prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Del första alternativetbedömer jag inle vara realistiskt från markanvändnings- ochexploateringssynpunkt. Det andra alternalivel slår direkt i strid medriksdagens ullalande att förslag inom arkeologiområdet inte bör leda lill ellförsämrat skydd för fornlämningarna. Jag har inte i den kriiiksom remissinslanserna förl fram mol arkeologiul-redningen funnit några förslagsom enligt min bedömning kan leda till etl bättre syslem för avvägningen mellanbevarande- och exploateringsintressena än del som fornminneslagen erbjuder.Jag är därför inle beredd att föreslå några ändringar när del gäller dengrundläggande regeln om kostnadsansvar i fornminneslagen, 3,3 Tilläggslån lill undersökningar i sambandmed bostadsbyggande Jag är emellertid medveten om att det finnsexempel på situationer där fornminneslagens syslem för intresseavvägning inte fungerar lika bra som i normalfallet. Såvitt jag kunnat finna med ledning av ulredningen och remissytlrandena är det dock enbari i samband med exploateringar i de äldre stadskärnorna med s.k, kulluriager som problemen är av en mera generell natur. Även i andra situationer kan givelvis finnas problem i samband med exploateringar och fornlämningsförekomsier men dessa är dä inte av den arlen att de kan moiivera krav på förändringar av de grundläggande reglerna om kostnadsansvaret. När det gäller de äldre stadskärnorna har de fornlämningar som oftast berörs, dvs. de medeltida kullurlagren, elt myckel rikl informationsinnehåll, något som avspeglas i förhållandevis höga undersökningskostnader. Exploateringarna knyter mera sällan an lill storskaliga förelag utan är ofta ullryck för en ambition atl kompleltera stadskärnorna med bostadsbebyggelse. För de mindre och medelstora orlerna är det dessulom elt särskilt önskemål all inte storskaliga exploateringar skall tvingas fram för alt klara finansiering en. Jag har i denna fråga samråll med bostadsminisiern. kommer senaredenna dag all föreslå alt regeringen förelägger Prop. 1986/87:100etl förslag om en ekonomisk ram förtilläggslån lill arkeologiska undersök- Bil. 10 ningskoslnader vid bosladsbyggande.Förslaget baseras huvudsakligen på arkeologiulredningens underlag men innebär iförhållande lill detla att möjligheten atlfå sådanl lilläggslärf i praktiken begränsas lill bosladsbyggande inomi försia hand de äldre stadskärnorna. Jaghänvisar i övrigt i denna fräga till bosladsminislerns föredragning. 3.4Information och planering kring fornlämningar Jag övergår nu lill all redovisa mina förslag i övrigl som föranledsav arkeologiutredningen. Somjagtidigare anmäll pågår i elt arbele med en översyn avkulturminnesvärdens s.k. speciallagstiftning, däribland fornminneslagen.Jag tar därför inte upp de delar av utredningsförslagen som avser ändringar i lagen, myndigheternas beslutsordningeller besvärsordningen. Dessa frågorbehandlas sålunda inom ramen för översynen. Av grundläggandebelydelse för informalionen om förekomsten av fornlämningarna ärRAÄ:s inventeringar för den ekonomiska kartan. Under anslagetRiksantikvarieämbetet: Förvaltningskostnader har jag beräknai medel för altinventeringen skall fortsätta med oförändrad ambitionsnivå /88,Jag har även beräknai vissa medel för alt ge RAÄ möjligheter all fortsätta arbetet medatl överföra registret från inventeringen till ADB-media, nägol som är av väsenllig belydelseför en ökad lillgänglighet till uppgifterna från inventeringen. Genomfornminnesinventeringen har staten tagit etl grundläggande ansvar för attkonimunerna och arbelsföretagen skall kunna genomföra sin planering ulifrångoda förkunskaper om var fornlämningarna finns. Den generella ochlandsomfattande inventering det här är frågan om kan emellerlid inle ulförasmed en sädan delaljeringsgrad all den i alla exploale-ringssammanhang gerell fullgott planeringsunderlag. Inventeringen måste sålunda tillgodose intebara mer specifika behov av kunskaper inför exploateringar utan. precis som den ekonomiska kartani övrigl, också en allmän