prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Mitl förslag: Kompensationsgraden fråndelpensioneringen höjs lill av pensionsunderlaget fr.o.m. den 1 juli 1987.Ändringen skall också fr.o.m. samma lidpunkl gälla personer som då uppbärdelpension. Delpensioneringen utgören betydelsefull del av systemet med rörlig pensionsålder för personer somfyllt och som önskar trappa ner sin förvärvsverksamhet införålderspensioneringen. Rätlen lili delpensionenhar ulnytljals av många försäkrade som härigenom fått Slora möjligheter att efleregna önskemål och efler förändringar i arbetsförmågan välja pensionslidpunktoch pensionsgrad. Som framgår av den statistik som redovisals ovan haremellerlid antalet delpensionärer minskat drastiskt sedan kompensationsgradensänktes från 65 lill av inkomstbortfallet fr.o.m. den 1 januari 1981.Minskningen har främsl skett bland personer med lägre inkomsler. Jag anser alldenna utveckling är olycklig och finner del därför angelägel all återgedelpensioneringen den form som avsetts. Mot denna bakgrundföreslår jag atl kompensationsgraden från delpensioneringen höjs till 65 %fr.o.m. Ändringen föreslås också gälla de personer som vidsamma tidpunkt uppbär delpension till följd av elt lidigare beslul. Höjningenav kompensationsgraderna beräknas öka delpensionsförsäkringens kostnader med400 milj. kr. Etl inom upprättat förslagtill lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring bör fogas tillprolokollet i delta ärende som bilaga 5.2. Sammanfattningsvis kan konstateras atlulbelalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår lill myckel storabelopp. Slalens kosinader under folkpensionsanslaget uppgår således till 50 630milj. under nästa budgelår. Härtill skall läggas statens och kommunernaskostnader, 5 500 milj. kr. för kommunala bostadstillägg. Vidare tillkommerdelpensions- och ATP- utbetalningarna,som för det kommande budgeiårei beräknas uppgå till i Prop. 1986/87:100 rundalal 1 120 resp. 57 275 milj. kr. Totalt kommer utgifterna för förmå- Bil. 7nerna från den allmänna pensioneringen inkl. bostadstillägg därmed att uppgåtill 114 525 milj. kr. vilkel innebär en ökning med . iförhållande till motsvarande beräkningar för innevarande budgetår. Utgifternaär av sådan omfattning att det enligt min mening är viktigt alt belysasamhällsekonomiska och finansiella effekter av detta transfererings-system.Tillgängliga utrednings- och forskningsresurser bör inriktas på detta. Arbetsskadeförsäkringen omfaltar anslällda,uppdragstagare och egenföretagare. Den ger i princip full ersättning förinkomstbortfall till den som drabbas av skada i sill arbele. Arbelsskadeförsäkringenanknyler lill de principer som gäller för invali-dilelsbedömning inom denallmänna försäkringen. Det är därigenom den faktiska nedsätlningen i denförsäkrades förmåga att skaffa sig inkomsi genom förvärvsarbete som bestämmerersättningens storlek. Ersättningen för arbetsskada ulgår vid beslåendenedsättning av arbetsförmågan i form av en livränta, som i princip skallul,göra skillnaden mellan den inkomsi som den försäkrade kan antas ha haft omhan inte hade skadats och den inkomsi som han trols skadan kan beräknas få.Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på såsätt atl ersättning ulgår från sjukförsäkringen sedanskadan uppkom (samord-ningstiden). Från arbelsskadeförsäkringen utgår eftersamordningstidens slut ersättning för sjukvårdskostnader inkl. resor och andrakostnader. Vidare ulgår sjukpenning och - som lidigare nämnts livränta.Livränta kan också ulgå till efterlevande anhörig. Den ersätter årliginkomstförlust upp lill samma inkomsUak som gäller för ATP dvs. 7,5 gångerbasbeloppet vilkel för moisvarar . Antaletarbetsskadeärenden har utvecklats myckel snabbi. Förklaringarna lill detla ärflera. Kunskapen om arbetsskadeförsäkringen har ökal genom information frånförsäkringskassorna och parlerna på arbeismarknaden. En snabb utveckling harockså sketl av praxis och därigenom också en ökning av försäkringskassornasgodkännandefrekvens. Den