prop · GA03124 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad beträffar utredningens förmodanden om myckel djupgående reaktioner mot homosexuella äktenskap kan man hånvisa till vad som hände när radikala präster i böriade genomföra en välsignelsecer- moni för homosexuella par. De hårda reaktionerna kom från den högsta kyrkliga ledningen, inte i någon siörre utsträckning från allmänheten. Synneriigen tänkvärt i detta sammanhang är också vad utredningen (s. 58) citerar ur skriften och kyrkan, utgiven av en av biskops mötet tillsatt arbetsgrupp (dess uttalanden är dock inte bindande för kyr kan); "Etiska skäl talar för att kyrkan dels accepterar den genuina homo sexualiteten som ett faktum i vår värld, dels att den verkar för bestående förbindelser mellan människor med genuin homosexuell läggning". 4) Äktenskapmellan homosexueUa kan ge upphov till internationellt rättsliga komplikationer (s. 99). Kommentar: Det förefaller troligt att andra länders rättsinstanser skulle vägra erkänna svenska äktenskap mel lan homosexuella, men knappast svenska äktenskap mellan heterosexu ella. Detta kan omöjligen betecknas som ett hinder för att rätten till äktenskap utvidgas till en liten folkgrupp som saknar denna rätt." RFSLbemöter liksom utredningens skäl mot äktenskap och med ungefär samma argument. RFSL delar utredarnas uppfattning att registre ring i särskild ordning är utpekande "men får påminna om att ett registre ringsalternativ (i avsaknad av förslag om äktenskap) ändå kunde vara ett första steg mot jämställdhet, kanske i form av obligatorisk civiläktenskap (dvs. registrering för alla, såväl homo- som heterosexuella sambor). inle tillåta fulljämställdhet i form av äktenskap är ett betydligt allvariigare Prop.1986/87:124 "utpekande" än att godta etl "näst-bästa- allernativ"i form av en homosexuell samlevnadsregislrering. Förbundet menar alltså att registreringsal-lernativet,i andra hand, är bättre än den lösning som utredarna fastnat för." alternativ "skulle etl vissl begränsat antal lagregler,uppräknade i utredningens betänkande, också kunna tillämpas på homosexuellasambor. Delta år det alternativ som i minst utsträckning avskaffar den negativasårbehandling som homosexuella utsätts för, som i minst utsträckningskapar jämställdhet mellan homo- och heterosexuell samlevnad och som följdaktligeni minst utsträckning uppfyller utredningens direktiv. Detta är därför också delalternativ som förbundet inte kan godta." Förbundet beklagar även attutredningen inte valt alternativet med en s. k. transfereringslag somföreskriver att överallt där lagen talarom äktenskapsliknande samlevnad skallockså inbegripas homosexuell samlevnad. Homosexuellasocialister anser alt "enligl vår mening är det etl berätli-gal krav allbestämmelserna om arvsrätt, dödsbo och arvsskatt även omfattar homosexuellasambor. Enligtvår mening bör lagtexten utformas på följande sätt; Föreskrifterom samlevnad under äktenskapsliknande förhållanden i lag eller förordning skallom inte särskilt undantag föreskrivs gälla vid en samlevnad mellan två personerav samma kön, som sammanlever under äktenskapsliknande förhållanden. "Homosexuella socialister avvisar utredningens skäl mol äktenskap och kräver s.k. civiläktenskap. Man stöder vidare de av i utredningen framlagdaförslagen. GAYModeraterna beklagar "att utredningen bl.a. av hänsyn till "dagensvärderingar om äktenskap" inte ansett sig kunna föreslå äktenskap förhomosexuella. Ettsådant förslag hade varil logisk mot bakgrund av dels utredningens egnaresonemang, dels direktiven till utredningen att föreslå åtgärder som kan"undanröja eventuellt kvarvarande diskriminering av homosexuella".Föreningen anser vidare alt arv och arvskaltefrågorna måste bli lika för homosexuellaoch heterosexuella. "Detär för EKHO angeläget att understryka skillnaderna mellan äktenskapet urkristen och religiös synvinkel och det civilrättsiiga giftermål som tillförsäkrarparterna vissa rättigheter enligt lagstiftningen på privat-, social- och