prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — En sådan analys bör utgöra grund både för bedömningar avinkomna ansökningar om forskningsmedel och för atl berörda organ själva vidbehov skall kunna initiera från övergripande samhällssynpunkl relevantforskning inom områdel. RRVnoterar att beredningen inle närmare har tagit upp och diskuterat de evenluellafördelar beredningen anser följer av det lagda förslaget i della avseende. Ibetänkandet har heller inle närmare angetts hur beredningen genomsammansätiningen av den föreslagna viltforskningskommit-tén tänkt sig skapagarantier för en balans mellan de olika iniressen som skall beaklas när detgäller den framtida viltforskningens inriktning. 11.7 Sverigeslantbruksuniversitet: inslämmer hell i beredningens uttalande alt viltforskningen måsle ledas av och utföras av väl kvalificerad personal. Det är väsentligt alt man nu väl tar fill vara och utnyttjar den kvalificerade gmpp av villforskare som har kommii fram i huvudsak . Tyvärr framskymtar på andra håll i belänkandet atl forskningsverksamhelen skall bedrivas i form av mera kortsiktiga projekt, medan - som beredningen framhåller - vilt forskningen ofta är långsiktig. Det är därför väsentligt atl åtminslone vissa av de viltforskare som är anställda på tidsbegränsade projektmedel kan tillförsäkras en mera fast anställningsform. Risken är annars slor att de bäst kvalificerade forskarna går förlorade för viltforskningen. --- Universitetetinslämmer i det övergripande målet som anges för viltforskningenoch den föreslagna inriktningen av denna. Det bör dock bli en arbetsuppgift förden nya anslagsorganisalionen på viltforskningens område atl dra upp de närmareriktlinjerna för den framtida forskningen. Sverigeslantbruksuniversitet instämmer i beredningens förslag all medelsfördelningenlill viltforskning ur jaktvårds- och viltskaderegleringsfonderna samordnas vianaturvårdsverkets forskningsnämnd. Den av beredningen föreslagna modellen meden särskild villforskningskommitté under forskningsnämnden synesvara lämplig. är del angelägel atlverksamheten koncenlreras till de anläggningar utav de nu befintliga somerbjuder de bästa förutsättningarna för en me- 217 inslämmer i beredningens förslagangående en Prop. 1986/87:58 vidgad försöks- och utvecklingsverksamhet, dock påtala alt delta inte får innebära att resurser omfördelas till dettaändamål från den nuvarande viltforskningen. En nära anknytning mellanforskning och försöksverksamhet är givetvis önskvärd. 11.8 : Vid SVA harmiljövårdsforsk ning, i form av viltpalologi och regelbundna kemiska analyser, bedrivits sedan 50-talets början.- Detla viltforskningsprogram är icke begrän sat till de jaktbara arterna. SVA är också den enda veterinärmedicinska institution i landet som har ett fast viltforskningsprogram. Inom viltpro- grammel faller sjukdomar, miljögiftspåverkan, djurskyddsproblem, livs medelshygieniska frägor samt rättsmedicin i anslutning till främst olaga jakt. Huvuddelen av SVAs viltforskning bedrivs inom ramen förden sk fallviltundersökningen. Syftet med fallviltundersökningen är att bevakaoch utreda sjukdomar och miljöhygieniska problem inom däggdjurs- och fågelfaunan.---- De direkla kostnaderna förfallviltundersökningarna i form av löner och omkostnader finansieras av jaklvårdsfonden. Inom ramen för anslaget för fallviltundersökningen är detdock inte möjligl alt starta och finansiera nya projekl. VUlsjukdomar har inleheller naturligt tillhört någol forskningsråds verksamhetsområde. Därför har enUglSVAs bedömning etl flertal angelägna projekt på villforskningsområdel aldrigblivit ulförda pga meddbrisl. SVA hälsar därför med lillfredsslällelse beredningensförslag om sam ordning och planering av viltforskningsarbetet samt inrättandet av en förstärkt vUiforskningskommiilé. Setl ur den velerinärmedicinska forsk ningens synvinkel sorterar villforskning naturligast under naturvårdsver ket. ----- Den alllmer ökande användningen av kemiska preparal, samt den filltagande försurningen av hela