prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta sker genommetodutveckling och läromedelsframställning. Åtgärder för att sänka kostnadernahar vidtagits. Lokalt anpassade och framställda läkemedel har distribuerats tillpraktiskttaget samtliga sekundärskolor. Fortsalt stöd kommer aUtmer att inriktas på byggnadav och utrustning till primärskolor i eftersatta landsbygdsområden. Genom förvaltningsbistånd ges stöd fill uppbyggnad ochförbättring av förvaltning. Huvudinriktningen avserorganisationsutveckling, utbildning, malerialproduktion och statistiksamarbete.Stöd ges bl.a.till uppbyggnad av distrikts- och provinsförvaltningarna, tillförvaltningsutbildning på kommun- och bynivän samt till stafistik och ekonomisk planering. , statens inslilul för personalutveckling (SIPU) ochstatistiska centralbyrån (SCB) medverkar i delta biståndssamarbete. Större delen av personal- och konsultfonden används förfinansiering av personal inom och för konsultstudier om eltförbättrat transportnät. För att täcka bristen pä kvalificerad personal inomzimbabwiska myndigheter finansieras via fonden svensk personal, som direkt anställs av förvaltning. Fondenhar också använts för en utredning av skattesystemet. Importslödethar hitlills i sin helhet varil bundel tillinköp i . Fr. o. m. 1985/86 lämnasdock en del av importstödet obundet för att säkerställa inlernationellanbudsinfordran. Importslödet har i ökande utsträckning avdelats för den privata sektorn, vilkel gett upphov till kommersiellakonlakler mellan svenska och zimbabwiska företag. Import av t. ex. papper, kemiska produkler, maskindelar,stål och kullager har realiserats genom denna siödform. flertal svenska organisaiioner bl.a. Afro Art,. Svensk volontärsamverkan, Svenska scoutrådel,kyrkliga studieförbund och socialdemokratiska kvinnoförbundbedriver utvecklingssamarbetei och fär bidrag för detla. SAREC lämnar stöd till () och finansierar forskningsprojeki. Del svenska biståndetlill det regionala samarbetet i södraAfrika, via SADCC, finansierar en mikrovågslänk, en inlernationell televäxel ochstudentbostäder i . U-kredher har beviljats för en Prop. 1986/87:100 kontroUcentral för landets eldistribution och en sprängämnesfabrik. 5 nom ges ocksä stöd lill tillverkning av optimuskök. ANDRAANSLAGSPOSTER Prop.1986/87: loo Regionalt ekonomiskt samarbete i södra Den regionala samarbetsorganisationen (SADCC) bildades i april 1980.Medlemsländer är , , , , , ,,och . Målet för SADCC är bl. a. att minska beroendet av närdet gäller transporter, sysselsättning, kapital, teknologi och handel.Bildandet av SADCC måste anses som ett bakslag för egnaplaner på att förstärka sin roll i regionen. har svarat med väpnadeattacker eller stöd fill sabotageaktioner i grannländerna. En del av dessaaktioner har varit riktade mot transportleder, hamnar ocholjeraffinaderier. Politiken har varit särskilt framträdande gentemot ochMozambique. Där har betydande transportleder skurits av i syfte att Ivinga dekusflösa SADCC-länderna att lita till transporter via . Dedirekla och indirekta kostnaderna för deslabilisering avSADCC-länderna har för 1980-1984 beräknats till . Detmotsvarar ungefar av allt utländskt bistånd som länderna erhöll underperioden eller en tredjedel av deras samlade exportintäkter. Den politiskautvecklingen till trots har SADCC-samarbetet gjort anmärkningsvärdaframsteg. Verksamheten har pä kommit att omfatta ett stort antalprojekt till en sammanlagd koslnad