skatterällsligaområden. Som utredningen påpekar är detta det borgerliga samhällets sak. Enkonsekvens av denna distinktion är att EKHO vill införa civiläktenskap somobligatoriskt för alla och som grund för samhällets lagstiftning på aktuellaområden." EKHO anser även atl "om giftermåls- elleräktenskapsalternativet emellertid skulle anses omöjligt att genomföra,framstår dock ett regislreringsalternativ som en godtagbar andrahandslösning. "Föreningen finner del otänkbart att homosexuella samlevande enbart skulle varahänvisade till det regelsystem som utredningen föreslagit. anser det diskutabelt om samlevnad mel lan två personer av samma kön skall betraktas som äktenskapsliknande 77 förhållande. Rådman ,Föreningen m.fl. hävdar alt Prop. 1986/87; 124 omhomosexuell samlevnad skulle betraktas som äktenskapsliknande innebar deltastora faror för värt folk. AMSinstämmer i utredningens slutsatser och anför atl "på lång sikt torde atlitydpåverkanvara ett långt verksammare medel än lagstiftning för atl förbättrahomosexuellas - liksom andra minoritetsgruppers - situation i samhället. Det ärdärför viktigt att information om homosexuella och om homosexualitet sprids isamhället i dess helhet. När det gäller arbetsmarknaden mäste därvid dehomosexuellas egna organisationer saml arbelsgivar- ocharbetstagarorganisationerna ta ansvaret. Fråganom homosexuell läggning saknar relevans för arbetsförmedlingen vid anvisning tillarbete. Det är AMS uppfattning atl sexuell läggning självklart inle påverkar lämplighetenför etl visst yrke eller en viss befattning. Medanledning av förslaget lill en lag om samlevnad mellan två personer av sammakön vill AMS anföra följande. Arbetsmarknadsverkels policy är att ge enlikvärdig service till alla sökandegrupper och inte särbehandla några sökandeannat än i den meningen all grupper med en svag förankring pä arbetsmarknaden(t. ex. handikappade, ungdomar, kvinnor, invandrare) kan lämnas särskilt stödfrån arbetsförmedlingen. Homosexuella sökande får samma service som andrasökande. Sålunde beviljas redan nu l.ex. flytlningsbidrag och starthjälp enligtarbetsmarknadskungörelsen till fler-personshushåll, oavsetthushållsmedlemmarnas kön. Avsaknaden av en lagstiftning på området har alltsåinte hindrat en sådan rättstillämpning. AMS kan inte acceptera om en lag somden föreslagna skulle färsämra möjligheterna alt tillämpa de arbelsmarknadspoliliskaförfattningarna på samma sätt som ." JämOställer sig tveksam till lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet. Blandannat anför JämO att "Svårigheterna atl tillämpa det föreslagna diskrimineringsförbudetinses när man konstaterar, atl utredningen har accepteratdiskrimineringsutredningens lösning av bevisproblemen, nämligen genom presumtionsreg-sig etl informations- och utbildningsansvar exklusivt om homosexuellas problem.Staten måste bära ansvaret för att del kommer lill stånd ett brettupplysningsarbete för attitydförändringar mot skilda minoritetsgrupper." har i tidigare remissvar avvisat diskri mineringsutredningens förslag. De mycket allvarliga invändningar som där framhölls gäller i än högre grad det nu aktuella förslaget. "En person som blivit förbigången i ett tillsättningsärende skulle därför genom alt i efter hand påstå sig vara t. ex. bisexuell kunna ställa en arbetsgivare i en ytterst besvärlig situation om ett diskrimineringsförbud avseende "sexuell lägg ning" infördes efter förebild frånjämställdhelslagen." Föreningen kaninte heller finna några som helst belägg för att homosexuella på grund av sin sexuella läggning diskrimineras pä svensk arbetsmarknad. Föreningen avvisar därför med skärpa det aktuella lagförslaget. RFSL delarutredningens syn på hur diskrimineringsfrågorna inom ar- Prop. 1986/87:124 betsiivelbör hanteras och tillstyrker därför förslagel, "Vianseremellerlid, imotsats till utredningen, alt lagstiftning bör tillgripas även om diskrimine-ringsulredningensförslag inle realiseras." Homosexuella socialister framför att "vår erfarenhetär atl diskriminering av