prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Härigenom kan en forisatt kunskapsuppbyggnadkomma till stånd inom molekylär- och cellbiologi, mik- robiologi,molekylärgenetik och inom växtfysiologi. Det gäller områden som kan väntas hastor betydelse för den praktiska växtförädlingen på lång sikt. Vidare framhållsi handhngsprogrammet betydelsen av att bygga upp en bioleknisk kompetensinriktad mot bl.a. den skogliga sektorn. SLU:s ansvar omfattar förutom forskning ochutbildning även utvecklingsarbete. Inom detta område prioriteras ihandlingsprogrammet främst malemafiska modeller som ett hjälpmedel i den mertillämpade forskningen, värdering av nya metoder och teknik samt insatser föratt i ökad utsträckning kunna utnyttja SLU:s kompetens i regionalekonomiska sammanhang. För egen del anser jag att handlingsprogrammet iallt väsentligt kan läggas till gmnd för de prioriteringar som bör göras ifråga om forskningen vid SLU. För att ge utrymme åt de prioriteradeforskningsområdena bör SLU fortsätta den omprövning och omfördelning avresurserna för forskning och forskarutbildning som startades budgetåret1985/86.1 det följande tar jag upp vissa frågor som jag bedömer vara avsärskilt intresse. Ytterligareinsatser bör göras pä grundläggande biologisk forskning vid SLU. Statsministernhar tidigare understrukit behovet av ytterligare åtgärder för att förstärka enbioteknisk kompetensuppbyggnad. I första hand bör en fortsaltkunskapsuppbyggnad med inriktning mot växtsidan ske inom molekylär- och cellbiologi,mikrobiologi, molekylärgenetik och växt-fysiologi. Vid det genetikcentmm iUltuna som är gemensamt för SLU och i bör genefiskforskning och växtförädlingsforskning sammanföras med nya biolekniskakompetenser. Som en mycket viktig del i delta genelikcentrum ingår denmikrobiologiska institutionen vid SLU. Mikrobiologin intar en central rollbland de gmndläggande biologiska ämnena och är en av basvetenskaperna inombiotekniken. Mot bakgmnd härav och då nuvarande lokaler för den mikrobiologiskainstitutionen är otillräckliga och starkt förshtna bör medel anvisas förnybyggnad för institutionen samt för inredning och utrustning av byggnaden. I uppbyggandet av ett genetiskt centmm bör ocksåingå ökade insatser för den cellbiologiska forskningen. Med hänvisning till detbioteknikprogram som statsministern har redovisat och med hänsyn tillbehovet av överföring av molekylärbiologiska kunskaper till det skogligaområdet bör kompetensen vid detta centrum förstärkas genom att en professur iskogsträdens cellbiologi inrättas vid SLU. Riksdagenhar antagit regeringens förslag till forskningsprogram rörande skog ochmiljö (skr. 1985/86:76, JoU 13, rskr. Programmet tar sikte både på deglobala problemen, framför allt de pågående avskognings- ochökenutbredningsprocesserna i de fattiga länderna, och pä be-fingelserna för ettproduktivt, ekologiskt balanserat skogsbmk i . Det är ett brett,tvärvetenskapligt program som spänner över alh från grundforskning inomtraditionella discipliner till utbildning av forskare i och . Isin helhet har forskningsprogrammet beräknats kosta 200 milj. kr. Den del av forskningsprogrammet som rör avskogning ochökenutbredning i administreras av styrelsen för u-landsforskning(SAREC). Den andra, nationella delen av. programmet syftar till att möjliggöraökad virkesproduktion i en balanserad miljö. Särskild uppmärksamhet riktas motfrågor som berör virkesproduktion, natur och miljö, fjärranalys, fytokemi,teknik och förädling samt samhället-företagetskogen. Kostnaderna för detnationella programmet rörande skog och miljö har beräknats till 100 milj. kr.under en femårsperiod. För innevarande budgetår har anslagils ca 29 milj. kr.,varav ca 21 milj. kr. till , För nästa budgetär bör anvisas ettoförändrat belopp, SLU har i samarbete med företrädare förskogsnäringen i utrett behovet av utökad skogsforskning medinriktning mot , Etl förslag till program har utarbetats.Forskningen bör enligt förslaget i första hand vara tillämpad och beröraämnesområdena skogsskötsel och