prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 41 532 529 000 45 Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m. *163 199 000 45 22 308 000 47 Lokala polisorganisationen 4 953 784 000 51 Utrustning m. m. för polisväsendet 188 786 000 53 Underhålloch drift av motorfordon m. m. 54 Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret I 000 55 Diverseutgifter 4 321000 56 Byggnadsarbeten förpolisväsendet 9 680 000 Summa 5 987 632 000 12500 000 295516 000 D. Domstolsväsendet m. m. 74 Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna m. m. 75 Utrustning till domstolarm. 44 161 000 I 068354 000 343 293 000 39 296 000 14 910000 30 000 000 1 540 014 000 *Beräknat belopp. 89 Maskin- ochverktygsutrustning m. m. 90 EngångsanskalTning av inventarier m. 90 Utbildning av personal m. n. I 549 946 000 14 800 000 10 150 000 15 993 000 29 000 000 1 933 882 000 Prop.1986/87:100 Bil. F.Rättshjälp m. m. 97 Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhel 99 Allmännaadvokatbyråer: Driftbidrag 99 Vissadomstolskostnader m. m. 100 Diversekostnader för rättsväsendet I I 000 000 107 BrotisförebvfJganderådel: Ulvecklingskostnader I 10 Brottsskadenämnden:Ersättning för skador på grund av brott 3 175 000 I 000 7 775000 3 841 000 2 756 000 2 818 000 7 400000 27 766 000 Bidrag till utgivandeav litteratur på förvaltningsrättensområde Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. Stöd till politiskapartier Allmänna val 2 400000 95 500 000 27 122 000 132 032000 10 329 890 000 ""'''-'O.k Stock Bilaga 5 till budgetpropositionen 1987 (tredje huvudtiteln) 1986/87: 100 Bil. verksamhetsområde omfattar ärendensom rör förhållandet till och överenskommelser med andra siater, utrikeshandeloch exporlfrämjande,deltagande i FN och andra internationella organisationer, svenskainsatser i det internationella utvecklingssamarbetet, nedrustningsfrågor,nordiskt samarbete, kontroll av tillverkning och utförsel av krigsmateriel,information om i utlandet, kulturutbyte samt skydd av svenskamedborgares intressen i främmande länder. Dessa ärenden spänner överämnesområden av allmänpolitisk, handelspolitisk, bi-slåndspolitisk, ekonomisk,kommersiell, rättslig, social, humanitär och kulturell nalur. Tillutrikesdepartemenlel hör utrikesrepresentationen med 116 lönade utlandsmyndigheter(ambassader, delegationer och konsulat) och 423 olönade konsulat. Underdepartementet sorterar bl. a. styrelsen för internalionell utveckling(SIDA), Beredningen för Internationellt Tekniskt Samarbele (BITS),kommerskollegium, exportkreditnämnden, importkontoret för u-landsprodukter, exportråd ochhandelssekrelerarna samt . Andra statsunderstödda organ såsom internationella fredsforskningsinstitut (),utrikespolitiska institutet och Riksradios programverksamhet för utlandeterhåller anslag över Iredje huvudtiteln. Med hänsyn lilldet statsfinansiella läget präglas budgetförslaget av restriktivitet. Huvudförslaget har tillämpats medbara enstaka undantag. Biståndsramenligger kvar på av bruttonationalinkomsten (BNI). Utrikespolitik m. m. Den internationella utvecklingen präglas alltjämt avspänningsförhållandet mellan slormaktsblocken. Detta är särskilt allvarligtmot bakgrund av den fortsatta kapprustningen, framför allt påkärnvapenområdel. Vårl egel närområde har i ökande grad berörts av denna utveckling. Stormakternasmotsättningar får återverkningar också på olika regionala konflikter. Dessadrabbar oftast länder som redan har stora problem i form av underutveckling, skuldkriser ochomfattande miljö- och svältkatastrofer. som vi i vill bevara och utveckla vårteget samhälle, 1 1986/87. söker vi utåt medverka i de internationella strävandenaför en säkrare och Prop. 1986/87: 100 merrättvis värld. Vi varken kan eller vill isolera oss från vår omvärld. Sverigessäkerhetspolitik utforma;? i ett samspel mellan utrikespolitiken i vid mening ochförsvarspolitiken. Huvudlinjen ulgörs av neutralitetspolitiken, som innebär alliansfrihet i fredsyftande till neutralitet i krig. Vår aktivautrikespolitik syftar till