prop · GA0323 · 1986-12-31 00:00:00 — det föreslagna systemet realiserasnormalt ingen kursförlust vid skadefall, varför garantiutrymmet inte behöver belastas pä samma sätt. Hänsyn till potentiella kursförluster behöver vid garantigivningen tas endastdä användningen av en valuta är koncentrerad till en eller ett fätal marknader, där risken för mera bestäende skadefall anses beaktansvärd. Med det föreslagna systemet erhäller företagen ett generellt skydd notkursförluster vid skadefall (utom beträffande självriskandelen). Premiekostnaden för detta skydd föresläs variera främst med differensen mellan kronräntan och räntan för respektive valuta. I vissa fall,när ränteskillnaden är stor, kan premien väntas bli större än nu gällande, nägot godtyckliga premie för täckning av kurshöjning (premiepäslag ). I dessa fall bör kursriskskyddet ocksä vara mest angeläget för företagen, son med det nya systemetinte behöver riskera att EKN nekar att medgekursrisktäckningen. I genomsnitt bör premietilläggen för garantier 1 valuta kunna begränsas till en för företagen acceptabel nivä, lägre än den som skulle gälla vid mer regelbundet utnyttjandeav den extra kurssäkring som BKN nu erbjuder. För EKNger det föreslagna systemet även förutsättningar att minska denkurs-riskexponering som finns i garantisystemet, dels 1 den generella täckningen av kurshöjningar till och dels 1 extrakurssäkringar därutöver. Exporten skapar ett för landet angeläget valutainflöde.Genom exportkrediter skjuts detta inflöde päfreuntiden. Denna negativa effekt av kreditgivningen 1986/87; 23 motverkas genom en likformig utlandsupplåning. Ur betalningsbalanssynpunktär det därför en fördel om exportkreditgivningen sker i valuta ochrefinansieras i valuta. Exportkreditgivningen och -finansieringen styrs därförtill utländsk valuta genom räntepäslag för svenska kronor i SEK-systemet ochgenom andra valutareglerande åtgärder. Genom EKN sker emellertid en viss styrning motexportkreditgivning . Detta blir en effekt av att EKN däbetalning frän utlandet uteblir skadereglerar i svenska kronor även dä kreditenlämnats 1 utländsk valuta och dä ersätter endast en begränsad del av inträffadkurshöjning för den utländska valutan. För exportföretagen innebär risken för kurshöjning föreett skadefall en väsentligt höjd självrisk som företagen inte kan säkra sigemot med nuvarande system och som inte förekommer vid kreditgivning i svenskakronor. Genom kursrisker vid skadefall pä krediter i utländsk valuta kanföretagens totala självrisker bli sä betydande att deras förmåga att ta nyaaffärer päverkas och EKNs större kunder har därför uttalat starka önskemal omatt EKN skall täcka kursrisken vid skadefall. Härtill kommer att EKNsmöjligheter att garantera nya affärer pä ett Importland med nuvarande systemminskas dä EKN medger extra kursrisktäckning eftersom den totala risken för skadeutbetalningari svenska kronor belastar garantiutrynmet. Säväl betalningsbalansskäl som exportfrämjandeskäl talarsäledes för att EKN bör bära denna kursrisk. I sä fall bör emellertid åtgärdervidtas för att sä längt som möjligt begränsa riskexponeringen 1 EKN. Det föreslagna systemet med premiereserver 1 valuta och ökade möjligheter tilluppläning 1 valuta är avsett att tjäna detta syfte. Svärlgheten att bedömakursutvecklingen och därigenom ocksä den rätta storleken pä premierna lederemellertid till att systemet inte helt kan gardera för ökade förlustrisker ommer betydande gälde-närsländer drabbas av betalningsproblem som inte kan lösasoch den svenska kronans värde sjunker. Det föreslagna systemet i fräga om utfärdande av garantieri utländsk valuta kan komma att leda till att ramarna för garantigivningen -vid oförutsedda kursrörelser - överskrldes. I fräga om hanteringen av valutasektorn föreslås särskiltatt EKN skall kunna läna 1 första hand utländsk valuta ocksä frän SEK (ochinte som enbart frän ). 