av ca . Finansieringen ärsäkrad för projekt för . SADCC:s arbetsmetodär att samarbeta om konkreta projekt, utan att bygga upp mellanstatligainstitutioner. En transportkommission inrättades i och ettSADCC-sekretariat i . För de övriga sektorerna sköts samordningenav de olika medlemsländerna med hjälp av enheler i respektive fackministerier. Trettonsamarbelsområden har fastlagts, av vilka transporter och kommunikationer ärde viktigaste. fannstransport- och kommunikationsprojekt, dvs. vägar, järnvägar, hamnar,sjötransporter, civilflyg och telekommunikationer, under utförande i samtligaSADCC-länder. Inom denna sektor har samarbetet nätt längst. Av SADCC:s ca 250projekt fanns nästan hälften inom denna sektor. Särskilt framgångsrika hartelekommunikationsprojekten varit, medan projekl för yltransporter försvårasav Sydafrikasdestabiliseringspolitik. SADCC har pä kortlid konsoliderat sina institutioner. har ocksä biståndssamarbete medett 60-tal länder och internafionella organisationer etablerats. 1986 årsgivarkonferens ägnades åt en översyn av SADCC:s fem första år och en genomgäng av planer för dekommande fem åren. SADCC:s samarbetsparter anslöt sig därvid till SADCC:s strategieroch sätt att arbeta utan överstatliga organshioner. SADCC har därmed pä blivit ettbegrepp inom utvecklingsarbetet i södra . I samband med givarkonferensen i Harare1986 undertecknade SADCC:s nio medlemsländer och de femnordiska länderna en gemensam deklaration om vidgat ekonomiskt ochkulturellt samarbete mellan de två 257 1986/87: 100 Bil 5 Det svenska samarbetet med SADCCinleddes /82. liggeri linje med de biståndspolitiska målen ökat oberoende och ekonomisk tillväxt. /86 har sammanlagt ca211,4 milj.kr. utbetalats till olikaSADCC-projekt. Det totala pianeringsutrymmet /86-1987/88 uppgär tillca 585 milj. kr. 1983/84gavs SADCC-samarbetet en delpost inom anslagsposten Regionala insatser. Delpostenutgör en medelsram med ett treårigt planeringsutrymme. Inom delposten finnssärskilda medel för bredare ekonomiskt samarbete mellan ochSADCC-länderna. De svenskainsatserna har av såväl kapacitets- som kvalitetsskäl begränsats till några fåsektorer, främst till transport- och kommunikationssektorn och energisektorn.Bistånd utgår även lill SADCC:s regionala sekretariat för mark- och vattenvård iLesotho. Tillsammans med övriga nordiskaländer har uttryckt intresse för insatser på sysselsättningsområdet samt för punktinsatser avförvaltningskaraktär och för viss informationsverksamhet. Svensktillverkadutrustning och svenska tjänster har i stor utsträckning använts iinsatserna. Etttelekommunikalionsprojekt slutfördes /85. Det avsåg uppförande avmikrovägslänkar frän Francistown () via Bulawayo () tillLivingstone (). Genom detta har och knutitstill det panafrikanska telenätet och blivit oberoende av för sinteletrafik. tecknade och avtal om finansiering av ettliknande projekt mellan och . Den av finansieradeinternationella televäxeln i färdigställdes under 1985.Stöd utgår till uppförande av en internationell televäxel i samt tillden mozambikanska teleförvaltningen. En huvudväg fråncentrala till gränsen mot färdigställdes . Insatsenfinansieras av Afrikanska , och . Planerna på en förlängningav vägen till har skjutits upp pä grund av säkerhetssituationen i områdel. Det av Sverigeförvaltade nordiska siödet till den lekniska enheten vid SADCC:s transport-och kommunikationskommission i har förlängts t.o.m. . /85fattade regeringen