avspänning, internationell nedrustning och fredligutveckling. Denna politik understöds av ett starkt folkligt engagemangför fred och nedrustning. I åretsbudgetproposition har de anslag som berör nedrustnings- och säkerhetspolitiskafrågor sammanförts till litiera F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiskafrågor m. m. för att ge en samlad bild av de svenska åtgärderna inom detta område. Vårt medlemskap iFörenta nationerna (FN) och de förpliktelser detta medför utgör enhörnsten i svensk utrikespolitik. Genom ett aktivt deltagande i FN-arbelelsöker frimja FN:s möjligheter att bidra lill en fredlig utvecklingoch till att undanröja missförhållanden och orättvisor i världen. Sverigeverkar för ett stärkt FN och för respekt för folkrätten och de mänskligarättigheterna, stödjer avspännings- och nedrustningssträvandena samtframhåller utvecklingsfrågornas och det internationella miljö-vårdssamarbelets betydelse. Folkrätten intar enviktig plats i svensk utrikespolitik. Inom departementet handläggs enslor mängd frågor på detta område såsom mänskliga rättigheter,havsrätt, miljörätt, rymdrätt och humanitär rätt. Förhandlingar förs och avtal ingåssåväl med enskilda länder som multilateralt (t. ex. inom FN och ).Frågorna om mänskliga rättigheter får ökad belydelse, och förväntas aktivtsiödja det arbete som bedrivs på della område, bl. a. av flera ideella organisationer.Omfattande uppgifter vilar på departementeti fråga om internationell rältshjälp såsom utlämning för broll och lagföring i hemlandet. Ärenden rörandebistånd till svenska medborgare, somhamnat i nödsituation utomlands, har ökal och har blivit mera komplicerade. De kräver betydande resurserbåde vid utlandsmyndigheterna och i departementet. Detsamma gäller ärendenrörande utlänningar, såsom viseringar, uppehålls- och arbetstillstånd ochutredningar i flyklingärenden. Den svenskautrikespolitiken kräver akliva insatser på en rad områden. Vår alllmer internationaliseradeväild kommer ävenfortsättningsvis alt ställaökade krav på våra utrikespolitiska insalser. del i det internationella biståndssamarbetetuppgår lill av bruttonationalinkomsten (BNI). /88 innebär delta alt 9 870milj. av statsbudgeien avsäits för inlernationellt utvecklingssamarbete. Beloppel innebär en ökning med 930 milj.kr. jämfört med innevarandebudgelär. I den inlernalionella biståndsstatisliken är del fortfarande barafyra länder, , , och , som uppnått FNsutbetalningsmål om 0,7 %av BNI. Förde västliga induslriländerna redovisas ettminskande bistånd i förhällande lillländernas BNI. tillhör de länder som ger störst bidragtill multilateralt bistånd. 1986/87: 100 Av det totala svenskabiståndet går knappt en tredjedel till internationella Bil. Stora ökningar föreslås för bidragen till , (), () samtvärldsbanksgruppen. Flyktingsituationen ivärlden fortsätter att inge oro. lämnar ett omfattande och ökande stödtill flyktingar som behöver skydd och bistånd. Stödet lämnas bl. a. genom FN:sflyktingkommissarie () och FN:s hjälpprogram för palestinska flyktingar(UNRWA) samt genom ett stort antal enskilda organisationer. Inom det bilaleralasamarbetet ligger tyngdpunkten på ell långsiktigt utvecklingssamarbete medSveriges 17 biståndsmottagadänder. Inom landprogrammen ges särskild vikt åtjordbruk och landsbygdsutveckling. Programmen har dessutom anpassats till denekonomiska kris som flertalet befinner sig i. Upprustning, underhålloch drift av olika befintliga industrier och anläggningar prioriteras framförnyinvesleringar. Katastrofbistånd, regionala insatser och stöd genomfolkrörelser och andra enskilda organisaiioner är andra centrala inslag i delbilaterala samarbetet. bistånd byggerpå de fyra biståndspoliliska målen; resurstillväxt, ekonomisk och socialutjämning, ekonomisk och politisk självsländighet samt demokratisksamhällsutveckling i mottagariänderna. Dessa fyra mål kan inte tillgodoses inomsamtliga biståndsinsatser. är ett eller ett par av mälen vägledande förett projekl eller program. Ökad vikl bör lastas vid arbete med demokratimålet,vilket