prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:143 om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås dels en ny riksbankslag, dels att huvudmannaskapet förriksgäldskontoret skall föras från till regeringen. Iförslaget till ny riksbankslag renodlas verksamhet så långt möjligtatt avse rena centralbanksuppgifter. I lagen anges att har ansvarför valuta- och kreditpolitik. Den skall också främja ett säkert och effektivtbetalningsväsende. skall vidare vara statens och bankernas bank samtansvara för beredskapsplanläggning på bank- och betalningsväsendets område. Antaletfullmäktige ökas från sju till åtta. Av dessa skall sju väljas av riksdagen.Dessa utser inom sig ordförande och väljer den åttonde fullmäktige som ocksåskall vara chef för . Dessutom väljs högst två vice riksbankschefer.Riksbankschef och vice riksbankschefer väljs för av . Regeringenskall således inte som utse fullmäktiges ordförande. För attsäkerställa en samordning av penningpolitik med annan ekonomiskpolitik föreslås att fullmäktige innan beslut av större penningpolitisk viktfattas skall samråda med det statsråd som regeringen bestämmer. Förslagettill ändrat huvudmannaskap för medför inte någon ändring avriksgäldskontorets huvuduppgift. Denna skall alltjämt vara att ta upp ochförvalta lån för statens räkning. verksamhet skall bedrivasmed beaktande av statsskuldspolitiskl betingade målsättningar. Regeringenskall inhämta bemyndigande att la upp erforderliga lån.Frågor som rör organisation, ledning och personal skallbehandlas i ett senare förslag. Dennya riksbankslagen föreslås träda i kraft den och de I 1986/87. lagändringarsom rör huvudmannaskapet för . 1986/87: 143 Lagförslagen17 i denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehållerdärför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 34), lagrådets yttrande (s. 89), ochföredragandens ställningstaganden till lagrådets synpunkter samt skälen för delagförslag som inte har granskats av lagrådet (s. 93). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 10, 12 och 13 §§regeringsformen' skall ha följande lydelse. Prop.1986/87: 143 Regeringen får icke utan bemyndigande taga upplån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. Under skaU finnas myndighel med uppgift att ienlighet med bemyndigande laga upp och förvalta lån liU staten.Närmare bestämmelser härom meddelas i lag. Riksbankenär rikets centralbank med ansvar för valuta- och kreditpolitik. Den skaU ocksåfrämja etl säkert och effektivt betalningsväsende. är myndighet under . Riksbankenförvaltas av sju fullmäktige. En av dessa och en suppleant för honomförordnas av regeringen i sänder. Övriga sex väljes av riksdagen.Den fullmäktig som regeringen har förordnat är ordförande. Han får ej utövaannat uppdrag eller inneha tjänst inom ledning. Bestämmelser omriksdagens val av fullmäktige, om ledning i övrigt samt om dessverksamhet meddelas i riksdagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmedskild från sitt uppdrag. Regeringen kan återkalla förordnandet för ordförandeneller för dennes suppleant. förvaltas av åtta fullmäktige. Sju fullmäktigeväljes av . Dessa väljer för av en fuUmäktig, som samtidigtskall vara chef för . De fullmäktige som valts av väljerinom sig ordförande. Denne får ej utöva annat uppdrag eller inneha tjänst inomriksbankens ledning. Bestämmelser om val av fullmäktige, omriksbankens ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelas i riksdagsordningenoch annan lag. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmedskild från sitt uppdrag. De fullmäktige som valts av får skilja ordförandenfrån uppdraget som ordförande och den som är fuUmäktig och chef för riksbankenfrån hans uppdrag. ' Regeringsformen omtryckt 1985: 866. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 143 13§ Endast har rätt att ut- Endast har rätt att ge Bestämmelser om pen- ut sedlar och mynt och att bestäm ning- och betalningsväsendet med- ma utformningen av dessa. Be delas i övrigt genom lag. stämmelser om penning- och betal ningsväsendet meddelas i övrigt ge nom lag. Denna lag träder i kraft såvittavser 9 kap. 10 § den och i övrigt . De äldre föreskrifterna i 9kap. 12 § gäller till dess val av fullmäktige skett enligt de nyabestämmelsema. Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' delsatt 8 kap. 6 § och 9 kap. 4 § skall ha följande lydelse, c/e/5 atttilläggsbestämmelserna 3.8.3, 3.13.1,4.6.1, 4.6.2 och 7.1.1 skall ha följandelydelse. Prop.1986/87: 143 Föreslagenlydelse 3 kap. 3.8.3 Omförslagsrätt för fullmäktige i , fullmäktige i ,ombudsmän och revisorer i annan fråga än som avses i 8§första stycket första punkten föreskrives särskilt. Omförslagsrätt för fullmäktige i , ombudsmän och riksdagensrevisorer i annan fråga än som avses i 8 § första stycket första punktenföreskrives särskilt. Motion fåravlämnas med anledning av redogörelse från fullmäktige i ,fuUmäktige i , ombudsmän eller riksdagensrevisorer. Motion fåravlämnas med anledning av redogörelse från fullmäktige i ,ombudsmän eller revisorer. Konstitutionsutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 4§, bereda ärenden om lagstiftning i konstitutionellaoch allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, ärenden om press-eller partistöd,lagstiftning om radio, television och film hksom andra ärenden som angåryttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, övriga ärenden omriksdagen, ombudsman och myndigheter utom ,och revisorer, ärenden om medgivande frånriksdagen att väcka talan mot riksdagsledamot eller att ingripa i hanspersonliga frihet samt ärenden av allmän betydelse för den kommunalasjälvstyrelsen. Konstitutionsutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 4§, bereda ärenden om lagstiftning ikonstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, ärenden ompress-eller partistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andraärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet,övriga ärenden om , ombudsman och myndigheterutom och revisorer, ärenden om medgivande från riksdagenatt väcka talan mot riksdagsledamot eller att ingripa i hans personligafrihet samt ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen. 4.6.2 skall, utöver sina Finansutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 5 § första stycket, uppgifter enligt5 § första stycket, Riksdagsordningen omtryckt 1985: 1068. Prop.1986/87: 143 beredaärenden om penning-, kredit- och valutapolitiken, om ochriksdagens revisorer. Det skall vidare bereda ärenden av allmän betydelse förden kommunala ekonomin samt ärenden om statlig statistik, redovisning,revision och rationalisering, om statens egendom och upphandling i allmänhetoch förvaltningsekonomiska ärenden i övrigt som icke rör enbart visstämnesområde. Utskottet skall även bereda budgettekniska ärenden, granska beräkningenav statens inkomster samt sammanställa statsbudgeten. beredaärenden om penning-, kredit- och valutapolitiken och revisorer.Det skall vidare bereda ärenden av allmän betydelse för den kommunala ekonominsamt ärenden om statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering,om statens egendom och upphandling i allmänhet och förvaltningsekonomiskaärenden i övrigt som icke rör enbart visst ämnesområde. Utskottet skall ävenbereda budgettekniska ärenden, granska beräkningen av statens inkomster samtsammanställa statsbudgeten. Utöver de val som kammaren förrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skall den företaga val till svenska dele gation, 3. styrelsen för Stiftelsen . Utöver de val som kammaren förrättar enligtregeringsformen och riksdagsordningen skall den företaga val till 1. riksgäldsfullmäktige, Nordiska rådetssvenska delegation, 4. styrelsen förStiftelsen . Kammaren skall också för valperiod utse adertonledamöter av med uppdrag att följa verksamheten vid ochSvenska . Val av fullmäktige i avser riksdagensvalperiod. Fullmäktige väljer inom sig en chef för samtinom