markanvändning. Forskningen avses få stor breddoch även innefatta bl.a. ekologiska aspekter och naturvårdsaspekter medsärskilt beaktande av småskogsbrukets speciella förutsättningar ochmöjligheter. Enligt min mening är det angeläget alt kompetenseninom den skogliga forskningen förstärks i huvudsak i överensstämmelse med detförslag till program som har utarbetats. Kostnaderna för projektet harberäknats fill ca 7,5 milj. kr. eller totalt ca 45milj, kr. En viss del kan finansieras genom omfördelning inom anslaget fillSLU. Näringslivet har åtagit sig att medverka till finansieringen av enväsentlig del av projektet. Staten bör dessutom fillskjuta ytterligare medel. disponerar särskilda medel förbidrag fill tillämpad skogsprodukfionsforskning. Dessa medel utgör etlkomplement till övrigt StaUigt stöd fill skogsforskningen och finansieras medskogsvärdsavgifter. Skogsföryngringsforskning och traditionellskogsprodukfionsforskning liksom luflföroreningsforskning är prioriteradeområden som fördelar medel till. bör tillförasytteriigare medel för bidrag till sådan forskning. 5 Tekniskt Utvecklingsarbete m.m. Gmndforskningenoch den tillämpade forskningen rörande de areella näringarnas problem måstekompletteras med utvecklingsarbete i syfte att fä fram system, metoder ochmaskiner som är direkt fillämpbara i praktisk verksamhet. Dettautvecklingsarbete sköts i viss utsträckning inom de enskilda företagen. För attnå en slörre allmängiltighet och för att fillgodose även de mindre förelagensbehov bedrivs även programbunden verksamhet som är finansierad av staten ochbranschorganisafioner gemensamt. Inom jordbruks- och trädgårdsnäringen gällerdel viss växtförädling liksom verksamhet vid . Somjag har nämnt i det föregående arbetar med särskilda, gemensamma projektpå livsmedelsområdet. För skogsbmkets del bedrivs gemensamt finansieradverksamhet inom områdena skogsträdsförädling och skogsteknik. särskilt gäller stödetlill växtförädlingsverksamheten skall enligt avtal mel- Prop. 1986/87:80lan staten och före utgången av förhandlingarlas upp mellan staten och jordbrukets föreningsrörelse om Bilaga 7eventuellt behov av fortsatt särskilt stöd till växtförädlingsverksamhet för Jordbruksdep. Del är enligt min mening angeläget att näringsliveti slörre utsträckning än hitfills medverkar finansiellt lill forsknings- ochutvecklingsarbete inom de av mig nu berörda områdena. En utökad samverkanmellan näringslivet och den stafiiga forskningsverksamheten bör också avseverksamhet som har mer karaktär av gmndforskning. Av särskilt intresse isammanhanget är växtförädlingsföretagens medverkan i uppbyggandet av detgenetiska centrum i , som jag fidigare har berört. En samverkan är också angelägen påfiskeforskningens område. Tillsammans med utarbetar förnärvarande ett samlat, övergripande program rörande forskning ochutvecklingsverksamhet för fisket. Därvid skall bl.a. undersökas behovet av ochmöjligheterna att organisera kollekfivt finansierad forskning och utvecklingdär fiskenäringen i vid mening ingår som medfinansiär. 6 Användning av bekämpningsmedel i jordbruket natur- och miljövårdens intressen har under en följd av år präglat olikaåtgärder och insatser för de areella näringarna. De båda forskningsprogrammensom rör alternativa produktionsforiner i jordbmkct samt skog och miljö och somjag har redovisat i det föregående är exempel på hur hänsynen fill miljön i vidbemärkelse skall vara ett naturligt inslag i all verksamhet. Även ibranschforskningsavtalen på jordbrukets och skogsbmkets områden har hänsynentill miljön en naturlig plats. Ytterligare etl exempel tar jag uppi del följande. Regeringens målsättning för användningen avbekämpningsmedel i jord-bmkel är, som den har angetls i regeringsförklaringar ioktober 1985 och , att användningen skall halveras . Delta äretl led i regeringens strävan att 1990-talets jordbmk skall kunna bedrivas medproduktionsmetoder som är i balans med det ekologiska systemet. Mot dennabakgmnd har lantbmksstyrelsen, och kemikalieinspektionenpå regeringens uppdrag utarbetat ett förslag fill handlingsprogram för altuppnå målet i fråga om begränsningen av användningen av bekämpningsmedel ijordbmket. Förslaget har remissbehandlats. 