snarare bör ses som en önskvärd rörelseriktning än elt närliggandeslutmål. ger sannolikt mer än flertalet andra givarländerslöd till insatser och program sombefrämjar den demokraiiska samhällsutveckling i väriden. Miljöproblemen iu-länderna växer. Det finns en ökad insikt om att miljöförstöringen iu-länderna har delvis andra orsaker än i i-länderna. Ansvarei för u-ländernaspolitik för att bevara och förbättra miljön ligger dock på själva.Alla möjligheter bör tas till vara atti del bilalerala samarbetet och i internationella organisationer verka för attöka de enskilda medvetenhet om miljöaspekternas betydelse iulvecklingen. själva måsle på sikl beakta miljöfrågorna somsjälvklara inslag i den nationella planeringen. Siluationen för ländernai södra fortsätter atl förvärras. Finansiella problem, minskad exporl,minskat bistånd och snabbi växande befolkning gör att situationen i regionenär kritisk. Till delta kommer den poliliska krisen i regionen och Sydafrikassabotage och deslabiliseringsål-gärder som särskilt drabbar länderna som omgerSydafrika. En mycket stor andel av det svenska biståndet, , går redan i dagtill länder i södra . Biståndetsker dels genom direkl bilateralt landsamarbete och dels genom regionalainsatser inom (SADCC).Vidare ges etl omfattande humanitärt stöd saml katastrofbistånd. Belydandeökningar av biståndet till dennaregion föreslås för budgetårel 1987/88. 1986/87: 100 Bil 5 Densvenska exporten utvecklas fortsatt gynnsamt. ett betydande överskott; för uppgick det till 16 miljarder kr.och för år1986 beräknas överskottet till ca . utvecklingförminskar emellertid inte angelägenheten om att uppnå en långsiktig balans i utrikesbetalningarna, med fortsattastora anslrängningar från näringslivet och samhället för att öka exporten. Regeringensansträngningar för att förstärka det västeuropeiska samarbetet inom handeloch ekonomi samt forskning och utveckling fortsätter. Frihandelsavtalen mellanSverige och Europeiska gemenskaperna (EG) fungerar väl. I takt med att EG har visat ett allt merstigande intresse av att utvidga och utveckla kontakterna med länderna inomEuropeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) har EFTA:s roll i detta sammanhang blivitallt viktigare. En viktig komponent i samarbetet inom har varit tillkomsten avEUREKA-samarbetet, där såväl EG- som EFTA-länderna deltar. För ett litet ochutrikeshandelsberoende land som är det av avgörande betydelse att kunnaavsätta varor och tjänster på utlandsmarknaderna med ett minimum av hinder. Mot denna bakgrund ärdet synnerligen betydelsefullt att medlemsländerna i Allmänna tull- ochhandelsavtalet () fattade elt enhälligt beslut om attlansera en ny multilateral förhandlingsrunda. Denna s. k. Uruguay-rundan kommer att bidraga till attstärka motståndskraften mot de starka protektionistiska strömningar, som fortfarande finns imånga länder. Att utveckla Nordensom hemmamarknad är ett av huvudmålen för samarbetet mellan de nordiskaregeringarna. Särskild vikt läggs vid att avveckla icke-tariffärahandelshinder. Elt förslag i detta syfte från Nordiska ministerrådetkommer att presenteras vid session 1987. Syftet med densvenska tekopoliliken är atl skapa en livskraftig industri som kanstå på egna ben och för vilken handelspolitiska skyddsålgärder ärobehövliga. Under ännu måste dock extraordinära insatser till stödför tekoproduktionen bibehållas. Den svenska industrin bör alltså förberedasig på ett läge där den internationella konkurrensen på den svenska marknadenblir mer intensiv. Den svenskaSydafrika-politiken har skärpts ytterligare . Bl.a. som ett resultat av de ålgärder somhar införts i della avseende -såsom förbud mol införsel av jordbruksprodukterfrån - har handeln med kraftigt reducerats. Med hänsyn tillkravel på långsiktig balans i utrikesbetalningarna föreslås den exportfrämjande verksamheten, som bedrivsinom exportråd,handelssekreterarna och utrikesförvaltningen, under /88erhålla ca 232 milj. kr. För information om i utlandet anvisas medel förinformationsverk samhetsom bedrivs i första hand av . Svenska insti tutet och Riksradios ullandsprogram. Regeringen avser senare lägga framförslag om målsättning och ny Prop. 1986/87: 100 inriktning för SverigesRiksradios utlandsprogram på grundval av det Bil. 5 betänkande som lagts fram av den särskilda utredningsman somtillkallats av chefen för . En översyn avriktlinjerna för det allmänna informations- och kulturutbytet med utlandet har påbörjats.