prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Ulbildningen innebäringen förlängning men förutsätier lilllrädeskrav molsvarande årskurs 3 i matematik,fysik och kemi på N- eller T-linjerna i gymnasieskolan eller molsvarandekunskaper. UHÄ har beräknai koslnaden för försöksuibildningen lill 299000 /88 för 20 nybörjarplatser. Behov avpåbyggnadsulbildning för laboratorieassistenter, utöver dem som finns icylologi resp. blodgruppsserologi, har funnils en längre lid. Sedan den nyagrundulbildningen startade har behoven av fördjupade kunskaper inomflera områden ökal. UHÄ föreslär att enpåbyggnadslinje om 40 poäng benämnd utbildning i molekylärbiologi och bioteknikinrättas budgeiårei 1987/88 med slarl i landsiingskommun med 16nybörjarplatser. Anlagningen föreslås ske vartannat är. Kostnaden beräknar UHÄ till 119000 kr.budgeiårei 1987/88. För egen del får jag anföra följande. Jag är inte nu beredd altföreslå en generell förlängning av laboralorieassislenllinjen med 10 poäng.Däremot anserjag alt förslagel om en försöksutbildning med inrikining molmedicinsk bioteknik bör prövas. Finansieringen av de föreslagna 20 platsernabör ske genom en omfördelning av platser från andra inriktningar inomlaboralorieassislenllinjen. Lokaliseringen bör ske i enlighet med UHÄ:sförslag. Jag anser alt en nypäbyggnadslinje inom områdel molekylärbiologi och bioteknik är intressant. Jag förordar sålunda att en ny påbyggnadslinje i anslutning till laboralorieassislenllinjen inrättas fr.o.m. budgeiårei 267 1987/88med inrikining mol molekylärbiologi och bioteknik. Jag förutsätter Prop1986/87: 100 all den nya påbyggnadslinjen kan rymmas inom oförändrad planeringsram Bil. 10 och beräknar därför inle några ytterligare medel för ändamålel. Rehabiliteringslinjen, huvudmannaskap m.m. Rehabiliteringslinjen bedrivs med både slalligloch landslingskommunall huvudmannaskap. Min förelrädare,slalsrådel , lillkallade den 15 augusli 1985 en arbelsgrupp förutredning om huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och . Enligt direktiven (U1985: F) skulle uiredaren pröva konsekvenserna i skilda avseenden som kan följaav en kommunahsering av sjukgymnastutbildningen i och . Särskiltbetonades frågor som gäller forskningsanknyining, dimensionering avgrundulbildning och påbyggnadsulbildning saml lokalfrågor. En kostnadsanalysmed förslag lill finansiering av framlagda förslag skulle även redovisas. Arbelsgruppen antogarbetsnamnet HUS och redovisade i augusli 1986 sina förslag i en rapport mednamnel Huvudmannaskapel för sjukgymnastutbildningen i Siockholm och Lund.Rapporten har remissbehandlats. Uiredaren lägger fram tvåalternativ. Etl allernaliv innebär en huvudmannaskapsförändring. Härvid anserHUS att konsekvenserna av en förändring inle lägger hinder i vägen för allgenomföra en kommunalisering av sjukgymnastutbildningen i Siockholm och omvissa älgärder vidtas avseende anknytningen mellan grundläggande utbildningsamt forskarutbildning och forskning. Det andra alternativet innebär allstaten även fortsättningsvis driver sjukgymnastutbildningen i Siockholm ochLund men lar ul en ersällning från de studerandes hemorlslandsling som motsvararden inlerkommunala ersällningen mellan landslingen. HUS har inle framlaglförslag med förord för någol av allernaliven. Av remissvaren framgåratt det råder slor enighel om all del statliga huvudmannaskapet försjukgymnastutbildningen i Siockholm och bör bibehållas. Bland dem