prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — utmstningenspelar då det gäller att minska riskerna vid spridning av bekämpningsmedelfinns skäl all kräva att spmtutmslningen eller delar av den skall vara godkänd. På regeringens uppdrag har lantbruksstyrelsen,och kemikalieinspektionen utarbetat en rapport med ettförslag lill handlingsprogram för alt uppnå del fastställda målet i fråga ombegränsning av användningen av bekämpningsmedel i jordbmket. 1 rapporten somhar remissbehandlats redovisas en rad åtgärder av olika karaktär! Enligt rapportenleder förslagen till att den använda mängden aktiv substans av bekämpningsmedelinom jordbmket kommer all halveras . På längre siktkommer forskning kring ny teknik och icke kemiska metoder alt ge ytterligareminskningar. De förslag som läggs fram i rapporten innebär delsminskning av användningen av bekämpningsmedel, dels övergäng fill användningav medel som innebär mindre risker från hälso- och miljösynpunkt, dels ocksåsärskilda åtgärder till skydd för hälsa och miljö. Rapporteninnehåller förslag om ökade satsningar pä forskning, försök och utveckling inomområdena integrerat växtskydd, behovsanpassad ogräsmedelsanvändning och nybekämpningsleknik. Resursförstärkningar föreslås vidare till rådgivning,provning av bekämpningsmedel och kontroll av livsmedel. Förbättringar föreslåsav stafistiken om användningen av bekämpningsmedel. En obligatorisk typprovningoch elt typgodkännande föreslås för utmstning för spridning avbekämpningsmedel. Bidrag föresläs utgå lill testning av lantbmksspmtor.Kunskapskraven för att använda medlen föreslås öka. Delär angeläget atl arbetet med alt minska riskerna med bekämpningsmedelsanvändningeni jordbmket nu snabbt kan drivas vidare. ochlanlbruksstyrelsen har mot bakgrund härav fått i uppdrag alt närmare utredautformningen av ett system för typprovning och typgodkännande av utmstning förspridning av bekämpningsmedel. Vidare har fått i updrag attmed utgångspunkt bl.a. i vad som sägs i rapporten se över föreskrifter ochallmänna råd om spridning av bekämpningsmedel. Slutligen har lantbmksstyrelsenoch kemikalieinspektionen fått i uppdrag att utreda hur utökade krav päutbildning och fillständ för yrkesmässig användning av bekämpningsmedel börutformas. Berörda myndigheter har dessutom fått i uppdrag att fortlöpande redovisahur arbetet med genomförande av handlingsprogrammet fortskrider. Föratl arbetet med all genomföra handlingsprogrammet för att minska hälso- ochmiljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedel i jordbmket skall kunnadrivas vidare på ett effektivt sätt behöver särskilda resurser också anvisas.Chefen för jordbmksdepartementet har tidigare redovisat förslag tillresursförstärkningar för delta ändamål vid lanlbruksstyrelsen,livsmedelsverket och . Härutöver behöver kemikalieinspektionenanvisas särskilda medel för sina insatser för genomförande avhandlingsprogrammet. Till dessa åtgärder hör en striktare risk-nytio-värderingav bekämpningsmedel med etl ökat inslag av behovsprövning. En sådan prövningkan förväntas leda fill en minskning av använda mängder av enskilda medel ochdärmed även totalt sett. Bilaga 12 Miljö- och energidep. behövs särskilda resurserför ökad forskning och metodutveckling inom Prop. 1986/87:80 bl.a. områdetkemiska medels persistens och utlakning under svenska förhållanden. Slutligenbehövs en förbättrad statistik över användningen Bilaga 12 avbekämpningsmedel. För främst nu angivna ändamål bör sammanlagt 2 Miljö- ochmilj. anvisas till kemikalieinspektionen för nästa budgetår. mans med de resursförstärkningar som chefen förjordbmksdepartementet tidigare redovisat kommer därmed de särskilda insatsernaför näsla budgetår för genomförandet av handlingsprogrammet för minskning avbekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket alt uppgå till 8,5 milj. kr. Dettabelopp bör avräknas mol de särskilda miljöavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. 