prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt andra stycket, som innehåller en nyhet, föreslåsalt en bank skall ulandröjsmål hos bankinspektionen anmäla att banken beslutat förvärva annan banks rörelse. Anmälan ska ske oavsett om förvärvet avser hela rörelsen eller endasl del av rörelsen. Bakgrunden till bestämmelsen är att förvärv som avser hela elleren inte obetydlig del av annan banks rörelse 253 enligt 5 § kräver tillstånd av regeringen ellerbankinspektionen. Med den Prop. 1986/87: 12 generella utformning som bestämmelseni 5 § fått kan svårigheter föreligga attbedöma vad som skall avses med "en inte obetydlig del" av banks rörelse. Genom att föreskriva en anmälningsplikttill bankinspektionen vid nu avseddaförvärv förhindras alt sådant förvärv som borde kräva tillstånd av regeringen eller bankinspektionen görs utanmyndigheternas kännedom. I 56 § BL, 25 § SpLoch 33 § JkL som samtliga avser förvärv för att skydda fordran föreskrivs all allaförvärv genast skall anmälas till bankinspektionen. Utredningen har föreslagitatt bestämmelsen förs över till den nya lagstiftningen för att där ingå imotsvarigheten lill 8 §. Bankinspeklionen har hänvisat till en tidigareskrivelse till regeringen i vilken inspektionen ifrågasatte behovet av de löpandeanmälningar av alla egendomsförvärv som skall göras enligl nämnda paragrafer.Inspektionen föreslår nu att bestämmelsen utgår. Inspekflonens avsikt är att ägnaförvärven uppmärksamhet vid sina bankundersökningar och med stöd av sinaallmänna befogenheter infordra uppgifter i anslulning till förvärven i specialfall, t. ex. om det gäller förvärvav industrifastighet. Är det fråga om förvärv av t.ex. villor ochfritidshus, som ofta avyttras inom någon månad, kan det enligt inspektionenvara tillräckligt att anmälan sker årsvis i anslutning till annan rapportering som sker årsvis (bil. Jag är för egen del inle beredd att låtabestämmelsen helt utgå, men anser attreglerna om anmälningsskyldigheten bör på ett bättre sätt kunna anpassas flllvad som är lämpligl i detta hänseende. Detta bör kunna åstadkommas genom att regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspekflonen ger närmare föreskrifter omhur anmälningarna skall ske. En föreskrifthärom ges i Iredje slycket. Bestämmelsen har i departementsförslaget fått sinplacering i anslutning till andra bestämmelser om anmälningspliktgentemoi bankinspektionen. 23 § En omyndig får utan förmyndarens tillstånd förfogaöver medel som den omyndige själv satt in hos en bank efter del han fyllt sexton år.Utan denomyndiges samtycke får banken inte betala ul sådana medel till förmyndaren. Harförmyndaren fått överförmyndarens tillstånd att omhänderta medlen ochföretett bevis på detta, får den omyndige inte vidare förfoga över medlen.Sådan inskränkning i den omyndiges rätt skall antecknas på insältningsbevis eller imotbok, när beviset eller motboken företeshos banken. Medel som enförmyndare eller god man förvaltar enligt får tas ut utanöverförmyndarens tillstånd endast om det har gjorts förbehåll enligt 15 kap. 9§ andra stycket nämnda balk eller uttaget avser ränta som stått inne kortarefld än . Överförmyndaren kan när som helst förordna, att ett förbehåll inte skallgälla. Sådant förordnande skall antecknas på bevis eller i motbok, som harutfärdats om insättningen. Banken är skyldigatt på begäran av överförmyndare, förmyndare eller god man utfärda bevis om beloppet av de medel som sättsin eller som står inne, saml iförekommande fall intyga att meddelat tillstånd inte utnytQats. (Jfr 7 kap. 20 § UBAL, 3 kap. 19 § USBL samt 5 kap. 19 §UFBL). Paragrafenöverensstämmer i stort med 70 § BL, 35 c § SpL samt 42 d § Prop. 1986/87: 12JkLoch den innehåller bestämmelser som behandlar bankernas hanterande av omyndigas medel som satts in påkonto hos banken. I försia slycket ges bestämmelser somriklar sig till bankerna och de utgör enpåbyggnad av bestämmelserna i . Bestämmelserna iandra stycket överensslämmer i vissa delar med motsvarande bestämmelser i 15 kap. 