1 fräga om placeringar av EKNs premiereserver gäller, enligt särskilt regeringsbeslut , att dessa fär placeras bl apä räkning 1 bank. Enligt EKNs mening torde detta fä tolkas sä att hinder fränregeringens sida inte föreligger 1 fräga om den föreslagna placeringen avpremiereserver i utländsk valuta hos SEK. Det föreslagna systemet är förenat med en särskildgarantigivning frän EKN, bl a för viss uppläning av SEK för EKNs räkning. Ensädan garantigivning är att jämställa med att EKN ikläder sig ettborgensåtagande och är säledes av annan karaktär än EKNs ordinariegarantigivning. Denna garantigivning kommer emellertid att svara mot redangällande förpliktelser för EKN under tidigare utfärdade garantier. Hemställes att regeringen medger EKN att Införa ettsystem med garantier i utländsk valuta i enlighet med vad ovan anförts. I avgörandet av det ärende har, förutom undertecknade, deltagit ledamöterna samt suppleanternaFrykholm, , Löwenthal och Rangrost. Föredragande har varit J. Hallsénlus. CarlIvar öhman / / / TtHETACETS HISK VII DITKA KAIiDSTiaER 90 5J 10 5i Högst»förlustbelopp (EF) I)rejsisilB-A»lkylr«nt» BteaPel i - noraalvillkor Faktisk;]iilvTisk Exenpel 2 - fBr vissa kBiaarlknder tllHJrtiade villkor Självrisk " 31 M Karenstid ) 6 mAn&der DröjBallsrlmt» k*renetid 11 M b) 12 alnader Srbjamilarltxita ku-enatid 16 M Prop.1986/87: 23 företagetsrisk pga valutekurshojning fatskadefall-exempel yinanalering av 100 H CEF (å 3:65) med räntor 55 K CEF (å 5:65 i Kormalt KN täcker (i SH) hb %ib:p37törenB ajälvriek 152 W CEF (å 3:65) 23 M (37 (å 3:65) B Qdkursen CEF/SDC ändras-f iKN täcker sax -f 10 f( i kursändring > 1 CEF BCNs tak blir d& 132 x 4:02 - 530 N kräver 155 M CEF x 4:65 « 720 K SEK ECN betalar 530 M SEK C Kursen ändras -f Etnken kräverEt3« täcker 875 M M SEK Detta Mx ea. n % av finansierat belopp - 85 *täckr.ing -12 BAr.aders karens 'dd (10 ??) - och + /CE? 85 K SEK (15 5ö s;älvris:':) 105 M EEK (kursrisl:) 93 KSDC (dröjsmålsränte 20 K X 4:65) 283 K SEK (- löpande pew.i:: värde) Bilaga 3 Prop. Fördelningav étervunns belopp i utlänosk valuta Skadereglering sker till en kurs aom utgör 110 Si av kursen vid garanti-förbindel sens utfärdaode. delse fall andel Kldre Nya 3B,1 Si 1) 90 > av 5:- X 110 > 2) 90 J av 6:- 3) 10 > av 2:- 3B,1 t av 6:- 1 (3) Prop. 1986/87:23 Bilaga 4 Beräkningaröver skadereglering i valuta För attillustrera de tänkbara konsekvenserna av skaderegleringi valuta har beräkningar gjorts pä garantiverksamheten under perioden1975/76 - 1984/85. BKN tankes därvid ha skade-reglerat i USD och C9{F för fordringar i nyssnämnda valutor sävltt avser andra än korta affärer. utgångspunkt för beräkningarna är tabell 1, som visar det verkliga resultatet av garantigivningen ,dock med vissa Justeringar. Resultaten för de senare Sren har i tabellen belastats med vissa räntekostnader för upplåning i som enligtregeringsbeslut betalats med budgetmedel. För att underlätta Jämförelser bed senare beräkningar har emellertid räntekostnader och