför som särskilt viktigt att överstyrelsen, civilbefälhavarna ochlänsstyrelserna verkar för spridning av kunskap i dessa frågor. Jag villsärskilt peka på vikten av att sådan information lämnas i samband medutbildning, övningar och konferenser saml vid överläggningar med näringslivetsföreträdare. har uttalat det angelägna i att kommuneroch landstingskommuner på motsvarande sätl som gäller för statliga myndigheterredan i fred vidtar sådana åtgärder som är nödvändiga för att kunna höja denegna beredskapen redan före ett beslut om beredskapstillstånd. Jag delar denuppfattningen. Etl viktigt mål för denna beredskap är därför att skapaförutsättningar för en effektiv beslutsgång på alla myndighetsnivåer. Den administrativa beredskapen uppvisar vissa brister.Beredskapsförfattningarna är delvis ålderdomliga till form och innehåll och äri stor utsträckning skrivna mot andra hotbilder än de nuvarande. Försvarskommitténhar anfört alt en viss tveksamhet råder beträffande beredskapsbegreppetsinnebörd, vilket försvårar möjligheterna att behandla beredskapsfrågornaentydigt. Kommittén föreslår att en översyn genomförs av lagen (1960:513) omberedskapslilLstånd och tillhörande beredskapskungörelse (1960:515). I likhetmed kommittén anser jag atl det är nödvändigt att beredskapsförfattningarnaensas och anpassas till dagens behov. tillkallade regeringen en särskild utredare(1985:01) för att göra en förfallningsteknisk översyn av civilförsvarslagen (1960:74, omtryckt 1984:1026) och lagen (1964:63) om beredskap (om- 99 tryckt1984:1027) samt de andra författningar som reglerar de frågor som Prop.1986/87:95 behandlas i dessa lagar. Detta arbete beräknas vara slutfört /88. Genom det ökade ansvar kommunerna fåll i totalförsvaret ärdet nödvändigt alt beslut om beredskapshöjande åtgärder före ettberedskapslillslånd som riktas mot statliga myndigheter ocksä fär genomslag ikommuner och landstingskommuner. Mot bakgrund av vad jag här har anfört anserjag att det nu finns skäl att göra en författningsteknisk översyn av lagen omberedskapstillständ och hithörande författningar. Jag avser att i annatsammanhang återkomma lill regeringen i denna fråga. Jag anser vidare att det från totalförvarssynpunkt ärnödvändigt att man i allt arbete med författningar, utredningsdirektiv m. m.beaktar hur svårigheterna under kris, krigsfara eller i krig skall bemästras.Delta bör ta sig uttryck i generella beredskapsförfattningar eller i särskildaberedskaps-föreskrifter i de författningar som styr myndigheternas verksamhet ifred. 6.4.3.1 Civil ledning och samordning Funktionen omfattar övergripande ledning och samordning avde civila delarna av totalförsvaret på central, högre och lägre regional samtlokal nivå. En effektiv ledning och samordning under kriser och i krigär nödvändig för att totalförsvaret skall fungera tillfredsställande. En välsammanhållen vidareutveckling inom detta område är betydelsefull. Jag har underavsnittet 4.3 i del föregående närmare utvecklat min syn i denna fråga. beslöt (prop. 1984/85:160, FöU 11,rskr. 388) att överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) fr. o. m. den I juli1986 skulle få vidgade uppgifter och byta namn till överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB). Från samma tidpunkt blev ÖCB ansvarig myndighet på centralnivå för funktionen Civil ledning och samordning. Ledningsuppgifter på övriganivåer handhas av civilbefälhavare (), länsstyrelser och kommunstyrelser. ÖCB:s uppgifter är främst att pä central nivå svara förberedskapsförberedelserna inom funktionen Civil ledning och samordning. ÖCBskall således samverka med totalförsvarets militära del saml tillsammans medövriga funktionsansvariga myndigheter på central nivå, CB och länsstyrelserutarbeta principer för civil operativ ledning i krig, bedriva operativastudier, samordna den cenlrala ledningens krigsorganisation, krisgruppering,samband, skydd och krigsorganisering, ansvara för utbildning och övning av decivila ledningsorganen på alla nivåer m. m. ÖCB har även ansvaret för samordningen av de civilaberedskapsförbe redelserna. Uppgiften innebär bl.a. att ÖCB i samråd med berörda myn- 100 digheler skall utarbetariktlinjer för prioriteringen av samhällets civila Prop. resurser under kriser ochi krig och samordna planeringen inom funktion- sövergripande områden somt.ex. skydd, utrymning, krigsanskaffning, ÖCB skall vidare verka för all de uppgifter som centrala myndigheterålägger de regionala statliga myndigheterna blir samordnande och balanseradeoch samordna de centrala myndigheternas ÖCBhar slutligen uppgiften att pä central nivå leda och samordna studie- ochplaneringsverksamheten för totalförvarets civila del. ÖCB skall härvid bl.a.samordna behovet av gemensam försvarsforskning för totalförsvarets civila del. ÖCBskall verka för att beredskapen inom den civila delen av totalförsvaret hållspå en godtagbar nivå och att avvägningen mellan olika åtgärder är lämpligliksom samspelet mellan denna del av totalförsvaret och det militära försvaret.1 detta sammanhang är det väsentligt att ÖCB följer och dokumenterarberedskapsläget och skaffar sig kunskaper om problem och brister inom dencivila delen av totalförsvaret. Lednings-och samordningsuppgiften är en i hög grad utåtriktad uppgift. Förtroendefullarelationer