prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 2, pä regeringens uppdraggenomföra utvärderingar, utredningar och andra uppgifter inom ramen för denstatliga kulturpolitiken 3, genom information ochrådgivning öka effektiviteten i de statliga insatserna pä kulturområdet. Utredningen angerrikllinjer för verksamheten. Det bör ankomma på atl i sin verksamhelsplaneringgöra en ytterligare konkretisering av dessa riktlinjer. En förutsättning fördella är all formerna för planering och slyrning inom rådet utvecklas. Denekonomiska redovisningen behöver förbältras. Någon form av programbudgelbörenligt utredningens mening övervägas för , Ulredningen föreslårdärför att ges i uppdrag att förbättra sitt ekonomiska styrsystem och därvid överväga möjligheterna atlinföra programindelning och tidredovisning. bör eftersträvaenhetliga handläggningsrutiner för bidragsfördelningen så atl denadministrativa hanteringen effekliviseras, I samband med en genomgäng av deadministrativa rutinerna bör övervägas möjligheterna att i högre grad utnyttjadatorstöd i handläggningen. bör vidare isamarbete med kammarkollegiet föreslå en rationellare ulbeialningsfunktion,Ulgångspunklen bör därvid vara att kammarkollegiet överiar ansvaret förutbetalningen av beslutade bidrags-medel om inte särskilda skäl föranleder attansvaret bör ligga kvar på , Ulredningen har överväglkulturrådets roll i budgetprocessen i syfte alt komma fram lill en enklareordning. Förenklingar i budgetprocessen kan enligt ulredningen åstadkommas päföljande vägar: - förenkling avanslagssirukturen genom tillämpning av enhetliga prin ciper och minskning av antalet anslag och anslagsposter - överföringav vissa upgifter lill kammarkollegiet - ökadandel fria resurser till disposition - förenkling av bidragsregler. Utredningen föreslår altmedel till anvisasunder fyra anslag i stället för som under nitlon, Ulredningen anser vidareall bör få disponera en slörre andel fria medel som inte är helt bundna lillpreciserade ändamål och villkor. Utredningens samlade förslag innebär vissabesparingar i Prop. 1986/87:100 förvaltningskostnader.Utredningen föreslår all de besparingar som upp- Bil. 10 kommer tillförskulturrådets fria medel. bör fä i uppdrag alt ianslagsframställning /89 lämna underlag för en sädan omföring. Utredningen pekar päbehovel av ett långsiktigt arbete för atl förenkla bidragsreglerna inomkulturområdet. 1 avvaktan på en mera genomgripande förändring föreslårutredningen att det grundbeloppsbaserade bidragssystemet till regionalakulturinstitutioner förenklas. En friare användning av grundbidragen kanåstadkommas om grundbeloppen fastställs utan koppling lill lönekostnadernasutveckling. En sådan förändring kan genomföras omgående utan att påverka denplanerade utbyggnaden av del regionala stödet. Ulredningen föreslår atlkulturrådet inom ramen för nuvarande budgetsystem inle skall göra någonsairimanfattande bedömning av anslagsbehoven på kulturområdet. Om entreårsbudgeiering införs i enlighel med verksledningskommitténs förslag finnsförutsättningar alt utnyttja pä ett bäitre sålt i budgetprocessen.Kulturrådet skulle i anslutning tilltreårsbudgeleringen kunna ges preciserade uppdrag atl analysera de slatliga insatsernapå kulturområdet. En sådan ordning skulle ge bäitre stadga ål kullurrådelsverksamhet. utrednings- och utvärderingsverksamhet skulle kunnages en inriktning mot alt ta fram underlag för den fördjupade budgetprövningenvart tredje år. När det gällerkulturrådets lednings- och beslutsorganisation föreslär utredningen attkulturrådet skall ledas av en styrelse. Regeringen utser styrelse och direktör.Styrelsen