prop · GA03147 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kan vara naturligt att därvid pröva frågor av det slag som las upp imotion 2063 kan bedöma måste förändringar i medt>estammandeisutformning i regenngskanslict foregås av förhandlingar. Dessa bor sära förutsättningslösa. Det finns därför inga skal för utskottet att göra några uttalanden om inriktningen avdel pågående översynsarbetet biföllAU:s hemställan om avslag på motionen. "" Prop. 1986/87: 147 behandlade våren198 granskningsbetänkandeöver statsrådens tjänsteutövning och regerings-ärendenas handläggning för (KU1983/84:30, rskr. En av punkterna j betänkandet (p. 9) rubriceras Medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden. Utskottet anför därvid följande (s. 18). Uukottets granskning har i detia ärende tvä syften. Det ena syftet ar atlundersöka om de lagar och avtal som styr förhandlings- och informationsverksamheten1 fråga om regenngsarenden tillämpas på ett rikligt och enhetligt satt i regeringskmshetDet andra syftet är alt bevaka att regenngens stillningsom det framstå styrande och verkställande organet i vårt demokratiska statsskick inte knngskarsgenom medbestämmanden utformning Utskottet vill först slå fast att den nya utformningen avde anställdas medbestämmanderätt i fråga om regenngsarenden i formellthanseende inte innebar nägoninskränkning i regeringens befogenheter. Skyldiheienatl förhandla och informera omregeringsbeslut intrader under beredningsprocessen och åvilar ett ulanfor regenngen ochregeringskansliet ståendeorgan. De preasenngar som gjons i deiområde dar förhandlings- och informationsskyldigheiintrader, nu senast genom arbetsdomstolens dom 1980, ar enligt utskottetsmening värdefulla med hansvn ull medbestämmandets syfte. De innebar dockinte någon förändring j dei formella skyddet för den politiska demokratin När detgaller den praktiska utformningen av verksamheten med information ochforhandling beträffande regenngsarenden kan först konstateras an denna verksamhethar fått en ganska betydande omfattningOmkring 2 500 regenngsbeslut blir foremål foråtgärder från FHRs sida. Dciia innebar att förhandling eller information agcrrum om ungefar vart tiondi; regeringsärende- Ökningar har sken på såväl forhandlings-sominformationssidan. Verksamheten sysselsätter en myndighet med f n åtta tjänsteman till en århg kostnad av . Forarbetsgiwren staten tillkommer de resurser i fråga om personal m. m. som tas ianspråk for informations- och förhandlingsverksamheten från depanementens sida Vid utfrågning infor utskottet intygades från både arbetslagar- och srbetsgivanidomaatt verksamheten löper smidigare Flera a\ de utfrågade menar att den förut refererade domen iarbetsdomstolen 19K(I bidragit till att klargöra förutsättningarna for verksamheten. informations-och förhandlingsarbetet underlättats. Del finns emellertid fortfarande en viss kntik på arbetstagarsidan som bl. a. går ui på att organisationerna kommer in forsent i beredningsprocessen. Man menar att på detta stadium av processen finnsofta inte nägoi större utrymme för påverkan eftersom beredningsarbeleihunnit så långi an beslutet i praktiken ofta arfattat. Liknande synpunkter var statssekreteraren I inne på då han infor utskottet förklarade att den organisatoriska inplacenngenav förhandlingsarbetet i den totala arbetspro- cessen i regeringen var tveksam. Nar den interna beednln);proccsenr PfOp. 1986/87: 147 ar avklarad och man därefter övergår i en forhandlingN',l,ir-de med arbetstagarpartenar enligt statssekreteraren nsken uppenhji an dci ar förenat med stora svårigheter ad slana om bercdninp.