9 §föräldrabalken. Till skillnad frånutredningsförslaget har samtliga bestämmelser i andra stycket i 70 § BL,35 c § SpL och 42 d § JkL förts över till denna paragrafs andra stycke. Bestämmelserna i detta kapitel överensstämmer nära medmotsvarande regler iaktiebolagslagen, FL och NFL. 1 förhållande till gällande rätt innebär det att en del nyheter införs. Väsenfligengäller detta bankakflebolag ochsparbanker. Reglerna för revision av föreningsbanker utgörs flll stor del av FL; s bestämmelser som tidigare (SFS1980; 1105) har anpassats tillaktiebolagslagen. Av nyheterna kan nämnas att uppdragstiden för revisor skall kunna regleras i stadgarna. Juridiskapersoner (revisionsbolag) skallkunna utses till revisorer också i bankaktiebolag och sparbanker. För revisorerna i dessa banker förändrasjävsbestämmelserna. Revisorernas uppgifleranges på ett mer översikfligl sätt än lidigare. Reglerna om revisorernastystnadsplikt förändras. De bestämmelser omeffektivare företagsrevision som fr. o.m. gällerför bl.a. akflebdag (SFS 1984:945) införs också för bankerna.Bestämmelserna innebär bl.a. alt revisorernaskall särskilt granska alt banken fullgjortsina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter. Efter mönster frånaktiebolagslagen och FL införs regler som ger möjlighet för enminoritet av bankens ägare eller huvudmän alt begära särskild granskning och att s. k. medrevisorulses. På ett par punkterhar bestämmelserna om revision inte anpassats lill aktiebolagslagen, FLoch NFL. Bestämmelserom registrering av revisorer och omlänsstyrelsens ingripande i vissa fall har inte tagits in. Bankinspektionens tillsyn fåranses motsvara syflel med de nämnda bestämmelserna. I den allmännamotiveringen (3.3) har redovisats att förslaget - i överensstämmelse medutredningsförslaget - innebär att föreningsbankernas riksorganisation, (), inte längre regleras i lagen. Detta innebär ändringar bl.a. i fråga om revisionen, eflersom riksorganisationen enligt JkL har rättoch skyldighet att kontrollera föreningsbankerna. 1 § En bank skall ha minst två revisorer. Revisorerna väQsav stämman, om det inte föreskrivs i stadgarna att en eller flera av dem, dock intealla, skall utses på annatsätt. En revisors uppdrag gäller för den fldsom anges i stadgarna. Om uppdraget inteskall gäfla tills vidare, skall tiden bestämmas så att uppdra- getupphör vid slutet av den ordinarie stämma på vilken revisorsval skall Prop.1986/87: 12 förättas. Stämman kan ulse en ellerflera revisorssuppleanter. Bestämmelserna i denna lag, bankaktiebolagslagen(1986:000), sparbankslagen (1986:000) och föreningsbankslagen (1986: 000) omrevisorer gäller i tillämpliga delar om revisorssuppleanter. 1 7 kap. 3 § flnnsbeslämmelser om skyldighet för bankinspektionen alt, ulom i fråga om lokalaföreningsbanker, utse en eller flera revisorer. (Jfr 10 kap. 1 § UBAL, 6 kap. 1 § USBL och 8kap. I § UFBL.) Paragrafen, sominnehåller regler om hur revisorer skall utses, motsvarar 95 §,96 § förstastycket första meningen och 97 §3 mom BL, 51 §,52 § första meningen och 53 §tredje stycket SpL samt 50 § första stycket och Iredje slycket första meningenJkL och 45 § försia och andra slyckena FL. Paragrafen överensslämmer i huvudsakmed 10 kap. 1 § första-tredje styckena ABL och 8 kap. 1 § NFL. En bank skallenligt/ör.sfa stycket ha minsl två revisorer. Detla överensstämmer medgällande lag för bankaktiebolagen och även i sak beträffande föreningsbankerna.För sparbankerna finns däremot ingen minimiregel angående revisorernas antal.Bankernas betydelsefulla verksamhet motiverar enligt min mening att minst tvårevisorer skall finnas. Detta innebär etl visst avsteg från reglerna iaktiebolagslagen och FL, vilka innebär att stämman fritl bestämmer antaletrevisorer. 