prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Flera granskare 8 kap. lorde behövaförordnas endast om granskningsuppgiflen är omfattande eller särskiltkomplicerad. väQer också vem eller vilka som skall utses tillgranskare. Idelta stycke finns beslämmelser om alt granskare skall kunna utses även påbegäran av innehavare av förlagsandelar. Förlagsandelsinnehavarna skallföreträda minsl en tiondel av del inbetalda insatskapitalet för all kunnabegära granskare. Med det inbetalda insatskapitalet avses både medlemsinsalseroch förlagsinsatser. Föriagsandelsinnehavarna har en självständig räll iförhållande till de röstberättigade alt få granskare ulsedd. kanalltså förordna en eller flera granskare för vardera gruppen. 1 fråga omgranskare som utses på begäran av förlagsandelsinnehavare gäller samma reglersom för andra granskare. Enligtdelta stycke gäller i fråga om granskare i slor ulslräckning samma regler sombeiräffande revisorer. Sålunda skall granskaren vara myndig, ej i konkurs och,med visst undantag, här i rikel bosalt svensk medborgare. Till granskare kanockså ulses auktoriserat eller godkänt revisionsbolag. I och för sig kan ocksåsammanslutning som avses i 4 § utses till granskare. Jävsreglerna för revisorär vidare lillämpliga på granskare. Granskare har samma rätl som revisor enligt11 § att erhålla upplysningar och bilräde av föreningsledningen, sammaskyldighet och räll som revisor alt närvara vid föreningsstämma och sammatystnadsplikt. I skadeslåndshänseende lyder han också under samma regler somrevisor (se 13 kap. 2 och 4-6 §§). Övergranskningen skall yttrande avges lill föreningsstämman. Det kan vara såväl denordinarie stämman som en för ändamålet utlyst extra stämma. Yttrandet skalltillhandahållas och sändas lill medlemmar och röstberättigade på samma säll somenligt 7 kap. 8 § Qärde slycket sägs rörande redovisningshandlingar ochrevisionsberättelse saml naturiigtvis läggas fram på föreningsstämman. På sammasätt som i fråga om medlemmar och röstberättigade skall yttrandet dessulomhållas tillgängligt för och sändas till innehavare av föriagsandelar, omgranskaren eller granskarna har utsetts på begäran av sådana innehavare. Engranskare har liksom revisorerna rätt alt få arvode av föreningen. Kapilielinnehåller redovisningsregler för ekonomiska föreningar och regler om koncernredovisning i koncerner med en ekonomisk förening som '' moderföretag.Bestämmelserna överensslämmer i sak i slort setl med de regler på området sominfördes i FL genom lagändringar. Reglerna är i princip desamma somgäller för aktiebolagen. Även reglerna om koncernredovisning stämmer i principöverens med molsvarande regler i aktiebolagslagen. Genomakliebolagslagen, bokföringslagen och lagändringar i FL har i dessalagar införts en i hög grad enheilig terminologi beträffande resultatbegreppen.Denna terminologi ansluter väl lill den som används i modern förelagsekonomiskteori och praxis. För alt långivare och andra intressenter skall kunna förslåoch jämföra redovisningshandlingar från olika företag är det angelägel att ensådan enhetlig terminologi används så långl del är möjligt. Dethar därför inte ansetts lämpligt atl följa förslag som förekommil alt införavissa särskilda redovisningstermer för de ekonomiska föreningarna. Däremot hari 10 kap., som rör dispositionerna av verksamhetsresultatet, införts en delvisny lerminologi. Förvarje räkenskapsår skall årsredovisning avges. Denna består av resultaträkning,balansräkning och förvallningsberällelse. Ifråga om resultaträkning och balansräkning i årsredovisning och i årsbokslutenligt bokföringslagen (1976: 125) gäller, förutom bestämmelserna i den lagen,föreskrifterna i delta kapitel. Dock lillämpas 5 § andra stycket och 6 § förstaslyckel i delta kapitel endast på årsredovisningen. (Jfr9 kap. 1 § i ulredningens förslag.) Paragrafen,som i huvudsak överensstämmer med 38 § första och andra styckena FL, innehållerde grundläggande bestämmelserna om årsredovisningen. Enligtbestämmelsen