Översynen beräknas bli klar under /88. Den internationella utvecklingen harunderstrukit beroende av omvärlden. I detta läge ställs allt störrekrav på utrikesförvaltningensorganisations- och personalutveckling. Inom ramen för ettlångsiktigt besparings- och rationaliseringsarbete omprövas ständigtresursanvändningen. En rad reformer och uiredningar harinriktats på att höja förvaltningens effektivitet. Av särskild betydelse idetta sammanhang är förvaltningens administrativa utveckling ochinförandet av datorstöd i verksamheten. Förändringar,nedläggningar, minskningar och nyetableringar har berört flerautlandsmyndigheter. Under innevarande budgetår har en ambassad inrättats i och en delegation upprättats i viddet tredje uppföljningsmötet med den europeiska säkerhets- och samarbelskonferensen(ESK) som inleddes . Förslag till anslag inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde framgår av följande sammanställning. I åretsbudgetproposition har flera anslag upptagits under andra littera än föregående är. Ensammanställning som även inkluderar förändringstal skulle därför blimissvisande. Beloppen har avrundatsoch anges i milj. kr. m. m. 9 680,3(1) m. m. frågor m. m. (l)Exkl. avräkningar (189,6 milj.kr.) för biståndsändaraål tmderandra anslag. Prop.1986/87: loo Bil.5 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet såvittavser frågorna under littera A punkterna 1-7, 9-13, B punkterna 1, 3 och 8, Doch F; statsrådet såvitt avser frågor under littera A punkl 8 och Bpunkt 2; statsrådet /ailén såvitt avser frågor underlittera C; statsrådet s;åvitt avser frågor under lillera B punkterna 4-7 och E. Anmälan tillbudgetpropositionen 1987 Utrikespolitik På det politiska området kännetecknas deninternationella utvecklingen alltjämt av misstro mellan de ledande stormakternaFörenta staterna och . Även om dialogen mellan dessa nuåterupprättats och förhandlingar pågår i onri centralanedrustningsfrågor, kvarstår spänningsförhållandetmellan stormakterna och deras resp. militärallianser.Dessa motsättningar får återverkningar också på många andra intemationella problem. De återspeglas inte minsti de regionala konflikterna i fleradelar av världen. De försvårar också försöken att finna globala lösningar på destora ekonomiska problem som slår mycket hårt mot tredje världens länder. Särskilt allvarliga blir dessastormaktsmotsättningar mol bakgrundav den fortsatta utvecklingen på kärnvapenområdet. Även kapprustningen i fråga om konventionella vapen ingeroro. Motsättningar mellan stormaktsblocken kommer sarmolikt att bestå underöverskådlig tid, vilket i sin tur medför ett rustningsläge på hög nivå. Mot denna bakgrund har under de senasteåren utvecklats ett antal regionala kriser,som i sig varit allvarliga, men som dessutom inneburit en risk för spridning och stormaktsengagemang. Enviss tendens kan dock förmärkas till att ochSovjetunionen söker förhindra att regionalakonflikter leder till verkligt allvarliga motsättningar dem emellan. I , där kriget varit ständigtnärvarande eller överhängande, är denisraelisk-palestinska frågan allljäml ett grundläggande problem. Ingen förbättringav den tragiska situationen i har kunnat skönjas. I samma region utkämpar och sedan mer än sexår ett för båda staterna förödande krig. Ungefär har den sovjetiskainterventionen i pågått och lelt till stora förluster imänniskoliv och svåraflyktingproblem. Även den långvariga konflikten i har förorsakatstora flyktingströmmar, en utveckling som kan förmodas fortgå så längesom den vietnamesiska militära närvaron fortsätter. Även på andra hållpågår konflikter, på vilka man inte skymtar