prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — sådana fall där en ekonomisk förening står i ett visstägandeförhållande lill dotterföretaget eller där föreningen på någol annal sätthar elt bestämmande inflylande över dotterföretaget och en belydande andel iresultatet av dess verksamhet. Andra grupperingar där ekonomiska föreningaringår omfallas alltså inte av koncernbegreppet. Vissa sådana grupperingar harbehandlats i den allmänna moliveringen (se avsnitt 2.2 ang. federativsamverkan, jfr även prop. 1979/80: 144 s. 46 f). Bildandet av en ekonomisk förening Reglerna i detla kapitel överensslämmer i slort med gällanderält. Vissa av 2 kap. bestämmelserna i I, 3 och 4 §§ saknar dockmotsvarighet i FL. FL överlämnar i hög grad ål de blivandeföreningsmedlemmarna all själva beslämma sätlel för föreningsbildningen.Vanligtvis går det lill så alt de som vill bilda en ekonomisk förening samlastill etl konstituerande sammanträde. Vid detta sammanträde beslutar de attbilda föreningen och antar stadgar för denna. Själva beslutet alt bildaföreningen ges mera sällan en frislående form. Stadgarna lorde få beiraktas somdel för föreningsbildningen grundläggande avlalet. Sedan sladgarna harantagils blir den som genom leckningslista eller på annat säll ger lill kännaall han vill vara medlem i föreningen bunden härav. Såsom framhållils i anslulning lill 1 kap. 2 § vinner enförening rättskapacitet först sedan den har registrerats. Av praktiska skälhar dock etl avsteg från den principen gjorls i 4 § i förevarande kapilel.Sålunda får styrelsen redan före registreringen vidta ålgärder för atl erhållautfästa insalser eller avgifter. Det nuvarande systemet med dess frihet för de blivandeföreningsmedlemmarna alt bestämma sältel för föreningsbildningen har såvittkänl fungeral ulan olägenheter. Enligt min mening saknas det därför anledningatt nu formalisera förfarandel genom lagregler om t. ex. konstituerande sammanträde,stifielseurkund eller leckningslista. I motsats till vad somgäller enligt FL om inbetalning av insatskapitalet Prop. 1986/87:7 innehålleraktiebolagslagen ulförliga regler om inbetalning av aktiekapitalet. Dessaregler hänger bl. a. samman med all aktiekapitalet har en grund- 2 kap.läggande betydelse för aktiebolagets verksamhet. Basen för en ekonomiskförenings verksamhel är däremoi framför allt all föreningsmedlemmarna dellar iverksamhelen. Insatskapitalet har följaktligen inte samma betydelse för enförening som aktiekapitalet för ett aktiebolag. Jag har därför inle funnit skälall föreslå några mera detaljerade regler om inbetalning av insalskapitalet änsom gäller f. n. skall ha minst fem medlemmar. Antalet medlemmar får dockvara tre eller fyra, om minsl tre medlemmar är ekonomiska föreningar ellerandra föreningar som är all anse som juridiska personer. Medlemmarna skall anlastadgar samt välja slyrelse och revisorer. (Jfr2 kap. 1 § i utredningens förslag.) Paragrafen överensslämmer i sak med 5 § FL. Försiastycket innehåller beslämmelser om del minsta anlal medlemmar som skall ingå ien ekonomisk förening. Som grandregel gäller atl anlalet medlemmar skall varaminst fem. Medlemmarna kan vara fysiska eller juridiska personer. Ekonomiskaoch ideella föreningar kan emellertid ha behov alt i sin lur bilda en ekonomiskförening, t. ex. för samverkan, även om de är färre än fem. Bestämmelsen iandra meningen har lill ändamål atl tillgodose sådana behov. Någrakrav på medlemmarnas kvalifikationer uppslälls inte i lagen men kan finnas istadgarna. Inte heller innehåller lagen någon föreskrifl om atl medlemmarnaskall vara svenska medborgare. De ekonomiska föreningarna är med vissaundantag kontrollsubjekl enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska förelag m. m. (se 3 § sisinämnda lag). 