somlillslyrker ell fortsalt statligt huvudmannaskap märks UHÄ, förenadestudentkårer (SFS), () och Sverigesakademikers centralorganisation (/SR). Som skäl för sina ställningstagandennämns bl. a. lärarnas kompelens och möjligheier lill forskning samt samspeletmellan undervisning på olika nivåer inom den statliga högskolan. Detla ger,menar flertalel remissinslanser, förulsältningar all upprällhålla en högutbildningskapacitet saml etl nära samband mellan grundutbildning,forskarutbildning och forskning. UHÄ har inhämtatyllranden från bl. a. berörda regionslyrelser, universitet samtlandslingskommunala utbildningsnämnder eller motsvarande. En klär majoritet avdessa förordar fortsall statiigl huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen iStockholm och . Av inkomna remissvar ärdel endast Landslingsförbundel (LF) och i (LO) som förordar en kommunalisering med hänsyn lill all forskningsanknylningen har utvecklats väl även inom 268 jTh4yimmunalisering av sjukgymnastutbildningarnai Stock- /87: 100 fi'... och har vahföremål för överväganden i flera årlionden. Enligt utredaren fungerarutbildningarna väl med både statligt och kommunall huvudmannaskap. Samtidigtkonstateras atl del är angeläget all förbättra anknyiningen mellangrundläggande landstingskommunal högskoleutbildning och den forskarutbildningoch forskning som enligt högskolelagen är en slallig uppgifl. De ålgärder somskulle behöva vidtagas i och vid en kommunalisering avgrundulbildningen är således principiellt likarlade med de som erfordras förnuvarande orler med landstingskommunal sjukgymnastutbildning. HUS föreslår bl.a. all samverkan mellan den slalliga forskarulbildningen och forskningen ochden landslingskommunala grundulbildningen regleras i lokala överenskommelser isyfte all ge alla studerande lika chans tillforskarutbildning och forskning. Några särskilda nya ijänslekonslruklioner förall underlätta sambandet mellan utbildning, forskning och vård är enligtuiredaren inle nödvändigl. I rapporlen redovisas ensamverkansmodell mellan landsiingskommun och i all kunna uppnå samordning mellan utbildning, forskning och vård när dessahar skilda huvudmän. Av bilaga 3 som fogats lill rapporten framgår alt denskisserade samarbets-organisalionen förutsätter atl det inom universitetetfinns en utbyggd forskningsorganisalion som har lillräckliga resurser för altkunna erbjuda den ett reeelll samarbete. Kosinaderna för enförstärkning av resurser uppgår enligt i 3,6 milj. kr. Organisationen medstatligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen innebär alt sambandetmellan grundulbildning och forskning blir naturligt ulan organisatoriskåtskillnad. Vid och i har successivifasla forskningsresurser i medicinsk rehabilitering resp. sjukgymnastik byggisupp. Vid dessa inslilulioner bedrivs förulom grundutbildning, forskarutbildningoch forskning också påbyggnadsulbildning och forskningsförberedandefördjupningskurser i sjukgymnastik. Vid i finns nordensenda professur i sjukgymnastik inrättad. UHÄ:s erfarenheter av dennuvarande ordningen är all skilda huvudmän för sjukgymnastutbildning på olikautbildningsorter inle har medfört några organisaloriska eller administrativaproblem. Detta gäller även samverkan med ulbildningen av arbetsterapeuter. För egen del vill jag anföra följande. Jag delar uiredarensuppfallning att de älgärder som krävs för all bibe hålla sambandet mellan grundutbildningen och forskningen och forskarut