beslut om svenskt stöd till det statliga flygbolaget iLesotho för upphandling och leverans av ett passagerarplan, reservdelar ochutbildning. Syftet var att bryta den isolering som påtvingat landetockså på flygtrafikens omräde. Planet levererades och trafikerar . SAREC:s del inomSADCC-ramen användes för en rad regionala forskningsprojekt, bl.a. på jordbruksområdet. /86 harbeslut fattats om ett antal större insatser inom energi-ochtransportsektorerna. Inom energisektorn kommer stöd att utgå till ett projekt för landsbygdselektrifiering iLesotho och till utrustning till ett Båda insatserna samfinansieras med Norge.Vidare pågår två studier avseende kraftöverföring från Mofam- Prop.1986/87:100 biquetill och underhållsbehov av kraftstationer i hela SADCC-re- Bil. Inom transport- ochkommunikationssektorn är de nu beslutade insatserna koncentrerade till reparation avhamnen i , utrustning i hamnen för hantering av koppar, upprustning av stenbrottoch rälsreparationer vid samt en samordningsenhet vidjärnvägen. Samfinansieringsker vid tre av insatserna. Upprustning avnavigationshjälpmedel längs samt utbyggnad av tele- ochsignalsystem för järnvägen genom har påbörjats. Deklarationen omsamarbetet mellan de nordiska länderna och SADCC-länderna har börjat tillämpas. Flerastudier främst rörande mekanismer för attuppmuntra investeringar och handel har igångsatts. Stöd till regionala insatser ges även fill andraregioner än södra . Hit hör bistånd till Öslafrikanska ,fiskeprojekt i länderna kringBengaliska bukten samt . Utbetalningarna för dessa program uppgick /86 till 12,4 milj.kr.För 1986/87 har 10 milj. kr, avsattsför insatser i och 20 milj. kr. för övrigt regionah samarbete. har sedan1972 stött Östafrikanska verksamhet. En utvärdering 1985visade att de svenska krediterna utnyttjades väl. Det nuvarande avtalet för åren1985/86-1986/87 omfattar en kredit om 30milj. Svenskt stöd lillMekongkommittén har utgått . Del omfattar främst vatten- och energistudier. stödersedan 1979 ett projekt i FAO:s regi för utveckling av det kusinära fisket iländerna kring Bengaliska bukten. Projektet är inriktat på att utveckla nyametoder för att förbättra den fattiga fiskarbefolkningens situation. En utvärdering visade attprojektet är att betrakta som mycketframgångsrikt. Ett nytt avtal om fortsatt stöd avsesingås . Insatsen i består av ettnutrionsprojekt för barn och mödrar, administrerat av PAHO och . Det humanitära biståndet i utgörs till stordel av långsiktigt slödför mänskliga rättigheter och politiskt förföljda. Särskilt utvecklingen iCentralamerika har ställt krav på omfattande nödhjälpsinsatser för ett ökande antal flyktingar och hemlösa. I de återstående militärdiktaturerna i har förtrycket skärpts . Ökade behov av stöd till förtryckets offer är att förutse, speciellt i . Till följd avden utvecklingi demokratisk riktning som inleddes i Argen- 259 tina, och finns fortsatta behov av att genom olikarehabili- Prop. 1986/87: 100 teringsprogramunderiätta återanpassning av pohtiska fångar och flykting- Bil. 5 ar, somåtervänt. finns behov av nya stödformer för att främjademokratisträvanden och särskilt utsatta grupper, som traditionellt är eftersatta,såväl ekonomiskt som sociah. Det kan t.ex.gälla kvinnor och barn. Biståndet lämnasgenom svenska och internationella organisationer som , och till enskilda grupper och organisationeri mottagariänderna. De förmedlande och mottagande organisationernas kapacitet