1allmänhet lorde medlemmarna anla sladgar samt välja slyrelse och revisorer vidett konstituerande sammaniräde. Imotsats till vad utredningen har föreslagit innehåller inte paragrafen någonuttrycklig beslämmelse om när föreningen skall anses bildad. Föreningen tordefå anses bildad i och med all beslut om dess bildande har fattats. Somframhållits i inledningen till detta kapitel lär beslutet så goll som alllidkunna hänföras lill ell konstituerande sammanträde Gfr även specialmotiveringentill 3 §). Föreskriftemaenligt förevarande paragraf skall ha iakttagits för atl föreningen skall kunnaregislreras. 1. föreningens firma, 2. den ort i Sverige därföreningens slyrelse skall ha silt säte, 3. ändamålet med föreningensverksamhel och verksamhetens art, 4. den insats med vilken varje medlem skall della iföreningen, hur insatserna skall fullgöras saml i vad mån en medlem får della iföreningen med insats utöver vad han är skyldig att delta med, 5. för del fall alt regelbundna eller på särskiltbeslul om uttaxering beroende avgifter till föreningen skall förekomma,avgifternas belopp eller de högsta belopp till vilka de får beslämmas, 6. antalet eller lägsla och högsta antaletstyrelseledamöter och revisorer samt eventuella styrelse- ochrevisorssuppleanter, tiden för styrelseledamöternas och revisorernas uppdragsamt, om någon styrelseledamot eller revisor skall utses på annal sätl än somanges i denna lag, hur tillsättning i så fall skall ske, 7. för det fall alt fullmäklige enligt 7 kap. 12 §skall finnas, deras befogenhel, hur de skall utses och tiden för derasuppdrag, 8. inom vilken tid och hur föreningsstämma skallsammankallas saml hur andra meddelanden skall bringas till medlemmarnas ellerfullmäkflges kännedom, 9. vilka ärenden som skallförekomma på ordinarie stämma, 10. vilken lid föreningensräkenskapsår skall omfatta, 11. grunderna för fördelning avföreningens vinst samt hur man skall förfara med föreningens behållnatillgångar när föreningen upplöses, saml 12. för det fall allförlagsinsatser som avses i 5 kap. skall förekomma, vad som skall gälla därom. (Jfr2 kap. 2 § i ulredningens förslag.) Paragrafenmoisvarar 6 § första stycket FL och innehåller beslämmelser om vad föreningensstadgar skall ange. Endaslbestämmelsen i punkl 9 är en nyhet i sak i förhållande lill gällande räll.Bestämmelsen har förebild i 2 kap. 4 § 7 akliebolagslagen. Imotsats lill vad utredningen har föreslagit upptar inte den nya lagen någonbestämmelse om att stadgarna skall ange hur en medlem skall gå till väga förall få ett ärende behandlat på en stämma. I slället anges, efler mönsier avaktiebolagslagen, direkl i lagen hur medlemmen i delta fall skall gå till väga(se 7 kap. 6 §). Uppräkningeni denna paragraf av vad stadgama skall innehålla innefatlar endasl minimikrav.Del möler alltså ingel hinder mol alt ytterligare beslämmelser las in istadgarna. En fömtsättning är dock atl bestämmelserna inte strider motföreningslagen eller någon annan lag. firma registreras på flera språk skall enligt 6 § andra stycket FLvarje lydelse anges i stadgarna. I den nya lagen har en motsvarandebestämmelse lagits in i 14 kap. 1 § andra slyckel. Prop.1986/87:7 2 kap. Föreningenskall anmälas för registrering senast efter det atl beslut fattades om att bilda föreningen. Om föreningen enligt stadgama eller enligt beslut som har fattats vid 83 sammanträde medmedlemmarna inle skall börja sin verksamhet förrän Prop. visst villkor haruppfyllts, räknas liden för anmälan för registrering i stället från den tidpunkt dåvillkoret är uppfyllt. Registrering får inte ske förrän 2 kap. sådant villkor äruppfyllt. Fråganom föreningens bildande har fallit, om anmälan för föreningens regisireringinte sker inom den tid som anges i första eller andra stycket eller omregistreringsmyndighelen genom beslut som vunnii laga kraft har avskrivit sådananmälan eller vägrat regisirering av föreningen. Styrelseledamöterna svararsolidariskt för återbelalningen av de belopp som har betalts in i insalsereller avgifter jämte uppkommen avkaslning, med avdrag för kosinader på grundav åtgärder som avses i 4 § första stycket. Delsamma gäller i fråga om insatsersom har tillskjuliis i annan form än pengar. (Jfr2 kap. 7 § i