homosexuella i arbetslivet är betydande och atlutredningens överväganden och förslag är synnerligen motiverade. Till detta kan läggas att om homosexuella ges skydd som iförslaget till lag om etnisk diskriminering i arbetslivet, så kommer inle barafaktisk diskriminering av öppet homosexuella all motverkas." skulle vara övervakande myndighel med möjlighet atlföra lalan såväl med som utan anmälan tycker homosexuella socialister är en bralösning. GA Y anser alt de homosexuellas situation påarbetsmarknaden bör kunna förbättras med hjälp av vissa åtgärder nämligen enallmän antidiskrimineringslag, en författningsdomstol och en . Ett eventuellt förbud mot diskriminering av homosexuellabör enligt JämOs uppfattning inte utformas med hjälp av presumtionsregler. JämOvill också avstyrka atl möjlighet till positiv särbehandling införs belräffandehomosexuella. anser att "den lagstiftningsom finns på del statliga områdei förbjuder i princip all diskrimineringpå arbetsplatsen. SAV anser att den är tillfyllest och att den ger olikaminoriteter elt tillräckligt skydd." "avstyrker redan förslagel till lag moletnisk diskriminering i arbetslivet på grund av dess komplexitet och befaradepersonal-administrativa konsekvenser. Kommunstyrelsen avsiyrker av motsvarandeskäl den nu föreslagna lagstiftningen om diskriminering i arbetslivet." kommun tillstyrker utredningens förslag. Enligl TCOs mening är del inle lämpligt med eltdiskrimineringsskydd som utgår från en särlagstiftning eller särbehandling avhomosexuella. "En väsentligare fräga än ett diskrimineringsskydd är attåstadkomma en attitydförändring till homosexuella. TCO kan dela utredningenssynpunkter om att det är av vikt med informations- och utbildningsakliviieterrörande homosexualitet och homosexuellas situalion. Utredningen redovisar attden ser arbetsmarknadens organisationer som en resurs i arbetet för en altilydförändring. Facklig verksamhet innefattar i sig en solidaritet med bl.a. olika minoritetsgrupper och det är motiverat atl man i exempelvis fackligutbildning berör dessas situation på arbetsmarknaden. De fackligaorganisationerna har däremot inle möjligheter att åta sig ett informations- ochutbildningsansvar exklusivt om homosexuellas problem." frikyrkoråd/Samråd anser att "omlagstiftning skall införas vill vi inle förorda att den knyts till en eventuell lag om etnisk diskriminering i arbetslivet. Av skäl som ovan angivits ser vi det angelägel att inte ge minoritetsstatus åt de homosexuella." 1 både kristna och andra religiösa samfund kan dock situationer tänkas där praktiserad homosexualitet utgör 79 ett sakligt hinder för tjänstgöring på förtroendeposter. 1986/87; 124 Bostadsdomstolenhar ingen erinran mot förslagen i bostadsfrågor. Riksförsäkringsverketanser "att om förutsättningarna för rätt till bostadsbidrag i övrigt äruppfyllda, kan del enligl verkels mening synas rimligt att sådana bidrag utgårpå samma villkor oavsett om det är fråga om äktenskapsliknande samlevnad mellantvå personer av olika eller av samma kön. Det bör emellertid understrykas attbehov av bätlre bostadsbidrag kan föreligga också i andra former avsammanboende, t. ex. om en ensamstående med barn eller en sjuklig ellerhandikappad person för atl få hjälp och stöd bor tillsammans med anhörig ellerannan person. Enligl uppgift från tar man i vissa fall ipraktiken hänsyn tUl sådant sammanboende vid beräkningen av bostadsbidrag, dockendast när del är fråga om nära anförvant och denne inte genom egen inkomst kanbidra lill kostnaderna för del gemensamma hushållet." Stockholmsbostadsförmedling konstaterar att "inskränkningar i regi-streringsmöjlighelernatillämpas inte i eller i övriga till KSB anslutna medlemskommuner.Två män, två kvinnor eller man och kvinna har samma möjligheter att registrerasig som bostadssökande. 