något snabbt slut. 1 har situationenförvärrats. regeringen visaringen vilja atl avskaffa apartheidsystemet. Det interna Prop. 1986/87: 100förtrycket har skärpts, som de militära och ekonomiska pålryck- Bil. 5 ningarna mot grannländerna ökat. Konflikterna i måste lösas via förhandlingar. Problemens grundorsakerär ekonomiska och sociala missförhållanden. I hela har deekonomiska problemen förvärrats av den djupgående skuldkrisen. Alltjämt gäller atlmisstron mellan stormakterna får en särskilt allvariig dimension för denhändelse kriser och konflikter ulvecklas i . Den latentaspänningen mellan sovjetiska krav och nationella aspirationer kvarstår. Frågan hur dessa problem handhas blirockså avgörande för Iredje världensutveckling. Sprängkraften i de missförhållanden och obalanser som råder där ärmycket stor. Deras humanitära dimensioner berör oss starkt. Miljö- och svältkatastroferna i Afrikaunder är de mest omfattandei modern tid. Kombinationen av minskad livsmedelsproduktion i flera afrikanskaländer, snabb befolkningstillväxt och urbanisering kan komma att ställa mångaländer inför mycket svårlösta samhällsproblem. Såväl krigssituationer som enokontrollerbar samhällsulveckling får månganegativa följdverkningar, såsom eftersättande av grundläggande mänskligarättigheter, flyktingströmmar och uppkomsten av politiska ytterlighetsriktningar. Den svenskasäkerhetspolitikens mål är atl i former som vi själva väljer bevara nationellt oberoende och fred.Delta innebär att vi inom våra gränser villvärna och utveckla vårl samhälle i alla hänseenden efter våra egnavärderingar. Utåt vill vi verka för internationell avspänning och fredlig utveckling och därmed minska riskerna föratt dras in i krig ochkonflikter. I det syftet blir målet att bidra till fortsatt lugn och stabiliteti av särskild vikt. Sverigessäkerhetspolitik utformas väsentligen i ett samspel mellan utrikespolitiken ivid mening och försvarspolitiken. Huvudlinjen i denna politik ärneutralitetspolitiken, dvs. alliansfrihet i fred syftande till neutralitet ikrig. Vår aktiva utrikespolitik syftar till avspänning, internationell nedrustning och fredlig utveckling. säkerhet äri hög grad beroende av den internationella utvecklingen i stort,särskilt utvecklingen i närområdet. Detta gäller inte minst i ett läge då detnordeuropeiska och nordatlanliska områdets strategiska betydelse ökat.Detta släller större krav på vårt underlag för säkerhetspolitiskt inriktade analyser och beslut. och Nordatlantensökade strategiska betydelse har bl.a.yttrat sig i en alltmer omfattandespanings- och övningsverksamhet i områdel.Svenskt territorium har utsatts för upprepade, allvarliga kränkningar. Kraven på kvalificerad analys av olika fredstidahot mot säkerhet kvarstår. Vär sirävan attbidra till ansträngningarna att nedbringa spänningarna mellan de ledande militärmakterna och minska rustningarna utgör en viktig del av den svenska utrikespolitiken. Denna strävan syftar till en syn på säkerhet och samarbetedär det gemensamma intresset av fred och 7 mänskligöverievnad samt ekonomisk och social utveckling ställs före ett Prop.1986/87: 100 säkerhetsbegreppsom syftar till säkerhet endast för enskilda länder på Bil. Den svenska utrikespolitiken verkar därför för utvecklingenav ett brett bilateralt och multilateralt samarbete på många områden.Tillgången på erfaren och kompetent diplomatisk och teknisk expertis har varit och förblir en nödvändig förutsättning för attförverkliga Kärnvapenfrågornaintar en central plats i vår nedrustningspolitik. Detta är självklart medtanke på att kärnvapnen utgör ett hot mot mänsklighetens överlevnad. Inomfemkontinentinitiativet verkar statsminister, tillsammans med stats-och regeringschefer från ytterligare fem nationer, för ett heltäckandeprovstopp och för att hejda en kapprustning i rymden. (CD) har , ofta i samarbete med alliansfria stater,lagt fram förslag som syftar till att förhindra en accelererandekärnvapenkapprustning och i stället få till stånd väsentliga reduktioner avarsenalerna. verkar också