ulredningens förslag.) Paragrafensaknar direkt motsvarighet i gällande rält, jfr dock 8 § FL. En vissmotsvarighet finns i 2 kap. 9 § aktiebolagslagen. Enligt bestämmelsen skall föreningen anmälas för registrering senasl sexmånader efter del att beslutet fattades om att bilda föreningen. Avsikten medbestämmelsen, som har förebild i 2 kap. 9 § första stycket aktiebolagslagen, ärall frågan om föreningens regisirering inle skall kunna skjutas på framtiden.De personer som har inträtt som medlemmar och ev. betalt in insatser tillföreningen bör nämligen inte vara bundna under en längre lid medan de svävar iovisshet i frågan huruvida föreningen kommer all registreras eller inle. Del äräven elt allmänl intresse all liden mellan föreningsbildandel ochregislreringsfrågans avgörande inte blir för lång. Någon svårighel atl bestämmavid vilken lidpunkl beslul fattats om att bilda en förening lorde i allmänhetinte föreligga. Som tidigare framhållils (se specialmotiveringen till 1 §)torde beslutet så gotl som alltid kunna hänföras till ell konstituerande sammanträde. Registreringsbestämmelsemai den nya föreningslagen bygger på principen atl en förening har rält altvinna regisirering, om den har bildats och organiserats i överensslämmelse medlagens föreskrifier och detla styrks inför regislreringsmyndigheten med deuppgifter och handlingar som särskilt föreskrivs i lagen eller i annanförfallning. Av denna princip följer å andra sidan all hinder mol regisireringföreligger, l.ex. om föreningens ändamål inte är sådant som anges i 1 kap. 1 §första stycket, om anlalel medlemmar understiger det tillåtna eller om slyrelseoch revisorer inte har valts av medlemmarna. föreningens stadgar eller i beslut vid sammanträde med medlemmar na bestämts atl föreningen inte får börja sin verksamhet förrän etl visst villkor har uppfyllts, skall enligt första meningen som utgångspunkt för sexmånadersflden i stället räknas den dag då villkoret är uppfyllt. eningen bör nämligen intekunna vinna regisirering , och det Prop. finns följakfligen ingenanledning att framtvinga en anmälan innan hindret har undanröjts (jfrtredje stycket). Som exempel på villkor som åsyftas i 2 kap. försia meningen kan nämnasall föreningen inte får börja sin verksamhet förrän ett visst medlemsantal(högre än fem) har uppnåtts eller elt visst minimibelopp har belalls iinsatser eller avgifter. Iandra meningen anges atl regisirering inte får ske innan sådant villkor som dethär är fråga om har uppfyllts. Det skulle uppenbart leda lill olägenheter attregistrera en förening innan det är klart alt den över huvud taget kan böljasin verksamhet. Föreskrifter om det sätl på vilket föreningen skall visa attvillkor som sagts nu har uppfyllts kan meddelas av regeringen iverkställighelsföreskrifler flll den nya lagen. Bestämmelserna,som har förebild i 2 kap. 9 § Qärde stycket aktiebolagslagen, innebär atlfrågan om föreningens bildande faller, om anmälan för föreningens registreringinte sker inom den lid som anges i försia eller andra slycket eller omregistrering har vägrats genom ett beslut som vunnit laga kraft. Enförpliktelse atl ingå som medlem i föreningen är givetvis inle längre bindande,om frågan om föreningens bildande har fallit. Insatser eller avgifter som harbetalts in skall återbäras. Även insatser som har tillförts föreningen i annanform än pengar skall återbäras. Styrelseledamöterna svarar solidariskt föråterbäringen av insatser och avgifter jämle uppkommen avkastning med avdrag förkostnader på grund av styrelsens ålgärder för att få in utfästa insalser elleravgifier eller i mål rörande föreningens bildande. Utanhinder av 1 kap. 2 § andra stycket får styrelsen, innan föreningen , föra talan i mål rörande föreningens bildande och även i övrigtvidta åtgärder för alt erhålla utfästa insalser eller avgifier. Omen förpliklelse uppkommer genom en ålgärd på föreningens vägnar föreregistreringen, svarar de som har deltagit i åtgärden eller som har beslutatåtgärden solidariskt