eller utom sig en vice chef för . Är denne icke självfuUmäktig, skaU han vara särskild suppleant för riksbankschefen i fullmäktigeoch som sådan ha företräde till tjänstgöring framför övriga suppleanter. Riksdagensval av fullmäktige i avser valperiod. Fullmäktigeväljer utom sig högst två vice chefer för för av fem år.Dessa skaU, i den inbördes ordning som fullmäktige bestämmer, vara suppleanterför riksbankschefen i fullmäktige. Prop.1986/87: 143 Riksdagensförvaltningskontor skall, såvitt gäller och myndigheter, iden omfattning bestämmer 1. handlägga frågor angåendeförhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andrapersonalfrågor, 2. göra upp förslag till anslag påstatsbudgeten, 3. i övrigt handlägga frågor omförvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inomriksdagens myndigheter, utom , 4. meddela föreskrifter och råd isådana frågor som avses i 1 3. förvaltningskontorskall, såvitt gäller och myndigheter, i den omfattningriksdagen bestämmer 1. handlägga frågor angåendeförhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andrapersonalfrågor, 2. göra upp förslag till anslag påstatsbudgeten, 3. i övrigt handläggafrågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisknatur inom myndigheter, utom och , 4. meddela föreskrifter och råd isådana frågor som avses i 13. Dennalag träder i kraft såvitt avser 8 kap. 6 § och i övrigt . Tilläggsbestämmelsen 3.13.1 iden äldre lydelsen tillämpas i fråga om den berättelse som avges överförvaltningen av under /89. väljer under år 1989för återstoden av valperioden sju fullmäktige i . Därmed upphörtidigare uppdrag för fullmäktige som valt för valperioden. Föreskrifterna om chef förriksbanken i 8 kap. 6 § i dess äldre lydelse gäller till dess valtfullmäktige enligt bestämmelserna i lagen (0000:000) om ändring iregeringsformen. 3 Förslagtill Prop. Lag om riksbank Härigenom föreskrivs följande. 1 § riksbank, som enligt9 kap. 12 § regeringsformen är landets centralbank och en myndighet underriksdagen, får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lagankommer på . 2 § skall ha engrundfond som uppgår till , en reservfond som uppgårtill samt en dispositionsfond. 3 § förstås idenna lag bankaktiebolag, sparbanker och centrala föreningsbanker. förstås bankinstitut, lokala föreningsbanker, kreditaktiebolag,finansbolag, fondkommissionsbolag, allmänna pensionsfonden, försäkringsföretagmed svensk koncession, landshypoteks- och stads-hypoteksinstitutionerna samtSvenska . 4§Riksbanken har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvar för valuta-ochkreditpolitik. Den skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 5 §Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlar och mynt samt att bestämma om utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlaroch mynt som ges ut av är lagliga betalningsmedel. Penningenheten iSverige kallas krona. Kronan delas i etthundra öre. 6 §Sedlar får ges ut med valörerna tio, tjugo, femtio, etthundra, femhun dra, ettusen och . Myntfår ges ut med valörerna , , en krona, och tiokronor. Dessutomfår minnes- och jubileumsmynt med andra valörer ges ut. 7 § skall svara förlandets försörjning med sedlar och mynt. 8 § Sedlar och mynt som ärskadade eller förslitna får lösas in av . För sedlar som blivit heltförstörda får betala ersättning. Omsärskilda skäl finns, får lösa in sedlar och mynt som upphört attvara lagliga betalningsmedel. 9 §Riksbanken skall följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna samt vidta erforderliga penningpolitiska åtgärder. 10§ skallbestämma det system som skall gälla för att fast- Prop. 1986/87: 143 ställakronans värde i förhällande till utländska valutor samt bestämma omtillämpningen av detta system. 11§ Det ankommer på riksbankenatt i valutapolitiskt syfte hålla tillgångar i utländsk valuta, utländskafordringar och guld. 12§ får ivalutapolitiskt syfte köpa, sälja och förmedla utländsk valuta, utländskastatspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev i utländsk valuta och guldsamt rättigheter och skyldigheter som anknyter till nämnda tillgångar. 