3 Energiforskning 3.1 Inledning Våren 1984fattade (prop. 1983/84:107 bil.9, NU 45, rskr. 407) beslut om ett program för energiforskningen omfattandeliden /85 1986/87 och härför anslogs 1191,5 milj. kr. En del förändringar gjordes härvid i programstmkluren.En nyhet var att programmet Energirelaterad grundforskning utvidgades och ficknamnet Övrig långsiktig forskning och grundforskning. Till detta fördes ävenprogrammet Allmänna energisystemsttidier. En annan nyhet var att STU:s del avprogrammet Energianvändning för bebyggelse fördes lill STU:s programEnergianvändning i industriella processer m.m. och där fick ingå i detnybildade delprogrammet Gemensamma energitekniker. En större betoning gjordes på långsiktig ochgmndläggande forskning. Detta tog sig också uttryck i förslag lill inrättandetav 30 tidsbegränsade forskartjänster på mellannivå vid högskolorna. Regeringenhar senare tagit beslut om hur dessa tidsbegränsade tjänster skall fördelas. Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1983/84:107fann näringsutskottet det angeläget med en frislående utvärdering av delstatliga stödet till forskning och utveckling på energiområdet. I ett längreperspektiv kan det enligt utskottet vara lämpligt atl energiforskningensamordnas med övrig forskning. Därför borde regeringen under den kommandetreåriga programperioden låta utreda energiforskningens framtida inriktning, omfattningoch inplacering i det totala statliga forskningsprogrammet. 1 samband därmedkan del vara motiverat att energiforskningsnämndens organisation och ställningäter prövas. Detta blev också beslut. (NU 1983/84:45, rskr. Som en följd av beslut tillkalladeregeringen en särskild utredare (direktören för tekniskaverken i , ) för att utreda energiforskningensinriktning, omfattning och inplacering i det totala statligaforskningsprogrammet /88-1989/90. Utredningen som tog sig namnetenergiforskningsutredningen (EFU) Överlämnade betänkandet Förslag till program för forskning och utveckling inom energiområdet (EFU 87; SOU 1986:31). Ensammanställning öyer remissinstansernas synpunkter med anledning av EFU:sförslag kommer att publiceras av miljö-och . EFUförordar inga omfattande organisationsförändringar avseende det statligaenergiforskningsstödet. Behovet av ytterligare förbättrat samråd och samarbetemellan myndigheterna betonas. EFU:sprogramförslag som utgörs av tvä alternativa medelsnivåer framgår avnedanstående sammanställning. Bilaga12 Miljö- och energidep. 1987/90 (milj. IntegreratJc insatser1987/90 Energirelateradtransportsystemforskning Energianvändning i processindustrin Energianvändningför bebyggelse Fusionsenergi Basanslag till Studsvik Basarislag bioenergiSolmätningar 3.2.1Utgångspunkter för fortsatt forskning på energiområdet Gällanderiktlinjer för energipolitiken beslutades av (prop.1984/85:120, NU 30, rskr. Rikfiinjerna innebär att samhällets ochindustrins behov av en billig och säker energiförsöijning skall tryggas genomett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Eneffekfiv energianvändning och en intensifierad energihushållning skallfrämjas. Stränga krav skall ställas pä säkerhet och omsorg om miljön vidanvändning och utveckling av all energiteknik. Kärnkraften skall utnyttjasunder en övergångsperiod. skall den sista reaktorn tas ur drift. Energiforskningenär i slor utsträckning inriktad på att underlätta en omställning avenergisystemet. Del gäller bl.a. att genom forskning utveckla ny teknik päenergiområdet samt att stärka svensk industris konkurrenskraft inför kommandeomställningar på energiområdet. enrörande energihushållning och utveckling av energisnålare teknik inom bl.a.industri och-bebyggelse bör därför drivas vidare med stor intensitet. Andramycket viktiga frågor är all pä minska oljeberoendet och begränsautsläppen av skadliga föroreningar till följd av förbränning och utsläppen somhärrör från transportsektorn. Jag kommer i det följande att utveckla min syn påvilken roll staten bör ha när det gäller forskning, utveckling ochdemonstration pä energiområdet. Vidare kommer jag att