vår miljö innebäralltmer komplexa frågestäUningar. Miljögiflers och försurningens direkta ellerindirekta påverkan på de vilda djurens hälsa är fundamentala frågor i denframtida viltforskningen. Det är därför viktigt att de veterinärmedicinskasynpunkterna involveras lidigl i de forskningsprojeki som sysslar medpopulalions-biologi och nedgångar i enskilda djurs bestånd. Detta bör, enligtSVAs uppfattning, gälla både projektgrupper och centralt i forskningskommittén. Beträffande vUtforskningskornmitténs sammansättning anserSVA atl det är av yttersta yikt alt sammansällningen blir sådan alt så mångaspecialområden som möjligl blir represenlerade. 11.9 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Rådet harintet alt erinra mot att forskningsnämnden vid samordnar och ombesörjer all medelsanvisning vad beträffar sådan viltforskning som bedrivs med medel från jaktvårds- och villskaderegleringsfonderna. Beredningens förslag att inräita en villforskningskommitté vid och atl denna får en starkare ställning än den nuvarande projektgruppen för viltforskning synes vara ändamålsenligl, liksom alt kommiitén får molsvarande upp gifter och sammansättning som kommittén för naturvårdsforskning. Skogs- och jordbrukels forskningsråd är för sin del berell att vetenskapligt bedöma och prioritera viltforskningsansökningar som ligger inom rådets ansvarsområde dvs de areella näringarna. Vad belräffar försöks- och utvecklingsverksamheten stöderrådet bered ningens förslag atl denna utvidgas och samordnas med forskningsverksam heten och att ansvaret för försöks- och utvecklingsverksamheten läggs på jägarorganisaiionerna. 11.10--------------------------------------- Länsstyrelseni : Patologisk anatomi och toxi- Prop. kologi pådjur är veternärmedicinska områden av slor betydelse inte bara ur viliekologisk ulan också ur allmän ekologisk synpunkt.För närvarande ges resurserna till statens veterinärmedicinska anstalt (SVA)där sä gott som alll tillvarataget material rörande falivilt och viltpatologiblir föremål för undersökning och registrering. Den datainsamling som genomförsär så viktig att det finns stor anledning alt överväga en förstärkning ocheventuellt en viss decentralisering av denna verksamhet. SVA bör även ifortsättningen vara ansvarig för upprättande av centrala register. 11.11 iHallands län: Den delen av viltforskningen som gäller viltpatologi ochloxikologi diskuteras inle närmare av beredningen. Kunskap om dödsorsakerbland viltet bör emellerlid utgöra en belydelsefull del av viltforskningen ochäven vara av storl intresse för miljöforskningen i övrigl. Mol denna bakgmndbör även veterinärmedicinsk expertis vara företrädd i denforskningsorganisation som beredningen föreslagit. 11.12 iNorrbottens län: har inte något alt erinra mot beredningensförslag om forskningsresurserna. 11.13 Göteborgsuniversitet:- 1 första hand är det önskvärt med en samordning av de finansiella och materiella resurser somfinns tillgängliga för villforskningen, och som adminislreras avell flertal organisaiioner och myndigheter. En sådan samordning skulle ge ökademöjligheter lill salsningar av större tyngd inom priorilerade områden. BGSNsläller sig därför positiv till förslagel atl forskningsnämndskall handha all medelstilldelning till villforskning, dvs forskningsnämndenbör även disponera medel som inflyter via jaklvårdsavgifier och liknande. BGSN finner, i likhei med beredningen, ingel moliv för enkoncenlration av villforskningen till en cenlral institution. 11.14 Lundsuniversitet:--- anser atl bör ges helaansvaret för viltforskningen i vårt land och bli ensam huvudman. Därigenom gesvillforskningen en mera oberoende ställning och kan därmed verka utifrån helasamhällels iniressen. 