ränteintäkter som hänför sig till uppianad likviditet (dvslän utöver ackumulerade underskott)eliminerats. I tabell 2 redovisas de Intäkter, kostnader och resultat somBKN beräknat skulle ha uppkommit cmverksamheten hade varit uppdelad i tre separata sektorer, en för svenska kronor, en för USD och en för CHF. Fördelningenav garantigivningen och premieintäkterna päkrediter iolika valutor kan inte utläsas ur BKNs statistik. Fördelningen mellan svenska kronor och utländsk valuta har antagits vara sammasom kreditgivning. Premierna för garantier 1 utländsk valuta antas ha Influtit i proportionen USD resp. CHF.Efter inbetalningen antas premierna ha förvaltats ph valutakonton. Skadeersättningarna och återvinningarnaär de verkliga. Fördelningen av dessa pä valutor finns registrerad 1 BKNsstatistik. För beräkningen av ränte- 2 (3) Prop. IntäkterpS ackumulerade reserver och CHF har tillämpats villkoren för löpande placeringar pS en Banad. Räntekostnaderna 1 valutor har baseratspä villkor son tillämpats av . Son framgår av tabell 2 visar beräkningama att såväl den reducerade kronsektorn boo verksamheten i CHF skulle ha gått med betydande underskott medanverksamheten i USD skulle ha uppvisat ett överskott, (underskottet 1 CHF hänför sig nästan uteslutande tillskaderegleringar på .) antagandet att USD-överskottet behållits på valutakonto, hade BKN tvingats låna kronor och CHF för att finanslera hela undskotten idessa sektorer, upplåningsbehovethade blivit ca högre än vid garantigivning enbart ikronor enligt tabell 1. Det totala resultatet för perloden hade emellertid blivit bättre med garantigivning 1 valutor(enligt tabell 2) än med garantigivning enbart 1svenska kronor (enligt tabell 1), trots att BKN skulle ha burit hela kursriskenvid skadefallen. Detta 1 och för sig förvånande resultat beror huvudsakligenpä att BKN under den senare delen avperloden skulle ha fått låna upp CHF, vilket gett låga utgiftsräntor och kunnat tillgodogöra sig betydande ränteintäkter och kursvinster pä tillgångar i USD. I tabell 3 jämförs år för år och sanmanräknat för hela beräkningsperioden resultatet av garantigivningenbart (värden redovisade på rad a) med resultatet avgarantigivning 1 tre sektorer (värden på rad b). Enligt tabell 3 skulleutfallet av garantigivning 1 valuta blivit något sämre än det som framkomnit i tabell 2.Anledningen till detta är attde årliga resultaten av verksamheten 1valuta på rad b) är redovisade efter vid gällande valutakurser vilket, vidsaimnanräknlngen för hela beräkningsperioden, ger enunderskattning av de faktorer scen kompenserat för de ökade skaderegleringarna. 3(3) Prop. Kv tabell 3 framgår att BKN vid garantigivning i valutorhade näst betala ut aotsvarande mer än vid garantigivning enbart 1svenska kronor. Detta motsvarar en 5)cning med av beräknade totalaskadeutbetalningar /76 -- 84/85 för fordringar i USD och CHF. Förfordringar i USD är ökningen ca 19 %aedan den för CHF uppgår till ca 16 \.Dessa beräkningar baseras på förutsättningen att den gällande max-kursen förskadereglerade garantier och CHF nästan genomgående uppgått till avkursen vid resp. garantis utfärdande. Oa 1 stället den införda maxkursenpå läggs till grund för beräkningarna kan de ökade skaderegleringsbeloppenför fordringar i valuta uppskattas till drygt 450 KSEK, en ökning med . Oen studerade tioårsperioden uppvisar mångaanmärkningsvärda drag. Till att börja ned skulle skadereglering i valuta inteha haft