ange riktlinjer för hursamarbetet mellan staten och avnämarna av den teknik som utvecklas börutformas. För atl framgångsrikt kunna bedriva en långsiktigtinriktad och uthållig energiforskning är del väsentligt att vidmakthålla ochförslärka resursbasen vid universitet och högskolor. Enligt min uppfattninggynnas mer långsiktigt inriktad forskning inom energiområdet bäst genom ettbalanserat samspel mellan seklorsforskningen och forskning genom fakultetsanslag.I delta syfte mäste resurser för energiforskning bl.a. utnyttjas förtillkomsten av forskartjänster som långsiktigt skall trygga energiforskningenskunskapsuppbyggnad. Ett annat medel för all uppnå samma mål är att avsättaresurser inom energiforskningen för basanslag inom olika forskningsinstitutioner. Jag anser vidare att det är angeläget att densamhällsvetenskapliga forskningen inom energiområdet kan ges ökade resurser. Forskningen rörande olika energislagsmiljökonsekvenser bör även fortsättningsvis ges en framträdande roll inomramen för energiforskningsprogrammet. Det gäller bl.a. att utveckla ny tekniksom minimerar utsläpp av olika föroreningar. Jag fömtsätter också att en mersystemafisk uppföljning av miljöfrågorna kommer att ske inom ramen förprogrammet i nära samverkan med (). Jag övergår nu till att mot bakgmnd av EFU:sbelänkande redovisa mina allmänna överväganden rörande utformningen av denfortsatta energiforskningen. Iförhållande till fidigare energiforskningsprogram markerar EFU starkare allgrundforskning och mer långsiktig FoU bör prioriteras under näsla treårsperiod.Med sådan forskning kan enligt EFU den grundläggande kunskapsbas byggas upp somkan leda till att helt nya tekniska lösningar senare utvecklas inomenergiförsöriningen eller ätt känd teknik kan förädlas eller utnyttjas på ettoptimalt sätt. Mot denna bakgmnd föreslår EFU elt kraftigt utökat slöd fillgmndforskning. Flertaletremissinstanser, däribland , statens energiverk och LO,delar EFU:s uppfattning att tyngdpunkten i de framtida FoU-insatserna börförskjutas mot mer gmndläggande forskning. (), () m.fl. remissinstanser pekar därutöver pä behovet avdemonstralionsanläggningar i full skala för introduktion av ny teknik. anser att kraftföretagen bör ta en mer aktiv del ifinansieringen av den forskning som avser kärnkraftsavvecklingen tills detfinansiella ansvaret på har utretts. Jaganser att den framtida statliga forskningen på energiområdet bör Bilaga12 Miljö- och energidep. förskjutas molgrundforskning och mer långsiktigt tillämpad forskning. För Prop.1986/87:80 att framgångsrikt kunna bedriva en långsikfigt inriktad FoU påenergiområdet krävs dock i vissa fall klara samband med och övergängar tillmer Bilaga 12 utpräglat utvecklingsarbete. Jag vill härvid särskilt erinraom det särskilda Miljö- och teknikutvecklingsprogram som fattadebeslut om energidep. 1985/86:102, NU 17, rskr. Jag vill i detta sammanhang också erinra om detforskningsinriktade experimenlbyggande som BFR har ansvaret för. Verksamheteninnebär all resultat av forsknings- och utvecklingsarbete omsätts i praktisktillämpning, EFU presenterade etl förslag till hurkraftföretagen skulle kunna ta en mer aktiv del i arbetet med att fä till ståndmarknadsanknutna FoU-insalser inom främst elområdel (Kraftindustrinsförnyelsefonder. Ds I 1985:8). Mot bakgrund av att det rörde sig om ett merprincipiellt förslag och att det rönte kritik frän bl.a. kraftföretagenföreslog EFU att förslaget om förnyelsefonder ytterligare skulle utredas. Mot denna bakgrund är det , enligt minuppfattning, lämpligt att eftersträva en samordning av insatserna mellan statenoch kraftföretagen för forskning, utveckling, demonstration ochkommersialisering av ny och bättre teknik på energiområdet. Del gällerexempelvis teknik för elproduktion som kan möta framtida restriktiva miljökravsamt teknik för effektivare och energisnålare energianvändning i exempelvisindustrin och bostadssektorn. Jag har härvid noterat att Kraftverksföreningentillsammans med sina medlemsföretag och statens