prop · GA0376 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad man bör prioritera lagstiftningsvägen är enligtkommissionens mening all skapa garantier för atl beslul om emissioner ochliknande transaktioner av nu aktuellt slag fattas i former som är betryggandefrån minori-lelsskyddssynpunkt och för alt informationsgivningen både före ochefler sådana beslul fyller högt ställda krav. Regler av detla slag kan antas fåen betydande sanerande effekt. Kommissionen föreslår i denna del en visslagstiftning för att förstärka aktieägarnas inflytande och räll lillinformation. Kommissionen har inte sett som sin uppgift all utforma ell meraslutgiltigt förslag till lagstiftning men håUer före att en reglering bör skeefter ungefärligen följande huvudlinjer. oRegleringen bör begränsas till atl gälla aktiemarknadsbolag och dotterbolagtill sädana bolag. o Regleringen bör gälla endasl i fräga om sådananyemissioner som riktar sig lill anställda i allmänhet, ledandebefattningshavare eller styrelseledamöter i del emillerande bolaget eller iannat bolag i samma koncern. o För att den inte alltför lätt skall kunna kringgåsbör regleringen å andra sidan ocksä omfatla bl.a. försäljning av aklier ellerkonvertibler eller optionslån som sker från ett bolag till vilket en nyemissionhar riktals, om detta bolag ingår i samma koncern som del emillerande bolaget.o Beslut om nyemission eller försäljning i här avsedda fall bör vara giltigtendasl om det har fallats eller i efterhand godkänts av bolagsstämma.Bemyndigande lill styrelsen bör alltså inle få förekomma vid emissioner ellerförsäljning till anställda eller styrelseledamöter. Att del sålunda alltidskall ankomma på bolagsstämma atl fatta beslut av aktuellt slag är viktigt ävenfrån informationssynpunkt, med hänsyn till att konsekvensen blir atlaktieägarna får del av de fullständiga emissionsvillkoren redan på förhand. Enannan konsekvens blir atl aktiebolagslagens regler om klandertalan mot beslutav bolagsstämma kommer atl gälla. En sådan bör dock inte utformas så atl den hindrarstämman från att uppdra åt styrelsen atl verkställa ett emissionsbeslul, varsmateriella innehåll har fastställts av stämman. o En bolagsstämmas beslut om nyemission ellerutförsäljning av här aktu ellt slag bör vara giltigt endast om del har fattats med kvalificerad majoritet. Förslagsvis kan krävas all beslutet biträds av aktieägare som företräder nio tiondelar av såväl de vid stämman avgivna rösterna som av de aklier som är företrädda vid stämman. o Ett moderbolag bör inlepå bolagsstämma i ett dotterbolag få biträda ett Prop. beslutom sådan nyemission som här avses med mindre än atl beslut i sakenhar faltals på bolagstämma även i moderbolaget. kvalificeradmajoritet som har angetts bör gälla även i detta fall, ochmotsvarande bör gäUa för försäljning av aktier. Del förhållande att riktade emissioner av häraktuellt slag alltid skall las upp på bolagsstämma innebär som harkonstaterats all aktieägarna får fullständig förhandsinformation omemissionsvillkoren, något som kommissionen bedömer som mycket väsentiigt.Kommissionen föreslår vissa ytterligare regler både om förhands- ocheflerhandsinformalion. Kommissionen tar också upp en del andra frågor omändring i aktiebolagslagsliflningen. Dels föreslår kommissionen på anförda skäl atl manprövar om möjlighet bör öppnas alt utfärda fristående optionsrätter. Dennaordning som förekommer utomlands ger särskilt goda förutsättningar att riktamotivations-höjande erbjudanden lill ledande funktionärer utan alt erinran kangöras däremot från synpunkter. har betydelsefulla åtgärder isjälvsanerande syfte vidtagits från marknadens sida. Kommissionen redovisar deaktuella initiativen i rapporten och ställer sig positivt till dessa. Kommissionen har tagit upp frågan om del utöverdessa åtgärder finns behov av ell särskilt offentiigt organ för bevakning avetiken på aktiemarknaden. Del organ som enligt kommissionens mening i så fallnärmast skulle komma i fråga är bankinspektionen. Kommissionen har emellertidstannat