skall alla ekonomiska föreningar för varje räken skapsår avge årsredovisning. Denna skall bestå av resultaträkning, balans räkning och förvaltningsberättelse. Med årsredovisning avses en bok föringsskyldigs offentliga redovisning. Med årsbokslut avses hans offi ciella men inte offentliga redovisning. I bokföringslagen (1976: 125) flnns bestämmelser om löpande bokföring och årsbokslut. De bestämmelserna är direkt tillämpliga på bl. a. ekonomiska föreningar (1 § bokföringslagen). Bestämmelserna om årsredovisning finns däremot väsentligen i förevar ande kapilel. Vissa begrepp är emellertid gemensamma för årsbokslul och årsredovisning. Så är fallel med begreppen resultaträkning och balansräk ning. De grundläggande reglerna om vad som avses med dessa begrepp 173 finns i bokföringslagen.Vissa modifierande föreskrifter ges dock i föreva- Prop. 1986/87: 7 randekapilel. balansräkningen skall i princip vara samma handling oavsell om den hörtill årsbokslutet eller till årsredovisningen. En ekonomisk förening skallalltså vid utformningen av årsredovisningen beakta bokföringslagensbeslämmelser om årsbokslut. Mellan årsbokslutet och årsredovisningen föreliggerdock den skillnaden att årsbokslutet är inlernl medan årsredovisningen äroffentlig. Detta moiiverar vissa skillnader i bestämmelserna om årsbokslutresp. Uppgifter om lagerreserven och bmttoomsättningssummanskall alltid lämnas i årsbokslutet men kan i vissa fall utelämnas iårsredovisningen (se 5 § andra slycket och 6 § första slycket). Iårsredovisningen skall återges resultaträkningen och balansräkningen för delnärmast föregående räkenskapsåret. Har det under årel skelt någon ändring ispecificeringen av poster i resultaträkningen och balansräkningen, skalluppgifterna från den lidigare årsredovisningen sammanställas så att dessa kanjämföras med posterna i den senare årsredovisningen, om del inle mölersärskilda hinder. Årsredovisningenskall skrivas under av samtliga styrelseledamöter och av verkställandedirektören. Har en avvikande mening beträffande årsredovisningen antecknatslill styrelsens prolokoll, skall den avvikande meningen fogas tillredovisningen. (Jfr9 kap. 1 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser som avser att underlätta jämförelsen mellan resultat-och balansräkningen i senaste och närmasl föregående årsredovisning saml omunderskrift av årsredovisning m. m. Bortsell från föreskriften om denverkställande direklörens underskrift överensslämmer paragrafen i sak med 38 §tredje och Qärde slyckena FL. Idetta stycke föreskrivs all föregående års resultaträkning och balansräk ning skall återges i årsredovisningen. Vidare föreskrivs alt, om ändring vidtagits beträffande posters specificering, de lidigare uppgif terna skall sammanställas så att man kan jämföra dem med den ändrade specificeringen. Del är givelvis önskvärt att poslerna är jämförbara. Någol absolut krav på omarbetning kan emellerlid inle slällas upp. Omarbetning behöver sålunda inle göras om särskilda hinder möler. I ell sådanl fall bör i redovisningshandlingen lämpligen anges för vilka poster jämförbarhet inle föreligger. Av 8 § första stycket 5 framgår att väsenfliga förändringar mellan åren i resultaträkning eller balansräkning beiräffande posters grup pering eller på annat sätt skall särskilt kommenteras i årsredovisningen. Uppgifterfrån de tidigare redovisningshandlingarna bör skrivas in i den Prop. 1986/87: 7akluella handlingen i särskilt rubricerad kolumn. Något hinder bör inleföreligga för att mindre företag med en begränsad krets intressenter av 9 kap.medlemmar, anslällda, borgenärer eller andra fogar en avskrift av de lidigareredovisningshandlingarna till årels redovisning. Detta gäller särskilt omnågra förändringar inte har vidtagits mellan åren, eflersom förfaringssättet iså fall inle i påtaglig grad försvårar läsbarheten. Idetla siycke föreskrivs dels alt årsredovisningen skall underskrivas avsamtliga styrelseledamöter och av verkslällande direklören, dels