verk har bildat ettsärskilt utvecklingsbolag. Syftet med bolaget är att få till ständ ett utvecklingsarbetedels för melocier för att effektivisera energi- och elanvändningen i industrinoch för konsumenter, dels för utveckling av ny och miljövänlig teknik förelproduktion som skall ersätta kärnkraften. Arbetet skall inriktas mot sådanteknik som bedöms vara möjlig att demonstrera i full skala . har inkommit fillregeringen med en skrivelse i denna fråga. Denna skrivelse bereds f.n. inomregeringskansliet. Enligt min uppfattning är det väsentligt all samhället geselt avgörande inflytande i utvecklingsbolaget. För att ytterligare klarläggafömtsättningarna för ett fördjupat samarbete på detta område avser jag atlkalla till överläggningar med berörda parter senare i vår. Jag övergår nu till all redovisa mina övervägandenoch förslag angående 6en fortsatta energiforskningens uppbyggnad. Jag har kunnat konstatera att remissinstansernaöveriag är positiva lill utredningens förslag till inriktning och omfattning avden framfida energiforskningen. Inom sådana områden där energifrågorna kan ses somen begränsad del av ett slörre frägekomplex bör enligt EFU energiforskningenintegreras i elt slörre forskningssammanhang. För energitillförsel,energiteknik för transporter samt generell, energirelaterad FpU bör emellertidenligt EFU även fortsättningsvis etl särskilt energiforskningsprogram finnas. Delstora flertalet remissinstanser däribland och statens energiverk delar EFU:s allmänna bedömningar rörande strukturen 15 pä den framtidaenergiforskningen. Från bl, a, energiforskningsnämnden Prop. 1986/87:80(Efn) framförs dock farhågor om att överblicken över den samlade energiforskningenskulle gå förlorad om man i enlighet med utredningens förslag Bilaga 12skulle integrera vissa delar av nuvarande energiforskningsprogram i myn- Miljö- och digheternas ordinarie verksamhet. Del gäller bl. gorna som lill skillnad frånenergiiillförselfrågorna inte föreslås få ett särskilt program. För egen del anser jag att integrering av FoU genomöverföring till berörda myndigheters basanslag kan vara ett medel för attlångsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden på energiforskningsområdet. är det självfallet angelägel att del, föratt nå de syften som energiforskningen har, blir möjligt att påverka deinsatser som fortsättningsvis kommer alt ske integrerat i en viss myndighetsverksamhet. Del gäller bl.a. att frän energipoliiiska utgångspunkter följaverksamheten och dess resultat samt att vid behov påverka dess inriktning.Endast genom ett sådant successivt samspel blir det möjligt alt till fulloutnyttja de fördelar som en integrering kan medföra. Beträffande de insatser som avses bli integreradehar jag samrått med berörda departementschefer och ansvariga statsråd. Detgäller cheferna för kommunikations-, utbildnings-, jordbruks- ochindustridepartementen samt statsrådet . Medel för den verksamhet somföreslås bli integrerad har tidigare redovisats under resp. departementshuvudtitel. EFU konstaterar atl många länder gör en annanprioritering av sin energiforskning än . Framför allt satsar mångaländer på FoU rörande kärnkraft och fossila bränslen. bör enligt EFUkoncentrera insatserna på de för oss mest väsenfiiga områdena, främstförnybara energikällor, miljöåtgärder och energibesparingar. På andra än dessaområden kan dra nytta av erfarenheter utomlands. Mot denna bakgrundbör enligt EFU de internationella kontakterna som redan nu är omfattandefortsätta. EFU har från delvis olika utgångspunkterkommenterats av tvä remissinstanser. VÄST anser att del krävs kompetensförvärvad genom egen teknisk verksamhet för att kunna dra nytta avinternationell utveckling. anser att en bättreinformation om deltagande i internationellt utvecklingsarbete inomenergiområdet kan ge industrin exportmöjligheter. Ett fördjupat och mersystematiskt informafions-utbyte måste därför uppnås på detta område. För egen del anser jag att ett aktivt deltagande iinternationellt energiforskningssamarbete är etl viktigt komplement till denenergiforskning som bedrivs i . Enligtmin uppfattning bör ansvariga myndigheter löpande beakta om ökad kunskap kan erhållas genom utvecklat internationellt samarbete. Detta bör kunna ske såväl multilateralt i exempelvis lEA som i bilaterala kontakter. Det är enligt min uppfattning ett ansvar för berörda programor gan m. m. att bevaka den internationella utvecklingen. 