1 bostadsförmedlingens anvisningsarbete görs intenågon åtskillnad mellan homosexuella och heterosexuella sökande." Närbostadsförmedlingen anvisar två parter av samma kön kan en viss tvekan frånfastighetsägarens sida finnas med hänsyn till alt hushållsbildningen kan antasbli kortvarig. Definitiva nekanden med hänvisning härtill är emellertidsällsynt. Bostadsförmedlingen anför vidare alt "det är teoretiskt möjligtatt använda bostadsanvisningslagen på sätt utredningen beskrivit. Bostadsförmedlingskontorelär emellertid tveksamt till om det är en lämplig väg atl gå. Kontoret menar attmöjligheterna att med tvång placera hyresgäster i lägenheten måste ses som ensista utväg. Förutsättningarna för ett bra boende kan äventyras genomtvångsåtgärder. Frivilliglinjen är absolut att föredra så långe den är framkomlig." Umeåkommun "vill här också aktualisera frågan om äldre- och handikappadepersoners boende. Vad gäller exempelvis boende i skall självklartsamma regler gälla beträffande bislåndsprövning, gemensamt kontrakt ochavgiftsberäkning oavsett om det är homo- eller heterosexuellt samlevnadsförhållande." RFSLhänvisar till utredningens åsikt "att del är en viktig angelägenhetatt organisationer av typ RFSL får tillgång till lämpliga lokaler." uppfauning är detta en orealistisk väg au lösa problemen eftersomkommunerna inte känner det ansvar de borde känna." RFSL föreslår enutvidgning av det föreslagna diskrimineringsförbudet i 16 kap. 9 § BrB så atldet även omfattar homosexuellas organisationer. Homosexuellasocialister hävdar att även med familjelagssakkunnigas lagändringar "servi det som nödvändigl al klart faslslälla atl 34 § hyreslagen även kantillämpas på homosexuell samlevnad. Vi vill betona utredningens uttalande omvikten av god kännedom om homosexuellas rält hos bostadsförmedlingarnastjänstemän." GAYModeraterna anser "att risken för en diskriminerande behandling av olikaminoritetsgrupper på bostadsmarknaden minskar, om valmöjlig- heterna och alternativenökar. Föreningen föreslår därför alt möjligheter Prop. 1986/87; 124 öppnasför bostadsförmedlingar i prival regi." Påfå områden, menar EKHO, blir diskrimineringen så flagrant och obarmhärtig som ide fall, där efter ett livslängt äktenskapsliknande förhållande den kvarlämnadeoch ensamlämnade tvingas avstå från det gemensamma hemmet på grund av atsamhället kräver ut sin skall. Konfiskeringen och orättvisorna ligger i öppendager. En ändring i delta avseende måste, enligt EKHO, vara av hög angelägenhetsgradför samhället att genomföra. ÖBanser all "försvarsmakten måste sträva till att rätt person placeras på rällplats i krigsorganisationen. Vid uttagningen är det därför nödvändigt attvederbörlig hänsyn las till olika svårigheter som människor har. Homosexualitetkan vara en svårighet som måste beaktas. Detta innebär dock inle atthomosexualitet i sig utgör anledning till någon särbehandling inom försvarsmakten.Den bör behandlas i likhet med övriga problem som de värnpliktiga kan ha.Överbefälhavaren har därför intet alt erinra mot utredningensöverväganden." RFSUanför all "huvudskälet till atl homosexuella, som själva tror att deskulle kunna få problem med militärtjänst, bör ha möjlighet lill frisedel äralltså all de skulle kunna skadas av den allmänna fördomsfulla attityd som kanta sig särskilt svårartade uttryck i en sådan sluten situation. Det är viktigtalt observera att det alltså inte är en svaghet eller brist hos den homosexuellapersonen som föranleder frikallandet." delar utredningens åsikt alldiagnosen 302,99 (sexuella anomalier) skall utgå. delar vidareutredningens åsikt alt homosexualitet i sig inte skall diskvalificera förmilitärtjänst för de homosexuella som själva önskar tjänstgöra, liksom atlhomosexuella som uppträder öppet inte skall betraktas som en säkerhetsrisk. RFSLvill starkt poängtera aU en persons homosexualitet i sig aldrig kan få användasför alt förklara personen ifråga olämplig för någon befattning i totalförsvaret. Homosexuellasocialister, frikyrkoråd/Samråd ställer sigbakom utredningens överväganden. Socialstyrelsenanser att "undervisningen måste "ha en öppen inställning till homosexualitet,som det är viktigt att tala om atl funderingar av detta slag hör lillallas utveckling och i de flesta fall inte har med homosexualitet altgöra." Socialstyrelsendelar inte uppfattningen "aU handledningen skall få formen av en mertvingande läroplan och att målformuleringen kring undervisning omhomosexualitet bör fastslå att homo- och heterosexualiiel för den enskildeindividen och samhället är likvärdiga. Detvore olyckligt om en sådan tvingande plan kom lill stånd. 