vid bedömningen atl man bör avvakta erfarenheterna av den nämnd föraktiemarknadsfrågor som har inrättats av industriförbundoch . Slutligen ger kommissionen en översikt över vissabeskatlningsfrågor som uppkommer i här aktuella sammanhang. Underbilaga 1.2 UUlagrådsremissen Prop. 1986/87: 76 Lag(1987:000) omsärskilda villkor vid nyemission i vissa fall m. m.; 1 §Denna lag gäller aktiebolag vilka enligt lagen (1985:571) om värde pappersmarknaden ulgör akliemarknadsbolag samt dotterbolag till sådana bolag. Om ett aktiemarknadsbolag är dotterbolag lill ettannat aktiemarknadsbolag, är lagen ej tillämplig på moderbolaget i fråga omemissioner i dotterbolaget och dess dotterföretag och ej heller i fråga omöverlåtelser av värdepapper utfärdade av sistnämnda företag. 2 §Vid nyemission av aklier eller emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning gäller utöver bestämmelserna i 4 och 5 kap. aktiebolagslagen bestämmelserna i 4 och 5 §§ denna lag, om 1. aktieägarna i del emillerande bolaget inlehar förträdesräll till teck ning i förhållande till del anlal aklier de förut äger eller, i fall då olika företrädesrätt gäller enligt bolagsordningen, i överensstämmelse med den företrädesrätt som följer av bolagsordningen och 2. företrädesrätti stället lämnas någon av de personer som anges i 3 §. Första stycket gäller inte aklier som emilteras för att infria bolagets utfästelsei konvertibla skuldebrev eller i optionsrätter till nyteckning. 3 § De personer som avses i 2 § första slyckel 2 är följande: 1. styrelseledamot eUer suppleanti det emillerande aktiebolaget eller annal förelag i samma koncern, 2. verkställande direktör ellervice verkställande direktör i det emillerande aktiebolaget eller annat företagi samma koncern, 3. den som annars är anställd hosdel emillerande aktiebolaget eller annat företag i samma koncern, 4. make eller sambo till någon somavses i I 3, 5. omyndigt barn som är undervårdnad av någon som avses i 1-3, 6. juridisk person över varsverksamhet någon som avses i I -5 ensam eller tillsammans med annan som däravses har atl bestämmande inflytande. 4 §Beslul om emission är giUigl endasl om del fattas eller godkänns av bolagsstämma. Vad som har sagts nu hindrar ej att stämman uppdrar åt styrelsen alt verkställa en emission på villkor som stämman har beslutat. Bolagsstämmans beslut om emission eller godkännandeav styrelsens beslul om emission är giltigt endast om del har biträtts avaktieägare med nio tiondelar av såväl de angivna rösterna som de vid stämmanföreträdda aktierna. Är det emillerande bolaget ett dotterbolag fordras för atlbeslutet skall bli giltigt dessutom atl moderbolaget enligt 5 § har haft rällall biträda beslutet. 5 §Ett moderbolag får inte på bolagsstämma i ett dotterbolag biträda beslul som avses i 4 § utan atl beslut därom har fattats på bolagsstämma i moderbolaget. Beslutet är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med nio tiondelar av såväl de angivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. 6 § Om nyemission avaktier eller emission av konvertibla skuldebrev Prop. 1986/87:76 eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning har skett med företrädesrättför ett bolag i samma koncern som del emillerande aktiebolaget, gällerbeträffande överlåtelse av dessa aklier och skuldebrev bestämmelserna i 7 §. 7 §Det bolag som genom emission har förvärvat de emitterade aktierna eller skuldebreven får inte överlåta dessa eller till skuldebreven hörande optionsrätter till personer som avses i 3 § ulan medgivande av bolagsstäm man. Beslut av stämman om sådant medgivande är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med nio tiondelar såväl av de angivna rösterna som av de vid stämman företrädda aktierna. Är bolaget ett dotterbolag, fordras för alt beslutet skall bli giltigt dessutom alt moderbolaget enligt andra slycket har haft räll att biträda beslutet. Ett moderbolag får inle pä bolagsstämma i ettdotterbolag biträda ett sådant beslut som avses i första stycket utan attbeslut därom har fattats på bolagsstämma i moderbolaget. Beslutet är giltigtendast om del har biträtts av aktieägare med nio tiondelar av såväl de avgivnarösterna som av de på stämman företrädda aktierna. Överläts aklier, skuldebrev eller optionsrätter istrid med bestämmelserna i första slyckel, är förvärvet av dem ogiltigt. 