13§ I valutapolitiskt syfte fårriksbanken ta upp utländsk kredit och kredit i utländsk valuta, bevilja kredittill annan centralbank och till samt beviljakredit inom ramen för verksamheten i Banken för intemationeilbetalningsutjämning. Eftermedgivande av får i valutapolitiskt syfte bevilja kredittill andra internationella finansorgan som är medlem i och sluta avtalom långsiktiga internationella låneåtaganden. Riksbankenfår också efter medgivande av av egna medel tillskjuta insatskapitali internationella finansorgan som är medlem i. 14§ får förvärva desärskilda dragningsrätter som tillkommer genom deltagandet iInternationella valutafonden. Det åligger vidare att fullgöra deskyldigheter som följer av deltagande i detta system. 15§ får verka somförbindelseorgan i förhållande till internationella finansorgan som ärmedlem i. 16§ får med eller utanräntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater,mellanstatliga organ och bankinrättningar. får göra sådanainsättningar hos bankinrättningar. Riksbankenfår även ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som anknyter till deinsättningar som anges i första stycket. 17§ Bestämmelser om riksbankensytterligare uppgifter och befogenheter inom det valutapolitiska området finnsi valutalagen (1939:350). 18§ får påpenningpolitiskt motiverade villkor bevilja kredit till och ta emot inlåningfrån samt medverka i betalningsutjämning. Räntevillkorenför denna ut- och inlåning skall offentliggöras. Omdet finns synnerliga skäl, får även på andra villkor än som avses iförsta stycket bevilja kredit till och till andra företagsom står under tillsyn av bank- eller försäkringsinspektionen. 19 § I syfte att påverka kreditmarknaden får 1. köpa,sälja och förmedla svenska statspapper, andra lätt omsättnings bara skuldebrev samt rättigheter och skyldigheter som anknyter till sådana tillgångar, 2. omsärskilda skäl finns ge ut egna skuldebrev med kort löptid. 20 § Ikreditpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall Prop.1986/87; 143 uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Medkassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutetsplaceringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskildafallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utanräntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . 1 denutsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådanamedel kreditinstitutets inneliggande kassa. 21§ Bestämmelser om möjlighet förriksbanken att använda vissa andra kreditpolitiska medel finns i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel. 22§ Efter anmodan av riksbankenskall ett kreditinstitut till lämna de uppgifter som riksbankenanser nödvändiga för att bedöma om en penningpolitisk åtgärd behöver vidtaseller för att utforma ett beslut om en sådan åtgärd. 23 §Riksbanken skall ta emot betalningar till och göra utbetalningar för staten. Föratt täcka statens kortfristiga medelsbehov får bevilja statenkontokredit. 24 §Inom ramen för uppgifter som centralbank får riksban ken förvärva aktier, andelar i ekonomiska föreningar och liknande rättig heter och ta på sig de förpliktelser som är förenade med dessa rättigheter. 25§ får själv ellergenom bolag som ägs av banken bedriva tryckerirörelse, papperstillverkning ochtillverkning av sedlar samt tillverkning av mynt, medaljer och liknandeföremål. 26§ får förvärvafastigheter och inventarier som är avsedda för den verksamhet som bankenbedriver eller har del i. Föratt skydda en fordran får förvärva varje slag av egendom. Sådanegendom skall avyttras så snart det är lämpligt och senast när det kan ske utanförlust. 27§ får mot betalningutföra tjänster som har anknytning till bankens verksamhet som centralbank. 