6 1986/87. ningom dessa frågor får inte göras pliktskyldigt. Risken är också alt en Prop.1986/87; 124 sådan målformulering skulle öka tyslanden om homosexualitet iskolan. Alltför många lärare skulle uppleva ett plågsamt glapp mellan vad manår ålagd att tycka och sin egen personliga åsikt." Sammanfattningsvis villsocialstyrelsen betona vikten av alt samlevnadsfrågorna får en ökad betydelsei lärarnas grundutbildning. Socialstyrelsenanför att "vid de ca 40 ungdomsmottagningar som finns runt om i landetfinns kompetent personal bestående av barnmorska, läkare, kurator och psykolog.Arbetets inriktning på sexual- och prevenliv-medelsrådgivning till ungdomar göratl personalen har stor erfarenhet atl lala med ungdomar om krälek ochsexualitet. Ungdomsmottagningarna kan även bli en viktig tillgång för deungdomar som behöver få hjälp och stöd i sin idenlitetsutveckling. Ungdomsmottagningarnanår främst flickor. En pågående diskussion bland ungdomssmottagningarnaspersonal handlar om att man även vill vara en resurs för pojkar. Vidungdomsmottagningarnas årliga konferens kom det fram alt ett ökande antalpojkar vänder sig lill ungdomsmottagningar för oro omkring sin sexuellaläggning." pekar pä skolhälsovårdens roll och det viktigai fortbildning av skolhälso-vårdspersonal. De homosexuellas organisationer börfå tillräckligt ekonomiskt slöd för att kunna svara upp mot de önskemål skolanställer på deras medverkan. SÖfinner den kritik som utredningen framför mot undervisningen om homosexualiteti stort befogad. "Den enkät som utredningen genomfört vid landets skolorom undervisning kring homosexualitet visar på uppenbara brister. Det gällerdels den ringa vikt som läggs vid ämnet och som avspeglar sig i den ringa tidsom ägnas åt del, dels bristerna i läromedlen, dels de fördomar som kommer tilluttryck i många enskilda svar i enkäten." SÖ påpekar att"samlevnadsundervisningen ingår som en del i länsskolnämndernastillsynsverksamhet. Särskilt viktig är uppföljningen av skolans övergripandemål, vilket bl.a. innebär att undervisningen i samlevnad skall ge sammamöjligheter till positiv identitetsutveckling hos homosexuella elever som hosheterosexuella. Utredningenpekar på stora brister i läromedlen. Det är en viktig uppgift för SIL attmedverka till framställning av läromedel som på ett bättre sätt än i dagbehandlar frågor om homosexualitet." SÖframhäver vikten av att ta tillvara kunskaper från grupper utanför skolan. Manpekar också på betydelsen av utbildning, fortbildning och utvecklingsarbete. "En central åtgärd för att förbättra samlevnadsundervisningen i dettaavseende är framtagande av det stöd- och stimulansmaterial som SÖ förnärvarande genomför som komplettering lill handledningen församlevnadsundervisningen. Detta material har utarbetats i nära samverkan med bl.a.RFSL;s lärargrupp." SÖdelar utredningens åsikt att skolhälsovårdens personal bör ägna de homosexuellaeleverna ökad uppmärksamhet och ökal stöd. För att stimulera en utveckling iden riktningen kommer homosexualitet atl behandlas vid SÖ:s skolhälsovårdskonferensi . () anför att "frågan om 82 granskningav hur homosexualitet behandlas i böckerna bör aktualiseras Prop. 1986/87;124 av läromedelsnämnden vid den obligatoriska gransk- ningen av läromedel isamhällsorienterande ämnen." SIL menar atl "läromedelsnämndens granskare beaktarsjälvfallet även detta problem, i den mån den kan påverka objektiviteten. Att därutöver göra en särskild temagranskning om dehomosexuella särskilt då utredningen redan gjort en sådan, år med hänsyn lillekonomin inte möjligt. Däremot bör läromedelsproducenterna meraktivt informeras om