atl omavvikande mening antecknats lill styrelsens prolokoll, yllrande därom skallfogas till redovisningen. Bestämmelsernai paragrafen gäller även i fråga om koncemredovisning, se 11 § försia stycket. Minsten månad före ordinarie föreningsstämma skall årsredovisningshandlingarna fördel förflutna räkenskapsårel avlämnas lill revisorerna. Senaslen månad efler del att resultaträkningen och balansräkningen har blivitfastställda, skall avskrift av årsredovisning och revisionsberätlelse hållaslillgängliga hos föreningen för alla som är intresserade. Dessa handlingarskall efler särskilt föreläggande av sändas in dit. Sådantföreläggande utfärdas när någon begär det. Föreningar som avses i 8 kap. 5 §första och Iredje slyckena är utan särskilt föreläggande skyldiga att inom denlid som har angetts sända in nämnda handlingar till . av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller verkställandedireklören teckna bevis om att resultaträkning och balansräkning harfastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. Beviset skalläven innehålla uppgift om föreningsstämmans beslul beträffande föreningensvinst eller föriusl. (Jfr9 kap. 1 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om skyldighel all överiämna årsredovisningshandlingarnalill revisorerna saml om skyldighel att offentliggöra de nämnda handlingarnaoch revisionsberällelsen. En nyhet är atl moderföretag i slörre koncerner ulananmaning skall sända in en avskrift av årsredovisningen ochrevisionsberättelsen till . En annan nyhet är en föreskrift omverkställande direklören i Iredje slyckel. I övrigl överensstämmer paragrafen isak med 38 § femte-sjunde styckena FL. Enligtdetla siycke skall redovisningshandlingarna lämnas lill revisorerna minsl en månad före ordinarie föreningsstämma. Enligt 8 kap. 13 § första slycket skall revisorerna återlämna redovisningshandlingarna lill styrelsen senast före föreningsstämman. Bestämmelsen garanterar såle- 175 des revisorerna minsl tvåveckor för avslutandet av revisionen. 1986/87:7 melsernagäller även vid koncernredovisning (se 10 § andra stycket). Dettastycke behandlar skyldigheten att offentliggöra årsredovisningen ochrevisionsberällelsen. För alla föreningar gäller att offenfliggörandet skallske genom alt handlingama hålls tillgängliga inom en viss lid efter del att dehar faslslällls. För vissa föreningar tillkommer skyldighet att sändahandlingarna lill . Den som är intresserad av en årsredovisningkan alltså vända sig direkt till föreningen. I syfte all garantera offentliggörandetfmns en regel om att handlingarna skall sändas till eflersärskilt föreläggande därifrån. Den som av någon anledning vägras att ta del avhandlingarna kan vända sig till och begära ett föreläggande. Ettsådant föreläggande skall nämligen meddelas när någon begär det. Den enskildebehöver alltså inte anföra något skäl för sin begäran. Liksomenligt gällande rätl är föreningar, som har en sådan balansomslutning elleretl sådanl anlal anställda att de enligt 8 kap. 5 § första stycket skall anlilaaukloriserad revisor, alllid skyldiga alt utan föreläggande sända inhandlingarna lill . En nyhet är emellertid att detsamma gällerårsredovisningen och revisionsberättelsen för moderföreningen i en koncern medsådan balansomslutning eller så stort antal anställda atl moderföreningenenligt 8 kap. 5 § tredje stycket skall anlila auktoriserad revisor (jfr 2 kap.3 § lagen, 1980:1103, om årsredovisning m. m. i vissa förelag). Bestämmelsernai andra slycket gäller även vid koncernredovisning. En moderförening är dockutan särskilt föreläggande skyldig att sända in koncernredovisningen ochkoncernrevisionsberättelsen lill (se 10 § andra stycket). Delbevis som en styrelseledamot eller verkslällande direklören skall teckna påavskriften av årsredovisningen är en bekräftelse av att resullal-ochbalansräkningarna verkligen har blivit fastställda. Bestämmelsen skall enligt10 § andra stycket också lillämpas i fråga om koncernredovisningen, dvs. pådenna