eflerfråganpå kunskaper om landets ekonomiska markförhållanden av belydelse förpågående markanvändning. Del är därför nödvändigl all särskiltmera omfallande exploateringar föregås av fördjupade inventeringar ocharkeologiska prospekieringar, i synnerhet beträffande sådana områden där förutsättningarna för registre ring av fornlämningar med inventeringensgängse metodik är mindre goda. Såsom ulredningen hävdat måste framtagandet av etl sådant underlag delvis ses som etl led i del kommunala ansvareiför markanvändningspla neringen i kommunen. Ytterst vilaransvaret pä det enskilda arbelsföreia get att göra sig underrättat om förekomsten av kända fornlämningar. Slatens ansvar är att genom länsstyrelsernabislå med uppgifler om och ge vägledning om behovet av förbättrat kunskapsunderlag. Det ankommer också på RAÄ alt inom ramen för arbelet med den ekonomiska kartan löpande pröva hur inventeringsarbetel bäslskall utföras med hänsyn lill de olika behov och anspråk som slälls päfornminnesinventering. Zo aiikuiWHMlet på de institutioner som bedriverarkeologiskt Prop. tarbele och därRAAppdragsverksamhet är den viktigaste, all effek- Bil. 10 tivisera ochralionalisera sin verksamhet saml alt utveckla meloderna för specialinvenleringaroch arkeologiska prospekieringar. Arkeologiulredningen harpå denna senare punkl föreslagit att RAÄ bör ges förstärkta resurser för altkunna bära vissa kosinader för specialinventeringar och prospekteringar somarbetsföretagen i övrigt bekostar. Det gäller sålunda inventeringar ochprospekteringar som företagen på rekommendation frivilligt ålarsig och som moiiveras av risken för atl fornlämningar i oförutsedd omfallningannars kan komma att påträffas när arbelsföreiaget väl igångsatts. Ulredningenföreslår alt RAÄ skall ges möjlighet all bekosla sådana inventeringar ellerprospekteringar om de ger som resultat all inle kan ge lillsländ lill det planerade ingreppet ifornlämningen. Ulredningen har ocksåföreslagil alt arbetsförelag som i övrigl hell eller delvis enligtfornminneslagens regler är befriade från kostnadsansvar för arkeologiskundersökning inte heller skall behöva slå för sådana prospek-teringskoslnader. Jag finner förslagelvälgrundat. Det har inte heller mött några invändningar frånremissinslanserna. Förslagel förutsätter ingen ändring i fornminneslagensregler om befrielse från kostnadsansvar. Jag villdock förui-skicka att en översyn av även dessa regler kommer att ingå i denbearbelning av fornminneslagen som görs i regeringskansliel. Jag ålerkommertill medelsberäkningen under anslaget Kulturminnesvärd . 3.5 Riktlinjer för skälighetsprövning Enligt fornminneslagen har etl allmänl ellerslörre enskill arbetsförelag inle kostnadsansvar för arkeologisk undersökningom det pä grund av särskilda förhållanden kan anses obilligl. Ulredningen harföreslagil atl möjligheterna till befrielse för arbetsförelag från arkeologiskaundersökningskostnader med hänvisning lill reglerna om obillighet vidgas i vissaavseenden. Den har redovisat ett anlal exempel på omständigheter som den anserborde föranleda sådan befrielse. Grunderna för den s,k,obilligheisregelns lillämpning har preciserats genom högsia domslolens ulslag idet s,k. Kransenmålet , Jag ärinte beredd all i della sammanhang aklualisera ytterligare förändringar, RA.Ähar i silt remissyttrande påpekal atl fiera av de förslag lill nya grunder förobillighei som ulredningen pekat på kan anses ligga i linje med rådande praxisoch den tillämpning som reglerna redan har. RAÄ har även redovisalall nu budgeterade medel för billigheisprövning är otillräckliga. Det har bl.a. medfört att RAÄ när en icke förutsedd undersökningskosinad närmar sig . eller mera, tvingas inleda förhandlingar med förelaget i syfte att fördela de oförutsedda kostnaderna mellan staten och förelaget. Jag har funnil atl delta förhållande moiiverar en höjning av RAÄ:s anslag. Jag ålerkommer tillmedelsberäkningen under anslaget Kulturminnesvård. 