behoven." betonar den roll skolbiblioteken spelar. JämO anser att "undervisningen i "sex ochsamlevnad" och om bejakande av känslor har för knappt utrymme i skolan.Homosexualitet bör vidare inte lyftas fram särskilt i information ochundervisning innan men ens böriat tala om de heterosexuellas männen ochkvinnorna. Undervisningen om homosexualitet bör i stället integreras i allsex- och samlevnads-undervisning och undervisning om könsroller." i /än"delar inle heltutredningens uppfattning atl lösningen skulle vara all skapa "merbindande föreskrifter" och från centralt håll publicera "material somvisar hur man kan lägga upp lektioner". Nämnden menar att den pedagogiska utvecklingen numeramåste ha sina utgångspunkter i entydiga, centralt fastställda mål och i denlokala skolsituationen med dess upplevda behov, problem och möjligheter. "Den enskilde lärarens personliga engagemang", som utredningen sersom bräcklig grund för skolans samlevnadsundervisning (s 153), är enligtnämndens mening trots alll den viktigaste - kanske enda - utgångspunkten för utvecklingav god undervisning. Del stöd och den stimulans som fordras måste emellertidtroligen ges i andra - och flera - former än man tänkt sig tidigare. "Nämnden vill understryka utredningens påpekande att läroplanen och desssupplerande material - SÖ;s handledning Samlevnadsundervisning, 1977 - börgöras mer "tvingande" i den meningen att målen för undervisningenalltid skall framstå klara och entydiga. stöder "utredningens förslag att SILbör få i uppdrag att granska läromedlens avsnitt om samlevnad och sexualitet,speciellt med tanke på hur värderingar och attityder framställs. SÖ;shandledning Samlevnadsundervisning bör revideras. Det är vidare viktigt att elevvårdspersonalen på allarektorsområden får utbildning för den rådgivande, medicinska och kurativaverksamheten. Även från centralt håll inom ramen för Hem ochSkolarörelsen bör föräldrarna kunna ges information omsamlevnadsundervisningens mål och innehåll för att de skall få störremöjligheter att påverka den undervisning deras barn skall få." anser "atl del är vikligt attpoängtera den stora betydelse som de homosexuellas egna organisationer kan spela i undervis ningen, och det stora informationsarbete som redan nu läggs ner av för sexuellt likaberättigade, RFSL, när det gäller skolinforma tion. Rådet vill dessutom betona att det i skolan, i den allmänna fritids verksamheten och i föreningslivet, alldeles för litet har uppmärksammats 83 alt delfinns många homosexuella barn och ungdomar som deltar i verk- Prop.1986/87:124 samheten." Ärkebiskopen, frikyrkoråd/Samråd, Göteborgskommun instämmer i utredningens förslag och synpunkter i slorl, men kan inleinstämma i utredningens ansats atl målformuleringen kring undervisning omhomosexualitet bör klart och entydigt fastslå alt homo- och heterosexualiielför den enskilde individen och samhället är likvärdiga. kommun, kommun. , Föreningenkommunal- och landstingsanställda familjerådgivare instämmer i utredningensförslag och synpunkter. avvisar förslag om att ytteriigareutöka inflytande över utbildningens inriktning och utformning. hävdar au "förändringar måste ske både iläromedlen (del finns dock sådana som har en hell invändningsfri framställning)och hos lärarna. Utredningens krav att skall särskiltgranska behandlingen av momentet homosexualitet i olika läromedel är välbefogatoch dessutom föga betungande." anser att "skolöverstyrelsenshandledning i samlevnadsundervisning (1977) innehåller, som utredningenkonstaterar, god information om homosexuella, men handledningen är okänd förflertalet lärare och lorde så förbli. En förändring kan nog bara åstadkommas påtvå vägar. Dels genom att förståelsen och respekten för homosexuella fortsätteratt öka i samhället som helhet, dels genom atl informationen om homosexuellarevideras i de vanliga läromedlen. Denna information bör enligt utredningen inte innehålla såmycket om teorierna om orsaker till homosexualitet, (på den punkten behöveräven SÖs handledning revideras).