någon nämnvärd betydelse för utfallet av det löpande resultatet avverksamheten /82 eftersom skaderegleringar av större omfattning i USDoch CHF hade blivit aktuella först då. Under den senare delen av periodenskulle tillgångar i USD ha gett både kursvinster och bättre förräntning äntill-gängar i svenska kronor san underskotten 1 CHP-sek-tom skulle hagett lägre upplåningskostnader. Om tillgångarna hade legat 1 CHF och skulderna1 USD skulle ett väsentligt sämre resultat blivit följden. Prop.1986/87; 23 -4 w rx Prop.1986/87; 23 CD O I >v LA Ov =J I U_ I ITV I lA SO IA rg fA Ov KV T- *- - r vO OD rg lA rg CM csi o r* 4- KV CM 4- iA »- lA »- lA v 1 I KV Ov Li.| CM 4- « X vO4- VO ul 4- CS O O *- r lA lA 4- so Lf.I KV fA I KV vD X 4- 4- rg KV 4-4- 4- o CM r* CM lA r rg CM .tf r O K 4- KV K\ lA 00 CM 4- 4- 14 U-I O KV I KV a r- o 4- r CD lA KV o O Ov sO I I r oI >ö vo I vC rg r- irl CM 1 KV lA .tf Ov .tf UJ vO o KV CM KV ml rg 4- *- i cm .tf r- KV .tf o o u. CO rg NO o) PM » m «- r- T r* \o f UJ « pw u fsj \o -J o Ov pH (D CV -g n »g -g cvi .H seovP, N ve » N « rg N N in i~ CN c» r- o p> o ev p) ev ve »g P) ve 01 r -g v. o in 11 r. kl Ch 3 -H c £ *j fl c A 'J P> CSI ov 0> r- -g ve ve * *l P> P)l fl fl tn A SEK-EKN-SAHAJWETET - INi'>M RAMEN FÖRGARANTIGIVNING I UTlJUfDSK VALUTA Vid övergången till ett garantlsystem där EKN erbjuder skadereglering 1utliindsk valuta och tar in och återvinningar 1 utltindsk valutauppstår nya möjligheter och behov för EKN. För atttillgodose dessa och underlätta övergången till ett nytt garanti systemSr SEK villigt att erbjuda EKN vissa tjiinster på områden där SEK vunnit erfarenhet, främst avseende likviditetsförvaltning och upplåning, men iiven bistå med rådgivning på andra områden, typ valutapositionshanteringoch därtill hörande kursriskproblematik. EKN har 1 dagsläget en betydande likviditet placerad dels hos och de svenska affärsbankerna, dels i statsskuldväxlar. Övergången till ett nytt garanti systemkommer att ge EKN en betydande likviditet, också 1 utländsk valuta. På SEKhar bedrivits en aktiv likviditetsförvaltning med mycket gottresultat. SEK har en betydande likviditet både i Skr och utländsk valuta (ca Skr 6 000 milj.). Vidare kan här påpekas att SEK bedriverlikviditetsförvaltning för statens räkning, då av SEKs totala likviditet drygtSkr 4 000 milj. finns 1 den statsstödda sektorn. SEK fungerar alltså som ett i detta avseende.SEK är därför villigt att erbjuda sig att för EKNs räkning vidtaga placeringar av EKNs överskott i framförallt utländsk valuta. I och med de stora kassaflöden som förekommer på SEK kan EKN alltid räkna med att ha sin likviditet tillgänglig som man uppnåroptimala placeringar. Denna likviditetsaspekt gör att EKNs reserver 1 utländsk valuta kan placeras på . Detta ger under normala förhållanden en högre avkastning, som EKN alltid har tillgång till omedelbar likviditet. - Räntebiirandeatatspapper 1 utliindsk valuta Genom att utnyttja SEKs likviditetsförvaltning kan EKN även få sin reserv i utländskvaluta placerad i räntebärande svenska och eventuellt andra statspapper. 