skall tecknas atl koncernresullat- och koncernbalansräkningarna harfastställts. I beviset skall också las in uppgifl om föreningsstämmans beslulbeiräffande föreningens vinst eller förlust. Det är alt märka all detla baragäller föreningens egen vinsl eller föriust. En moderförening skall sålundainte lämna uppgifl om dotierföretagens resultatdispositioner, eftersom besluthärom fattas av respektive företags stämma. Utanhinder av vad som föreskrivs i 15 § Qärde stycket bokföringslagen (1976:125) om användningen av det belopp med vilkel en anläggningstill- 176 gång har skrivits upp fårelt sådanl belopp utnyttjas även fill avsättning fill Prop. 1986/87:7 enuppskrivningsfond. En förutsättning är dock atl den fonden får tas i anspråkendast för ändamål som avses i 15 § Qärde stycket bokföringsla- g p gen. Vidvärdering av akiier eller andelar som en moderförening äger i etl dotterföretagskall andelar som dotterföretaget äger i moderföreningen inte anses ha någotvärde. (Jfr9 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafensom överensslämmer i sak med 39 § försia och andra slyckena FL innehållerbestämmelser om uppskrivningsfond och om värdering av aktier i vissa fall. Denhar dock undergått en språklig modernisering. Enligt15 § Qärde slycket bokföringslagen får uppskrivning av en anläggningstillgångunder vissa förutsättningar ske, om uppskrivningsbeloppet används tillerforderlig nedskrivning av värdet på andra anläggningslillgångar ochsärskilda skäl föreligger för en sådan uQämning. Ekonomiska föreningar böremellertid i likhei med akliebolag också ha möjlighet alt avsälla eltuppskrivningsbelopp till en uppskrivningsfond, som är hänförlig lillföreningens bundna egna kapital. En beslämmelse härom har lagits in i förstastycket av förevarande paragraf. Något annat användningssätt föruppskrivningsfonden än som föreskrivs i bokföringslagen är dock inte flllålet.Belopp som har avsatts lill fonden skall alltså användas för behövlig nedskrivningav annan anläggningstillgång. Dessutom skall del finnas särskilda skäl för ensådan uQämning. Delkan i anslutning lill den nu behandlade bestämmelsen anmärkas alt några reglerom permaneni bindning av uppskrivningsbelopp, t. ex. genom möjlighet tillfondemission, inte har införts. Bestämmelsenavser all förhindra all i en förenings balansräkning tas upp värdet av egnaandelar indirekl via värdet av akiier eller andelar i elt dotterföretag.Bestämmelsen aklualiseras bl. a. om ell akliebolag är medlem i en ekonomiskförening som genom förvärv av aktiebolaget blir dess moderförening. Andelari andra företag än aktiebolag skall vid uppställning av resultaträkningen ochbalansräkningen samt vid specificering enligt 8 § likställas med akiier som ägsav föreningen. Ibalansräkning och resultaträkning i årsredovisningen behöver sloriek ochförändringar av lagerreserven uppges endasl av föreningar som avses i 8 kap. 5§ första slyckel. Paragrafen som i saköverensslämmer med 39 § iredje och Qärde styckena Prop. FL innehåller bestämmelserom redovisning av andelar i andra företag och Idelta stycke föreskrivs atl andelar som föreningen äger i andra företag änakflebolag skall vid uppställning av resultaträkningen och balansräkningen samtvid specificering enligt 8 § likställas med aktier som ägs av föreningen. Vadsom här avses är l.ex. andelar i andra ekonomiska föreningar, handelsbolageller kommanditbolag. Idelta stycke föreskrivs att slörre ekonomiska föreningar, dvs. sådana somenligt 8 kap. 5 § försia slycket är skyldiga atl ha aukloriserad revisor, skallredovisa storlek och förändring av lagerreserv särskilt. Dessa uppgifter skallenligt bokföringslagen tas med i resuhalräkningen och balansräkningen somingår i årsbokslutet. Alla ekonomiska föreningar är således skyldiga att därredovisa uppgifterna. Genom undantagsbestämmelsen i 1 § andra slyckelsammanställd med bestämmelsen i detla stycke blir dock bara de störreföreningarna skyldiga att ta med uppgifterna i årsredovisningen, som ju lillskillnad