har del samlade ledningsansvarel. Nuvarande av regeringen utseddanämnder föreslås avskaffas. Del bör ankomma på slyrelse atlutforma berednings- och beslutsorganisationen för rådel. styrelsekan i mån av behov utse referensgrupper med beredande och rådgivande uppgifteri bidragsärenden. har det slutligaansvarei för alla beslul, men kan delegera beslulanderäll lill ordföranden,direktören eller annan tjänsteman inom rådet, men ej till referensgrupper. Ulredningen föreslär enny organisalion för bestående av en fast basorganisation med tvähuvudenheter samt en funklionsorganisaiion med samordnings- ochutvecklingsansvar för utredningar samt uppföljnings- och utvärderingsarbete. Inom kulturenheten börall verksamhet inom ramen för kulturrådels huvuduppgifter samlas, Kulturenhelenbör ledas av direktören. Enheten får organiseras i högst tre underenheter. Förvarje underenhet bör finnas en chef med personalansvar. I adminisiraliva enhetenbör förutom nuvarande administrativa funktioner även ingå informationsenheten.Administrativa enhetens storlek motiverar inle någon indelning i underenheter. Slutligen bör en liten stab inrättas direklunderställd direktören. Utredningen föreslår atlkullurrådet får i uppdrag alt med ulgångspunkl i ovanslående principförslag idetalj utforma den interna organisalionen. Den översyn somutredningen gjort av kulturrådels roll och uppgifter är väl avgränsad. Ulredningen har i enlighet med direkliven inle genomfört 566 en mera förutsättningslös prövning avkulturrådet. således inte diskuterat behovel av kulturrådetsom Prop. 1986/87:100 ntral myndighet inottNulturomrädet. Det har heller inle legat inom Bil. 10 ramen förutredningen att granska ansvarsfördelningen i slort inom den statligakulturadminislrationen, Ulredningen har lämnalförslag lill förändringar ikulturrådets roll, uppgifter och organisation för att anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som anges idirekliven. Utredningen konstaterar att kullurrådel inrättades och utformades ien situation som var väsentligt annorlunda än dagens. skulleetl omfattande reformarbete på kulturområdet inledas. Som elt resultat avdetta reformarbete finns del en bred uppsättning kulturpolitiskainstrument och en utbyggd organisationsstruktur på kuliurområdet, 1 denna nyasituation mäste roll med nödvändighet prövas och förändras. Utredningens förslaginnebär att verksamhet i högre grad inriklas på konkretaförvaltningsuppgifter. Ansvaret för att utveckla kulturpolitiken skall tas direktav regeringen. skall därvid ha rollen av stabsorgan ål regeringenoch på uppdrag genomföra uiredningar och andra uppgifter. Utredningen har dockfunnit det svårt alt bedöma arten och omfattningen av de framlidaförvaltningsuppgifterna på kuliurområdet. konkreta uppgifler blirnämligen i hög grad beroende av hur kulturpolitiken praktiskt kommeraltulformas. Det kan enligtulredningens mening komma alt ifrågasättas om den föreslagna inriktningen ochorganisationen av är den mest ändamålsenliga i elt längre ochvidare perspektiv. En översyn ochrationalisering av de samlade slatliga myndigheterna och institutionerna påkuliurområdet framslår som alltmera angelägen. En sådan översyn borde bl,a.