3.2.3 Mina förslag ihuvuddrag Mina samlade förslag avseende energiforskningen förperioden /88-1989/90 har jag beräknat till totalt 1050 milj. kr. Förslagetför budgetåren 1987/88-1989/90 saml för /88 framgår avnedanstående sammanställning. Jag vill understryka att de medelsbehov som angesför huvudprogram Energiforskning får ses som preliminära beräkningar och attjusteringar och omfördelningar kan komma att aktualiseras mot bakgrund averfarenheter och underlag som successivt kommer fram . Prop, 1986/87:80 Bilaga12 Miljö- och energidep. 1987/88-1989/90 Efn Basanslag och reserv till regeringens disp. A. Energiteknik för transporter (STU) B. Energirelaterad transporl- systemforskning (TFB) C. Fusionsenergi (NFR) E. Bioenergi (SLU) F. Solmålningar () Summa för integrerade insatser ' Därtill kommertvå tjänster som förts lill högskolan (se avsnitt 3.2.7). anslås för energiforskning under /88 och . under budgetaret 1987/88-1989/90. När del gäller resurser för energiforskningen underkommande treårsperiod innebär förslaget en viss neddragning totalt sett.Jämfört med de resurser som beslutat om för innevarande budgetårinnebär dock mina förslag beträffande 1987/88 en förstärkning med närmare 50milj. Deområden som speciellt prioriterats under kommande.treårsperiod ärgrundforskning och långsiktigt tillämpad FoU. Del gäller i första handprogrammen Energirelaterad grundforskning och Allmänna energisystemstudier.Mina förslag avseende programmen Industrins energianvändning ochEnergitillförsel innebär en viss minskning av resurserna. Genom att insatsernages en mer markerad inriktning mot områden som är av väsentlig betydelse föruppnåendet av de energi- och miljöpolifiska målen anser jag emellertid all enhöjning av ambitionsnivåerna härvidlag är möjlig att uppnå. När det gäller FoUinom transportsektorn innebär mitt förslag i huvudsak nominellt oförändraderesurser. 1det följande redovisar jag de utgångspunkter och rikfiinjer som bör gälla förolika program m.m. i de fall jag bl.a. mol bakgrund av remissutfallet frångårEFU:s förslag. I avsnittet Energirelaterad FoU inom trans- 2 1986/87. portsektorn(avsnitt 3.2.8) redovisar jag mina överväganden rörande alternativa drivmedel.Energiteknik för transporter och Energirelaterad transportsystemforskning. Inomdetta program föreslås två delprogram nämligen Energianvändning iprocessindustrin och Gemensamma energitekniker. 1 jämförelse med EFU:s förslaginnebär mina förslag att det sker en mer markerad inriktning på FoU avenergipolitisk betydelse knutet till industrin. STU:sinsatser bör i första hand avse industrins energianvändning. Samråd bör vidbehov ske med statens energiverk. Delprogrammet Gemensamma energiteknikerföreslås komplettera de insatser som sker inom processindustriprogrammet. Detär enligt min uppfattning väsenfiigt atl någon skarp gräns inte finns mellandelprogrammen. Insatserna inom dessa delprogram bör lill slor del kunnasamplaneras. Bilaga12 Miljö- och energidep. Mittförslag: Det övergripande syftet med delprogrammet är att med riktadeFoU-insatser stärka främst den tyngre industrins långsikfiga konkurrenskraftbl.a. genom att minska behovet av tillförd energi, effektiviseraenergianvändningen i industrins processer och främja energiproduktionintegrerad i processen. Insatserna bör i första hand inriktas mot sådanabranscher som kan bedömas ha betydande besparingspotential. Energianvändninginom processindustrin bör behållas inom energiforskningsprogrammets ram. EFU:sförslag: EFU:s förslag innebär till skillnad från mitt att insatserna på dettaområde integreras i STU:s verksamhet. EFU