från årsbokslutet blir offenllig. Eftersomskyldigheten att anlita auktoriserad revisor inlräder först underräkenskapsåret efler det alt del storlekskriterium som anges i 8 kap. 5 §första stycket har uppfyllts, skall den utvidgade redovisningsskyldigheten förstörre föreningar iaktlas försia gången i årsredovisningen för deträkenskapsår, varander den aukloriserade revisorn skall ulses. Beträffandeinnebörden av begreppet lagerreserv och redovisning därav hänvisas lill 14 och19 §§ bokföringslagen. Omdel finns synnerliga skäl, får regeringen eller den myndighel som regeringenbesiämmer medge all bruttoomsättningssumman inle behöver anges iresultaträkningen i årsredovisningen. Iresultaträkningen skall utdelning på akiier i dotterbolag tas upp som ensärskild intäklspost. Som en särskild kostnadspost skall las upp överskoltsuldelningsom avses i 10 kap I § andra slycket I. (Jfr9 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som innehåller vissa särbestämmelser i fräga om innehållet i resultaträkningen,överensstämmer med 40 § FL. Enligtbokföringslagen skall bruttoomsättningssumman anges som en sär skild post i den inlerna resultaträkningen. Enligt första stycket i förevaran- 178 de paragraf kan dispensges när del gäller resultaträkningen i den offenlliga Prop. 1986/87:7årsredovisningen. Motsvarande dispensmöjligheter finns i aktiebolagslagen (11kap. i vissa förelag (2 kap. 9 kap. 5 §).Liksom i dessa båda andra lagar är bestämmelsen avsedd alt lillämpas med slorförsiktighet och lar närmasl sikte på besvärande konkurrenssilua-floner somskulle kunna uppkomma för mindre företag. Bestämmelseni första meningen om att utdelning på aktier skall las upp som en särskildintäklspost utgör elt komplement lill reglerna om koncernredovisning. Gottgörelsersom avses i 10 kap. 1 § andra stycket 1 är efteriikvider, återbäringar ellerliknande som på grund av rörelsens resultat tillgodoförs medlemmarna men sominle har räknals in i del redovisade årsresultatet. Enligt andra meningen iförevarande stycke skall sådana gottgörelser tas upp som en särskild kostnadsposti resultaträkningen. mån mer delaljerade föreskrifter skulle visa sig behövliga när del gällerredovisningen av gottgörelser får det ankomma på bokföringsnämnden atlöverväga sådana föreskrifier. Ibalansräkningen skall akiier i dotterbolag las upp som en särskild post blandtillgångarna. egel kapital skall delas upp i bundet egel kapital och fritt egetkapital eller ansamlad föriusl. Under bundet eget kapital skall las uppinbetalda insatser, reservfond och uppskrivningsfond. Medlemsinsalser ochföriagsinsatser skall redovisas var för sig. Under fritt egel kapital elleransamlad förlust skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinsl ellerförlust samt nettovinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlustoch förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter. Fordranpå insats får inte tas upp som tillgång. Redovisningen av fullgjorda insalserfår göras så alt i balansräkningen anges saml hur mycketdärav som inte har fullgjorts, varefter skillnaden - de betalda insatserna -ulförs som en särskild post under eget kapital. Omdel i en fordrings- eller skuldpost enligt balansräkningen ingår en fordran hoseller skuld till etl dotterföretag eller en moderförening, skall beloppel angessärskilt. Angivandel får ske inom linjen. Delsamma gäller ifråga om pant ochmed panl jämförliga säkerheter eller ansvarsförbindelser till förmån för etldotterföretag eller en moderförening. (Jfr9 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafen som överensstämmer med 41 § FLinnehåller vissa särbestämmelser om balansräkningen. Sometl led i koncernredovisningen skall akiier i dotterbolag redovisas separat från andra föreningen tillhöriga aktier. Beslämmelser om specifika tion av en förenings aktieinnehav finns i 8 § försia slycket 1. Andra stycket Prop. Dettastycke anger all föreningens eget kapital skall delas upp i två huvudgrupper,nämligen bundet eget kapital och fritt egel kapital/ansamlad för- '"P-lust. Med bundet eget kapital förstås sådana delar av det egnakapilalel som inte kan tas i anspråk för vinstutdelning. Hit räknas i förstahand inbetalda insatser (inklusive s. k. överinsatser), reservfond och uppskrivningsfond.