11.15 Stockholmsuniversitet: Ulredningen gör sig lill talesman för en administrativ syn påforskningen där tron på styrande forskningsorgan är överdriven. Dessa organblir inte bättre än deras sammansättning. Det finns ingen anledning att tro altkvalitén förbättras om alla resurser styrs över lill ett fålal forskargrupper. Termen viltforskning bör endasl användas för forskningkring våra jaktbara djurarter. Denna forskning bör vara tillämpad och blasyfla till att förbättra bestånden av jaktbara djurarter, belysa jaktenssociala och ekonomiska värden, kartlägga viltskador och föreslå ålgärder föratl minimera dessa och bedriva forskning kring viltolyckor. -------- Den grundforskning som är nödvändig för en bratillämpad forsk ning bör Ulföras där det finns kompetens, vilket i dagslägel är vid universi tet och högskolor. 11.16--------------------------------------------------------------- Umeåuniversitet: Vi instämmer med beredningen i de mål projekt gruppen för villforskning formulerat för svensk viltforskning. Vi anser vidare alt det är nödvändigt att viltforskningenhar en stark anknylning till och förankring vid universiteten. Detär angeläget all mångfald lillåts inom villforskningen. Föratt viltforskningen inle skall ha för kortsiktiga perspektiv och för att den kompelens som successivi byggs upp inom ämnesområdet skall be varas krävs atl fast anställda viltforskare måste finnas. Föralt nödvändiga internationella konlakler ska kunna ulvecklas och utnyttjas krävs alt viltforskningen stimuleras lill detta genom ökade re surser. Vianser som beredningen att det är rimligt all forskningsnämnden vid SNVombesörier all medelsanvisning för den villforskning som bekosias med medel utjaktvårds- och viltskaderegleringsfonderna. Beredningensförslag atl ombilda projektgruppen för villforskning till envillforskningskommitté förefaller riktigt. Det är däremot svårt att uttala sigom hur kommittén kan komma all arbeta och fungera då beredningens förslag ärofullständigt. Vi vill dock framhålla alt hälften av kommitténs ledamöter böruigöras av aktiva villforskare för alt garaniera forskningens inflylande påkommilléns arbele. Övriga i kommittén borde rekryleras med Ulgångspunklen altde ska ha tid alt vara aktivi arbetande ledamöter. I den mån det är möjligtborde kommiitén få en sammansällning som ger regional representation. Dessutombör mandattiden för ledamöterna vara lidsbegränsad, förslagsvis , samtmandaten tillsättas enligt ett rullande syslem. Därmed borde nytänkande ochkonlinuilel i kommitténs arbete underlättas. Medlanke på beredningens definition av "vilt" och den målsättning somanges för viltforskningen förefaller denna svår all uppnå inom rimlig tid utanväsentliga resursförstärkningar, vilkel ej beredningen klart uttalar. Idetta sammanhang vill vi dock varmt tillstyrka beredningens förslag angående del nya viltvårds-anslaget. Enligtvår mening behövs en generell resursförslärkning för viltforsk ningen. -- Vi anser alt alternativa meloder borde prövas för att stärka forskningsresurserna.Det måsle anses som rimligt atl en betydande del av dessa resurser las från olika typer av markanvändningsföretag (tex skogs bruk, jordbruk, lorvtäkl etc) och industrier. mån utvecklings- och försöksverksamheten berör jaktbart vilt börjägarorganisaiionerna kunna bära en stor del av det praktiska ansvarei fördenna. Ansvarei för försöksverksamhel rörande icke jaktbart vill bör åliggaSNV, vilket beredningen ej närmare berört. Den föreslagna försöksverksamhetenavser uppenbarligen främsl praktiska viltvårdsålgärder för jaktbara viliarter,varför vi vill framhålla atl den vetenskapliga ledningsresurs delta kräver börnyskapas. Annars föreligger risk att nuvarande viltforskningsresurs beskärs. 11.17Uppsala universitet: Beredningens analys vad gäller forskningen är däremot inte relevant och de framförda förslagen är som en följd därav inte heller lillfredsställande.