1 förslaget fill handlingsprogramförordas en övergäng lill användning av medel som innebär mindre risker frånhälso- och miljösynpunkt, en minskning av användningen av bekämpningsmedel ochsärskilda åtgärder lill skydd för hälsa och miljö. Därutöver föreslås insatserför forskning, utveckling och resistensförädling som skall kunnamedföra ytterligare minskning av bekämpningsmedelsanvändningen. Del är enligt min mening angeläget att arbetet medatt minska riskerna med bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket nu snabbtkan drivas vidare. och lantbmksstyrelsen har mot bakgrundhärav fåtti uppdrag att närmare utreda utformningen av ett system för typprovning ochtypgodkännande av utmstning för spridning av bekämpningsmedel. Vidare harnaturvårdsverket fått i uppdrag att med utgångspunkt bl. a. i vad som sägs irapporten se över föreskrifter och allmänna råd om spridning avbekämpningsmedel. Slufiigen har lantbmksstyrelsen och kemikalieinspektionenfått i uppdrag atl utreda hur utökade krav på utbildning och tillstånd föryrkesmässig användning av bekämpningsmedel bör utformas. Berörda myndigheterhar dessutom fått i uppdrag alt fortlöpande redovisa hur arbetet medgenomförande av handlingsprogrammet fortskrider. För alt ytterligare påskynda övergången fillanvändning av bekämpningsmedel som medför mindre risker från hälso- ochmiljösynpunkt bör vid den prövning av etl bekämpningsmedel som föregår etlgodkännande göras en värdering av riskerna och nyttan med detsamma. Enstriktare värdering med ett ökat inslag av behovsprövning kan väntas leda minskning av antalet preparat och fill utveckling av mindre riskfylldapreparat. Resurser härför bör ställas till kemikalieinspektionens förfogande. För att få den behovsanpassade bekämpningen attfungera och motverka onödig bekämpning är en väl utvecklad prognos- ochvarningsverksamhel av slor betydelse. Det är också vikfigt all genom rådgivningöka kunskaperna hos jordbruks- och trädgårdsodlare och hjälpa dem till rikligabedömningar av bekämpningsbehoven. Mot bakgmnd härav föreslår jag attytteriigare medel anvisas för utveckling och bedrivande av prognos- ochvarningsverksamheten vid lantbmksstyrelsen. Utvecklingsarbetet bör ske isamarbete med SLU. Inom ramen för dessa resurser bör även behovet av enförstärkt växtskyddsrådgivning inom området kring och kunnatillgodoses. Det är också angeläget att nya rön pä detbekämpningstekniska området når ut snabbare till rådgivare och jordbrukare. Föratl detta skall bli möjligt bör en ny tjänst för en slatskonsulenl inrättas vidSLU. För alt stimulera såväl maskinhaiideln somjordbmkare atl genomföra kondilionstester av lantbmkssprutor bör en frivilligverksamhet främjas genom bidrag till maskinhandeln för anskaffning av mobilatestutmstning-ar. Bidrag bör också kunna lämnas för de tester som utförs.Administrationen av bidragen bör handhas av lanlbruksstyrelsen. Denoffentiiga kontrollen av bekämpningsmedelsrester i livsmedel utformas och ledsav livsmedelsverket. Denna verksamhet bör utvidgas i fråga om dricksvatten ochspannmålsprodukter som i detta hänseende inte är föremål föroffentlig regelbunden kontroll. Vidare bör verket utveckla och pröva metoderför att analysera de bekämpningsmedel som inte ingår ianalysverksamheten och som från risksynpunkt är mest angelägna att analysera.Livsmedelsverket bör ges ytterligare resurser härför. Förstärkt forskning och utvecklingsverksamhet ärnödvändig för att ytteriigare kunna minska användningen avbekämpningsmedel. Bl.a. behövs utökade resurser för forsknings- ochförsöksverksamhet i syfte att minska användningen av ogräsmedel. SLU börtillföras resurser motsva- rande kostnaderna för en forskartjänst inom områdetogräsforskning. 