Även andra fonder kan emellertid vara att hänföra till föreningens bundna egnakapital, nämligen fonder lill vilka på gmnd av föreskrifl i stadgarna beloppskall avsällas av föreningens vinst. Medlemsinsatser och förlagsinsatser skallredovisas var för sig under bundet egel kapital. Med frilt eget kapital förståsfria fonder, balanserad vinst samt räkenskapsårets vinsl. I överensstämmelsemed motsvarande regler i akliebolagslagen gäller atl föriustposlerna skallingå under frill egel kapital och las upp som avdragsposter (negativa poster).Om förlustposterna överväger, saknas fritt eget kapital och det blir i slälletfråga om en ansamlad förlust. Iförsia meningen föreskrivs att fordran på insats inle får las upp som lillgång.Della gäller vare sig insatsen har förfallit lill betalning eller inle. Detligger i sakens nalur att en insats som inte har förfallit lill betalning inleutgör någon lillgång for föreningen. Alt redovisa ell sådanl belopp somtillgång i balansräkningen kan alltså inte göras, och beloppel kan följakfligeninle heller räknas in i insatskapitalet. En sådan redovisning är däremotlänkbar beträffande insalser som har förfallit lill betalning. Det får emellertidanses mindre lämpligl att räkna in förfallna men inte betalda insatser i det ibalansräkningen utförda insatskapitalet. Detkan i olika sammanhang vara en fördel att redovisa förhållandet mellaninbetalda insatser och hela det tecknade insatskapitalet. I andra meningenfinns en bestämmelse om detta. Av bestämmelsen framgår alt del är de betaldainsatserna som skall föras ut som en särskild posl under eget kapital. Detlasiycke reglerar den för koncernförhållanden viktiga specifikationsskyldigheteni fråga om bl. a. inbördes fordrings- och skuldförhållanden. I första meningenanges alt, om i fordrings- eller skuldpost enligt balansräkningen upplagitsfordringar och skulder till dotterföretag, beloppen skall anges särskilt.Innebörden av bestämmelsen är alt det för varje särskilt slag av fordringareller skulder skall anges vad som därav avser dotterföretag. Uppgiften kanenligt andra meningen lämnas inom linjen. Sammakrav på särredovisning gäller fordringar hos eller skulder till moderförening. Bestämmelsen riklar sig lill sådana dotterföretag som drivs i föreningsform. Om en förening samiidigi är , skall den var för sig visa sina mellanhavanden med sin moderförening och med sitt eller sina dotterföretag. Tredjemeningen innehåller samma regel om separat redovisning av Prop. 1986/87:7panter och därmed jämförliga säkerheter samt ansvarsförbindelser som föreskrivsi fråga om fordringar och skulder. Med pant avses alla sådana 9 kap. säkerhetersom tas upp i balansräkningen under denna rubrik. Fömtom handpanter avsessålunda bl. a. inteckningshandlingar av olika slag. Ullrycket "med pantjämförliga säkerheler" syflar främsl på äganderättsförbehåll fllllillgångar som köpts på avbetalning eller annars på kredit. Utövervad som följer av bokföringslagen (1976:125) skall i resultaträkningen ochbalansräkningen lämnas uppgifler och särskilda upplysningar i följandehänseenden: Akiier skall tas upp medangivande för varje bolag av dess namn, antalet aktier samt dessas nominellavärde och värde enligt balansräkningen. Undersflger båda dessa värden föraktierna i etl bolag, som inte är dotterförelag, eller detlägre belopp som moisvarar av föreningens egel kapital enligtbalansräkningen, får dock specifikation utelämnas. När det från allmän ochenskild synpunkt är påkallat, får regeringen eller den myndighel som regeringenbestämmer tillåta alt akiier även i andra fall redovisas ulan specifikation. Ändringar i beloppen av detegna kapitalels poster jämfört med föregående balansräkning skall specificeras.