för förpliktelsen. När föreningen har registreratsövergår ansvaret på föreningen, om förpliktelsen har lillkommil efter del atlföreningen bildals. Harföre registreringen ett avtal för föreningen en medkontrahenl somvisste atl föreningen var oregistrerad kan denne, såvida inte annal följer avavtalet, frånträda delta endast om frågan om föreningens bildande har fallitenligt 3 § tredje stycket. Om medkonlrahenten inte visste alt föreningen varoregistrerad, kan han frånträda avtalet innan föreningen har registrerats. (Jfr2 kap. 8 § i utredningens förslag.) Enligtdenna bestämmelse har föreningens styrelse rätt alt, även innan föreningen har vunnit rättskapacitet, företa vissa åtgärder på föreningens '''' vägnar.Bestämmelsen utgör ett av prakflska skäl betingat undantag från bestämmelsen i1 kap. 2 § andra slycket att föreningen får rättskapacitet först i och medregistreringen. Bestämmelsen har sin sakliga motsvarighet i 3 § första stycketFL. Andrastycket innehåller beslämmelser om ansvarei för en förpliklelse som uppkommergenom åtgärd på föreningens vägnar före registreringen. Enligt första meningen,som i sak överensstämmer med 3 § andra stycket FL, svarar de som har deltagit iåtgärden eller som har beslutat åtgärden solidariskt för förpliktelsen. Sedanstyrelse har valts kan en ålgärd på föreningens vägnar komma alt företas avstyrelsen, verkställande direklören eller någon annan som är ställföreträdareför föreningen. Även en föreningsmedlem kan ådra sig personligt ansvar enligtförsta meningen genom att della i ett beslut om en ålgärd på föreningensvägnar. har registrerats övergår enligt andra meningen ansvarei för enförpliktelse som avses i försia meningen på föreningen, om förpliktelsen hartillkommit efter det atl föreningen . Bestämmelsen i andra meningensaknar molsvarighet i FL men har förebild i 2 kap. 13 § andra slyckel andrameningen aktiebolagslagen. När en förpliklelse genom registreringen övergår påföreningen följer därmed också skyldighet alt svara för en skada som kan hauppkommit för medkonlrahenten. Föreningen får då regressrätt mol de ansvariga. Itredje slycket finns bestämmelser om rätl för den som avtalat med föreningenföre registreringen all frånträda avtalet. Bestämmelserna som saknarmotsvarighet i FL har förebild i 2 kap. 13 § tredje stycket aktiebolagslagen. Föreningens medlemmar m. m. j Dettakapitel innehåller bestämmelser om medlems inträde och avgång (1 -5 §§) samt ommedlemsförteckning (6 §). Reglernaom medlems inträde och avgång har till ändamål att genom en lämplig avvägning mellan de enskilda föreningsmedlemmarnas iniressen å ena sidan och föreningens iniressen å andra sidan ge organisalionerna en så stabil uppbyggnad som möjligt. Det är viktigt alt inte för stora hinder ställs upp för den som önskar träda ul ur en förening. Alltför stränga regler i delta avseende lorde nämligen ha en menlig inverkan på medlemsrekry teringen. är det nödvändigt atl föreningarna kan knyta medlem marna lill sig på ett sådant säll alt de kan uppnå den stabilitet iorganisatio- 86 nen som är ennödvändig fömtsättning för atl föreningarna på ett ända- Prop. 1986/87:7målsenligt sätt skall kunna bedriva sin verksamhet i medlemmarnas intresse.Särskilt viktigt är del att medlemmarna inle genom plötslig massavgång 3kap. kan lämna föreningen och ta insatskapitalet med sig. De regler som i dettahänseende finns i FL har visal sig ändamålsenliga. Dessa regler har därför ihuvudsak oförändrade förts över lill den nya lagen. får inle vägra någon inträde som medlem, om del inte flnnssärskilda skäl för vägran med hänsyn flll arten eller omfattningen avföreningens verksamhel eller föreningens syfle eller annan orsak. Styrelsenskall pröva en ansökan om inträde, om inte annat följer av stadgarna. Isladgarna får föreskrivas all inträdesansökan skall göras skriffligen och allansökningshandlingen skall vara försedd med sökandens bevittnadenamnunderskrift. (Jfr4 kap. 1 § i utredningens förslag.) Paragrafen överensslämmer i