ärav avgörande betydelse för möjhgheter att lämna bidrag och tillmötesgå de behovsom finns. Även om den politiska situationen i flera av länderna ofta försvårar dethumanitära biståndet, har möjligheterna att lämna effektivt bistånd - framföralll i -förbättrats till följd av ökad kapacitet hos mottagandeoch förmedlande organisationer. Humanitärt bistånd i södra Underde har motsäftningarna i det sydafrikanska samhället på ett allt brutalare sätt kommit i dagen.Sydafrikas regering har klart visat att den inte avser genomföra enavveckling av apartheidsystemet. Den svartabefolkningsmajoriteten har lika klart visat att den inte längre tolererar en rasålskillnadspolitik utan kräver sinagrundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. Regimen har valt att medvåld och terror försöka krossa och splittra det växandeapartheidmotståndet. I en snabbt ökandetakt blir alltfler människor i och utanför offer för apartheidsystemetoch regimens metoder att vidmakthålla detta. Det svenskahumanitära biståndet i södra utgör ett slöd till offer för och motståndaremot apartheidiiystemet. Syftet är att medverka till att uppnå eft icke rasisfiskt ochdemokratiskt . Biståndet omfattar bl.a. stöd till uppbyggnad av foIklig;a organisationer, såsom fackföreningar och kyrkor, rättshjälp och försörjningsbidragtill fängslade apartheidmotståndare och deras familjer, flyklinghjälp,stipendier, utbildningsinsatser samtinformafion och forskning. Bidragen lämnas dels som direkta bidrag lill de bägge befrielserörelserna SWAPO:s (SouthWest /yrica ) ochANC:s () humanitära verksamhet, dels till svenska och internationella enskilda organisationer. Det svenska samarbetet om humanitärtbiständ till SWAPO inleddes /71 och till har 373milj. För /87 har 59 milj. kr anvisats förSWAPO. Huvuddelen av biståndet har använts för inköp av dagligaförnödenheter, som kläder, livsmedel och mediciner samt fordon till de ca70000 namibiska flyktingar som finns i och . En ökande andelav biståndet används för ohka utvecklingsprojekt i flyktinglägren,såsom utbildnings-, vattenförsörjnings- och hälsovårdsinsatser i Kwanza-Sul-lägret i . Stöd ges också till bl. a. jordbruksprojekt, för att ökasjälvförsörjningsgraden i flyktinglägren, och till uppbyggnad av en fordonsverkstad, bagerier samt bostäder. Bi ståndet har alltmer antagit projektkaraktär. Biståndssamarbetetmed ANC har pågått /73 och närmare Prop. 1986/87:100 240 milj.kr.harutbetalats. För samarbetet 1986/87 har 52 milj. kr. Åven biståndet fill ANC användshuvudsakligen för inköp av dagliga förnödenheter för försörjning avsydafrikanska flykfingar. En viss projektverksamhet har inletts, till största delen inom jordbrukssektorn.Biståndet innefattar bidrag till administration, information och transporter.Medel utgår också för ett särskilt program för stipendier i ,inom vilket f. n. lärare, undersköterskor och underhållstekniker från ANCdeltar. Del övrigahumanitära biståndet rör insatser för offren för och motståndare motapartheidsystemet, förmedlat av olika enskilda organisationer. Dessaorganisafioners ansökningar behandlas av beredningen för humanitärt biständ somavger rekommendationer till regeringen för insatser överstigande 3 milj.kr.och till SIDA förinsatser därunder. En strävan har under desenasle åren varit dels att öka antalet organisafioner som förmedlar biståndet, dels att i högre grad involverasvenska enskilda organisationer. En stor del av det övrigahumanitära