1986/87; 23 Reservens fördelning nellar. Beroendepå hur omfattningen av garantigivningen och skadefall 1 olika valutor blirkan det från tid till annan bli aktuellt för EKN att omfördela reserven mellan olika valutor. För att hantera denna omfördelning kan utnyttjandet av terminsaffärer och valutaswappar bli aktuellt. Inomdetta område har SEK genom årens lopp vunnit betydande erfarenheter. EKNsenda upplåningsmöjlighet är den röriiga krediten hos . SEKkan erbjuda EKN krediter som är speciellt anpassade till såvälskaderegleringar som refinansierlngar med gäldenärsländer. Dessa krediterkan antingen vara till fast ränta på valfria tidsperioder, vilketkan vara speciellt angeläget 1 refinansierigssamman-hang, eller till rörlig ränta baserad på . EKN skall hos SEK ha rätt att förtidsinlösa de LIBOR-baserade krediterna vanligtvis var 6:6 månad, dvs normalt i samband medränteförfallotillfället. Tillgången till matchande krediter vid refinansierlngar och en rörlig kreditfacilitet ger EKN en betydande flexibilitet 1 sitt agerande. I detta sammanhang kan även påpekas att av SEKs kreditvolym förnärvarande är garanterad av EKN. SEK är därmed EKNs största kund ochdet förefaller därför naturligt att SEK, såsom halvstat-llgt institut som beviljar exportkrediter, ges möllghet att erbjuda EKN krediter, vilka utnyttjas bl a för refinansiering och rescheduling av exportfordringar. 'Reflnansieringaroch skuldkonsolideringar" För refinansiering förutsätts att det finns ett kreditinstitut som tillhandahåller den nya krediten. SEK är villigt att agera som ett sådant kreditinstitut förutsatt att EKN garanterar fordringen. Det gamla kreditavtalet avslutas och ett nytt upprättas visavi gäldenärslandet. På grund av SEKs låga refinansieringskostnad och blygsamma marginal skulle i många fall den ränta som gäldenärenbetalar, särskilt om den är LIBOR-baserad, ge överskott för EKN såsomersättning för EKNs fortsatta risktagande och därmed tjäna som en nyinkomstkälla för EKN. Genomatt utnyttja den erfarenhet från Internationell upplåning som finns på SEK, kan EKN försäkra sig om betydande kostnadsfördelar, jämfört medom EKN själv skulle låna pengar på den Internationella penning- ochkapitalmarknaden. Detta ställer sig både onödigt och dyrt. Vidare kan förväntas att om EKN utnyttjar de svenska affärs- och sparbankerna föreventuell upplåning, kommer bankerna (då dessa lån kan liknas vid lån för exportfinansiering) med största sannolikhet att 1-efinansiera dessa lån hos SEK. Ett sådant arrangemang skulle Istda till en högre upplåningnkostnad då SEKskreditvärdighet i>°r betydligt högre än svenska affärsbankers och leda till administrativt merarbete för EKN samt ge onödiga balansräk-n ingsbelastnlngar. I det nya systemet kommer EKN att få olikavalutapositioner beroende på hur man väljer att agera. För att styra EKNsvalutaexponering kan kredltfaciliteten utnyttjas. Antag att EKN har stora fordringar , men vet att dessa kommer att betalas mycket snart, dock är USD-kursen på väg ner - 1 ett sådant läge kan det varaberättigat att belasta kredltfaciliteten och växla dessa USdollar till enstarkare valuta, t ex Skr, för att senare amortera på faclllteten när EKN får in fordringarna. Vidare kan tillgången av en billig kreditfacilitet i enviss valuta utnyttjas tillsammans med en valutaswap för att skapa billiga låni andra valutor. Tillgången till ett kreditinstitut och därmed lånemöjligheterinnebär att EKN kan bestämma huruvida premiereserven skall belastas eller ej (skadereglering contra refinansiering). EKN kan därmed uppnå cn jämnare och mer realistisk belastning av rörelseresultatet (premiereserven) eftersom en förlust ej realiseras om EKN väljer att gå refInansleringsvägen. Tillgång till LIBOR-baserade faclliteter i konsoliderlngssam-manhang Innebär dessutom