sak med 11 §FL. Förstastycket innehåller den vikliga kooperativa huvudprincipen atl ekonomiskaföreningar skall vara öppna och alltså medge inträde av nya medlemmar. Avbestämmelsen framgår emellertid också att denna grundsals kan frångås, om detfinns särskilda skäl för att vägra inträde med hänsyn till verksamhetens arteller omfattning m. m. I vissa föreningar kan det t. ex. vara befogat altmedlemmarna tillhör en viss grupp, exempelvis är jordbrukare eller skogsägare,eller innehar viss anställning, exempelvis i ett arbetskooperativ, eller ärkonsumenter av vissa tjänster, t. ex. barnomsorg, eller är bosatta inom ettvisst område. Ang. den närmare innebörden av undanlaget frånöppenhetsprincipen, se även prop. 1951:34 s. 104 f Någonmotsvarighet finns inte lill den särskilda regel om undanlag frånöppenhetsprincipen när det gäller kooperaliva centralorganisationer somulredningen har föreslagil. Enligt denna regel skulle en kooperativ centralorganisationi sina stadgar få bestämma alt inträde får beviljas endast sådana ekonomiskaföreningar eller andra juridiska personer som uppfyller de kravcentralorganisationen ställer på stadgar, skötsel och ekonomisk soliditet.Enligt regeln skulle också kunna bestämmas i centralorganisationens sladgaratt inom vatje område endasl en medlem kan beviljas inträde. Sådana undantagsom avses med denna regel lillgodoses inom ramen för den redan nu gällande,mera allmänl hållna undantagsregeln (jfr prop. 1951: 34 s. 103 och 2 § 8 mom.lagen, 1947:576, om statlig inkomstskatt). Av15 § lagen (1951:309) ang. införande av nya lagen om ekonomiska föreningarframgår alt principen om atl ekonomiska föreningar skall vara öppna i allmänhetinle gäller för föreningar som har registrerats före den . Andra slycket Prop. 1986/87: 7 får inle uppställa formkrav på en medlemsansökan utöver vad som sägs i andra meningen. Som formkrav i detta sammanhang bör inte ' ansesen sådan bestämmelse som alt sökanden skall försäkra all han ämnar följaföreningens stadgar och beslut eller alt sökanden skall lämna uppgifter som ärav betydelse för medlemskapet, exempelvis om vad han kan länkas kunna levereratill eller köpa av föreningen. Delär givetvis tillåtet all i stadgarna ha krav endast på skriftlig form, alltsåutan krav på bevillning. Densom genom bodelning, arv eller teslamenie har förvärvat en avliden medlemsandel har rätl alt efter anmälan inträda som medlem i föreningen i den avlidnesställe, om inte annal föreskrivs i stadgarna. Anmälanom inträde skall göras senast efler medlemmens död eller, om fldenför dödsboets avgång ur föreningen enligt 5 § då ännu inte har iniräffal,senasl vid den liden. Densom genom bodelning av annan anledning än medlemmens död har förvärvat dennesandel har samma rält som sägs i första stycket. Anmälan om inträde skall isådant fall göras senast efter del att bodelningen har vunnit lagakrafl eller, om tiden för avgång enligt 5 § då ännu inte har iniräffal, senastvid den liden. (Jfr4 kap. 2 § i utredningens förslag.) Dennya lagen skiljer liksom FL mellan medlemskap och medlemsandel i en förening.Till medlemskapet hör rätlen alt della i föreningens förvallning och att laföreningens ijänsler i anspråk. En medlems andel däremot represenlerar rättenalt lyfta vinst som utfaller på andelen eller belopp som svarar mot andelen vidutträde ur föreningen eller vid dennas likvidation. Medlemskapet i en ekonomiskförening är personligt och kan inte genom överlåtelse eller på annat sättöverföras till någon annan. För att bli anlagen som medlem fordras nämligen altvederbörande efler ansökan eller anmälan beviljas inträde i föreningen. Enmedlems andel kan däremoi övergå på eller överlåtas till annan och såledesskiljas från medlemskapet men endasl för en viss . Omen föreningsmedlem avlider, anses dödsfallet ha samma verkan som en uppsägning.Andelen övergår därvid på den avlidnes rättsinnehavare. Bestämmelserna,som överensslämmer med 12 § FL, anger förutsättningarna för att den som genombodelning, arv