snabba praxisutvecklingen har också lett lill problemoch osäkerhel vad gäller försäkringens tillämpning och administration.Utvecklingen har också lett till en snabb kostnadsutveckling förarbetsskadeförsäkringen. Utgifterna överstiger nu betydligt de inkomster somföljer genom arbetsskadeavgiften enligt nuvarande nivå. Arbetsskadefonden, somvid slutet av uppgick till 1 878 milj. kr., kan med nuvarandeutveckling beräknas vara slul vid utgången av . ochde allmänna försäkringskassorna har påbörjai genomförandet av ett flertal av deförenklingsförslag som förordats i arbetsskadeulredningens betänkande (SOU1985:54). Jag bedömer att ytterligare ålgärder kan bli nödvändiga för atl korlaväntetiderna, komma tillrätta med tillämpningsproblemen och hejda den snabbakoslnadsulvecklingen. Arbelsskadeförsäkringen redovisas ulanförstatsbudgeien och finansieras hell genom avgifter från arbelsgivare ochegenföretagare. Avgiften till arbelsskadeförsäkringen utgör 0,av avgiftsunderlaget och inkomsterna förs lill en särskild fond. Som jag nysshar nämnt kan arbelsskadefonden med nuvarande utveckling av inkomster ochutgifter befaras vara slul vid ulgången av . För att undvika all eltunderskott uppstår på arbetsskadefonden bör arbeisskadeavgiften höjas med 0,3procenlenheler fr.o.m. . 1986/87:100 Bil. Mitt förslag: Arbeisskadeavgiften höjs med 0,3procentenheter lill fr.o.m. . Arbetsgivaravgiften lillsjukförsäkringen höjs lill och egenavgiften lillsjukförsäkringen höjs lill fr.o.m. den 1 januari1988. Moiiven för mitt förslagframgår av vad jag lidigare har anförl under avsnillen om sjukförsäkringen ocharbelsskadeförsäkringen. Förslagen föranleder ändringar i 2 kap. 1 § och 3 kap.1 § lagen (1981:691) om socialavgifter. Det förslnämnda av dessa lagrum berörsockså av förslag om höjd arbetsmarknadsavgift som chefen förarbelsmarknadsdepartementet kommer att redovisa senare under tiondehuvudlileln. Efter samråd med henne samordnas ändringsförslaget beiräffandearbetsmarknadsavgiften lagtekniskl med milt förslag rörandearbeisskadeavgiften och sjukförsäkringsavgiften. Ett inomsocialdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter bör fogas lill prolokollet i delta ärende som bilaga 5.3. Med hänsyn tilllagförslagets enkla beskaffenhel anser jag att lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenanla förslagen lill 1. lag om ändring i lagen(1979:84) om delpensionsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter. 4 422 722 143 5 005 000 000 5 703 000 000 Från anslaget ulgår slalsbidrag fillförsäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner (utomföräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2). Slalsbidrag ulgår med15 % av kosinaderna för den obligato- riska försäkringen, medan finansieras genomsocialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften är avavgiftsunderlaget fr.o.m. år1986. De grundläggandebestämmelserna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omlryckl1982:120) och lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Prop.1986/87:100 Bil. Verkels kostnadsberäkningar för nästa budgelår ulgår fråndel förvänlade ulfallel för /86. Verket beräknar att sjuklalel för år1986 ökar från 20,9 per sjukpenningförsäkrad. Vidareförulser verkel en någol förhöjdmedelsjukpenning 1986 som . beräknar verket samma sjukpenningkoslnader somför . När det gällersjukvårdsförmånerna har verkel utgått från de ersättningsbelopp som gällerför . Fördelning av de beräknade kostnaderna påförmånsslag under dessa förulsältningarframgår av följande sammanslällning (milj. Förebyggande hälso- och sjukvård ' Ingår i den allmännasjukvårdsersättningen. - ingår ersäuning frånföretagshälsovården ej i sjukförsäkringen. Utifrån nämnda förutsättningar beräknarriksförsäkringsverket anslagsbehovelunder /88 till 5 450 milj. kr. Vid min beräkning av de sammanlagdasjukförsäkringskostnaderna har jag utgått ifrån riksförsäkringsverkels kostnadsberäkningar.Samtidigt har jag beaktat en viss löne- och prisutveckling, etl