1986/87:80 dåre bör lantbmksstyrelsen gesresurser för försöks- och utvecklingsprojekt inom ogräsomrädet. Forskning ochutvecklingsarbete rörande ny lek- Bilaga 7 nik vid användningen av såvälbekämpningsmedel som icke kemiska meto- Jordbruksdep. der bör ocksåintensifieras. Detta kan ske bl.a. inom det ramprogram för verksamheten vidJordbmkstekniska institutet, som jag har redovisat. Jag vill isammanhanget erinra om att flera forskningsprojekt som stöds av , bl.a.inom ramen för det nya jordbmksforskningsprogram-met, är ägnade att minskaanvändningen och behovet av kemiska bekämpningsmedel. Sammantaget utgör dessa insatsersom uppgår till 8,5 milj. kr. en viktig del i arbetet att uppnå målet ombegränsning av användningen av bekämpningsmedel. Jag återkommer i det följandefill vissa anslagsfiågor. Jag har för avsikt alt i en särskild proposition taupp frågan om anslag fill lantbmksstyrelsen och lanlbmksnämndema. Härvidkommer jag att ta upp frågan om ytterligare medel för rådgivning i alternativodling. Chefen för miljö- och kommer att la upp frågan omytterligare medel till kemikalieinspektionen. 7 Användningen av miljöavgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel 1985/86:74 redovisades för användningenav de medel som hade flutit in som miljöavgifter pä bekämpningsmedel ochhandelsgödsel under /85. För nästa budgetår står avgiftsmedlensom hänför sig till /86 till förfogande. De uppgår till sammanlagt112,9 milj. kr. De förslag som jag efter samråd med chefen för miljö- ochenergidepartementet redovisar innebär att avgiftsmedlens användning fördelarsig enligt följande. 1986/87 1987/88 (milj.kr.) Förforskningsprogrammen nödvändig utrustning m. m. Särskilda naturvårds- och miljöskyddsprojekt 8 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle Bilaea7 att ta del av vad jag har anfört om ett program förlivsmedels- Jordbruksdeo forskning och för begränsning avbekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket. 9 Anslagsfrågor för /88 1986/87:100 (bil. 11) har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposifion i ämnet, för /88 under angivnaanslagsrubriker beräkna följande belopp. Främjande av skogsvård m.m. . Lokalkostnader m.m. vid Sverigeslantbruksuniversitet . Byggnadsarbeten vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m. . Inredning och utmstning av lokaler vidSveriges lantbmksuniversitet m.m. . Skogs- ochjordbrukets forskningsråd . Stöd fill kollekfivforskning 21 OOOOOO kr. Bidrag till Skogs-och lantbruksakademien . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. D 8.Främjande av skogsvård m.m. 1985/86Utgift 9879735 Reservafion 1497820 1986/87Anslag 10900000 1987/88Förslag 11900000 Anslaget används för tillämpadskogsproduktionsforskning saml för särskilda utredningar och undersökningar isyfte att främja bl.a. skogsvården och arbetsmiljön inom skogsbruket. Anslagetbör för nästa budgetär föras upp med 14,9 milj. kr. till bl.a. ökat behov avfillämpad skogsforskning. Motbakgmnd av vad jag tidigare anfört bör anslaget för nästa budgetår räknas uppmed 1 milj. kr. till 11,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Främjande av skogsvård m.m. /88 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87:100 (bil. 11 s. 53) har regeringen under denna mbrik föreslagitatt . anvisas till för /88. Medhänvisning till vad jag har förordat i det föregående om utvidgad kontroll avbekämpningsmedelsresler i livsmedel som ett led i minskad användning av kemiskabekämpningsmedel föreslår jag att ytterligare . tillförs anslaget.Tilläggsanslaget finansieras med miljöavgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1987/88 utöver i prop. 1986/87:100 bil. 11 föreslaget förslagsanslag anvisaytterligare . G.Utbildning och forskning G1. 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Frånanslaget bekostas utbildning, forskning och försöksverksamhet samt djursjukvårdvid (). verksamhet bedrivs vid 51institutioner, elva försöksdistrikt, en till Skara förlagd försöksgård, femförsöksparker samt ett antal jordbmksegendomar och fältstationer. 