3.6 De arkeologiska fältarbetena m.m. Prop. De inslilulioner som ulför de arkeologiskaundersökningarna på arbetsfö- "'' ' relagens uppdrag har ell viktigtansvar när del gäller koslnadsulvecklingen för undersökningarna. De arkeologiskaundersökningarna på uppdragsbasis utförs i försia hand av RAÄ:suppdragsverksamhel men även vissa regionala och kommunala museer utförarkeologiska uppdrag. Arkeologiulredningen harbehandlat uppdragsverksamhetens och de övriga institutionernas verksamhet medavseende dels på taxesällningen för uppdragen, dels pådeceniraliseringssträvanden, dels metodutveckling och erfarenhetsäierföring. Uppdragsverksamhetenstaxa fastställs ulifrån självkostnadsprincipen av RAÄ efler samråd medriksrevisionsverket. Ulredningen föreslår här alt vissa kostnader bordeundanlas från beräkningsunderlaget i syfle all åstadkomma en jämnare taxamellan uppdragsverksamheten och de övriga inslilulionerna. logställning lill grunderna förlaxesäUningen senasl med anledning av mina förslag i budgetpropositionen 1983(prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 84-85, KrU 18, rskr. Jag är inte beredd atlnu föreslå nägra ändringar. Möjligheterna atldecentralisera undersökningsverksamheten från RAÄ har med olika utgångspunkterbehandlats dels av riksrevisionsverkei i rapporten och resurser ikulturminnesvården (1982), dels av arkeologiutredningen, och dels av RAÄ medanledning av regeringens uppdrag lill vissa myndigheter är 1984 alt upprällaöversiktiga decentraliseringsplaner. Med anledning av RAÄ:s redovisning harregeringen därefler givit RAÄ ett ytteriigare uppdrag atl redovisamöjligheterna till effekiivisering och minskade kostnader för undersökningarnagenom utlokalisering av uppdragsverksamhet från . RAÄ har ännu intesluiredovisal uppdragel och har anmält atl ännu icke avslutade överläggningarpågår med länsmuseerna om förutsättningarna för omstrukturering avuppdragsverksamheten. Enligt vad jag erfarit har emellertid inle denuppdragsverksamhel som administeras och utförs med Siockholm som bas någraspecifika högre kosinader än de som adminislreras från iLund, och . Jag finner mot dennabakgrund inte anledning alt föreslå förändringar av undersökningsverksamhelen idenna del. Det ankommer på RAÄ atl löpande bevaka denna fråga. RAÄ och deregionala museerna - som bl.a. skall medverka i den statliga kulturminnesvården- har ett motsvarande gemensamt ansvar för atl utveckla formerna för densamverkan och ansvarsfördelning som resulterar i den mest effektivaundersökningsorgani-saiionen, 1 fråga ommelodulveckling och effekiivisering av de arkeologiska fältar betena vill jag undersiryka vad arkeologiulredningen anförl om viklen av all ell utvecklingsarbete bedrivs, RAÄ:s resurser för ändamålel bör för stärkas. Under anslaget Kulturminnesvård kommerjag alt ulforma mitl förslag med hänsyn även till behovet av utveckling av undersökningsverk samheten. Det är sålunda angeläget att de möjligheter som finns att ralio nalisera verksamheten väl tas till vara vad gäller förändringar av de fållar- -'" Del är också angeläget attresultaten frän tidigare Prop. 1986/87:100 undersökningar kan bearbelas ochulvärderas med sikle på att bl,a, i Bil, 10 möjligaste utsträckning reduceraomfattningen av undersökningarna t, ex, beträffande fornlämningslyper somlidigare väl utforskats. Jag vill också särskilt peka på behovel av attinsatserna för arkeologiska kontroller och kontrollundersökningar vid schakt-och ledningsgrävningar utvecklas och effekliviseras, Ulredningen liksom fleraremissinslanser har sålunda pekal på detla behov bl, a. mol bakgrund av deomfattande arbeten som ulförs på kommunernas VA-näl. Jag vill slutligen nämnaall jag i utvecklingsinsatserna även inbegriper viss service och rådgivningfrån RAÄ lili länsstyrelserna. Det ärangeläget att de kunskaper som löpande vinns genom de arkeologiska undersökningarnakan ligga lill grund för länsstyrelsernas beslut och bedömningar averforderliga undersökningar vid tillstånd lill borttagande av fornlämningar.Del är en viktig del av RAÄ:s uppgifl som central myndighet för kulturminnesvårdenall siödja länsstyrelsernas kunskapsuppbyggnad i dessa avseenden. Jag anserdärför atl en grundläggande service lill länsstyrelserna viauppdragsverksamhelen inle bör avgiftsbeläggas såsom utredningen föreslagit. 