biståndet avser insatser för stipendieverksamhel och utbildning.Huvuddelen används för flyktingstipendiater, genom bl.a. World UniversityService, African Educational Trust och United Nations Educational and TrainingProgramme. Stöd lämnas ocksä till personer och organisationer inne i ochSydafrika, för universitetsstipendier, kortespondensundervisning, kvällskurser,fackliga kurser ochalternativa utbildningsinsatser. De sydafrikanskakyrkorna har en stark ställning i och inom apartheidmolståndet.Stöd ges till olika kyrkliga aktiviteter, som samlingscentrum, socialtarbete och utbildningsinsatser, genom bl.a. , , och SvenskaKyrkans Mission. Det sydafrikanska förtrycket har medförtett växande antal politiska fångar. För atthjälpa dessa ges stöd till advokalhjälp och till de drabbade familjernasförsörjning, genom bl. International Defence and och . Fackföreningsrörelsenblir en allt viktigare faktor i antiapartheidrörelsen och stöd fill dennasker genom LO/TCO:s biståndsnämnds försorg. Spridning avinformation och forskningsresultat om situationen i ärbetydelsefull för att öka medvetenheten om apartheidsystemet. Därför stödsinformationsverksamhet såväl i som utanför . Organisationer somsvarar för informafionen och får stöd är bl. a. ArbetarrörelsenInternafionella Centrum, och Afrikagrupperna i . Bland andra organisationer som förmedlarsvenskt humanitärt bistånd till offer föroch motståndare mot apartheidsystemet i södra /Vfrika kan nämnas Brödet ochFiskarna, , , , Socialdemokratiska Kvinnoförbundei, Riksutställningarsaml . Katastrofbistånd Prop.1986/87:100 m. uppgick under /86 till 393 milj. kr. Tillsammans med 35,1 milj. kr. 428,1 milj. kr tagits i anspråk för ett 100-tal insatser. Den svåraförsörjningssituationen i stora delar av har motiverat ett betydandekatastrofbistånd till en rad . Nära 3/4 av anslagsposten har utnyttjats för insatseri ett femtontal afrikanska stater. Insatsermed långsiktig och förebyggande verkan har i första hand gjorts i programländer och är avsedda att komplettera detreguljära utvecklingssamarbetet. harerhållit knappt 1/4 av anslagsposten. Andra stora mottagare av katastrofbistånd är ochUganda. Enskildaorganisationer utgör det viktigaste instrumentet för att genomföra katastrofinsatser. Nära hälften avanvisade medel har avsett insatser av varierande storlek i svenska enskildaorganisationers regi. Svenska röda korsetär tillsammans med de internationella röda korsorganisationerna de isärklass största förmedlarna av bistånd med ca 118 milj. kr., vilket är mer än vad som utgått till alla övrigaenskilda organisationer tillsammans. Något av anvisade medel harlämnats för insatser genom FN. Bistånd tillflyktingar och hemlösa utgör alltjämt ett viktigt inslag i det svenska katastrofbiståndet och motsvararca av anvisade medel. I fleraafrikanska länder är det emellertid svårt att göra en skillnad mellan krigsflyktingar och människor som exempelvis pågrund av torka drivits på flykt från sina bosättningsområden. Specialenheten förkatastrofhjälp inom beredskapsstyrkan för FN-tjänst har under åretavslutat sitt arbete för UNHCR i och på uppdrag av UNHCR inlett en insatsi avseende vattenförsörjning för återvändande ugandier. Beslutade insatser (milj . Budgetåret 1 juli- Destination 1985/86 UMH(3l, extra bidragflyktingbistånd 5,0 UNHCR, fem + extra bidrag 20,0 UNHCR, flyktingbistånd 1986 13,0 UNHCR, flyktingar södra 2,0 Svenska rödakorset/Rödakors- till torkdrabbade (1985) 