1 stadgarna kan bestämmasatt en eller flera revisorer, dock inte alla, skall tillsättas av någon annanän stämman. Denna möjlighet finns för bl.a. föreningsbanker ochaktiebolag. I andra ekonomiska föreningar kan samtliga revisorer utses avutomstående. Genom den nu aktuella bestämmelsen kan staten, kommun, deanställda eller vissa ägare få rätt att utse revisor. Inomföreningsbanksrörelsen kan med stöd av denna bestämmelse SFF eller centralföreningsbank ges denna rätt. 1 motsats till vad utredningen föreslagit men iöverensstämmelse med vad bankinspektionen förordal finner jag inte skäl attundanta sparbankerna från denna bestämmelse (bil. 3 avsnitt 3.10.1). I andra stycket finnsbestämmelser om tiden för uppdraget för sådan revisor som utses av stämman.Enligt gällande rält är tiden maximerad. Maximitiden varierar dock mellan deolika banktyperna. Efter mönster från aktiebolagslagen föreskrivs attmandattiden anges i stadgarna. Där kan anges men också bestämmas attuppdraget gäller för en obestämd tid, dvs. till dess att ny revisor väQs. Enobligatorisk maximitid kan inte anses påkallad. Tvärtom kan det vara önskvärtatt en revisor väQs eller utan tidsbegränsning, eftersom han dåkan få en nägot starkare ställning i förhållande till bankledningen. En revisor som utses avnågon annan än stämman eller förordnas av bankinspektionen fyller sammafunktion som en av slämman utsedd revisor och har samma rättigheter ochskyldigheter som en sådan. Enligt tredje stycketgäller att stämman kan utse en eller flera revisors suppleanter. Detta skiQer sig från gällande bestämmelser som föreskriver att då revisorer väQs skall lika många suppleanter utses. anpassning till reglerna i aktiebolagslagen ochFL. Då revisionsbolag utses Prop. 1986/87: 12 till revisor (3 §) behöver i ochför sig inle suppleant väQas eftersom del i bolaget lorde flnnas flerakompetenta revisorer. Det bör överlämnas äl banken att fastställa antaletsuppleanter. Detla kan anges i sladgarna. Av bestämmelsen föQer inte atlsuppleant måsle ulses. Även om sladgarna saknar föreskrift om suppleanter är detlämpligl alt slämman utser suppleant, eftersom det annars kan bli nödvändiglatt sammankalla en extra stämma för revisorsval, om förfall skulle uppstå fören revisor. För suppleanter gäller i tillämpliga delar vad i lagen sägs omrevisorer. Detta gäller om tillsättande och entledigande, om mandattid ochkvaliflkationer. Om revisor enligt lagen skall vara aukloriserad, skall dettagivetvis även gälla suppleant för honom. Även vad som föreskrivs i de övrigabanklagarna om revisorer gäller för suppleanter. Hänvisningen tar främst siklepä föreskriften i resp. lags kapitel om likvidalion all revisors uppdrag inleupphör genom att banken träder i likvidation. \ fiärde slycket erinrasom all bankinspeklionen skall ulse en eller flera revisorer enligt 7 kap. 3 §.Denna skyldighet gäller dock inte beträffande lokala föreningsbanker. I dessahar emellerlid inspeklionen möjlighel atl förordna revisor. Den omständighetenatt bankinspektionen förordnat särskild revisor inverkar inle på skyldighetenför stämman alt utse minsl tvä revisorer. 2 8 Varje röstberättigad har rätt alt föreslåatt det hos bankinspeklionen påkallas alt en revisor (medrevisor) utses alldelta i revisionen tillsammans med de övriga revisorerna. Förslaget skallframställas på en stämma där revisorsval skall ske eller där förslaget enliglkallelsen lill stämman skall behandlas. Bankinspektionen skall på begäran avröstberättigad och efter atl ha hört bankens slyrelse utse en revisor för tidentill och med ordinarie stämma undernästa räkenskapsår, om förslaget biträds 1. i etl bankaktiebolag avägare till minst en tiondel av samtliga akiier eller en tredjedel av deföreträdda aktierna. 