bildningen i och vid en kommunalisering av den grundläg gande sjukgymnastutbildningen på dessa orter är likarlade för övriga orter med landstingskommunal sjukgymnastutbildning. Del är l.o.m. så all del finns skäl att överväga vilka särskilda ålgärder som kan behöva vidtagas för hela den kommunala högskolans del tillföljd av all forskning och forskarutbildning endast finns inom den statliga högskolan. Sådana ålgär der avser lärarnas kompetensutveckling, lärarnas möjligheter lill forsk- 269 ning,samspelet mellan undervisning pä olika nivåer, forskning och kliniskt Prop1986/87: 100 arbete. Den samverkansmodell föruniversitetet och i som presenteras i rapporten är enligtmin mening intressant. Denna bör kunna tjäna som elt exempel pä hur samverkanmellan statliga och kommunala högskoleenheter kan utvecklas. Regeringen har mol dennabakgrund uppdragit åt UHÄ all inkomma med elt kompletterandeunderlag för regeringens och fortsalla ställningslagande lill hursambandet utbildning, forskning och forskarutbildning skall främjas särskiltvad gäller den , 1 uppdraget ingår även all klargörainnebörden av begreppet forskningsanknytning, 1 en delstudie skall härutöverkarolinska institutet redovisa hur en samverkan med värdhögskolan i byggas upp i della syfle, Uppdragel skall i sin helhel redovisas den 1juli 1988 och delstudien avseende och iStockholm , En ny organisalion medbyte av huvudmannaskap för de här aktuella utbildningarna kan medföra extrakosinader om resurserna för forskningsanknytning skall förbli oförändrade och inle förlora i tempo vad gäller fortsattutveckling. pekar på ell behov av resursförslärkning omca 3,6 milj. kr. enbart för Lunds del. Beräkningar avseende resursbehovet förkarolinska institutets del saknas . Den nuvarandeorganisalionen av sjukgymnastutbildningen i och fungerar väl.Jag ser därför inga skäl atl förändra denna. Jag har dessutom noterat atlStockholms läns landsiingskommun inle är berelt att överta ansvaret förhuvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen vid . förordar i sill yllrande all del även fortsättningsvisskall vara statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i ochLund med hänvisning lill vad som har framkommil i ulredningen. Mol denna bakgrundanserjag därför all huvudmannaskapel för sjukgymnastutbildningarna i Siockholmoch lills vidare bör varaslatligt. Till följd härav bör det även tillsvidare finnas en linjenämnd förvardera inriktningen av rehabiliteringslinjen i och . Jag avseratt senare åierkomma vad gäller förslag alt stärka forskningsanknytningen förden del av högskolan som saknar en organisatorisk anknylning lill forskning. Ianslulning härtill bör slullig ställning las lill frågan om hur huvudmannaskapetför sjukgymnastutbildningen i och skall lösas. Jag övergår nu till vissa ekonomiska frågor. Uiredaren föreslår somett alternativ atl siaten även i fortsättningen bedriver sjukgymnastutbildningen i och men tar ul en ersättning från de studerandes hemortslandsling som moisvarar den inler kommunala ersättningen mellan landsiingskommunerna. En sådan åtgärd skulle leda till en förstärkning av slalens inkomsler med ca 14,5 milj. kr. molsäller sig dock beslämt ell sädanl förslag och menar alt detla skulle innebära etl allvarligt avsleg från lillämpade principer för statlig högskoleulbildning. Enligimin uppfattning är det dock fråga om en unik situation. Det finns /87:100 inte något annal exempel pä alt såvälslal