överväga: - regeringskanslielsansvar för samlade bedömningar, iniliativoch prioriteringar - ansvarsfördelningoch samverkan mellan centrala myndigheler och inslilulioner på kulturområdeloch vilka organisaloriska former detlakräver - alternativaansvars- och organisationsformer för bidragsfördelning på kulturområdel. Bilaga 10.10 Prop.1986/87:100 Bil. Förteckning överremissinstanser och sammanställning av remissyttranden överbetänkandet (Ds U 1986:9) Yttranden över betänkandet har avgelts av kammarkollegiet,statskontoret, (), (), Centralorganisationen /SR (/SR), cenirala musikkommiltén(CEMUS) samt Konstnärliga och litterära yrkesuiövares samarbetsorganisation(KLYS). Dessutom har synpunkterlämnats av (). ()och Föreningen . rollfördelning mellanregeringen och m.m. Uiredaren anser atl en klarare rollfördelningbör eftersträvas där regeringen svarar för de kullurpolitiska initiativen ochkulturrådet som cenlral förvallningsmyndighel handlägger förvaltningsuppgifter(i första hand bidragsfördelning) och genomför regeringsuppdrag, Genlemolkullurlivel företräder staten och ansvarar inför regeringen. inslämmer iutredningens bedömning att nägra speciella rollkonftikter inle behöver uppkommai fortsättningen mellan regeringen och kullurrådet. Rådet vill framhäva detutredningen säger om atl en fungerande statlig kulturpolitik förutsätter endialog mellan statsmakterna och kulturlivet samt att elt viktigt syfle vidinrättandet av var atl skapa en kanal för insyn och inflylande frånkullurlivel. I verksamhet fär rådet kontinueriigt bekräftat värdetav goda konlakler med del område inom vilket ansvarei ligger. Kulturiivetserfarenheler behöver föras in i den statliga verksamheten och de slatligabedömningarna lika effekfivl som erfarenheterna inom andra samhällsområden. TCO påpekar atl kulturrådetsroll som central förvallningsmyndighel är viktig. Del finns dock anledning pekapå den balans som måste finnas mellan de av regeringen ålagda arbetsuppgifternaoch de av kulturlivet utpekade behoven av reformarbete. En förändring därkulturrådet mer eller mindre fråntas de sisinämnda uppgifterna skulle enligtTCO:s mening vara högsl otillfredsställande, SACOISR instämmer iutredningens syn på rollfördelningen mellan regeringen och ,/SR vill dock peka på risken, atlell genomförande av förslaget att kullurrådet i framliden huvudsakligen skallha administrativa uppgifter skulle innebära försämrade möjligheter för regeringenatl pä elt kraftfullt sätl verkställa sina kullurpolitiska intentioner. En cenlral myndighet päkulturområdet måste utöver de konkreta för valtningsuppgifterna ocksä ha ett ansvar för att stimulera och främja kul turinsatser i syfte all förverkliga de kullurpolitiska målen, Insalser av delta slag kan inle göras av regeringen, utan måsle handhas av en regeringen underställd myndighet, om inte de statliga kullurpolitiska ambilionerna skall tonas ned till förmån för en alllstarkare decentralisering. kullurrådelsuppgifter är därmed nära förknippad med frågan om kulturpo- Prop,1986/87:100 lilikens ulformning och omfattning. CEMUS vill framhålla atlhuvuduppgiften för bör vara att förelräda kullurlivel i förhållandetill andra samhällssektorer. Densamordning som behövs inom kulturområdet bör kulturinstitutionerna i stor utsträckningkunna sköta själva och i fråga om rådgivning har kulturinslilu-tinerna inomresp. fackområden ofta kompetens som överstiger . Enligt SRF:s uppfallninghar inte kulturrådetliilfredsslällande lyckats med sin uppgifl, atl främja förverkligandet av mälenför den statliga kulturpolitiken vad avser att den ska utformas med hänsyn lill eftersatta gruppers erfarenheter ochbehov, SSR finner all starkaskäl talar för alt åläggs att även organisatoriskt tillmölesgä densamiska kulturen, Kullurrådels seklorsansvar och verksamhetsområde delar ulredningens uppfattning attnuvarande verksamhetsområde bör gälla även i forlsätiningen. Vidare inslämmerkulturrådet i ulredningens uppfattning att kullurrådel. i rollen som centraltstabsorgan ål regeringen, måste vara oförhindrat att utreda och