1.Huvudförslaget (-.) medför allvariiga konsekvenser för bådegmndutbildning, forskning och försöksverksamhet, Bl.a. kan kvaliteten i denutbildning som ges inte bevaras. Vidare måste större besparingskrav ställas pämer tillämpade forskningsområden, vilket allvarligt försvårar samhälletsmöjligheter all följa utvecklingen inom bl.a. miljöom rådet. Det är viktigt bl.a. med en långsiktigkompetensuppbyggnad av forskning rörande energiproduktion. SLU:senergiforskningsprogram bygger helt på projektanslag. Medel päenergiforskningsanslag bör överföras till Inom ramen för demedel som överförs bör två professurer inrättas. 1986/87:80 En tjänst bör benämnas skogsbrukets energisystem med professor som förste innehavare. Den andra tjänsten bör benämnas Bilaga7 intensivodUng av skogsträd, särskilt för energiändamål. (-.) Det är mycket väsentligt att öka insatserna inom den växtbiokemiskaforskningen. Speciellt värdefullt är det alt ett växtgenetiskt centmm innehålleren avdelning för växlbiokemi. En tjänst som professor i växlbiokemi bör därför inrättas(-t-300000 kr. Enligt kompletterande direktiv för myndigheternas anslagsframställningaravseende grundläggande högskoleutbildning, forskning och forskarutbildningskall verksamheten också redovisas med en ökning av resurserna underbudgetåren 1987/88-1989/90. Styrelsen föreslär att befintlig grundutbildningbör utvecklas. En snabb uppbyggnad av bl.a. kurser inom bioteknik ärnödvändig. För all säkerställa en tillfredsställande rekrytering fill forskarutbildningbör en fortsatt utbyggnad av antalet dok-lorandtjänster ske. Ökade resurser börockså användas till gmndläggande biologisk forskning, bioteknik, miljöforskninginkl. radioekologisk forskning, cell- och molekylärbiologisk forskning samtforskning om livsmedel och trädgårdsprodukter för bättre livsmedel. Vidare bören förstärkning ske av vattenbmksforskningen, försöksdjursforskningen förskonsammare och färte djurförsök samt den u-landsinriktade forskningen.Slutligen bör ökade resurser ges till utveckling och ökad användning avmaternatiska modeller för en helhetssyn i skog, natur och odling, tillkonsekvenssiudier om ny teknik saml till regionalekonomisk kontaktverksamhet. (-.) Riksskogslaxeringens medelsbehov för datainsamling och rutinmässigresultatredovisning bör säkerställas genom anvisning av ytterligare medel(. Ett principbeslut bör fattas om att SLU:s bibliotek skall vara ansvarsbibliotekför jordbruk, skogsbruk, trädgärdsbruk och veterinärmedicin. Delegationen förvetenskaplig och teknisk informafionsförsörjning (DFI) har beräknat behovet avförstärkning till ca 1,1 milj. kr. /88-1989/90. Förnästa budgetär bör medel för verksamheten vid lantbruksuni versitet (SLU) beräknas med utgångspunkt i elt huvudförslag med en total real minskning av utgifterna om med fördelningen 2,2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Liksom fidigare bör forsk ningen inte omfattas av den resursminskning som huvudförslaget innebär. Med hänsyn fill grundutbildningens väsentliga betydelse för möjligheterna att rekrytera forskare bör emellertid effekterna av huvudförslaget på denna del av verksamheten mildras. I enlighet med vad jag anfört i det föregående har jag under detta anslag beräknat medel för en tjänst för professor i skogsträdens cellbiologi jämte basresurser (+ ). I syfte att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel har jag också räknat medel för en stalskonsulentstjänsl och för en forskartjänst (+ ). Dessamedel finansieras med miljöavgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel.Vidare har jag räknat medel för statens medverkan i finansieringen av detskogliga forskningsprogrammet för (-t-1700000 kr. Chefen för miljö- och kommersenare denna dag alt redovisa ett nytt treårigt energiforskningsprogram ochintegrerade forskningsinsatser på energiområdet. För att långsiktigt tryggakunskapsuppbyggnaden på området kommer det atl föreslås alt vissa delar avprogrammet överförs till berörda myndigheters och högskolors basanslag. Jaghar vid min medelsberäkning för /88 tagit upp sammanlagt 4188000kr, för dessa ändamål. Av dessa medel avser . en forskartjänst, somför