som landsiingskommun bedriver Bil. 10 samma slag av högskoleulbildning. Det förhållandet att jag i dettaspeciella fall inie önskar förändraen väl fungerande organisalion kan enligt min mening inle anses uigöra hinder för staten att la ut ersäitning avandra utbildningshuvudmän för utbildningen på samma sätt som landslingskommunalautbildningshuvudmän gör. Jag föreslär därföratl den landstingskommun, till vilken den kommun, där en studerande är kyrkobokförd, hör, skall kunna åläggasatt ulge ersättning till staten för sådan utbildning som anordnas av bädestaten och landstingskommunen. Samma ersättningsskyldighet skall gälla för dekommuner, som inle ingår i nägonlandstingskommun. En sådan ersättningsskyldighet måsle vara grundad ilag. Jag återkommer därför sist under delta anslag med förslag lill ändring ihögskolelagen. Slatens inkomster tillföljd av förslagel (-f 14,5 milj. skall inleveras lill inkomsttitel på statsbudgeten. Det bör ankomma påregeringen all utfärda de beslämmelser som erfordras. länslandstingskommun har under budgeiårei 1986/87 avvecklat sinsjukgymnastutbildning. förutsatte i sin behandling av prop. 1985/86: 100 (UbU 23, rskr. 298) allplatserna skulle kunna omfördelas lill andra orter inom den kommunala högskoleulbildningen. Ensådan omfördelning har inle varil möjlig. Jag föreslår därför att 4nybörjarplatser lokaliseras lill inslilulet och 4 nybörjarplatser lilluniversiieiei i . Jag beräknar medel för ändamålel under della anslag (-f-180000kr.) förbudgeiårei 1987/88. Jag kommer i del följande under anslaget D 14. Bidrag lillkommunal högskoleutbildning m.m. att beräkna molsvarande minskning avmedel. Regeringen uppdrog ål UHÄ i samband med prop, 1985/86:100 atl inkomma med förslag dels till åtgärder i syfte att öka rekryteringen avstuderande, dels lill dimensioneringoch lokalisering av linjen underen femårsperiod, 1 anslulning härtill skulle UHÄ inkomma med förslag lill enförsöksulbildning för tandhygienister mot bakgrund av förslagen i prop, 1984/85:79 (SOU 12, rskr. 143) med förslaglill tandvårdslag m. m. i vad avser tandhygienisternas framtida arbetsuppgifier och ställning i tandvårdsorganisationen. UHÄ framhåller i sin redovisning avuppdragel att ämbetet inle nu är berett atl presenlera delaljerade förslag tillutbildningsinnehåll, dimensionering och lokalisering, mol bakgrund av denstora osäkerhel som råder beiräffande eflerfrågan på tandhygienister och yrketsframtida arbetsinnehåll. UHÄ pekari sammanhanget pä vissa regeringsuppdrag lill socialslyrelsen och riksförsäkringsverkel som kommer altfä belydelse för tandhygienisternas ställning på arbetsmarknaden. Islället redovisarUHÄ några tänkbara utbildningsmodeller, varav den enagäller en tandvärdsassistenlutbildning och den andra en modifierad tandhygienislulbildning.Tandvårdsassislenimodellen skulle innebära all en ny yrkeskategorielableras, som ersäller tandskölerskor och landhy- 271 Den andra modellen sominnebär en fördjupning av nuvarande utbild- /87: 100 ning skullemedföra en föriängning av ulbildningen. Utbildningen föreslås Bil. 10 Dyggapå allmän behörighel och omfalta högskolestudier. Mol bakgrund av dessa två förslag vill jaganföra följande. De pågåendeförändringarna i tandhälsoiillslånd och vårdbehov kräver enligtVärldshälsoorganisationen (WHO) förnyelse i fråga om utbildning avlandvårdspersonal. Viss samulbildning av hela tandvårdslaget (tandläkare,landhygienister, tandsköterskor, tandtekniker) framhålls