8 § moderbolag får inteheller i annat fall än som avses i 6 eller 7 § överlåta aklier i ettdotterbolag till personer som anges i 3 § utan medgivande av bolagsstämman imoderbolaget. Beslul av stämman om sådant medgivande är giltigt endast om delhar biträtts av aktieägare med nio tiondelar såväl av de angivna rösterna somav de vid stämman företrädda aktierna. 9 § Om en emission som avses i 2§ har ägt rum, skall uppgifi om emissionsbeslutels innehåll och om dentilldelning av nya aklier eller skuldebrev som har skett på grundval avbeslutet lämnas i det emillerande aktiebolagets förvaltningsberättelse för deträkenskapsår under vilket emissionsbeslulel har blivit registrerat. Om det emillerande aktiebolaget ingår i en koncern,skall uppgift enligl första stycket lämnas även i moderbolagsförvaltningsberättelse. Om en överlåtelse som avses i 7 eller 8 § har ägtrum, skall uppgift om överlåtelsen lämnas i det överlåtande aktiebolagelsförvaltningsberättelse för del räkenskapsår till vilket förvärvet är atlhänföra. Ingår det överlåtandel bolaget i en koncern, skall i fall som avses i7 § sådan uppgifi lämnas även i moderbolags förvaltningsberättelse. Underbilaga1.3 tiU lagrådsremissen Prop. 1986/87: 76 Sammanställning av remissyttranden över rapporten (DsFi°1986:21) Riktade emissioner av aktier m. m. Eflerremiss har yttranden avgelts av bankinspektionen, , hovrättenför Nedre , kammarrätten i , kommerskollegium, patent- ochregistreringsverket, , styrelsen för Stockholmsfondbörs, allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen, allmännapensionsfonden, fjärde lönlagarfondslyrelsen, SHIO-Familjeföretagen, föreningenauktoriserade revisorer (), i (LO),. , PKbanken,Aktiefrämjandet, (), ,. , , Svenska revisorsamfundel. ,, ,, , (), och . PKbanken har instämt i Svenska bankföreningensyttrande. och har avgivitett gemensamt yttrande. Till detta yttrande har Svenska arbetsgivareföreningenoch anslutit sig. Av remissinstanserna har kammarrätten i ,och förklarat siginle ha något att invända mot kommissionens rapport. Allmänna pensionsfondensfjärde löntagarfondstyrelse har förordat alt kommissionens förslag genomförs.Svenska OTC-föreningen har tillstyrkt de i rapporten angivna förslagen. Redogörelsenför omständigheterna i den s. k. Leo-affären ger, enligl inspektionens mening,en god grund för bedömningen av de kritiska synpunkter som i den offentligadebatten framfördes mot nyemissionen av 1983,återgången av den beslutade försäljningen till av en aktiepost i Gambrosamt några andra transaktioner som stod i samband med nyemissionen. Bankinspektionen ansluter sig till kommissionensåsikt atl tilldelningen av vid nyemissionen lill alllför slor del avsåg koncernledningen och ledningsgmppen i , Sonessons. Vidare framstår tilldelningen lill enskilda personer, verksamma både i och i koncernen 56 i övrigl, som för slor.Även de övriga synpunkter som kommissionen från Prop. 1986/87:76 eliskautgångspunkter framför pä de undersökta förhållandena kan delas avinspektionen. 1 rapporten fömlskickas, alt bankinspektionen iskrivelser tUl berörda banker skall ge synpunkter på den kreditgivning lillförmån för aklieleck-nama som förekom vid nyemissionen i . Inspektionen hari skrivelser slagit fast att kreditgivningen inte varittillfredsställande. Bl.a. har bankerna ej iakttagit en av bankinspektionenmeddelad rekommendation om att avslå från all ge ledande befattningshavare ikundföretag stora krediter för aktieförvärv, en rekommendation som föranleltsav att banker genom atl lämna sådana krediter kunde dra på sig misstankar altobehöriga motiv spelat in vid kreditgivningen. Bankinspektionen har vidareanmärkt på alt ställd säkerhet i i vissa fall varit