15,5 Svenska rödakorset/Rödakors- till katastrofdrabbade i södra och östraAfrika (1986) 13,0 Beslutadeinsatser (milj.kr.) Budgetåret 1 juli-1985/86 1 okt1986 1986/87:100 Bil. Svenska röda korset/förhjälp och skydd till konfliktdrabbade (1985) 40,0 Svenska röda korset/för hjälp och skydd till konfliktdrabbade (1986) 20,0 LINICEF (, ) 7,0 OAU, bidrag till fond för 9,0 FAO för gräshoppsbekämpning iSahel 3,0 OEOA, utredning om katastrofbistånd 0,9 Rädda barnen/. Röda Halvmånen, flyktingar 8,0 Svenska röda korset/Inter nationella rödakorskommitten för västraSaharas flyktingar 3,0 OEOA/UNDRO, transportinsats RäddaBarnen, insats för övergivna RäddaBarnen, föräldralösa barn 3,3 Programme, FNtransport insats 0,3 (), förnödenheter 7,0 EFS, förnödenheterTigray 5,0 Eritreagruppen för hälsoinsats 0,8 reservdelar, däck, tillbehör insatser för markvård, vatten Beslutade insatser (milj.kr. ) Budgetåret 1 juli-1985/86 Sao Tom & Principe merkostnad tidigare katastrofinsatser livsmedelsinsats 1986/87: 100 Bil.5 UNHCR/Specialenheten, etiopiskaflyktingar tillägg FAO, bekämpningav skadeinsekter RäddaBarnen/, hälsoinsats , återuppbyggnadLutherhjälpen, flyktinginsats , vatten- och sanitets-insats Adventistsamfundet, återuppbyggnad skola UNHCR/Specialenheten, vattenförsörjning Beslutade insatser Pop. 1986/87: 100 (milj.kr.) Budgetåret 1 juli- Destination 1985/86 hälsovård, livsmedel 1985 tillägg 0,8 hälsovård,livsmedel 1986 10,0 hälsovård,livsmedel, 1986 tillägg 5,0 Svenska Röda korset/Inter nationella rödakorskommitten, Nödhjälp konfliktdrabbade Svenska Röda korset/Inter nationella rödakorskommitten, nödhjälp 1,5 Erikshjälpen, översvämning 0,2 /Svenska Röda korset/Inter nationella rödakorskommitten, nödhjälpkonf1iktdrabbade 3,0 Svenska Röda korset/Inter nationell a rödakorskommitten, flyktingar /3,0 Svenska Röda korset/Inter nationella rödakorskommitten, flyktingar /3,0 Svenska Rödakorset, hälsoinsats 2,9 FN: s program: UNIC3T (4),UNBRO (1,5), UNHCR (1,5) 7,0 FN: s program: FAO 6, O , tillägg 1986 2,0 UNHCR, extra bidrag 0,5 UNHCR, extra bidrag 2,0 Svenska Röda korset/Inter nationella rödakorskommitten. Sri Länka , stöd till tamil- familjer 0,7 Beslutadeinsatser (milj.kr. ) Budgetåret 1 juli-1985/86 1 okt1986 Prop.1986/87:100 Bil. UNHCR, extra bidrag Programme, nödhjälp efter tyfon UNRWA, reguljärtprogram 1985 , flyktingar ,återflyttning av flyktingar UNHCR, flyktinginsatser Central 2,0 Tältmissionen/HoppetsStjärna, över svämning 0,2 Pingstmissionen, översvämning 0,2 Svenska Rödakorset, uppbyggnad Svenska Rödakorset, nödhjälp 1,6 Tältmissionen/HoppetsStjärna, nöd hjälp 0,7 UNDRO, nödhjälp 1,0 Tältmissionen/HoppetsStjärna, nöd hjälp 0,7 Svenska Rödakorset, nödhjälp 2,0 RäddaBarnen, nödhjälp 0,6 insats för konfliktdrabbade småbönder 5,0 insatsvaror krigsdrabbade småbönder 5,0 (tiUägg) 5,0 Beslutadeinsatser (milj.kr.) Budgetåret 1 juli-1985/86 1 okt1986 1986/87:100 Bil. , återbosättning miskitos- befolkning 0,9 Specialenheten, utbildning och Independent Commission on International Humanitarian (ICIHI), studiebefolkningsförflyttningar 1,0 Svenska Rödakorset, anslag Beredskapslagring, filtar och tält UNHCR, extra bidrag Svenska Röda korset, administrationsbidrag 1986 FN, OEOA, administrationsbidrag Försöksverksamhet och metodutveckling m. m. AnslagspostenFörsöksverksamhet och metodutveckling m.m. omfattar delposten Försöksverksamhetoch metodutveckling och delposten Insalsförberedelser och resultat