som värdefulll för framliden.Tandhygienisterna intar en självklar plats i tandvårdslaget. En förlängdtandhygienislulbildning skulle enligt min mening kunna ge slörreförutsättningar alt realisera högskolans mål om bl. a. anknylning tillforskning och också förbereda för en självständigare yrkesroll. En sådanutveckling överensslämmer även med intentionerna i prop. 1984/85:79 med förslagtill tandvårdslag m.m. (SOU 12, rskr. En försöksverksamhel med enfördjupad och utökad tandhygienislulbildning bör därför enligt min meningprövas i syfte all anpassa ulbildningen tillkraven pä tandhygienisternas kompetens. Ulredningen för översyn av vissaansvarsfrågor inom hälso- och sjukvården har i sitl belänkandeBehörig-helsreglering för assisterande tandvårdspersonal (DsS 1986: 10)föreslagit atl tandhygienister skall legitimeras mol bakgrund av sinakvalificerade arbetsuppgifier och med hänsyn till all de arbetar under storsjälvständighet. Jag ser med oro på attutbildningskapaciteten av tandhygienister har minskal. Under de två senasleåren har två landslingskommuner begärt all få avveckla ulbildningen. Jag harerfarit atl fler framslällningar om avveckling är alt vänta. Det är enligt minmening väsentligt atl upprällhålla dimensioneringen av tandhygienistlinjen tills dess att större klarhet har nåttsbeiräffande den framtida ulformningen av linjen. Jag är därför inte beredd alttillstyrka UHÄ:s förslag om en minskning av anlalel platser påtandhygienisllinjen. Mol denna bakgrund är delväsentligt att försöksutbildningen som jag har förordat, lokaliseras ort som har förutsättningar alt genomföra denna. I finns etlslort patientunderlag och en kvaliflcerad lärarslab med erfarenhei avutbildning av tandläkare, tandhygienister, landsköterskor och tandtekniker.Jag har inhämtat att det här även finns en god beredskap för att ändra gällandeutbildningsplaner för en anpassning lill den framlida tandvårdens behov. Delvore därför enligt min mening lämpligl atl närmare utreda möjligheterna att bl.a. i genomföra en ändrad landhygienistulbildning som ger fördjupadekunskaper inom bl. a. betendeevetenskap, medicinsk-odonlologiska ämnen och vetenskapligmeiodik. UHÄ redovisar ävenförslag om en landvårdsassislenlulbildning. Efler vad jag har erfarii pågårförsöksverksamhet på några orter i landet där en tandvårdsassislenl ersällerlandsköterskan och tandhygienisten. Jag ser inget hinder mol alt någonlandsiingskommun, l.ex. Västerbollensläns landsiingskommun, i anslutning till en ändrad organisation av landvårdenprövar en sådan utbildningsmodell. Jag avser all äierkomma till regeringen medförslag all UHÄ fär i 272 uppdrag att redovisa den närmare utformningen avdessa försöksuibild- /87: 100 ningar vad gäller innehåll,dimensionering och lokalisering. Jag förutsätter Bil. 10 all dessa kan planerasoch genomföras utan ökning av de ekonomiska ramar som finns på statsbudgetenför tandhygienisOinjen. Sedan de försöksverksamheter som jag här har förordathar prövats och utvärderats utifrån tandvårdens organisation, kommer det attfinnas förutsättningar för att senare ta ställning lill landhygienisllinjensframlida ulformning. Jag har i denna fråga samrått med chefen försocialdepartementet. Det förslag, somjag har lagt fram i dellaavsnitt om skyldighet att ersälla siaten för sådan högskoleulbildning somanordnas av såväl staten som landsiingskommun, förutsätter en ändring ihögskolelagen. Jag vill även erinra omatl jag inledningsvis under avsnitt Hinder för fortsatt utbildning inomhögskolan har föreslagil en ändring i högskolelagen. Lagändringen bör träda ikrafl . Del fullständiga förslaget till ändring i högskolelagenbör fogas till delta prolokoll sombilaga 10.2. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till (414073000 - 6023 000) = 408050000kr. Jäg hemställer att regeringen dels föreslårriksdagen atl 1. anta förslag till lag omändring i högskolelagen (1977:218), 2. planeringsramar /88 fastställs i enlighet med vad jag har förordat, 3. psykoterapiutbildningenförändras i enlighet med vad jag har förordat, 4. en påbyggnadsutbildningför laboratorieassistenter, påbyggnadslinje i molekylärbiologi och bioteknik,40 poäng inrättas, fr.o. m. /88, 5. till UtbUdning förvårdyrken för /88 anvisa ett reservationsanslag av , att ta del av vad som haranförts om huvudmannaskapel för sjukgymnastutbildningen i Siockholm och . 18 1986/87. Bilaga 10 Rättelse:S, 273 rad 13-19 texten ändrad. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 749479706 799618000 831523 000 Prop1986/87: 100 Bil. Anslaget avser grundläggandeutbildning för undervisningsyrken vid de statliga högskoleenheterna samlpersonalutbildning för skolväsendels behov inom utbildningsdepartementetsverksamhelsområde. Under anslaget beräknas medel för allmänna utbildningslinjeroch påbyggnadslinjer inom seklorn saml för vissa kurser m. m. Medel förkommunal högskoleulbildning inom seklorn beräknas under anslaget D 14. Bidragtill högskoleulbildning m. m. Högskoleenhet/ändamål m, m. Beräknad ändring 1987/88 för vissa lärare m, m. + 53000 -t-31581 000 - 232000 -f2913000 Högskoleenhet/ändamål m, m. Beräknad ändring 1987/88 /87:100 Bil..10 Personalutbildning för skolväsendets behov: Anslagsframställninghar avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Sammantaget innebärändringsförslagen i korlhel följande. Ändamål/högskoleenhetm, m. Kostnad budgetårel 1987/88 Okr,) Ändamål/högskoleenhetm, m. Kostnad /88 (tkr,) Förändringar av anslagsteknisk natur Överföring från LlE-anslag för utbildning imusik-terapi, SMH Anslagsomläggning, bibliotek, Överföring av medel för Medel för tjänster som teckentolk, HLS, UU, ULi, UL, UG, UUm Konsekvenser av lidigare beslut Besparing enligt regleringsbrev - Fritidspedagoglinjen Enl, BP 85 - Förskollärariinjen Enl, Bp 85 Omvandling till tvåspråkig utbildning Enl, BP 86 - Enl.Bp86 Hushållslärariinjen Enl, BP 86 - 24 npl Idrottslärariinjen Enl, BP 86 - 60 npl Industri- och hantverks lärarlinjen Enl, BP 85 Lågsladielärarlinjen Vidareutbildning av mellan stadielärare lill lågstadie lärare -t- Enl, BP85-96 npl 3.8 Mellansladielärariinjen Tillvalskurser i samiska och tornedalsfrnska Vidareutbildning av låg stadielärare till mellan stadielärare Enl, BP 85 - 276 npl 3.9 MusiklärariinjenEnl, BP 84 Enl, BP 86 Omfördelning av npl SMH 3.10 Textillärarlinjen Enl, BP86 Enl, BP 85 160 p-45 npl Enl, BP 85 Omfördelningtill matematisk-nalurvelenskaplig linje Enl, BP 86 Praktikomläggning Enl, BP 86 160 p -60 npl 3.12 SpeciallärarlinjenUtbildningför särskolans träningsskola Enl, BP 86- 24 npl Utb, för hörselskadade Ulb,för döva Prop1986/87: 100 Bil. Kostnad /88 (tkr.) - 348 -I- 220 -1-35 271 (28 546) (4 125) (2600) -I- 270 -1- 233 -37671 Ändamål/högskoleenhet m, m,''' (tkr,) -48 npl KF, UUm -b 132 npl HLS, UG - 72 npl UU, UG, UUm - 94 npl HLS, HÖ Induslri- och hanlverkslärariinjen Flyglärarutbildning -1- 12 npl HLS Tekniklärarutbildning - 18 npl. HV,HS/H - 24 npl UG -456 npl HLS, HF/B, ULi, HJ UL, HKr, HV,UG, HKs, UUm, HLu, HS/H -16 npl ettämnes SMH -32 npl ivåämnes UL, UG, -48 npl ettämnes UU, UG, -12 npl ivåämnes UG Ändamål/högskoleenhet m, m. -104 npl HLS, UU, ULi, UL, UG, UUm -535 npl 160pHLS,UU, ULi, UL, UG, HKs, UUm -45npl 40 p HLS, UU, ULi, UL, UG, UUm 4.13 Lärariinjen för jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsskötsel - I2npl UU Kompl. 