otillräcklig. Kommissionenhar bl.a. haft alt klarlägga vad som faktiskt skett i Leoaffären och därvidundersöka hur styrelse, VD och revisor i och agerat samlutreda vilken roll Sv och andra banker har haft. Mot bakgrund avbl.a. atl kommissionen därvid främst utgått från aktiebolagsrällsliga ocheliska aspekter - framstår den valda utredningslekniken som naturlig i och försig. Säledes har utredningsarbetet bedrivits genom all visst skriftiigtmaterial inhämtats och alt inblandade personer hörts. Del synes dock därvid somom kommissionens endast undanlagsvis haft annat material än del de inblandadepresenterat. Med det anförda viU RSV endast peka på alt en utredning om vad som"faktiskt skett", sedd utifrån beskaltningsintressen, måste bedrivasnågot annorlunda. Även med beaktande av atl visst material utelämnats irapporten av sekretesshänsyn borde således, om beskallningsinlressel skulle hatillgodoselts, ytterligare material ha fåll läggas lill gmnd förbedömningarna. Såsom exempel kan nämnas all de då inte varit tillfyllest att"aktieägarav-talet" endasl i vissa delar företetts eller allHandelsbankens värdering av inle närmare penetrerats och bedömts med hänsynlUl förväntade utvecklingsmöjligheter. Inomfondbörsen har - frän de synpunkter börsstyrelsen har all beakta -utrettsberörda bolags informalionsgivning i anslutning till den s. k. Leoaffären.Härvid har gjorts bedömningar som i aUt väsentiigt överensstämmer medLeo-kommissionens. Börsstyrelsen ansluter sig till den kritik som ullalats avkommissionen och anser att informationen om t. ex. den riktade Leo-emissionenborde varit utföriigare och tydligare. har emellertid ej brutitmot det med fondbörsen gällande inregistrerings-kontraktet och vad somförekommit i AB har ej bedömts utgöra hinder för ett fullföljande avbolagels ansökan om börsregislrering av sina B-aktier. Kommissionenskritik är på tre avgörande punkter identisk med Aktiespararnas: Kommissionenkritiserar - alt emissionen till så stor delriktades lill personer tillhörande koncernledning och ledningsgrupper iSonessons - all tecknarna av LEO-akliertilldelades anmärkningsvärt stora belopp - atlpriset inle omprövades i samband med utförsäljningen av LEO- aklier 1984. Utvecklingen av hade motiverat detta. Kommissionen finner inte gmnd för att påslå att den riktade nyemis sionen skedde till förmånspris. hindrar denna bedömning inle kommissionen ifrån alt konstatera atl "aktieförvärven måste ha framställ som mycket intressanta penningplaceringar". Uppenbarligen har kommis sionen på denna punkt vall atl hellre fria än fälla. Egentligen saknar dock prisfrågan heU betydelse förmerparten av tecknarna. Innebörden av kommissionens kritik enligt förstapunkten ovan är ju att de flesta av de s.k. pilolema överhuvudtaget inte bordeha fäll teckna aktier i . Därmed blir det också uppenbart att Sonessonsstyrelse, med förbigående av den egna aktieägarna, givit en begränsad krets avpersoner förmånen atl teckna aktier i . 2 Lagstiftning eller ej? Bankinspektionendelar kommissionens uppfattning, att de rekommendationer på området som gjortsbör stödjas av en reglering i lag. Ett genomförande av förslaget skulleinnebära att möjligheten atl missbmka räiten lill riktade emissioner skulleminska och all aktieägamas och marknadens insyn i emissioner av det aktuellaslaget avsevärt skulle förbättras. Patentverkelnoterar med tillfredsställelse all vissa åtgärder i självsanerande syftevidtagits inom näringslivet. Åtgärderna vilar emellertid i huvudsak påförtroende och reella sanktionsmöjligheter saknas. Enligt paleniverkelsuppfattning kan dessa åtgärder ej anses tillräckliga för alt förhindra missbruk.Patentverkel anser, i likhet med kommissionen, atl riktade emissioner av ovanangivet slag även fortsättningsvis bör kunna göras. Dessa bör dock kringgärdasmed noggranna regler för att undvika missbruk. I princip kan patentverkelbiträda kommissionens förslag till sådana regler. 2.3 Föreningen auktoriserade revisorer FARföreslår atl de behandlade problemen löses inom ramen för den kraftfullautveckling av god börssed som pågår. 