föreslår vidare atl insatsernabegränsas lill processindustrins användning av energi. Remissinstanserna:5rC/framhåller att man har föreslagit omfattande FoU-insatser för atleffektivisera elintensiva processer inom massa- och pappersindustrin samtjärn- och stålbranscherna. Dessa insatser bör samordnas med utvecklingen av nyteknik för elprodukfion i anslutning lill branschernas processer. STU harvidare påbörjat planeringen av ett s.k. insatsområde med inriktning påelanvändning och elproduktion inom processindustrin. För att genomförainsatsområdet erfordras en ökad ram utöver vad EFU föreslagit. STU anser altskogsindustrins energiprodukter förtjänar en mer framskjuten plats inomenergiforskningsprogrammet. Även SIND, , ,, Efn och LO pekar på behovet av insatser inom delta område.Sveriges industriförbund framhåller att de ekonomiska insatserna inom dettaområde har varit myckel värdefulla för ett flertal industribranscher såsommassa- och pappersindustrin samt järn- och stålindustrin. De långsiktigaprogrammen för resp. branscher har lett till atl många goda resultat har kunnattas fram och utnyttjas i företagens aktiviteter med effektiv användning avenergin och därmed effektivt utnyttjande av de ekonomiska resurserna.Jernkontoret och SCPF redovisar liknande uppfattning och framhåller attstatligt FoU- Bilaga 12 Miljö- och energidep. stånd angelägna Prop. stödäven i fortsättningen är en fömtsättning för att få til investeringar ienergibesparande syfte. Skälenför mina förslag: I likhet med vad STU har anfört är del väsentligt atl se mersamlat på den tyngre industrins energiförsörjning. Programmet bör därför vidgasjämfört med EFU:s förslag lill alt avse såväl användning av energi somenergiproduktion integrerad i processen. Orsaken är att det i framtidenförutses att energisituationen kan komma att förändras med höjda elpriser somföljd. Av delta skäl är del väsentligt att redan nu höja beredskapen inomberörd industri för att genom riktade FoU-insatser underlätta den kommandeomställningen av energisystemet. Den tyngre industrins energipolitiskabetydelse motiverar därför enligt min uppfattning att detta insatsområde t. v.bibehålls inom ramen för energiforskningsprogrammet. Detär angeläget att genom olika processtekniska åtgärder minska och effektiviseraenergianvändningen inom industrin, framför allt vad gäller användningen av el.STU har i sitt underlag lill EFU redovisat sådana insatser beträffande bl.a.järn- och stålindustrin och massaindustrin. Som STU framhåller är det vidareväsentligt att uppmärksamma möjligheterna att, som en del av industriprocessen,generera energi antingen för eget bruk eller lill avsalu. Delkan i vissa fall förutses all den utökning av processinduslriprogram-met somjag förordar kan komma att beröra verksamheter som stöds av statens energiverk.En utgångspunkt bör härvid vara atl sädan teknik som primärt är avsedd till attgenerera el och värme bör kunna få stöd av . Jag förutsätter attSTU och statens energiverk samråder i sädana fall. STU:s stödgivning kan imånga fall leda till att utsläppen minskas. Som ett led i slödgivningen kan detdärför i vissa fall vara motiverat med samarbete med . Processindustrinkännetecknas av etl relativt begränsat antal stora förelag med väl fungerandekollektiv forskning. Det bör därför ankomma på STU att överväga möjligheternaatt i samverkan med berörda branschorgan, utarbeta mer långsiktigainsatsprogram inom för energipolitiken viktiga sektorer. Mitt förslag:Syftet med delprogrammet Gemensamma energitekniker är att, som elt komplementlill delprogrammet Energianvändning i processindustrin, i första hand stödjaden fortsatta uppbyggnaden av teknisk-vetenskaplig kompetens och FoU-kapaciteiinom sådana energiteknikfält som är av generell betydelse för industrin. EFU:s förslag: Eltsärskilt program för Energiteknisk forskning och utveckling med STU somansvarig bör tillskapas. Syftet är att stödja sådan energiteknik FoU m.m. somär av generell betydelse för energisystemets utveckling.