4.14 Särskilda utbildningsåtgärder förvissa lärare m, m, Induslri- och hanlverks-lärarulbildning 4.15 Engångsanvisning Fortb, lärarutb, ulv, arb. Didaktiskt ulv, arbele Bibehållande av utbudet av enstaka kurser Varav på"reformlinjer" ovan angivna med * ' HLS = högskolan förlärarutbildning i , KF=konstfackskolan, SMH = i ,UU=universitetet i , HF/B = högskolan i /, HÖ=högskolan iÖrebro, ULi = uni-versitetet i , HJ = högskolan iJönköping,UL=universitetet i , HKr=högskolan i , HV= högskolan i , UG = i , HKs = högskolan i ,UUm=universitetel i ,HLu = högskolan i , HS/H = högskolan i /. npl=nyböriarplalser ' BP= budgelproposition 1. en påbyggnadslinje imusiklerapi omfattande grundkurs 20 poäng och fortsättningskurs 20 poäng inrättas fr. o. m. /88, 2. planeringsramarfastställs i enlighet med vad som förordas i anslagsframställningen, 3. underelt reservationsanslag Dil.Utbildning för undervisningsyrken anvisas . med ovan angivenfördelning på anslagsposter. kommun har inkommit med skrivelse omutbildning av lärare och övrig personal för arbete bland döva och hörselskadadeelever i . Föredragandens överväganden /87: 100 För konsekvenser avtidigare fattade beslul beräknarjag medel i huvud-sak i enlighel med vad UHÄhar föreslagil. Mina förslag lill planeringsramar redovisar jagi del följande. Inledningsvis villjagerinra om att vid 1985/86 ärs (prop. 1985/86: 113, UbU 27,rskr. 356) beslöt atl godkänna vissa rikthnjer avseende begränsning avantagningen lill vissalärarutbildningar inför /88. Begränsningen skall enligt beslulelgöras på klasslärariin-jerna. pä vissa av ämneslärarlinjerna saml inom depraklisk-estetiska utbildningarna. Genom den begränsade antagningen skapasuirymme för ulvecklings- och fortbildningsinsatser inför siarten av den nyalärarutbildningen. Jag återkommer senare i mitl anförande lill begränsningensomfattning på de olika linjerna. Jag kommer i del följande dessutom atlförorda en minskning av antalet nybörjarplatser på lärarlinjen för jordbruk,skogsbruk och trädgårdgårdsskötsel (-12), på speciallärariinjen (-100) saml påvärdlärarlinjen (-48). För tekniklärarutbildningen kommer jag atl förorda enminskning med 18 nyböijarplalser. Jag kommer atl föreslå all utbildningsarvodeskall ulgå lill sluderande pä induslri- och hantverkslärarlinjen. Jag övergår nu lill allbehandla vissa ulbildningslinjer inom seklorn samt frågor rörandepersonalutbildning för skolväsendets behov. Industri- och hanlverkslärariinjen saml handels-och konlorslärariinjen beslöt vid 1985/(UbU1985/86: 24, rskr. 299) all hos regeringen begära alt del i budgelpropositionenför /88 skulle läggas fram förslag om all återinföraulbildningsarvodel fr.o.m. /88 för sluderande på induslri- ochhantverkslärarutbildningen. Jag förordar därför atl utbildningsarvode skallulgå lill sluderande på industri- och hanlverkslärariinjen fr.o.m. . Uibildningsarvodebör ulgå med belopp motsvarande lön enligt Ll:Ounder utbildningstiden, dock inte under ferietid.