28§ får efter prövningi varje enskilt fall medge ackord samt besluta om avskrivning, nedsättningeller eftergift av fordran som banken har. 29§ Uppkommer i riksbankensverksamhet anledning att väcka en fråga om författningsändring eller annan åtgärdfrån statens sida, får fullmäktige göra framställning i ämnet till riksdageneller regeringen. 30§ Vid planeringen ochgenomförandet av verksamhet i fred skall de krav beaktas somtotalförsvaret ställer. Detåligger att ansvara för beredskapsplanläggningen på bank- och betalningsväsendets område. Härvid skall i erforder lig utsträckning samråda med berörda myndigheter, kreditinstitut och and ra företag. skall hållas underrättad om 10 beredskapsplanläggningen. 31 §Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen förvaltas av åtta full mäktige av vilka sju väljs av och en, som är chef, väljs av de övriga fullmäktige. De sistnämnda väljer även inom sig ordfö rande. Fullmäktigeväljer inom sig en eller flera vice ordförande. Riksbankschefen får inteväljas till vice ordförande. 32 §Enligt 8 kap. 6 § riksdagsordningen väljer fullmäktige utom sig högst två vice riksbankschefer och bestämmer i vilken inbördes ordning dessa, vid förhinder för riksbankschefen, skall vara suppleant för denne i fullmäk tige. Viceriksbankschef utövar även i övrigt riksbankschefens tjänst när denne harförhinder. Efter beslut av riksbankschefen inträder vice riksbankschef också iandra fall i riksbankschefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden ellergrupper av ärenden. 33 §Fullmäktig får inte vara statsråd eller ledamot eller suppleant i sty relsen för ett kreditinstitut. Fullmäktig får inle heller vara omyndig eller försatt i konkurs. Förstastycket gäller också vice riksbankschef. 34 §Riksbankens verksamhet bedrivs vid ett huvudkontor i , där också fullmäktige har sitt säte. Riksbankenbedriver dessutom verksamhet vid regionkontor, kassakontor och sedeldepåertill det antal och på de orter som bestämmer. 35 §Vid huvudkontoret finns en revisionsenhet samt de övriga enheter som fullmäktige beslutar. Underfullmäktige leds verksamhet av riksbankschefen. Verksamheten vidrevisionsenheten leds dock av fullmäktige, om annat inte följer av lagen (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen. Ärendenasfördelning mellan enheterna skall framgå av en arbetsordning för . Revisionsenhetenvid utför också revision av ,ombudsmän, revisorer och svenskadelegation enligt revisionsplaner som fastställs av respektive myndighet. 36 §Hos finns personal enligt upprättad personalförteckning samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel enligt gällande budget. Riksbankenfår anlita utomstående för särskilda uppdrag i mån av behov och tillgång påmedel enligt gällande budget. Utövervad som följer av 9 § anställningsstadgan (RFS 1976:7) för och dessorgan får tjänster som tillsätts av fullmäktige tillsättas utan att de kungörslediga till ansökan. Ordinarietjänster vid inrättas av . De ordinarie tjänsterna somriksbankschef och vice riksbankschefer tillsätts med förordnande för fem år.Övriga ordinarie tjänster tillsätts med förordnande för högst . 37 § Enligt de förutsättningar som anges i 4 kap. 2§ punkterna 2 och 3 lagen (1976:600) omoffentlig anställning får i särskilda fall H besluta att endast svenskmedborgare får inneha eller utöva tjänst inom Prop. 1986/87: 143riksbanken. 38 §Riksbanken beslutar arbetsordning och de föreskrifter i övrigt som behövs för arbetet inom banken. Riksbankenbeslutar också i enskilda fall i frågor som rör personal och uppdragstagare hosbanken, i den mån inte annat följer av lag eller beslut av eller avriksdagens förvaltningskontor. 39 §Beträffande ersättning till fullmäktige och suppleanter finns före skrifter i lagen (1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 40§I mom. Till ledamöter i den i 6a§ valutalagen (1939:350) nämnda valutastyrelsenskall fullmäktige utse dels från en vice riksbankschef, enfullmäktig eller suppleant för fullmäktig och en riksbanksdirektör, delsutanför banken fyra ledamöter, av vilka två skall representera bankväsendet ochnäringslivet i övrigt och två arbetstagarna. Fullmäktige skall dessutom utsehögst två suppleanter för varje ledamot. Viceriksbankschefen är valutastyrelsens ordförande. Fullmäktige förordnar en av deövriga inom utsedda ledamöterna att vara vice ordförande. Valutastyrelsenär beslutför när minst fem ledamöter är närvarande. 