\procc%senutan mycket stora tidsförluster. Utskottet vill erinra om att enligt den handläggningsordning *.om galler i regenngskansliefskall en ärende, dar dei foreligger informjiicinN-eller förhandlingsskyldighet, överlämnas till FHR först sedan den gemensammj beredningenhar agt nim i sedvanlig ordning och enighet föreligger om beslutets utformning. Överlämnandet sker således på en myckel ieni stadium avberedningsprocessen. Som framgått har denna ordning kniiserais av företrädare for såväl personalorganisationerna som civildepariemenietUtskottet har förståelse for dessa kritiskauppfattningar Bristerna i dei nuvarande systemet ar enligt utskottetsuppfattning en av anledningarna ull alt direkta kontakter ibland las mellan personaiorgunisationernaoch depar-temenien i ett tidigare skede av beredningsarbelei. Dessa kontakter ikeralltså vid sidan av den forutsatta ochavtalade handlaggningsoidningen ivh innebar bl, a. att förhandlingsrådet förbigås Enligt utskottet kan det också ifrågasättas om den nuvarande handlagg-ningsordningenöverensstämmer med tankegångarna bakom medbestämmandets utformning i fråga om regenngsarendena. Detuttalades i förarbetena till arbetsrartslagstifiningenalt det av principiella skal inte kunde komma i fråga alt infora ett förhandlingsförfarande direkt med regenngen Uiskoneihar också ovan slagit fast att någon inskränkning av regenngens formella befogenheterinte har sken. Med nuvarande handläggningsordning i upptas emellertid, som redan nämnts, förhandlingarna i en myckel seni skedeav beslutsprocessen. Härigenomhar förhandlingarna i realiteten kommit atlavse ståndpunkter som det i normalfallei endaMiierstår for regeringen att bekräfta genom ett formellt beslut Enligt utskottets uppfattning finns det alltså inslag i den nuvarande ordningensom ar diskutabla från pnncipiellasynpunkter. Uiskoiiei anser heller inte att de insatser i form av nd och resursersom görs alltid siar i proportion till deuppnådda resultaten. Detta galler oavsettom man ser verksamheten från arbetslagar- eller arbetsgivarynpunkt Utskottets slutsats är således atl omfattningen och inrikiningenav - förhandlings- och informalionsverksamheteni fräga om regenngsarenden bor omprovas isyfte att minska den sena behandlingen av mer rutinbetonade ärenden till förmån for tidiga kontakter mellanparterna i viktigare (ragor 1 de överväganden som bor göras i samband härmed bor också frågan om formen for dessa kontakterdiskuteras. Som utskottet har redoMsai kan direkta förhandlingar mellan regenngen och defackliga organisationerna inte anses förenliga med regeringens ställning enligi författningen Behovet av tidiga överläggningar mellan företrädare för regeringen och de fackligaorganisationerna kan darfor aktualisera frågan om införande av nyj art>etsformer. Granskningen har hanjtöver inte föranlett något uttalande från ut.skoiicis sida. beslutade att lägga KU:s hemställan i förevarande del till handlingarna med gillande av vadKU anfört. "° Prop. 1986/87: 147 behandlade hösten1984 vissa motioner beträffande förhandlingsskyldigheten för de statliga arbetsgivarna (1984/85:3, rskr. I två motioner föreslogs begränsningari denna förhandlingsskyldighet. I en avmotionerna (1983/84:2029) uttalades att förhandlingsskyldighetenbör inskränkas till åtgärder som primärtgäller de anställdas situation påden egna arbetsplatsen. Som särskilt angeläget framhöllsatt förhandlingsskyldigheten bör begränsasi beträffande bl.a. propositioner till riksdagen.Den andra motionen (1983/84:868) var direkt inriktad på medbestämmandefrågorna i regeringens kansli. Motionärerna sade sig vilja få till stånd en prioritering av MBL-förhandlingarna till vissa angivna ämnesområdenmen också en förhandlingsordning som gör det möjligt förde anställdas företrädare attkomma in tidigare i beslutsprocessen ännu är fallet. AU uttalar i ärendetföljande (s. 33). Säsom redovisats i det föregående har konstitutionsutskoitet( KU 11 del granskningsbetankande som avgavs (KU 1983/84 iO] på nvn grnskat iiilampningen av MBL vid beredningen av regenngsarendena. KL redovisar kntiskauppfaliningar från både arbetsgivar- och arbetstagarsidan -.om bl. a. gär ut paatt information-,- och förhandlingsskyldigheten kommer alt fullgöras pä