4, Förvaltningen av kulturhisloriskl värdefullafastigheter förvaltar ett hundratalkulturhistoriskt värdefulla byggnader och fornlämningsområden som dels ägs avsiaten, dels av , Kostnaden för förvaltningen bestridshuvudsakligen över anslaget Kulturminnesvård. Detla arrangemang tillkom isamband med all upphörde alt vara huvudman för RAÄ, varvidetl särskilt avtal om fastighetsförvaltningen träffades. Sedan förvallningsavtaletsagts upp från statens sida den 1 oklober 1984 har statens förhandlingsnämnd,RAÄ och utarbetat ett nyll avtal beiräffande fastigheterna.Avtalet blir dock gällande förstefler regeringens godkännande. Enligt avtalet skall defasligheler RAÄ hitlills förvaltat ålakademien vederlagsfritt överlåtas till staten. Siaten skall därefler försökaavyttra vissa av fastigheterna, nämligen de som bedöms olämpliga alt behålla islallig ägo och som förtecknats i en särskild avytiringsplan. Inkomsterna frånförsäljningarna skall lillföras en fond som förvaltas av . Dessavkastning skall användas för att vårda och förvalta de fastigheter somakademien nu äger och som undantagits frän slatens åtagande enligt 1975 årsavtal. Dessa fasligheler är av stort kullurhistoriskt värde samlidigt somakademien nu saknar medel för atl underhålla dem på del sätl som vore önskvärt.Avtalet innehåller också regler om hur fondmedel skall återlämnas lill statenom vård och förvallning skulle upphöra beträffande någon av dessafasligheler. För egen del anserjag atlgenom del framförhandlade avtalet uppnås en praktisk och smidig lösning om fastighetsfrågor. Genom de planerade avyttringarna uppnäs också för RAÄ:s del en mer ralionell 395 fastighetsförvaltningsamtidigt som det frigörs medel för angelägel under- Prop. 1986/87:100 åll avkulturhistoriska fastigheter. 5.Sammanfatining, organisationsfrågor för m.m. Enligt beslul med anledning av 1974 årskullurpolitiska proposition(prop. 1974:28, KrU 15. rskr. 248) ingår bevarandet av äldre liders kuliur i de kullurpolitiska målen.Kulturminnesvården har lill uppgift att bevara och levandegöra ett brettspektrum av kulturhistoriska värden, som inle bara omfallar exklusiva kulturminnen, utan också minnena från detgamla bondesamhället, industrialismen och folkrörelserna. Bevarandet omfattar inte bara de enskilda objekten i form avl.ex. enskilda byggnader, ulan hela samlade miljöer. Nya förutsättningarför kulturminnesvården har skapals bl.a. genom nalurresurslagen och den nya plan- ochbygglagen vilka stärker bevarandeiniressenas ställning. Framför alllhar perioden inneburil atterfarenhelerna av det kullurminnesvårdande arbetet inom samhällsplaneringens och kullurpolilikens ram ökats. Det harskett parallellt med att människorsmedvetenhet om betydelsen av en god kulturmiljö vuxil sig allt siarkare. Det har blivil uppenbart attkulturvärdena sällan kan behandlas inom ramen för ell sektorielll synsätt. Delär frågan om värden som inte enbari rymsinom begreppet äldre tiders kuliur, utan som också representeras av företeelsermed nära anknytning till vår egenlid. Översynen avkulturminnesvården syftar därför lill atl klarlägga behovel av förnyade målpreciseringar och nya arbelsformer. En viktigutgångspunkt måsle därvid vara alt prövahur samverkan med andra organ med ansvarför den fysiska miljön ytterligare kan byggas ut. Jag har redogjortför förslag med denna innebörd. Del är också vikliglalt den slalliga kulturminnesvårdens organ anpassas efter de nyaförutsättningarna och behoven. I detta sammanhang villjag se del förslag tillny organisalion för RAÄ som myndighelen ingivit lill regeringen. Förslaget innebär alt RAÄ:snuvarande byråorganisation en enhet för fornminnesfrågor, en förbyggnadsvärdsfrågor samt en förövergripande kulturmiljöfrägor och kunskapsuppbyggnad. Det innebär enkoncenlration av resurserna beiräffande RAÄ:s olika ansvarsområden