2. i en sparbank av minsl entiondel av samtliga huvudmän eller en iredjedel av de närvarande huvudmännen,eller 3. i en föreningsbank avminst en tiondel av samtliga röslberättigade eller en tredjedel av denärvarande röstberättigade. I en centralföreningsbank kan innehavare av förlagsandelar begära hos styrelsen att enmedrevisor ulses. Begärs detta av innehavare som förelräder förlagsinsatsertill etl sammanlagt belopp motsvarande minst en tiondel av det totalt inbetaldainsatskapitalet, skall styrelsen senasl göra framställning hosbankinspeklionen om att en medrevisor utses. Försummas detta får varje innehavareav en förlagsandel göra sådan framställning. (Paragrafen saknar motsvarighet i utredningensförslag.) Paragrafen behandlarrätten att få medrevisor utsedd. Paragrafen saknar motsvarighet i gällandebanklagar, men överensstämmer i storl med 10 kap. I § Qärde stycket ABL och 8kap. 2 § NFL. 1 den allmännamotiveringen (3.6) redovisas bakgmnden lillvarför denna beslämmelse förs in. \ första stycketföreskrivs alt en minoritel av minst en tiondel av samtli ga röstberättigade eller en iredjedel av de på slämman närvarande röslbe- 257 17 1986/87. rättigadei en sparbank och en föreningsbank har rätt att påkalla att Prop. 1986/87: 12 bankinspektionen skall ulse en revisor att medövriga revisorer delta i revisionen. En sådan revisor betecknas sommedrevisor. I en sparbank utgörs deröstberättigade av huvudmännen och i en föreningsbank av medlemmarnaeller fullmäktige. I ell bankaktiebolag gäller att förslagel skall biträdas av ägare till en tiondel av samtliga aktier eller lill eniredjedel av de företrädda aktierna. Minoriielsrällen enligl stycket kanendast utövas genom att förslag därom väcks aniingen på stämma där revisorsvalskall ske eller på en stämma där fråganenligt kallelsen skall tas upp. Det betyder atl den minoritel som anges förvarje bankkalegori - en tiondel av samtliga röstberättigade eller ägare till en tiondel av aktierna eller det mindre anlal som kan vara bestämi i sladgarna -kan påkalla extra stämma för att framställa förslag om att revisor skall ulses(8 kap. 6 § bankakflebolagslagen, 4 kap. 7 § sparbankslagen och 7 kap. 6 §föreningsbankslagen). En enskildmedlem kan vidare under vissa förutsättningar få möjlighet all väckaförslagel vid stämma som skall hällas för annat ändamål. Däremoi kan förslagel inte väckas på en för annat ändamålutlyst extra stämma ulan att ärendet angivits i kallelsen. Har en erforderligminoritet på slämman biträtt förslaget, kan minoriteten eller varje enskildaktieägare, huvudman eller medlem (röstberättigad) hos bankinspektionen göraframställning om förordnande av revisor. Den som gör framställning hos bankinspeklionen skall visa attförutsättningarna för tillsättande av en revisor föreligger. Bankinspektionenskall höra bankens styrelse som kan tänkas ha synpunkter på personvalet. Den avminoriteten föreslagna personen bör dockförordnas till revisor, om han är lämplig och särskilda skäl inte talardäremoi. Någon utirycklig beslämmelse härom torde dock inte behövas. Av bankinspektionen förordnad revisor harsamma ställning som de övriga revisorerna, men han Qänstgör endast t.o.m. ordinarie stämma under nästa räkenskapsår. Om val av revisor inteskall äga rum på denna stämma, måste minoriteten begära alt få frågan om nyttförordnande för revisorn behandlad vid stämman så att ärende om sådantförordnande kan tas upp i kallelsen till stämman. I andra stycket finns en beslämmelse omatt en särskild revisor skall kunna utses pä begäran av innehavare avförlagsandelar. Molsvarande bestämmelse infördes i FL då möjlighelen tillföriagsinsatser skapades (SFS 1984; 189).Förlagsandelsinnehavarna skall företräda minst en tiondel av delinbetalda insatskapitalet för atl kunna begära en medrevisor. Med det inbetaldainsatskapitalet avses både medlemsinsatser och föriagsinsatser.Förlagsandelsinnehavarna har en självständig rätt i förhållande lill deröstberätflgade att få en revisor utsedd. Bankinspektionen kan alltså förordnaen revisor för vardera gruppen. 1 fråga om revisor som utses på begäranav föriagsandelsinnehavare gäller samma regler som för annan medrevisor. 