ettmycket sent studium av beredningsprocesscn KU säger sig ha förståelse for dennakniik iKh ifrågasätter om den nuvarande handlaggningsordningen överensstämmermed iankegang:.rna bakom medbesiammandets utformning i fräga om regenngsarendena,KL anför vidare an det finns inslag i den nuvarande ordningen som ar diskutablafrän principiella synpunkter och anser inte heller all de insatser i form av ndoch resurser som görs alltid slår i proportion till de uppnådda resultaten, KU:sslutsats ar således all omfattningen och innktningen a förhandlings- och informalionsverksamheteni fråga om regenngsarendena bor omprovas i syfte atl minska den sena behandlingenav mer rutinbeio-nade ärenden ull förmån for tidiga kontakter mellan panema i vikiig:iri:frågor. Formerna för dessa kontakter bv>r diskuienis och detta kan aktualiseraett införande av nya art>eislormer. Med hanvisning till dessa av KU £)orda uttalanden finnerarbeis-marknadsutskottet for sin del inte motiverat lor an ta yitcrligari-initiativtill en oven>yn av informations- och förhandlingsverksamheten i regenngskansliel.Det ar så myckel mindre skal an göra del som regenngen haraviserat all den avser an företa en sådan översyn 1 anslutning hanillennras om atlutskoiiet förra aret /K4 S I9i gjorde den bedömningen att förändringari medbestämmandets utformning I regenngskansliel måste foregas av forutsaiiningslosaförhandlingar Med det sagda avstyrker uiskotiel motionerna (och 2029 i denu behandlade delarna. biföll AU:s hemställanom avslag på motionerna. 1984/83:219 om den statliga personalpolitiken (s. 4)ianmäls för att regeringen uppdragitåt att på statens vägnar ta upp förhandlingar meC berörda personalorganisationer i syfte attträffa kollektivavtal i de hänseenden och med de syften somframgår av uttalanden, främst KU 1983/84:30 p. Vidare anmäls att förhandlingarna skall förberedas och följas av en särskild rådgivande delegation vid SAV. Idelegationen skall ingå företrädare för bl.a. . väcks fem motioner, som har samband med denna del av propositionen. I motionerna 1984/83:432 och 433 förordas att MBL avskaffas vid regeringsbeslutsamt att det avtal som reglerar den nuvarande ordningen sägs upp. Motionärerna föreslår vidare en ändring av nuvarande lagstiftningmed innebörd att MBL inte skall tillämpa.s vid beredning av regeringsärenden. Motsvarande krav återfinns j motion 1983-/86:20. I motion 1985/86:16 påpekas att tidigare understrukit att förhandlings- och informationsverksamheteni vad avser propositioner bör begränsas kraftigt av framfor allt principiellaskaj. Detar inte rimligt, sett frän den politiska demokratins synpunkt, att låta personalorganisationerna på det sätt som sker påverka en politisk beslutsprocess.Den nuvarande ordningen med förhandlings- och informationsverksamhet enljgt medbestämmandelagen vid beredningen avregeringsärenden bör därför avskaffas. Samma krav förs fram i motion 1984/85:1113. Enalternativ form av medverkan beskrivs i motion 1984/85:330. Det föreslås att de anställda får möjlighet att komma in i ettbetydligt tidigare beslutsskede samt att vissa ämnesområden prioriteras. Här nätnns bl.a. personalförändringar inom statens område, flyttning av ärendegrupper och omlokalisering avmyndigheter. Under hänvisning till den tidigare riksdagsbehandlingen av frågan (KU 1983/84:30, AU 1984/85:3)framhåller arbetsmarknads utskottet (AU1985/86:6 s. 15, 16) vikten av att förhandlingsarbetet fullföljs snarastså att mer ändamålsenliga arbetsformer kan införas i i berörda avseenden. Med hänsyn till det pågående förhandlingsarbetet Dör enligt utskottsbetänkandet motionerna i aktuelladelar inte föranleda någon åtgärd. Till AU:s hemställan i denna del är fogade en reservation och Prop. 1986/87: 147 ett särskilt yttrande. 