och specielll förslaget om en särskildkulturmiljöenhel ser jag som viktigt i relation lill de utgångspunkter för ulvecklingen avkulturminnesvärdens uppgifter somjag här har redovisat. Jag räknar med alt återkomma till regeringen idenna fråga . Även kulturminnesvårdens samband medmuseiväsendet och i synnerhet dekulturhistoriska museerna är en viklig utvecklingsfråga. Den är av betydelseinte minsl när del gäller den långsikliga kunskapsuppbyggnaden ochuppgiflen att göra kulturarvel levande. Jag räknar med all redovisa förslag i denna fräga i en särskild proposition lillriksdagen med anledning av museiulredning. Slutligen villjag anmäla alt fråganom den översyn av förutsättningarna för bevarande avindustriminnen och annan kullurhistoriskt värdefull be- 396 byggelse som begärt (KrU 1985/86:8,rskr. 47) bereds i rege- Prop. 1986/87:100 ringskansliet. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenall 1. ladel av de riktlinjer för arbetet med kulturminnesvärds- och kulturmiljöfrägorsomjag har redovisal, 2. godkännade rikllinjer för arkeologiska undersökningar i samband med exploateringarsomjag har förordat, 3. godkännaatt inläkler från försäljning av vissa fastigheter får användas förtillskapande av en fond för angivei ändamål. 1985/86 Ulgift 45046157 1986/87 Anslag 47630000 1987/88 Förslag 51120000 För myndigheten gällerförordningen (1975:468) med inslruklion för riksanlikvarieämbeiel och slatenshisloriska museer (ändrad senasl 1986:209 och 926). och slalens historiska museer omfaltarriksantikvarieämbetet (RAÄ), historiska museel, kungl. myntkabinettet,medelhavsmuseel, en teknisk institution och bibliolek.Myndighelens förvaltningskostnader upptas dels under detta anslag, varifrånförvallningskoslnaderna för RAÄ och bibliolek beslrids,dels i del följande under anslaget . RAÄ svarar förmyndighetens kulturminnesvårdande uppgifter. Del åligger ämbetet särskilt attverka för en övergripande planering av kulturminnesvården, bevakakulturminnesvårdens intressen vid bebyggelse- och annan samhällsplanering, ledaarbelet med att planmässigt inventera och dokumentera kulturminnen ochkulturmiljöer saml handlägga frägor om vård och bevarande av kulturminnen ochkulturmiljöer. R.\Ä skall också ularbela räd och anvisningar, främja utbildningoch informalion rörande kulturminnesvården samt följa den regionalakulturminnesvården och bilräda länsslyrelserna i ärenden som rör denna. Vitterhetsakademiensbibliolek skall svara för biblioteksservice ål myndigheten samt pä lämpligtsätt hälla sina samlingar tillgängliga för forskning och studier inommyndighelens verksamhetsområde. Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 Bil. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 29398000 (24573000) -H 245 000 (-(- 995000) Lokalkostnader Fornminnesinventering Bidrag till organisaiioner oc -(- 317000 -(-1919000 -(- 9000 -(-3490000 och statens historiska museer(RAÄ) RAÄbegär att myndighelens anslag genomgående undanlas från besparingar enligthuvudförslagel eller, i andra hand, alt besparingarna modifieras med särskildhänsyn lagen lill det vetenskapliga bibliotek och de vetenskapligaforskningsföretag som finansieras via förvaliningskostnadsanslagei. RAÄ begärockså att det belopp som undantas får användas lill försiärkning av de centralamyndighetsuppgifterna under förvaltningskostnaderna. RAÄ begär altanslagsposlen lillfornminnesinventering dels höjs med 2,5 milj. kr. för digitalisering avfornminnesregislret, dels räknas upp med hänsyn lill de förändringar ifällarbelsvolymen m.m. som följer av lantmäteriverkets planering för ekonomiskakartan. RAÄ begär altengångsanvisningar om tolall . anvisas för RAÄ:s arbete medADB-utveckling, induslriminnesinvenleringar, kultur-topografiska karttexter,levandegörandeprojekt saml insatser i samband med ny plan- och bygglag. RAÄ föreslär att bidragentill Riksförbundel för hembygsvård ochSvenska föreningen för byggnadsvård höjs med . Jaghar funnil att den planenliga utgiftsminskningen för /88enligt det treåriga huvudförslag