3§ Revisorerna skall vara svenska medborgare och bosatta i , om inle regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektio nen i särskilda fall tillåter annat. Den som är auktoriserad eller godkänd 258 revisor behöver dock inle vara svensk medborgare. Densom är omyndig, i Prop. 1986/87: 12 konkurseller underkastad näringsförbud får inte vara revisor. Revisorerna skall haden insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhällanden som med hänsyn till arten och omfånget av bankensverksamhet fordras för uppdragets fullgörande. Till revisor kanutses även ett auktoriserat eller ett godkänt revisionsbolag. Vidtillämpningen av bestämmelserna i detla kapitel likställs etl auktoriseratrevisionsbolag med aukloriserad revisor och ell godkänl revisionsbolag medgodkänd revisor. Etl bolag som utses till revisor skall tillbankens styrelse anmäla vem som ärhuvudansvarig för revisionen. Den huvudansvarigeskall i ett auktoriserat revisionsbolag vara auktoriserad revisor och i etlgodkänl revisionsbolag auktoriserad eller godkänd revisor. Bestämmelserna i 5 § om behörighet och i 13§ om rält att närvara på stämma lillämpas på den huvudansvarige. (Jfr 10 kap. 2 § UBAL, 6 kap. 2 § USBL och 8 kap. 2 §UFBL.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om vem som kan ulses till revisor. Den motsvarar 97 § Imom första stycket BL, 53 § första stycket SpL, 46 § 1 mom försia och andraslyckena samt 46 § 3 mom FL. Paragrafen överensstämmer med 10 kap. 2 § ABL och8 kap. 3 § NFL med undanlag för föreskriften att den som är underkastad näringsförbudinte kan vara revisor. I första Slycket,som beträffande föreningsbankerna i slori sett överensstämmer med gällanderätt, anges alt revisorerna skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om inte regeringen eller bankinspektionen i enskilda fall lillålerannat. Denna dispensmöjlighet är, liksom föreskrifterna om allauktoriserad eller godkänd revisor inte behöver vara svensk medborgare samt om atlen revisor inte får vara i konkurs, nyheter för bankaktiebolag och sparbanker. Ulredningen harinte funnil anledning atl ge möjlighel lill dispens från kravet på svensklmedborgarskap och bosättning i rikel för sparbanksrevisor. I likhet medbankinspektionen anserjag att lagstiftningen i görligasle mån bör överensstämma för de olikabankkategorierna (bil. Eftersom dispens skall prövas av regeringen eller inspeklionen finnspå denna punkt inget skäl till olikheter. Slutligen införs somen nyhet för alla bankkategorierna all den som är underkastadnäringsförbud inte får vara revisor. 1985/86; 126 om lag om näringsförbudm. m. föreslås alt oseriösa näringsidkare eller företrädare för juridiskapersoner skall kunna få näringsförbud. Brott liksom Underlätelse attbetala skaller, lullar och avgifier till det allmänna föreslås i vissa lägen kunna leda lill näringsförbud. Som föruisättninguppställs också att vederbörande har grovtåsidosatt vad som ålegat honom i näringsverksamhetoch alt förbud är påkallat från allmän synpunkt. Förbudet i lagen om näringsförbud för den som harnäringsförbud atl driva näringsverksamhetgör atl en yrkesrevisor inte kan ha kvar uppdrag som revisor i t. ex. en bank. Enligl första slycket får inteheller förtroendemannarevisor som har näringsförbud vara revisor i bank. 1 andra slycketuppställs som etl allmänt kvaliflkationskrav all reviso rerna skall ha den insikt ioch erfarenhet av redovisning och ekonomiska -,rQ förhållanden som med hänsyn tillarten och omfånget av bankens verksam- Prop. 1986/87: 12 het fordras för uppdragets fullgörande. 1 sak ärdetta lika med gällande rätt för alla banktyper. Denna föreskrifl har sitlberättigande som en garanii för att de som utses till revisorer, utan att vara yrkesrevisorer, harsådana kunskaper och erfarenheter atlde kan göra en tillfredställande insats i revisionsarbetet. Regeln ärsanktionerad endast på det sättet att om stämman till revisor utser någon som inte fyller kompetenskraven, kan stämmansbeslul klandras. I tredje stycketges bestämmelser om revisionsbolag. Bestämmelserna överensstämmer heltmed gällande lag för föreningsbankerna och för aktiebolag, medan ibankaktiebolag och sparbanker endast fysiska personer kunnat utses lill revisorer. 