1985/86:48) biföll AU:s hemställan om avslag påmotionerna och ett godkännandeav vad som anförs i propositionen 1 motsvarande del. budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 4) anmäler civilministern att statensarbetsgivarverk har tillsatt den rådgivande delegationen, bestående av företrädare för bl.a. , och attförhandlingar har inletts. fråganom tillämpningen av medbestämmandelagen i samband med de politiskabesluten i den offentliga sektorn tas upp i tre motioner. I motion 1985/86:A 742 föreslås att medbestämmandet i regerings kansliet bör begränsas. Information bör emellertid enligt motionen ges isamband med beslut om förändringar med konsekvenser för de anställda. I motion 1985/86:A 745 framhålls det ur demokratisk synpunkt principielltfelaktiga i att MBL-förhandlingarförekommer nd beredning av såväl regeringsärenden som ärenden i kommuner ocn landsting. I motion 1985/86:A 748 nanvisas till att slutsatsen i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande (KU 1963/84:30) blev att omfattningenoch inriktningen av förhandlings-och informationsverk=amheten i fråga om regenngsarenden borde omprövas. Härutöver finns det enligt motionenanledning att principiellt understryka att det i MBL bör göras en bestämd åtskillnad mellan utövningen av den politiska ledningen ilandet och de fall dåregeringen framträder i den mer begränsade rollen son arbetsgivare. (AU 1986/87:8) konstaterar vidbehandlingen av den nyssnämnda propositionspunkten och bl.a. de tre anförda motionerna att det föreligger skilda ståndpunkter i fråga om behovet av att särskilt utreda gransdragningslinjenmellan den politiska demokratin och medbestämmandet. Några nya argument som skulle kunna motiveraett ändrat ställningstagande från utskottets sida har enligtutskottet mte förts fram av motionärerna. Med hanvisning härtill samt till det förhandlingsarbete som pågår beträffande medbestämmandet vid bered- Prop.1986/87:147 ning av regeringsärenden avstyrks motionerna i aktuella delar. Det i sammanhangetbehandlade avsnittet i prop. 1985/86:100 i denna fråga bör enligt utskottet läggas till handlingarna. Till AU:s hemställan i denna del är fogade dels en reservation, dels ett särskilt yttrande. 1986/87:50) biföll AU:s hemställan. I budgetpropositionen 19S7 (prop. 1986/87:100 bil. 4) anméler civilministern att statensarbetsgivarverk har lagt fram ett skriftligt avtalsförslag i förhandlingarna om medbestämmandet vid beredningen avregeringsärenden och att förhandlingarna befinner sig i ettslutskede. Nya motioner har väckts i saken. Som exempel på försjag i syfte att minska de korporativatendenserna 1 värt samhälle nämns i motionen "'fl6/87:K212 att MBL i bör avskaffas. I motionen 19e6/87:A 734 urriertryks på nvtt (jfr motioren 1985/86:A 748) attdet i MBL bör göras en bestämd åtskillnad mellan utövningen av den politiska ledningeni landet och de fall dåregeringen framträder i den mer begränsade rollen som arbetsgivare.Vidare understryks i motionen att resultatet av förhandlingarna om med-bestämmandet vid beredningen avregeringsärenden måste leda till en sådan gränsdragning scxn angetts i motionen. Trigan om tillämpningen av MBL inom den offentliga sektorn berörs också i motionerna 1986/87:A 736 och A 751. Innehåll P-P- '986/87: 147 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 2 1 Inledning ........................................................ 2 2 Nuvarande ordning ........................................... .... 3 3 m.m.................................................. 3 4 Föredraganden ................................................. .... 3 5 Hemställan .................................................... .... 5 6 Beslut............................................................. 5 BilagaI Avtal om medbestämmande vid beredning en av regeringsärenden ........................................ 6 Bilaga2 Medbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden - enöversikt över nuvarande ordning......................... .. 10 Bilaga2:1 Avtal m.m..................... 16 Bilaga3 behandling av frågan 1983-1987.. .. 29 Tryckeri, 1987 36