- Avbetänkandets formuleringar framskymtar en övertro på möjligheter na att genom kortfristig projektforskning lösa flertalet förekommande frå geställningar. Riskenför sk "dubbelforskning" tycks också ha oroat beredningen, och tyvärr kan man även i andra sammanhang, där viltforskning diskuteras på administrativ nivå, möta liknande farhågor. I själva verkel tycks onödig dubbelforskning inom det villbiologiska områdel vara ytterst sällsynl. Uppställda frågeställningar kan slundom vara varandra ganska lika, men olika forskare angriper vanligen problemen på varierande sätl och ofta från olika ulgångspunkler. Därigenom blir frågekomplexen allsidigl belysta och de erhållna resultaten får en slörre allmängiltighet. Beredningensförslag atl hjälpa upp viltforskningen genom att cenlrali- Prop. 1986/87:58 sera all medelslilldelning och planering lill eh villforskningskommitté un der naturvårdsnämnden förefaller mindre välbetänkt. Del skulle medföra risker för centralstyrning och ett alllför siarki inflytande samlal på ettfåtal händer.---- Eflersom viltforskning definieras som forskning rörandevilda däggdjur och fåglar är det uppenbari, atl denna verksamhel bör vara avbelydande intresseäven för den icke jagande delen av befolkningen. legat nära till hands atl beredningen diskuteratmöjligheterna att även lillföra viltforskningen allmänna medel. I sitl yttrandekonstaterar beredningen också att jordbruk, skogsbruk och andra näringar kanha betydande effekler på viltets numerär. Varför skulle då inle en delviltforskningsmedel kunna komma från dessa håll? De synpunkter som framförts beiräffande ulvecklings- ochförsöksverk samheten kan i storl tillstyrkas. Det är dock angeläget alt nya medel tillkommer för densamma så atl inle forskningens resurser ytterligare urholkas.---- 11.18 Centralorganisationen /SR: /SR delar istort beredning ens uppfallning alt det kan vara rimligt atl samla anslagen till viltforskning en under en hatt och att forskningen får tillräckliga resurser som direkl kan omsättas i viltvårdsprogram samt principer och riktlinjer för avskjutning och jakiutövning. Den del av forskningen som omfattas av viltpatologi ochloxikologi diskulerasinte närmare.--- För atl della intresseområde inte skall förbises kan del vara motiverat att närmare diskuterasammansätiningen av såväl den liUlänkla forskningsnämnden som villforskningskommitlén. Det förefaller vara naturligt alt representant som företräder velerinärmedi cinska iniressen bör finnas i båda dessa organ. Mot bakgrund av förhållan det att försurningen är ell av våra tyngsta miljöproblem, kan det därvid vara välbetänkt all låla den ene företrädaren rekryteras från () eller vid .-- Beträffande den tilltänkta villforskningskommitlén inomnaturvårdsverket anser /SR det vara ytterst väsenlligl atl jägarna gesinflytande i kommittén- Eljesi föriorar jägarna del inflytande de haröver de medel som de bidrar med. 11.19 bör samordnas bäitre än vad som är fallet . får dock inle leda lill någonmonopolbUdning inom viltforskningen. är inte lillräckligl preciserade, varför beredningensförslag bör bli föremål för ytterligare bearbetning. Riksförbundel är därvidberett all medverka och lämna mera detaljerade synpunkier i dessa frågor. 11.20 : Svenska jägareförbundetfinner atl en slark centralisering av medelsanvisningen under en kommitté och nämnd medför uppenbara nackdelar. Även om projektgmppen för villforskning enligt förslaget ombildas lill en kommitté och ges en starkare ställning kommer sannolikt ett myckel lilel anlal personer (inom forskningsnämn den och kommittén) med kunskaper om villforskning att ha elt avgörande inflylande på nästan all medelstilldelning inom delta fäll. Risken för att inriktningen på forskningen blir ensidig och alt vissa viktiga delområden blir eftersatta är därför betydande. De medel som landets jägare via jaktkort och avgifter förfällt vilt liltför 221 forskningenbör liU helt övervägande del reserveras för studier av jaktbara Prop.1986/87:58 viliarter och garanlier måste skapas för ett starkt jägarinflylande vad gäller användningen av dessa medel. Skulle beredningens förslag genomföras kan delta inflylande uppnäs endera genom att jägarintressena i den före slagna villforskningskommitlén får ell avgörande inflylande på forskning ens inrikining och lokalisering eller genom alt nuvarande organisalions form bibehålles men med mer utvecklade samarbetsformer. Beredningensförslag