aktivt inom FN:s ram för bl. a. förslag omfrysning av kärnvapen och ett fullständigt provstopp. Särskild uppmärksamhet ägnas möjligheterna attövervaka ett provstopp. Även i FN och CDarbetar för att få till stånd avtal som förhindrar en hotande kapprustning i rymden. Under år 1987kommer , som ordförandenation, att göra ytterligare ansträngningar föratt påskynda förhandlingarna i CDom ett totalförbud mot kemiska vapen. fortsätteratt verka för en kärnvapenfri zon i . Syftet med zonen är attförbättra de nordiska ländernas säkerhet. skulle den utgöra ett bidragtill strävandena att minska kärnvapnens roll i . stödervidare förslaget om en korridor fri från slagfältskärnvapen i Centraleuropa.Upprättandet av en sådan korridor skulle höja kärnvapentröskeln och utgöra en förtroendeskapandeåtgärd. är värd förden första fasen av konferensen om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i . Denna konferens ingår som ett viktigt led iarbetet inom den Europeiska samarbets- och säkerhetskonferensen (ESK), vars huvudmål är att stärkafred, säkerhet och samarbete samt främja mänskliga rättigheter.Stockholmskonferensens resultat haravrapporterats till ESK;s tredje uppföljningsmöte som inleddes i . En svenskdelegation har inrättats i för den tid som detta möte pågår. engagemangi freds- och nedrustningsfrågor åtnjuter ett starkt folkligt stöd ivårt land. Det understöds av fredsorganisationer, kyrkor, fackliga, politiska och andraorganisationer. Med hänsyn till denbetydelse nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor har föreslårjag att anslagen på detta område sammanförs under ett särskilt littera, benämnt littera F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. För förblir vårt medlemskap i de förpliktelser som åläggs staterna enligt FN:s stadga enhörnsten i vår utrikespolitik. Stadgan ålägger staterna att lösa internationella tvister med fredliga medel och att avstå från hot eller användning av våld mot en annan stats territoriella integritet eller politiska oberoende. deltar i deninternationella 8 diskussionenom hur FN skall stärkas. FN befinner sig i en akut finansiell Prop. 1986/87:100kris. medverkar i det inom FN påbörjade reformarbete som syftar Bil. 5 lill att finna lösningar som säkerställer FN:seffektivitet och finansiella livskraft. Vi anser det vara väsenfligt att FN:suniversella karaktär upprätthålls. En aktiv medverkan i FN-arbetetutgör en viktig del av den svenskasäkerhetspolitiken. Vi fäster därför stor vikt vid att FN ges bättre möjligheter att fullgöra sin huvuduppgift altupprätthålla internationell fred ochsäkerhet. Vårt engagemang i FN:s nedrustningsarbete, i FN:s biståndsverksamhet och uppbyggnaden av dessmiljövårdsprogram, i arbetet förfrämjandet av de mänskliga rättigheterna, i FN:s fredsbevarande operationersamt vårt agerande mot kränkningar av principer utgör också uttryckhärför. En alll viktigareuppgift är att i internationell samverkan vidta åtgärder för att bemäslra destora miljöproblemen såsom försurning, ökenspridning ochskogsförstöring. deltar aktivt i detta samarbete. För förblirutvecklingen i av central betydelse. Den påverkar oss ekonomiskt, kulturellt och säkerhetspolitiskt.Sverige har aktivtdeltagit i del europeiska samarbetet med de förbehåll som neutralitetspolitiken uppställer. Vi verkar aktivt föratt gemensam säkerhet i Europaskall kunna skapas genom bilateral och multilateral utveckling av samarbetsstrukturer på bl. a. de ekonomiska,sociala, kulturella och humanitäraområdena mellan och att de mililära motsättningarnaminskas genom förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder samt nedrustning. I synnerhet ter sig ett gemensamt europeiskt sätt att gripa sig an miljöförstöringensom nödvändigt. ESK-processen spelar i detta sammanhang en central roll. Den västeuropeiskaintegrationen fortskrider. och har blivit fullvärdigamedlemmar i steg har tagits mot en europeisk union och för attskapa en inre marknad med elt fritt flöde av varor och tjänster. Vårt förhållande till EG har funnit sinform.