borttagande av detavgiftsfria årel vid sjukhusvård för flertalet pensionärer saml vissa ändringar iersättningsreglerna för läkemedel och för sjukresor. Jag beräknar med dessa förutsättningarde sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna (exkl. föräldra- Prop.1986/87:100 försäkringen) ull 38 020 milj. kr. Jag har också lagit Bil. hänsyn till de ändrade regler för beräkning avsjukpenning i korlare sjukfall som föreslagils i en särskild proposition somregeringen beslulal lidigare i I redovisningen iinledningen lill huvudavsnitt D har jag förulskickal vissa förslag tilllagändringar under förevarande anslagspost. Flera av dessa förslag berör lagen(1962:381) om allmän försäkring. Det gäller förslagel om all införa ett krav påall en vårdgivare som omfattas av tandvårdsförsäkringen skall ha en särskildförsäkring som läcker kosinader i vissa fall för behandling som behöver görasom (2 kap. 3 §). Vidare gäller det de ändringar som jag nämnt i regleringen avsjukresor (2 kap. 6 §). Ytterligare ändring föranleds av den avsedda nyaordningen i fråga om ersättning för sjukhusvård för vissa pensionärer (2 kap.12 och 14 §§ samt 3 kap. 4 §). Samtliga dessa ändringsförslag har lagteknisklförls samman till ell inom upprättat förslag till lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, som bör fogas till protokolleti detla ärende som bilaga 5.4. Del lagförslagel innefattar också den ändring i4 kap. 8 § lagen om allmän försäkring som har behandlals under C 2. Den avsedda nya ordningenför ersättning för sjukhusvård för vissa pensionärer berör, som jag nämnt,vidare 17 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Etl inom socialdepartementetupprättat förslag lill lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)bör fogas till protokollet i ärendet som bilaga 5.5. Även den iavsnittsinledningen förordade ändringen i fråga om prisnedsättning avläkemedel fordrar lagändring. Etl inom upprättat förslagfill lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m.m. fogas lill protokollet i ärendet som bilaga 5.6. Förslaget till lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen avser ett sådant ämne att lagrådelsyttrande bör inhämtas enligt 8 kap. 18 § regeringsformen. Jag anser dock attlagförslagel är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Jag hemställer atlregeringen föreslår atl dels anla förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763), 3. lag om ändring i lagen(1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. dels lill Bidrag tUlsjukförsäkringen för /88 anvisa ell förslagsanslag av . Folkpensioner Prop.1986/87:100 45 325 379 721 48 100 000 000 50 630 000 000 Från detla anslag bekosiasfolkpension som utges i form av ålderspension, förtidspension och änkepensionsamt husirulillägg och barniillägg till den som uppbär ålders- ellerförtidspension. Härifrån bekosias också handikappersättning. Folkpensionssystemelomfallar hela befolkningen. Den enskildehar dock möjlighel alt själv bestämma tidpunkten försin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet ullag efter skeri stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut halv ålderspension. Förtidspension ulgår tillden som fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst hälften. Änkepensionulgår lill änka fram lill den allmänna pensionsåldern. Husirulillägg, som ärinkomslpröval, kan utgå till gift kvinna vars makehar ålders- eller förtidspension. Folkpensionsförmånerna ärindexreglerade, vilket innebär all pensionsbeloppen automatiskt ändras i taktrned basbeloppets utveckling. Ålderspension liksom helförtidspension eller änkepension utgår för år räknat av fastställtbasbelopp för ensam pensionär och med sammanlagi för tvåpensionsberälligade makar. För den som inte har ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som ulgår avbasbeloppet för ensam ålderspensionär och för makar gemensaml. För enförtidspensionär utgår pensionstillskott av basbeloppet.Pensionstillskottet avräknas krona för krona mol