värdering. Försöksverksamhetoch metodutveckling Insatsförberedelser och resultatvärderingSumma Försöksverksamhet och metodutveckUng (FoM) Prop. Bil 5 Verksamheten har /86 ytterligare knutits till behoven inom det " Den ger utrymme för enexperiment- och försöksverksamhet, som normalt inte kan rymmas inom enskilda landprogram. Samarbetet bedrivsmed FN-organ, andra mellanstatliga organ saml institutioner och företag i är avsedd för områden, där de internationella insatserna bedömts vara otillräckliga.De flesta insatserna syftar till att förbättra situafionen för den fattigare delen avlandsbygdsbefolkningen. Fördelning av medel för försöksverksamhet ochmetodutveckling. (milj.kr.) 11,2(1) /(I) innefattade /86 även infrastruktur Åmnesområdel miljö- och markvård innefaltar främstinsatser för markvård, långsiktigt stöd till naturresursplanering och miljövård samt vissexperimentellverksamhet. Programmet har fyra huvudinriktningar: - utbildning avpersonal, tekniker och administratörer - planeringsverksamhetför enskilda program och nationell resursplanering - fältprogramsom dels visar nya tekniker, dels stärker pågående program. Liksom lidigare år pågår del regionala markvårdsprogrammel i med tonvikt på utbildning. Utbildning inom delmarina miljövårdsområdet sker genom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Nya insalser avserbl. a. forlsall slöd till elt markvårds- och byskogs programi , förnyat stöd till naturresursplanering genom Internatio nella naturvårdsunionen (lUCN), fortsalt stöd till samodling av träd och 268 jordbruksgrödorgenom in Agrofor- Prop. 1986/87: 100estry (ICRAF) samt vattenmiljövård genom IMO och FN:s livsmedels- Bil. 5och jordbruksorganisation (FAO). Tillgängliga medel utnyttjas huvudsakligen för altsprida information om energiplanering, energisystem och energiteknik bl. a.genom kurser, seminarier och publikationer. Pågående insatser omfallar bl.a. minikraftverk, ularbelande av en ny spis för atl spara hushållsbränsle,försöksverksamhet med att ersätta olja och brännved med briketter av bomullsbuskar.Spis-projektet omfattar även utbildning av lokala hantverkare. Samarbete har etablerats med en rad svenska, utländskaoch internationella organ. Programmeiomfattar jordbruk, skogsbruk och fiske samt bl.a.insatser som rör strategi förlandsbygdsutveckling, folkligt deltagande och förstärkning av densvenska resursbasen. Särskilduppmärksamhet ägnas åt förbättrade driftmeloder och jordbruksteknik försmåjordbruk i samt lantbrukskooperationen. En fortsalt satsning sker i fråga om primärhälsovård,basläkemedel, nutrition, handikappinsatser, resursbasutveckling ochutvärdering. En större insalsför slöd till AIDS-kontroll har inletts. SIDA samarbetar på hälsoområdet medVärldshälsoorganisationen (WHO) och andrainternationella och svenska organisationer. Kontakterna med svenskaorganisationer har ökat . Grundläggande förarbelel är atl i nära samarbete med berörda organisationer och i dialogen medprogramländerna främja ett inlegreral synsält på hälsa. På befolkningsområdel omfallar verksamheten främststudier av familjeplaneringsprogram, bl. a. i , anordnande av konferenseroch kurser samt slöd lill informationsverksamhet och publikationer. Insatser iAfrika harpriorilerals. Samarbete sker med organisationer som ,, GlobalCommiltee of Parliamenlarians on Populalion and Developmeni, Internationellafamiljeplaneringsfederalionen (IPPF), (). 19 1986/87. IndustrieU leknik Prop.