närvarande bekostas med naturvetenskapliga forskningsrådels medel tillenergirelaterad grundforskning. Resterande medel bör bl. a, finansiera tvåordinarie tjänster för professor som bör inrättas vid SLU, nämligen en tjänstför professor i skogsbmkets energisystem med Per som försteinnehavare och en tjänst för professor i intensivodling av skogsträd, särskiltför energiändamål. I överensstämmelse med vad stalsministem anförttidigare denna dag om behovet av att förstärka forskarutbildningen m.m. har jagräknat medel för en ökning av antalet doktorandtjänster. Jag har även räknatmedel för inrättande av en personlig forskartjänst jämte basresurser förNickolaas inom ämnesområde som SLU bestämmer. (-1-1000000kr.) Medhänsyn lill den betydelse den s.k. riksskogstaxeringen har som underlag förbl.a. olika avgöranden inom skogspolitiken föreslår jag etl extra fillskott avmedel för ändamålet (4- ). Med anledning av vad SLU redovisat omkostnadsutvecklingen för riksskogstaxeringen vill jag anföra följande.Riksskogstaxeringen är i grunden en registrering av skogarnas fillständ ochutveckling. En verksamhet av detta slag måste i likhet med vad som gäller förandra verksamheter som staten finansierar rationaliseras fortlöpande.Taxeringens utformning och innehåll måste successivt omprövas och allamöjligheter till utnyttjande av ny teknik och annan utveckling måste tas tillvara. Vidare är det nödvändigt att de extra uppgifter som läggs påriksskogstaxeringen finansieras fullt ut med medel som beställaren ställer lillförfogande. Det gäller t.ex. inventeringar och registreringar inom ramen förförsumingsprogrammei och datainsamling för forskningsprojekt. Del är också nödvändigtatt beställare av data både utanför SLU och inom SLU betalar för dessa. Deextra medel som jag nu föreslår skall enligt min bedömning räcka för att säkrafortsättningen av pågående taxeringsperiod. Därtill kommer atlriksskogstaxeringen såsom en del av forskningen inom SLU inte drabbas avhuvudförslaget. Slutligen är del nödvändigt all inför nästa taxeringsperiodgöra en gmndlig prövning av utformningen och innehållet i riksskogstaxeringensä att den kan genomföras inom ramen för normalt anvisade medel. Jag är inte beredd att förorda att SLU:s bibliotekblir s. k. ansvarsbibliotek för jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk ochveterinärmedicin. Regeringen har med stöd av bemyndigande föreskrivitändrat ämnesinnehåll på tjänster som professor enligt följande Gfr prop.1966:1 bil. 10 s.361,SU42, rskr. obstetrik och gynekolog! obstetrik och gynekologi, särskilt klinisk oorgatiisk och fysikalisk kemi patologi, särskilt allmän patologi Bilaga 7 Jordbruksdep. SLU har i enlighet med vaddåvarande chefen för anförde i budgetpropositionen 1986redovisat effekterna m.m. av genomförd omfördelning av resurserna förforskning och forskamtbildning. Bland de områden som fått ökade resurser är mikrobiologi,växtfysiologi, molekylärgenetik, bioteknik, försurningsforskning, faunavård ochlivsmedelsmikrobiologi. Omfördelningen uppgår till av de samlade forskningsresursernaeller ca 5 milj. kr. En omfördelning inom en ram av av de samladeforskningsresurserna bör ske även under /88. I enlighet med vadjag anfört i del föregående bör SLU:s nya handlingsprogram kunna ligga fillgrund för en sådan omfördelning. Omfördelningen bör särskilt avse enfördjupning och förstärkning av den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inombiologiska produktionsprocesser och bioteknik. SLU bör i nästaanslagsframställning redovisa effekten m. m. av genomförda omfördelningar. Följande planeringsram för statlig högskoleutbildning inomjordbmks-och skogsbrukssektorn bör gälla för nästa budgetår. Antaletutbildningsplatser har godkänts av . Lantbruksvetenskapligafakulteten Agronomlinjen, 220 poäng Hortonomlinjen, 220 poängLandskapsarkitektlinjen, 220 poäng Lantmästarlinjen, 40 poängTrädgårdsleknikerlinjen, 40 poäng Skogsvelenskapliga fakulteten Jägmästarlinjen, 200 poängSkogsmästarlinjen, 60 poäng Skogsteknikerlinjen, 80 poäng