som fastställdes inför /87 börjusleras lill 1,. Skälet är myndighelens önskemål om fördelning avutgiftsminskningen mellan budgelåren 1987/88 och 1988/89. Besparingen fördelasi enlighet med myndighelens förslag mellan anslagsposterna förförvaltningskostnader och fornminnesinventering. Jag har under anslaget Bidrag lill särskildakullurella ändamål beräknat en engångsanvisning om . till riksaniikvarieämbetet (RAÄ). kunna utnytjas för utveckling av kulturminnesvär- densADB-verksamhet, inkl. insalser för digitalisering av fornminnesregis- Prop.1986/87:100 tret. Etl belopp av . behövs för projekt i enlighet medRAÄ:s Bil. 10 framställning om engångsanvisningar. Jag har också beräknatmedel förren sammanlagd ökning av fornminnesinventeringen med 1919000 kr.Ökningen motsvarar en fortsall anpassning av inventeringen tilllantmäteriverkets arbete med ulgivningen av den ekonomiska kartan, 1 beloppetingär en motsvarande anpassning lill arbetet med ekonomisk karta förNorrboltens län, liksom medel för RAÄ:s arbete med regisierbeteckningsreformen. Med hänvisning i övrigttill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär att lillRiksaniikvarieämbeiei:FörvaUiungskosinadcr för /88 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86 Utgift 519119 Reservation 3 685 109' 1986/87 Anslag 24231000 1987/88 Förslag 25 958 000 ' Genom särskildaregeringsbeslut har för vissa sysselsättningsskapande ålgärder medeltillförls detta anslag, Reservalionen hänför sig lillsådana, iinnu inte kameralt slulregierade, arbelen. Från anslaget utgårbidrag enligt förordningen (1981:447)om statsbidrag till värd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Medel får ävenutgå till vård och underhåll av vissa kyrkliga inveniarier. Frän anslaget utgårvidare ersättning enligt 5 och 7 §§ lagen (1960:690) om byggnadsminnen(omtryckt 1976:440) saml bidrag enligt de regler som finns i 9 § lagen(1942:350) om fornminnen (omlryckt 1976:442, ändrad senasl 1985:281) och medelför läckande av kostnader föranledda av förundersökningar av fornminnesplatser. Anslaget skall dessutomanvändas för vård och underhåll av de fastigheter som slår underriksantikvarieämbetets (RAÄ) förvaltning och för värdarbeten på fornlämningar. Beräknad ändring 1987/88 1986, Bil. 1, Värd av kullurhisloriskt värdefull 2, Bidrag till restaurering av kyrkorna m,m, på 3, Ersättning enligt 4, Undersökning av fast fornlämning och vård av fornlämningar -(-1099000 -(- 57000 6, Utrednings-och utvecklingsarbete -(- 40000 -1-1727000 och statens historiskamuseer (RAÄ) I. RAÄ begär attanslagsposten 4. Bidrag lill undersökning av fast fornlämning och vård avfornlämningar höjs med dels I milj. kr. i enlighet med arkeologiutredningensförslag, dels 6,5 milj. kr. för vård av fornlämningar. Enligt de principer som gäller för innevarandebudgelår bör () medges att besluta om bidrag lillvård av Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse till ett belopp om högst 7 milj.kr. för utbetalning under följande budgelår. Jag hänvisar beträffande överväganden omresurser för vård av fornlämningar och för RAÄ:s uppgifler i samband medarkeologiska undersökningar lill vad jag anförl i min sammanfattning av vissakulturminnesvårdsfrågor och mina förslag med anledning avarkeologiulredningens belänkande (SOU 1985:13). Jag har beräknat en höjning avanslaget med 1 milj. kr. i enlighel med vad jag där anfört för ändamålenobillighetsprövning enligt fornminneslagens regler om kostnadsansvar förarkeologiska undersökningar, ökal statligt ansvarslagande för vissinventerings- och arkeologisk prospekleringsverksamhel saml RAÄ:s arbele medmetodutveckling och erfarenhelsåierföring inom undersökningsverksamheten. Delbör ankomma pä myndighelen att själv fördela medlen över de ändamål jag haraktualiserat men med särskilt beaktande av behoven rörande tillämpningen avreglerna om obillighet. Med hänvisning till sammanställningen hemslällerjag att regeringen föreslär atl I, godkänna vad jaganfört angående beslul om bidrag som föranleder ulgifter /88,