till forskningsorganisalion innebär atl jägareför bundets nuvarande villforskare föreslås bli kvalificerade forskningsadmi nistratörer. -- Behov av denna typ av forskningsadministratörer upp slår emellertid först om resurserna för viltforskning ökar. ökningar har som ovanpåtalats inte aviserats av beredningen. kvalificeradoch slagkraffig forskningsadministralion kräver enligt jägare förbundels mening en slark förankring i aktiv forskning. En sådan förank ring går förlorad med det nuvarande förslagel. Ytterligare en nackdel är all resurser dras ifrån den underdimensionerade viltforsk ningen. Molbakgrund av vad ovan anförts avslyrker beredningensförslag och finner alt förbundel i likhet med tidigare bör erhålla medel förfast anslällda forskare och deras löpande verksamhel. För mer omfattandeforskningsprojekt bör dock särskild projektansökan inges för behandling i denforskningskommitté eller motsvarande som kan komma atl bli beslutad. ------ Jägareförbundetsväl ulbyggda organisalion ger goda fömlsätl ningar för regional och lokal försöksverksamhel. Särskild kompetens mås te emellertid knylas lill länsföreningarna. Detta skulle kunna förverkligas genom atl ulbildningen för länsjaktvårdskonsulenler/länsjaklvårdare an passas till de krav som en försöksverksamhet släller. Informationsutbudetfrån villforskningen bör enligl jägareförbundels mening förbältras så lillvida att erhållna praktiska resultat på ett mera lättillgängligt sätl än vad i allmänhel sker presenteras för avnämarsi dan. 11.21---------------------------- : Föreningen slöder i princip ---- förslagen, som bör leda till ell effektivare utnyttjande av tillgäng liga ekonomiska resurser. Den ökade samordningen och därmed styrning en av forskningen får dock inte leda lill att projekl av ren grundforsknings karaktär blir missgynnade och att viliforskningens bredd därmed minskar. 11.22 : De skadliga effekter som Ulsläpp av kemikalier och föroreningar av skilda slag har på viltet, har uppmärksammals genom fallviltsundersökningar. Statensveterinärmedicinska anstalt har här under en lång följd av år med begränsaderesurser genomfört palologanalomiska och toxikologiska undersökningar av över50000 fall. Delär av stor betydelse alt elt centralt register över gjorda fynd upprättas ochdå vid den veterinärmedicinska anstalten, som bör vara ansvarig för deltaregisler. Själva undersökningen av fallvilt kan troligen i viss utsträckningäven ske vid regionala velerinärmedicinska laboratorier med rapportskyldigheltill detta regisler. Förlillvaralagande av de veterinärmedicinska synpunktema inom vilt-forskningensynes del riksförbundel naturligt att i såväl den tilltänkta förändradeforskningsnämnden som i villforskningskommitlén kommer all ingå ävenrepresenlanler för denna vetenskap. 11.23 och Prop. 1986/87:58 tjänstemannaförening: Föreningarna har inget ätt erinra mot de av bered ningen framlagda förslagen men vill framhålla viklen av att jägareförbun det och villforskarna genom representation i forskningsnämnd och den föreslagnavillforskningskommitlén får inflylande över projektval och medelstilldelning. Föreningarnadelar beredningens uppfattning alt en utvecklings- och försöksverksamhel är enförutsättning för alt resultaten från viltforskningen skall kunna komma lillpraktisk användning. Föreningarnas medlemmar är givelvis också beredda att ladel ansvar och de arbetsuppgifier som kan följa med verksamhelen. Den redanhårt arbetsbelastade jaktvårdspersonalen torde dock inte kunna medverka inämnvärd utsträckning utan personalförstärkningar. 