1 likhetmed utredningen anser jag att juridiskapersoner nu bör kunna utses till revisorer i alla banklyper. Såväl auktoriseradesom godkända revisionsbolag bör kunna komma i fråga. Det är enligt min meningtillräckligt med det krav på auktoriserad revisor som uppslälls i 4 §. Utredningens förslag att ibankaktiebolag och sparbanker endast skulle fä utses auktoriseraderevisionsbolag genomförs därför inte. Ett bolag som utses tillrevisor skall lill styrelsen för den bank som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarig för revisionen. Denhuvudansvarige skall i ett auktoriserat revisionsbolag vara auktoriseradrevisor och i etl godkänl revisionsbolag aukloriserad eller godkänd revisor.Bestämmelserna om jäv och om revisors rätl och skyldighet att närvara vidstämma tillämpas på den huvudansvarige. En särskild föreskrift om skadeståndsansvar för ett till revisorförordnal revisionsbolag har upptagits i 5 kap. 2 § andra stycket. Utredningen förordaren bestämmelse som innebär all en av bankens revisorer bör vara revisor ibankens dotterföretag. Jag har inget alt erinra mot detta, men anser att en uttryckligbestämmelse om detta inte behövs i denna lag. Dotterföretagen till en bank är vanligenakliebolag. Av akliebolagslagenföQer all i sädana förelag bör en av moderföretagets revisorer vararevisor. 4 § Minst en av de revisorer som stämman ulser skall iett bankaktiebolag, en sparbank och en central föreningsbank vara auktoriseradrevisor ochi en lokal föreningsbank auktoriserad eller godkänd revisor. (Jfr 10 kap. 3 § UBAL, 6 kap. 3 § USBL och 8 kap. 3 §UFBL.) I paragrafenuppställs krav på auktoriserad och godkänd revisor. Paragrafen motsvarar 97§ 1 mom andra stycket BL samt 50 § tredje stycket JkL. Motsvarandebestämmelser finns också i 46 § 4 mom FL, 10 kap. 3 § ABL och 8 kap. 5 § NFL. Bestämmelser omauklorisalion och godkännande av revisorer finns i förordningen(1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer samt ikommerskollegiets revisorskungörelse (KFS 1973:6). För bankaktiebolag och centralaföreningsbanker innebär kravel alt minst enav de revisorer som utses pä stämman skall vara auktoriserad ingenändring av vad som gäller. För sparbanker och lokala föreningsbanker gäller förnärvarande endasl 260 det allmänna kravet att revisor skall ha kunskapom och erfarenhet av Prop. 1986/87: 12 redovisning och ekonomiska förhållanden.Redan när SpL infördes uttalade departementschefen (prop. 1955: 151 s. 254)atl det var fördelaktigt om ålminstone någon av revisorerna innehade auktorisation.De större sparbankerna har auktoriserade revisorer. Utvecklingengår mot slörre sparbanker vilket talar för alt krav på aukloriserade revisorerinförs. I likhei med utredningen anser Jag därför att samma kompetenskrav börställas på revisor i sparbank som i bankaktiebolag och centralaföreningsbanker. Då det gäller lokalaföreningsbanker bedömer jag, i likhet med utredningen, det vara tillräckligtatt kräva minst en godkänd revisor. Detla innebär atl även aukloriserad revisorkan utses. En lokal föreningsbank är i allmänhel liten och dessutom anslutenlill en central föreningsbank med vilken revisionsarbetet samordnas. De närmareskälen lill kraven på minsl godkänd revisor och remissinstansernas synpunkterredovisas i den allmänna moliveringen (3.6). 5 § Den kan inte vara revisor som 1. är styrelseledamot ibanken eller dess dotterföretag eller delegat i banken eller biträder vidbankens bokföring eller medelsförvaltning eller bankens kontroll däröver, 2. är anställd hos bankeneller på något annat sätt intar en underordnad eller beroende ställning tillbanken eller till någon som avses under 1 eller är verksam i samma företag somden som yrkesmässigt bilräder banken vid grundbokföringen ellermedelsförvaltningen eller bankens kontroll däröver, 3. är gift eller sambo medeller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en personsom avses under 1 eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- ellernedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, eller 4. stär i låneskuld tillbanken eller annat företag i samma koncern eller har förpliktelser för vilkabanken eller etl sådant företag har ställt säkerhet.