genom möjligheterna till regelbundna återbetalningar och förändring av valutaval att EKN ges möjlighetertill en bättre och lönsammare likviditetsförvaltning som man fritt kan bedöma när man vill realisera kursvinster eller kursförluster ochdärmed påverka resultatet. Premierna avses bli baserade på aktuellakapitalmarknadsräntor för olika valutor. SEK har här en uppbyggdorganisation för bevakning av internationell kapitalmarknad vilket EKN skullekunna utnyttja. Ett samarbete innebär således att EKN icke behöver bygga uppegen expertis och bevakning för detta ändamål. Ovanstående arrangemang innebär ett intensivare samarbetemellan SEK och Erai, ett samarbete som gynnar uppbyggandet av ett nyttgarantlsystem samt ger EKN en Okad känsla för valuta-, pennlng-ochkapitalmarknaden. Det intensifierade samarbetet som detta arrangemang kräverunderlättas av att det finns ett väl fungerande kontaktnät mellanSEK och EKN samt att en stor kännedom om verksamheten på varandras områdenföreligger. BL/JT/yt 36 Bilaga 2 Prop. 1986/87: 23 Beredningen för Internationellt Tekniskt-ekonomisl Agency for International Technical and EconomicCo-operation Agence pour la cooperation technique et économlque Internationale Agencia para ia Cooperaciön Técnica y Econömica Internacional EKN skadereglerar f n även om den bakomliggande exportkreditenlämnas i utländsk valuta. Genom detta förfarande står exportören en kursrisk i det fallet attden utländska valutan stigit i värde gentemot kronor mellan kreditförsäkringens ingående och skadetillfallet. Sedan1983 -då ett tidigare system ändrades - täcker EKN en kursstegring på upp till W% utan särskild premie medan en extra kurssäkring till högst erbjuds mot särskild premie. I praktiken har EKNtillämpat bestämmelserna om extra kurssäkring restriktivt för att hålla nere riskexponeringen. BITS har inte medgivit kurssäkring för u-kreditgarantier enligt detsystem som tillämpas av EKN. Skälet är att den övervägande delen av u-krediterna lämnats i utländsk valuta med stark koncentrationtill USD. Kursriskexponeringen skulle bli ensidig och skulle vid ettkursfall för kronan gentemot USD leda till belastning pä biståndsanslagen. En arbetsgrupp med representanter för bl a EKN. SEK och harsedan något år utrett möjligheterna för EKN att utfärda garantier och motta i utländsk valuta för att därigenom eliminera kursriskerna. accepterade arbetsgruppens förslag vilket nu tillställts regeringen. Förslaget, som upptas i en EKNskrivelse med titeln innehåller sammanfattningsvis följande - premiermottas i utländsk valuta och premiereserv förvaltas på räntebärande valutakonton - skaderegleringföretas i utländsk valuta och att återvunna belopp hänförande sig till garantier 1 utländsk valuta placeras på valutakonto - SEKmedverkar vid förvaltningen av EKNs valutatillgångar och den upplåning som kan komna att erfordras för att täcka likviditetsunderskott på valutakontona Address Telephone Telela» Telex Fredsgatan2 Nat 06-24 53 90 Nal S-11152 , Int-f 46 8 24 53 90 Int -i-46 8 796 71 54 13091SWEDCOM S Vad gäller BITS och säkerhetsreserven föru-kreditsystemet finns anledning att överväga om inte en samtidig övergång till detföreslagna nya systemet borde företas. Nuvarande restriktiva system innebär ingen direkt olägenhetför biståndet utan drabbar snarare de svenskaföretagen. Indirekt har det dock två negativa effekter också ur biståndssynpunkt: - det skapar ettincitament för företagen att