till övriga beredskapsmyndigheter och lill andra samhällsorgan ärdärför en förutsättning för alt ÖCB skall nå framgång i sitt arbete. Denkontaktskapande verksamheten syftar till att öka intresset och förståelsen förberedskapsfrågorna hos chefer och andra anställda vid myndigheter och förelagoch att motivera dessa organs ledningar alt engagera sig djupare iberedskapsfrågorna. Lednings-och samordningsuppgiften går i stor utsträckning ut på att motivera andrasamhällsorgan att känna ansvar för och la initiativ till åtgärder som kan bidratill att höja beredskapen. ÖCB:s verksamhet syftar således inte till att taöver ansvar och befogenheter från andra beredskapsmyndigheter. Det är enligtmin mening i stället väsentligt att lednings- och samordningsuppgiften utövas isamverkan med berörda myndigheter. Landetär indelat i sex civilomräden, som sammanfaller med militärområdena. En avlandshövdingarna inom varie civilområde utses av regeringen att varacivilbefälhavare. Decivila, regionala försvarsförberedelserna skall grundas på en samlad analys avde förhållanden som påverkar förvarsmöjlighelerna inom resp. civilområde. Civilbefälhavarenskall i fred verka för att totalförsvaret inom resp. civilområde planläggs såatt det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetlig inriktning samt såatt största möjliga försvarseffekt uppnås. Civilbefälhavarna samverkar härvidmed militärbefälhavarna. Fömtomsamordning av viss planläggning skall civilbefälhavarna leda övningar ochutbilda eller verka för utbildning av viss personal för uppgifter i krig. Civilbefälhavarnasroll och inflytande i beredskapsplaneringen har för- 101 stärktsgenom att dessa numera i större utsträckning deltar i centralt Prop.1986/87:95 planeringsarbete och genom att den nya ledningsstrukturen harinförts. Försvarskommitlén framhåller att en effektiv ledning ochsamordning under kriser och i krig är nödvändig för att totalförsvaret skallfungera tillfredsställande. Civilbefälhavarnas ansvar och befogenheter börsärskilt undersökas. En särskild sakkunnig har utsetts för atl se övercivilbefälhavarnas och länsstyrelsernas krigsorganisation. Av länsstyrelseinstruktionen framgår alt länsstyrelsernaskall beakta de krav som totalförsvaret i krig uppställer. Denna uppgift harett nära samband med beredskapshänsyn i samhällsplaneringen. Länsstyrelserna verkar vidare för att totalförsvaret inomresp. län planläggs så att det i krig och vid krigsfara kan föras med enenhetlig inriktning samt sä att största möjliga totalförsvarseffekt uppnås.Länsstyrelserna samverkar härvid med försvarsområdesbefälhavarna. Länsstyrelsernas organisation är föremålför olika översyner. De nu aktuella förändringarna avlänsstyrelseorganisationen har gjort det nödvändigt att se över länsstyrelsenskrigsorganisation och i anslutning härtill även civilbefälhavarnaskrigsorganisation. För denna utredning haren särskild sakkunnig utsetts icivildepartementet. betonar det angelägna i attförsvarsenheterna ges möjlighet att fullgöra sina för totalförsvaret väsentligauppgifter. Chefen för återkommer tilltotalförsvarsfrågor m. m. vid länsstyrelserna. Kommunstyrelsen är högsta civila totalförsvarsmyndighet pålokal nivå. övertog kommunerna ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå under civilförsvarsberedskap. Genomden planläggning som har bedrivits i kommunerna harcivilförsvarsplanläggningen samordnats med övrig beredskapsplanläggning.Bland de beredskapsplaner kommunerna har upprättat kan nämnas ledningsplan,informationsplan, skyddsplan, planer för socialtjänst, el- och värmeförsöriningensamt för skolverksamhet och kollektiv utspisning. betonar vikten av att ledningsfunktionenpå den kommunala nivån förstärks. Jag delar den uppfattningen. I likhet med vadkommittén anför, anser jag att i ett inledningsskede planläggnings-, övnings-och utbildningsverksamheten kommer att vara av största betydelse. Härigenomkommer realiserbarheten i upprättade planer att kunna prövas. har särskilt framhållit betydelsen avden kommunal- tekniska försöriningens säkerhet. Jag ansluter mig till denna uppfattning och vill betona viklen av att kommunerna genomför analyser av kon sekvenserna av störningar såväl i fred som under kriser och i krig. De gångna årens erfarenheter visar att tillgången på reservkraftaggregat för 102 fredstida behov är av storbetydelse för såväl kommuner och landstings- Prop. 1986/87:95 kommuner somnäringsidkare. Medhänsyn till behovet av både en väl fungerande sjukvård i såväl krig som fredsamt den nära koppling som råder mellan den landstingskommunala omsorgs- ochprimärvården och den kommunala förordar kommittén att enöversyn och nyplanläggning av den landstingskommunala beredskapen genomförs.Jag delar kommitténs uppfattning och förordar att en översyn av den landstingskommunalaberedskapsplanläggningen genomförs. Molbakgrund av vad jag här har anfört har jag budgeterat vissa medel förgenomförande av denna verksamhet under anslaget G 2. Civil ledning ochsamordning. FunktionenCivilförsvar beslår av befolkningsskydd och räddningstjänst. Med begreppetbefolkningsskydd avses de förebyggande åtgärder som vidtas i fred för attförhindra olyckor och för att begränsa skadan, om en olycka skulle inträffa.Det omfattar även åtgärder för att skydda civilbefolkningen i krig.