2.4 Nämndenför aktiemarknadsfrågor Prop. Såvittgäller beslutsformema och information vid riktade personalemissioner föreslårkommissionen en reglering i lag lill slöd för de självsanerande åtgärderna pämarknaden. Enligt nämndens uppfattning är den princip som lagförslaget geruttryck för, nämligen all beslul om personalemission ovillkorligen skall fallaspå bolagsstämma, ulan tvekan sakligt befogad. Detla har också kommit tilldirekt ullryck i NBKs "Rekommendation angående riktade emissioner avaktier m. m.". Kommittén rekommenderar säledes att ifrågavarande beslut -ulan undanlag - bör fallas av bolagsstämma. Mot bakgrund av historiskaerfarenheter finns det anledning anta all NBKs rekommendation kommer attföljas. Ytterligare stöd härför utgör börsslyrelsens "Rekommendationangående information om s. k. riktade emissioner". Självfallet gällerdetta med ytterligare styrka om börsstyrelsens rekommendationen - såsom kanförväntas - intas i ett reviderat inregislreringskonirakt. Av vad nu sagtsföljer att beslutsformen bliroffentiiggjord. Börsstyrelsens rekommendation innebär också altvillkoren för en riktad emission bör offentliggöras. Förutsatt att - vUket förövrigt också gäller vid en reglering i lag - priset är bestämt på i huvudsakmarknadsmässiga gmnder och emissionsviUkoren även i övrigt uppfyller godtagbarakrav från etisk synpunkt kommer aktieägarnas grundläggande skydd atl tillgodoses. Mot bakgmnd av vad som sagts anserAktiemarknadsnämnden all det finns anledning att avvakta erfarenheterna avredan vidtagna självsanerande åtgärder liksom ändrade lagregler om informationinnan lagstiftning genomförs rörande beslutsformer vid personalemissioner. Reglersom syftar till alt skydda minoriteter mot maktmissbmk från majoritetens sidabör ges i lag. Hit måste även regler som avser all ge aktieägare insyn iföretagets förvaltning hänföras, dä en vederhäftig information är enfömtsättning för att ge ägarna inflytande över och insyn i bolagets angelägenheter.Mot denna bakgrund tillstyrker samfundet alt de huvudlinjer för lagregleringsom kommissionen föreslär läggs lUl gmnd för lagsliflning. anser samfundet att det finns behov av lagsfiflning för all iframtiden omöjliggöra eller försvåra aktiebolagsrältsligl oefiskatransaktioner. Detär med tillfredsställelse som förbundet kan konstatera atl kommis sionen föreslår att beslut om riktade emissioner till anställda och styrelse ledamöter bör regleras i lag. Aktiespararna anser inte atl ett nyinrättat organsom aktiemarknads- Prop. 1986/87:76 nämnden är ett argument mot en så passbegränsad och angelägen lagstiftning som kommissionen föreslår. Detta hindrarinle alt vi hälsar tiUkomslen av nämnden med slor tUlfredsställelse. ser inga skäl lill all avstå från lagsliflning enligl kommissionensförslag med hänvisning till ett än så länge oprövat organ, särskilt som vianser att lagförslaget på ett myckel tillfredsställande sätt stärkerminoriteternas inflytande vid fastställande av emissionsvillkoren. Organisationernavill ifrågasätta behovet av lagstiftningsåtgärder angående beslutsformen förriktade emissioner. Risken för etiskt tveksamma riktade emissioner tillanställda, ledning och styrelse lorde vara närmast obefintlig. Grundläggandeär NBKs rekommendation om atl beslul om riktade emissioner tiU anställda alllidbör fattas av företagels bolagsstämma. Del finns vidare anledning att förväntasig alt de rekommendationer beträffande principerna för pris och tilldelningsom kommissionen ullalar i rapporten och som också organisationerna kan släUasig bakom, kommer atl följas. Härtill kommer all bidra förutomAkliemarknadsnämndens verksamhet även den uppmärksamhet som riktade emissioneridag får i press och andra media. I van fall anser inte organisationerna atl någralagstiftningsåtgärder bör vidtagas . Varken NBKs eller börsstyrelsensrekommendation rörande riktade emissioner har varit i kraft längre lid än någramånader och inledde, som nämnts, sin verksamhet så sentsom . Resultatet av dessa åigärder bör avvaktas innanytterligare bestämmelser införs. 