söka u-krediter i kronor. Om, något som ofta ärfallet, det finns en preferens ocksåhos mottagarlandet/köparen för kronor (eller som i fallet en"reglementa-tion" innebärandekrav om leverantörslandetsvaluta) skapas en "ohelig allians" mellan köpare och säljaretill förmån för kronfinansiering, vilket försvårar för BITS att tillse att u-krediterenbart lämnas i utländsk valuta, - den kursrisk som exportföretagen tar söker de rimligen inkalkylera i priset. Ett dylikt förfarande innebären prishöjning som drabbar mottagarlandetoch, genom ett beloppsmässigt förhöjt gåvoelement, biståndsanslaget. Samnantaget talar övervägande skäl för att även garantierna föru-krediterna bör inordnas i det nya systemet. En förutsättning för BITS medverkan bör vara att de valutakonton som EKN administrerar för BITS räkninghålls separata från EKNs övrigavalutakonton (på samna sätt som kronkonton hålls separata). Härigenomkan inte en diskussion uppstå i ettsenare skede till vilket system en viss valutatransaktion skall hänföras. att det nu aktuella förslaget frånExportkreditnämnden avseende elminering avkursrisker vid skadefall också skall tillämpas på u-kreditsystemet. I styrelsens behandling av detta ärende har deltagit: E , ordförande, , H Grönwall, T Hagdahl, B , BLjunggren, C Wall och . Föredragande har varit L . rSSrSId;"' ' [{myUc0.b( 1986/87:23 Remissyttranden i sammandrag Riksbankenanför att den beskrivning som finns i exportkreditnämndens (EKN) ansökan av hurett sådant system skall fungera närmast får betraktas som en skiss som såsmåningom får utarbetas till ett fastare regelsystem. Det nya är att EKN tänktbygga upp premiefonder i utländsk valuta för att minska kursrisken och låna iutländsk valuta för att finansiera skaderegleringar om det bedöms som sannoliktatt fordringarna kommer att återvinnas. Det i ansökan skisserade systemet kantolkas som en grupp enskilda försäkringssystem i var sin valuta. Skaderegleringsker i första hand genom att reserv i aktuell valuta ianspråktas. Ett synsätt som utgår frän att kreditgarantiernases som ett för varje valuta separat försäkringssystem, är naturligt om mantror att kreditrisken är relaterad till valet av valuta. Ett enligt riksbankenrimligare synsätt är att relationen kreditrisk och valuta är mer slumpmässigvarför premiereserverna bör ses mer integrerat i den totalavalutasammansättningen av utfärdade garantier, upptagna län och övertagnafordringar. Följaktligen bör skadereglering ske från den totala premiereservenmed olika valutor. Övertar EKN vid skadereglering en fordran som medstor sannolikhet kommer att återvinnas ärdet som framgår av EKN:s skrivelsenaturligt att skadereglering kan finansieras genom uppläning i den valuta somgäller för ifrågavarande fordran. Däremot anser EKN att man inte bör ta uppeller behålla ett valutalån för att finansiera en skadereglering som väntasleda till en definitiv förlust. I en sådan situation bör man enligt EKNistället "växla svenska kronor" vilket t.ex. kan betyda att EKN drarpå kredit i för att kunna betala skadeersättning i valutan.Riksbanken anser att EKN:s resonemang i denna fråga bygger på missuppfattningenatt svenska kronor intar någon särställning i ett system med kreditgarantier iutländsk valuta. Om premiereserverna inte räcker till och upplåning bedömsönskvärd bör man enligt uppfattning finansiera sådana förluster ivaluta som svarar mot valutafördelningen av de förväntade framtidapremieintäkterna.