2 mom.Ärende som valutastyrelsen skall ta befattning med avgörs i valutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen) eller av enskilda tjänstemän, en eller två i förening. Valutastyrelsenavgör ärenden rörande tillämpningsföreskrifter enligt 6a § andra stycketvalutalagen (1939: 350) samt övriga ärenden som innefattar väsentligaprincipfrågor eller på annal sätt är av större betydelse. Valutadirektionenskall förbereda ärenden som skall avgöras av valutastyrelsen och understyrelsen leda valutaregleringen. I valutadirektionen avgörs ärenden som utanatl kräva valutastyrelsens avgörande bedöms betydelsefulla. Enskildatjänstemän, en eller två i förening, vilka därtill erhållit valutastyrelsensbemyndigande, avgör de ärenden som inte ankommer på valutastyrelsen ellervalutadirektionen. 3 mom. Valutadirektionen bestårav den vice riksbankschef och riksbanksdirektör som ingår i valutastyrelsen,två av deras suppleanter i styrelsen samt den gruppchef eller motsvarandetjänsteman till vars verksamhetsområde ärendet hör. Har för viceriksbankschefen eller riksbanksdirektören utsetts mer än en suppleantbestämmer valutastyrelsen vilken av de två som skall ingå i valutadirektionen.Valutastyrelsen skall utse två tjänstemän i som suppleanter förvalutadirektionens ständiga ledamöter. Vice riksbankschefen är ordförande ochriksbanksdirektören vice ordförande i valutadirektionen. Beslutförhet kräveratt tre är närvarande. 4 mom. Har på sätt som föreskrivsi 6 a § femte stycket valutalagen (1939; 350) elt yrkande framställts om attbeslut som valutastyrelsen fattar skall underställas fullmäktiges prövning,skall sökanden i ärendet underrättas om detta möjligt och senast isamband med att han får meddelande om innehållet i styrelsens beslut. Fullmäktigeller suppleant för fullmäktig får inte delta i fullmäktiges handläggning avett ärende som han tagit befattning med i valutastyrelsen. 5 mom.Belräffande arvoden till valulaslyrelsen finns föreskrifter i lagen (1984:665)om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndighe- 12 ter och organ. Vid resa, som föranleds av uppdraget, harledamot och Prop. 1986/87: 143 suppleant rätt till resekostnadsersättningoch traktamente enligt vad som gäller för riksbanksdirektör. 41 § Av fullmäktige avgörs 1. författningsfrågor, 2. frågan omfastställande av arbetsordning samt andra viktigare frågor om riksbankensorganisation och arbetsformer, 3. frågor omsystemet för att bestämma kronans värde i förhållande till andra valutor, 4. frågor omriktlinjer för förvaltningen av de tillgångar som anges i 11 §, 5. frågor omviktigare internationella kreditavtal, 6. frågor omdiskonto och om räntevillkor vid ut- och inlåning enligt 18 § första stycketsamt villkor vid utlåning enligt 18 § andra stycket, 7. frågor omviktigare rekommendationer lill eller överenskommelser med kreditinstitut, 8. frågor omkassakrav och särskild avgift när kassakrav inte uppfylls, 9. frågor omstatens kontokredit, 10. frågor om förvärv av aktier eller andelar enligt 24§, 11. viktigare frågor om ackord, avskrivning, nedsättningeller eftergift av fordran, 12. frågor om upprättande av personalförteckning, ombeslut som avses i 37 § saml om tillsättande av tjänster som riksbanksdirektör,avdelningschef eller direktör för regionkontor, 13. frågor om skiljande från annan anställning änprovanställning eller om skiljande från uppdrag eller om disciplinansvar,åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, 14. övriga frågor som enligt denna eller annan lagskall avgöras av fullmäktige, samt 15. frågor som fullmäktige finner vara av större vikteller som riksbanks chefen hänskjuter till fullmäktige.