ulgående ATP-pension. Däremoigörs ingen avräkning mot annan pension eller annal slag av inkomst. Bestämmelserna omfolkpensionsförmånerna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omlryckt1982:120), lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension (omtryckt 1976:1014) samt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Från anslaget bekostasäven vissa läkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främstvid sjukhus i och . Vid beräkningen av folkpensionskostnaderna förbudgetårel 1987/88 har utgått från ett uppskattat antalutbetalda pensioner och utbetall medelbelopp . Verket har därvidgjort följande uppskattning beträffande antalet pensionärer med olika slag avpensionsförmåner. Uppskattat anlal pensioner utbetalning (1986/87) (1987/88) 1986/87:100 Bil. Ålderspension Förtidspension Hustrutillägg Änkepension, huvudfall övergångsfall Handikappersättning Barntillägg (antal barn) 1 502 000 329 000 31000 68 800 700 43 300 35 500 1 519 000 336 000 27 000 67 400 600 43 900 36 000 + 17 000 + 7 000 - 100 + 600 + 500 Med utgångspunkt frånuppskattningar för beräknar riksförsäkringsverkel anslagsbehovelför här aktuella pensionsförmåner med basbeloppet . budgeiårei 1987/88lill . Folkpensionernas grundbelopp kommer fr.o.m. den1 och vid basbeloppet . atl uppgå fill . per åroch för en ensam pensionär och . för ett pensionärspar. För den somsaknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med ellpensionsfillskotl som kan uppgå till . för en förtidspensionär.Härtill kommer ett kommunalt bostadstillägg. Jag har i det fidigareockså förordal ett tilläggsbelopp fill basbeloppet med . fr.o.m. den 1juli 1987. Detta kommer utöver vad som föranleds av ökningarna i det allmännaprisläget. Folkpensionernas grundbelopp ökar därmed med ytterligare . fören ensam pensionär och med . för ett pensionärspar. Ett inomsocialdepartementet upprättat förslag till lag om tilläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m.m. bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 5.7. Tilläggsbeloppet bör gälla för beräkning avpensioner m.m. . Jag avser att senare åierkomma medförslag till regeringen vad gäller grunderna för beräkning av basbeloppetfr.o.m. I anslulning härtill tarjag upp en fråga om beräknig av extra avdrag vid inkomsttaxeringen förfolkpensionärer. Beräkningen av sådant extra avdrag bygger på basbeloppet. Föratl filläggsbeloppet skall kunna beaktas krävs därför lagreglering. Med hänsynlill den provisoriska karaktären bör detta ske i en särskild lag som avser 1988års taxering (pensioner som uppbärs ). Jag har i denna fråga samrått medchefen för . Etl inomsocialdepartementet upprättat förslag till lag om beräkning av extra avdrag förfolkpensionärer vid taxering bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 5.8. Lagförslaget har upprättats i samråd med chefen förfinansdepartementet. På grund av lagförslagets enkla beskaffenhet anser jag attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. För /88 beräknar jag desammanlagda kostnaderna under 61 detta anslag fill 50 630 milj. kr. Det innebären ökning med 2 530 milj. kr. 1986/87:100 förhållande lill nuvarande budgelår. Utgifterna för de olikapensions:förmånerna framgår av följande sammanslällning. utgifter, milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår all dds anla förslagen till 1. lag om tilläggsbeloppfill basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m.m., 2. lag om beräkning av extraavdrag för folkpensionärer vid taxering, dels till Folkpensionerför /88 anvisa etl förslagsanslag av 50 . Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension 1985/86 Ulgift 706 501634 1986/87 Anslag 695 000 000 1987/88 Förslag 1 524 000 000 Från detla anslagfinansieras statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala bostadstilläggtill folkpension (KBT). Statsbidrag utgår under föruisättning alt kommunen föreavdrag på grund av inkomst täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som översiiger . för ogift pensionär och950 kr. Kommuner erhåller slalsbidrag av sinabidragsberättigande kostnader för KBT. Fr.o.m. den 1 juli 1987kommer statsbidrag för KBT atl utbetalas så att varje månads KBT-utbetalningaröver statsverkets checkräkning av den kommunala delen av KBT avräknas motutbetalningar av kommunalskattemedel samma månad som utbetalningen sker. Bestämmelserna omstatsbidrag lill kommunala bostadstillägg fill folkpen sion finns i lagen (1962:392) om husirulillägg och kommunall bostadsfillägg till folkpension och förordningen (1979:830) om statsbidrag lill kommunalt bostadstillägg till folkpension. 7 Pa grundval av nugällande lagsliftning har riksförsäkringsverkel beräknai anslagsbehovel för /88 0111 320 milj. kr. sigdels lill återstående halv årskostnad på 340 milj. kr. för , dels till hela årskostnaden för och dels 320 milj.kr. Anslaget belastassåledes dubbell för budgetåret 1987/88 lill följd av de ändrade reglerna förutbetalning av slalsbidrag. Jag har i avsnittsinledningen redogjort för mittförslag om förbättringar av det kommunala bostadstillägget till folkpensionfr.o.m. hari en särskild skrivelse begärt atl vissa otidsenliga och adminislrativikrångliga regler inom de inkomsiprövade pensionsförmånerna skall las bort. Jagansluter mig lill verkels uppfallningoch föreslår att bestämmelserna om indragning och förverkande av bosladslilläggdå pen-sionslagaren lämnal oriktiga uppgifter i ansökan eller låfit bli altanmäla ändrade ekonomiska förhållanden avskaffas. Jag föreslår också i överensstämmelsemed verkets förslag alt bestämmelserna om s.k. avhänt kapital vid beräkning avhusirulillägg och kommunall bosladslillägg slopas. Dessa förslag medför ökadekostnader för försäkringen med 25 milj. kr. men medför samiidigi en minskadadministrativ belastning för försäkringskassorna. Mina här nämnda förslagföranleder lagstiftningsåtgärd. Ett inomsocialdepartementet upprätlal förslag tilllag om ändring i lagen (1962:392) om husirulillägg och kommunall bostadstillägglill folkpension bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5.9. Mol bakgrund därav ochmot bakgrund av riksförsäkringsverkels anslagsframslällning beräknar jagutgifterna under della anslag lill 1 . för budgeiårei 1987/88. Jag hemsläller alt regeringen föreslår 1. att anla förslaget tilllag om ändring i lagen (1962:392) om husirulillägg och kommunall bosladslilläggtill folkpension, 2. att lill Bidrag lillkommunala bosladslillägg liU folkpension för budgeiårei 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av 1 . Från anslaget bekosiastillägg på vissa äldre livräntor saml ersällning i anledning av skadefall, därersällningen på grund av speciella förfallningar eller särskilda beslul helteller delvis ulgår av statsmedel. Ril 7 För budgetåret1987/88 beräknas medelsbehovet för äldre skadefall till 1,9 kr., varav 0,5 milj. kr. för uppräkning avvissa äldre livräntor från arbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden. medelsbehovet till 0,7 milj. kr.Riksförsäkringsverket föreslår att anslaget förs upp med 2,6 milj. kr. Jag har med utgångspunkt iriksförsäkringsverkels kostnadsberäkningar och med beaktande av utvecklingen avbasbeloppet beräknat kostnaderna för anslaget lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Vissayrkesskadeersättningar m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av2 . E. Hälso-och sjukvård m.m. Prop.1986/87:100 Ril 7 Under detlaavsnitt redovisas slalliga myndigheler och vissa andra organ som är verksamma inom hälso- och sjukvården. Iavsnittet redovisas vidare den delav de statliga bidragen till denna verksamhet som ej finansieras via En hälso- och sjukvård avgod kvalilet är av grundläggande belydelse för medborgarna. Det övergripandemålet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),HSL. en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Forlfarandefinns regionala och sociala skillnader både vad gäller hälsa och lillgång påhälso- och sjukvård. Det är därför viktigt att ägna särskild uppmärksamhet