eller teslamenie har förvärvat en avliden medlems andel skallvinna medlemskap i föreningen. Den som förvärvat den avlidnes andel på grand avbodelning, arv eller testamente har rält att bli medlem i föreningen i ställetför den avlidne, om inle stadgarna föranleder något annat. En föruisättning äratt anmälan om inträde görs , i allmänhel , fråndödsfallet. Tredje slyckel Prop. Tredjestycket, som saknar motsvarighet i FL, innehåller beslämmelser om förvärv avmedlems andel genom bodelning av annan anledning än medlemmens död.Bestämmelserna uttrycker endast vad som hitlills torde ha gällt till följd avall 12 § FL har lillämpals analogt. Densom genom överlåtelse har förvärvat en medlems andel skall ansöka om inträde iföreningen därefler. Om han antas, inlräder han som medlem iöverlåtarens slälle. Ansöker han inte om inträde inom föreskriven tid elleravslås hans ansökan, skall överiåtaren därmed anses ha sagt upp sig flllutträde. Förvärvaren har i sådant fall den rält som tillkommer en avgångenmedlem enligt 4 kap. 1 §, med den skyldighet som följer av 4 kap. 2 §. (Jfr4 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som överensslämmer med 13 § FL, behandlar förvärv av andel genom överlålelse.Den som har förvärvat andelen blir medlem i föreningen först om han antas somsådan i överlåtarens slälle. Ansökan om inträde skall göras inom sex månaderfrån överlåtelsen. Om förvärvaren inle gör sådan ansökan eller ansökan avslås,kan förvärvaren endast göra anspråk på alt få ut inbetalade insatser ochbeslutad vinstutdelning som skulle ha flllkommit överlåtaren, om denne utträttur föreningen. Denmedlem som överlåter sin andel upphör inle genom överlåtelsen att vara medlem.Som framgår av paragrafens andra mening utträder han först i och med attförvärvaren inträder som medlem. Om förvärvaren söker inträde men ansökanavslås, har avslaget samma effekl som om medlemmen då sagt upp sig lillutträde. Om förvärvaren inle gör någon ansökan om inträde, anses medlemskapetuppsagt i och med att ansökningstiden gick ut. Uppsägningstiden börjar alltså isistnämnda fall alt löpa efter överlåtelsen. Enmedlem har rält att säga upp sig till utträde ur föreningen. I stadgarna fårföreskrivas att en uppsägning skall göras skriftligen och aU uppsägningshandlingenskall vara försedd med medlemmens bevittnade namnunderskrift. Isladgarna får även föreskrivas alt uppsägning inte får göras förrän efter visstid, högst , från inträdet. Tiden får utsträckas lill högsl , omregistreringsmyndigheten medger det. Föreskrifter i stadgarna om att uppsägningfår göras först gäller inle i fall som avses i 7 kap. 15 §Iredje stycket och 12 kap. 4 § andra stycket. Enmedlem får på sådan gmnd som anges i sladgarna uteslutas ur föreningen.Föreningsstämman skall besluta om uteslutningen, om inte annat föreskrivs istadgarna. (Jfr4 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer i sak med 14 § FL. Första slyckel Prop. 1986/87: 7 Enligt bestämmelserna kan en medlem som önskar avgå ur föreningen säga upp sig lill utträde. Föreningenhar vissa möjligheter att genom föreskrifter i stadgarna binda sina medlemmarså, all uppsägning inte får ske förrän efter viss lid från inträdet. Längre tidän lorde främst komma i fråga då det gäller centralorganisationer förandra ekonomiska föreningar. I vissa fall föreligger alltid en friuppsägningsräll, nämligen i de fall som avses i 7 kap. 15 § Iredje stycket och12 kap. 4 § andra slycket. En erinran härom har lagils in i förevarande siycke. Delär att märka all bestämmelserna inle reglerar en föreningsmedlems rält all isamband med silt utträde ur föreningen säga upp övriga avtal som har träffatsmellan medlemmen och föreningen. Omständighetema kring dessa avtal kan varierastarkt. Denna fråga bör därför, liksom hitfllls, överlämnas åträttstillämpningen. EnligtIredje stycket kan en ekonomisk förening ta in beslämmelser i sina sladgar omalt en medlem kan uteslutas, om de förutsättningar för uteslutning som anges istadgama föreligger.