11.24 Viltforskarföreningen:Forskningsadminislrerande är i huvudsak SNV, och . En viss samordning av forsk ningsverksamhelen finns och del är osäkeri om några större vinsler går alt skörda med en tolal samordning men med bibehållen geogra fisk fördelning vad gäller de forskningsutförande organen. Behovet av elt riktigt resursuinyttjande måste avvägas mot behovet av mångfald och möjligheten all påverka beslutsfattandet. Det finns emellertid på flera håll en negativ grundinställning lill viltforskningens nuvarande organisation och inrikining. Olyckligtvis finns del ej någon analys av detta i betänkan- del. Vi ser heller inga förslag i betänkandet vilka behandlar delta problem. Beredningenhar vall en konvenfiondl väg då man föreslår en forsk-ningskommtfté. Förslagetär myckel ofullständigt och därför svårt att granska. Med erfarenhet från deltidigare viltforskningsrådet med ansvar och befogenheter, som i myckel liknarden föreslagna kommiitén, är vi osäkra på hur forskningssamordningen kommer attverka. En stark centralisering av beslutsfallandet med såvälforskningspolifiska som vetenskapliga bedömningar hos en enda grupp kanmedföra uppenbara nackdelar med hänsyn lill bl.a. opartiskhet och kompetens. skulle komma till stånd bör åtminslone hälften avledamöierna vara forskningskompetenta, men ej representera institutioner,organisationer o.dyl. Mandatperioden bör vara begränsad för samtliga ledamöter.Före beslut om en ny forskningsadministrativ organisafion bör man sluderaförhållandena i några andra länder, t.ex. de nordiska länderna, ochNordamerika. --- Föralt bevara den kompetens som successivt byggts upp inom skildaämnesområden är del viktigt atl forskningen inle har för kortsiktigt perspektiv i form av den projektverksamhet som framskymtar i beredning ens förslag. Tvärtom är det viktigt atl genom ett antal fasta tjänster ge högt kvalificerade villforskare den acceptabla trygghel som erfordras för alt på sikl behålla dem som kunskapsförmedlare och handledare för yngre fors kare och universitetsstuderande. Behovelav en vidgad försöks- och utvecklingsverksamhet är stort, men får inteutvecklas på bekostnad av den forskningsverksamhet som vi alla anser varanödvändig. Vi kan alltså inte acceptera beredningens förslag om att forskarnaskall ta på sig planerings- och ledningsansvaret för denna verksamhet inomramen för sina ordinarie projekl eller arbetsuppgifier. Detta måste islälletgenomföras som särskild projektverksamhet över andra anslag. Föratl i ökad utsträckning möjliggöra internationella kontakter krävs ökade resurser. Intresset från forskningens sida för ett ökat nationellt och internationellt forskningsutbyte är myckel stort. Viltforskningenskoppling till universiteten måsle garanteras för att bibe- Prop. 1986/87:58hålla forsknings- och utbildningskvalitet samt god rekrytering (se nedan). Vikonstaierar med liltfredsslällelse alt beredningen betonat behovet av en försöksverksamhel. Vi saknar helt detta viktiga led mellan forsk ning och fillämpning.-- Ideella krafter är, som beredningen fram håller, en förutsättning för atl uppnå resultat på fältet, men det kan aldrig ersätta en väl utbildad personal för planering, uppföljning och utvärdering. Delta har beredningen missbedömt. 1 finns ett viktigt kunskapsför- medlande led av viltbiologer med akademisk utbUdning mellan jägare och forskare, som vi dessvärre saknar. Vi förordar atl en arbelsgmpp filisätts med represenlanler för t.ex. SNV, SLU, jägarorganisationema, villfors karna m.fl. för alt utreda frågan om utbildning och kunskapsförmedling inom villvårdsområdet. Även hos personal som är aktivi verksam inom jord- och skogsbruk finns skrämmande luckor i kunskapen om viltekologi och ekologi överhuvudtaget. Hur detta skall avhjälpas bör också disku leras. 12 Utbildning och information 12.1--------------------------------- Naturhistoriskariksmuseet: Museet är berett att dellaga i det avberedningen föreslagna samrådsarbetet (sid 325). 12.2 Skolöverstyrelsen:Den betydande frihei som finns atl välja inriktning på undervisning och läromedel samt de skilda förhållanden som råder inom landel innebär enligl SÖ:s bedömning att det i försia hand är på det lokala planet som etl samarbele mellan skolan och jägarorganisationen bör eta bleras. Ett sådant samarbele är möjligt inom ramen för nu gällande besläm melser för och gymnasieskolan. Beredningenkonstaterar att undervisningen i viltvård vid de jordbruks-betonadegymnasieskoloma är myckel begränsad.