ålförebyggande insalser och atl vårdresurserna fördelas rättvist så alt alla geslikvärdiga möjligheter att leva ett hälsosammare liv och få en vård på likavillkor. Totalkostnaden församhällets hälso- och sjukvård är , vilket motsvararnärmare av BNP. De slatliga bidragen och ersättningen frånsjukförsäkringen svarar för ca en fjärdedel av dessa kostnader. Huvuddelenfinansieras av landstingskommunala medel. Under 1970-taIetexpanderade hälso- och sjukvårdssektorn kraftigl. har däremoiexpansionen begränsals. För alt möjliggöra en fortsatt satsning på angelägnaområden slälls ökade krav på omfördelning av befintliga resurser och allomstruktureringar inom hälso- och sjukvården påskyndas. Inom vissa områden harhälso- och sjukvården inle kunnal möta de behov som finns och köer haruppståti. genomför i samarbete med enkartläggning och en analys av kösituationen i olika landsling och inom olikamedicinska verksamhetsområden. Det är väsentligt all denhögspecialiserade vården ges en ändamålsenlig organisation. Såväl medicinsklkvalilativa överväganden som ekonomiska bedömningar visar på behov av förstärktnationell samordning av den högspecialiserade vården. Mot denna bakgrundföreslås atl . anvisas till för atl utarbeta ettunderlag för planering av sådan vård som bör ske i samverkan mellan olikasjukvårdsregioner i landel. Regeringen har under år1985 i prop. 1984/85:181 redovisat utvecklingslinjer för hälso- och sjukvårdenm.m. (SoU 28, rskr. I proposilionen konstateras att en förbättradfolkhälsa förutsätier en forlsall akliv och samordnad hälsopolitik. Dagenshälsoproblem måste åtgärdas utifrån en helhetssyn på samhällsutvecklingen. LOoch socialslyrelsen har i samarbele med utarbetat ettförslag till ulvecklingsprojekt med syfte att öka engagemanget i hälsofrågor.Regeringen föreslår atl . anslås till detta projekt för nästabudgetår. Projektet avses bedrivas . Satsningen på enförbättrad folkhälsa förutsätter också all berörda personalgrupper inom vårdenges ökade kunskaper om del förebyggande arbetet. iGöteborg är i detta perspekliv en viktig resurs och . har beräknatsför ulbyggnad av skolan. Medlen anmäls emellertid under utrikesdepartementetsanslag för . AIDS som orsakas av elt retrovirus benämnt HIVär etl nytl och allvarligt 5 1986/87. hotmot folkhälsan som f.n. endast kan begränsas genom förebyggande Prop.1986/87:100 ålgärder. Spridningen av HIV är ännu inle under kontroll. 7 smittspridningen utanför de identifierade riskgruppernaökar. Fortsalla kraftfulla insatser från samhällets sida är nödvändiga. För atl samordna arbelelinom alla samhällels områden inrällade regeringen en särskildAIDS-delegation inom . I enlighel med regeringens förslaghar anvisat . för budgeiårei 1986/87 för insatser motAIDS. Samma belopp har beräknats för /88. SBL ochsocialslyrelsen föreslås få en kostnadsram om . för ålgärder föralt begränsa spridningen av AIDS. Dessa myndigheters insatser har hittillsbelastat anslaget för epidemiberedskap i form av överskridanden. Genom att enmedelsram anvisas skapas förbätlrade förutsättningar för en målinriktad ochplanmässig verksamhel inom och . Planerade hälso- och sjukvårdspolitiskapropositioner Proposition med förslag till ny psykiatrisktvångslagstiflning är planerad att efter lagrådsremiss föreläggas riksdagenunder . Propositionen bereds mol bakgrund av socialberedningensbetänkande (SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten samlremissbehandlingen av detla. Förhandlingar pågår mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om ett överförande av den rättspsykiatriska verksamhetenfill landstingen. Samordnat med arbelet medny psykiatrisk tvångslagstiftning förbereds vidare proposiiion med förslag tillpermanent lagsfiftning om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. Proposition med förslaglill lag om dödens inträde är planerad alt efter lagrådsremiss lämnas fillriksdagen . Proposilionen bereds mot bakgrund av belänkandetDödsbegreppet (SOU 1984:79) saml remissbehandlingen av delta.