3 Bestämmelserna i en särskild lag eller iaktiebolagslagen? Enfråga är om erforderiiga bestämmelser kan inarbetas i lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden. Kommissionen tar inle upp denna möjlighet utan fömtser att de föreslagna bestämmelserna får utgöra en särskild författning eller införs i aktiebolagslagen. Bankinspektionen kan förslå att dessa alternativ framstått som de mest näraliggande. De föreslagna be stämmelserna innebär sålunda ett avsteg från aktiebolagslagen och har ett direkt samband med skyddet av minoritetsaktieägare och intresset av atl aktieägare ges tillfredsställande information. Ett likvärdigt syfte är emel lertid atl tillse all allmänhetens förtroende för marknaden bevaras, dvs. del syfte som ligger bakom lagen om värdepappersmarknaden. Detta framgår av atl förslaget begränsats all gälla akliemarknadsbolag eller koncerner i vilka sådant bolag ingår. De rekommendationer som tillkommil som en följd av Leo-affären och som kommissionen vill stödja genom lagstift- 60 ning- har i första hand haft målsättningen att trygga förtroendet för Prop.1986/87:76 marknaden. Naturiiglvis är det en fördel om bestämmelser till skyddför marknaden inte splittras på flera lagar ulan så långt som möjligt samlasunder "ett tak". På litet kan - som en följd av densnabba utvecklingen på området - behov uppkomma av ytterligare regler påvärdepappersmarknaden. Med smärre ändring av bl.a. ändamålsbestämmelsen ochbestämmelsen om utsträckningen av bankinspektionens tillsynsbefogenhet i lagenom värdepappersmarknaden synes denna lag väl lämpad att utgöra en samlandeförfattning av regleringen på området. 3.2 Hovrätten för Nedre Norriand Delagändringar som föranleds av kommissionens förslag och rekommendationer börmed hänsyn lill intresset av alt i möjligaste mån häUas besläktade reglersamlade inle införas i särskild lag ulan införas i aktiebolagslagen och i delagar som gäller bank- och försäkringsrörelse. Detsynes lämpligt atl infoga bestämmelserna i aktiebolagslagens 4 och 5 kap. därde naturligen hör hemma. 3.4 Föreningen auktoriserade revisorer Omlagstiftning ändå skulle befinnas nödvändig torde del innebära att de avLeo-kommissionen behandlade frågorna anses av särskild vikt frånassocialionsrätlslig synpunkt. Kommissionen har, med särskild markering av atlandra lösningar är tänkbara, föreslagit att de nya bestämmelserna utformas somen särskild författning. Lag om särskilda villkor vid nyemission i vissa faUm. Denna lösning innebär emellertid att överträdelserav bestämmelserna inte kommer alt omfattas av revisorns rapporleringsplikl enligtaktiebolagslagen 10 kap. 10 §. Om frågorna anses så vikliga alt de börföranleda lagstiftning borde konsekvensen vara att de bör omfattas avrevisionen. Om lagstiftning skulle befinnas nödvändig föreslår FAR därför allde nya bestämmelserna inarbetas i aktiebolagslagen. Medhänsyn till den föreslagna lagregleringens starka samband med aktiebolagslagensregler om minorilelsskydd och informalionsgivning bör regleringen tas in iaktiebolagslagen. uppfattning bör nya regler om riktade emissioner inte, som kommissionen föreslagit i utkastet, intas i en särskild lag. Reglerna bör inarbetas där de rätteligen hör hemma, nämligen i aktiebolagslagen. Videlar åsikten att en försiktig lagstiftning i ämnet av det slag som föresläs irapporten är lämplig. Dock vill vi förorda att denna inarbetas i aktiebolagslagenistället för alt utformas som en särskild lag. Dettorde vara enklare atl istället för att införa en ny lag ändra nu gällanderegel i aktiebolagslagen, som ger styrelsen rätt all besluta om en emissionefler bemyndigande av bolagsstämman, så alt styrelsen i sådana fall kanverkställa bolgasslämmans beslut. Inspektionenanser dock all det av kommissions berörda alternativet all ta in bestämmelsernai aktiebolagslagen - och dä ocksä i försäkringsrörelselagen och i den nyabanklagstiftningen - i första hand bör prövas.