utvärderaverksamhelen inom andra kullurmyndigheters ansvarsområde liksom alt lillregeringen föreslä förändringar som kan föranledas därav. CEMUS framhåller atlhuvuduppgiften för bör vara att förelräda kulturlivet iförhållande till andra samhällssektorer. För detla krävs elt vidare,övergripande ansvarsområde än del kulturtådet har . Handläggning av anslags- och bidragsärenden Uiredaren föreslär attkuliurrädei böreftersträva enhetliga handläggningsrutiner för bidragsfördelningen sä att denadministrativa hanleringen effektiviseras, 1 samarbete med kammarkollegiet börkulturrådet föreslå en rationellare ulbetalningsfunktion, och i ulredningens förslag lill förbällringar. Kammarkollegiei delarutredningens uppfattning och anser att i den mån inle särskilda skäl föranlederalt ansvaret bör ligga kvar på kullurrådet går förslagel hell i linje medkammarkollegiels serviceuppgifter. Uppföljning och utvärdering av de slatligainsatserna på kulturområdet Uiredaren anser att inom sillverksamhelsområde bör ha ell generellt ansvar för att kontinueriigt följautvecklingen och värdera effekterna av de statliga insatserna. En sådanlöpande upföljning bör ske på eget initiativ. Mera omfattande ochgenomgripande utvärderingar förutsätter dock särskilda uppdrag frånregeringen, ansluter sig till ulredningenssynsäll, men framhåller alt 569 uppföljning och översikter måste täcka in ävenkommunala och landstings- Prop. 1986/87:100 Bil. RRV delar utredarensuppfattning alt kulturrådels arbele med upföljning och utvärdering bör prioriterashögre än vad som hillills varitfallet. RRV anser att det är av vikt att har goda kunskaper om hurtilldelade medel används och i vilken mån avsedda effekter uppnås, så atlkulturrådet vid bidragsfördelningen prioriterar verksamhet som ligger i linjemed de kulturpolitiska målen. RRV vill i detta sammanhang betona vikten av atlkulturrådets utredningsuppdrag ej bör utföras på bekostnad av uppföljnings-och utvärderingsverksamheten. CEMUS lillstyrker starkt utredningens förslag altvidga uppföljnings- och utvärderingsansvar utöver vad som följerav den egna bidragsfördelningen. Här har rädd en väsenllig och i praktiken nyhuvuduppgift, SRF instämmer i att delär nödvändigt all all bidragsgivningblir föremål för uppföljning och utvärdering, hur medlen används och om avseddaeffekter uppnås. SRF föreslär att regeringen ger kullurrådel i uppdrag atl göraen utvärdering av om anslags- och bidragsgivningen utformats med hänsyn tagentill eftersatta gruppers erfarenheter och behov. Utredningsverksamhet och andra uppdrag ätregeringen Uiredaren föreslår bl.a. atl utgångspunkten börvara atl kulturrådels utredningsverksamhet i ökad utsträckning skall varakopplad lill regerings-initiativ. instämmer iutredningens synpunkier. Även här framkommer utredningens bedömning atlregeringens inilialivansvar för den kulturpolitiska framlidsplaneringen intebör tolkas sä atl i fortsättningen befrias från ansvar alt följautvecklingen och ta de iniliativ somanalys av olika frågor leder till, SRF understrykerbetydelsen av att ha en myndighel av typ som har överblicken överoch kan göra samlade bedömningar pä hela kulturområdet. Handikappfrågorna ärinle indelade i seklorer som kullurlivel. De berör tvärtom samtliga seklorer,SRF föreslår att regeringen ger i uppdrag att utifrån dekullurpolitiska mälen undersöka handikappades situation på kulturområdel ochhur de slalliga insatserna kommer handikappade människor lill del, Uiredaren anser all informalion och rådgivningär ell väsentligt inslag i verksamhet,1 informationsuppgifteningår självfallel att informera om mälen för den statliga kulturpolitiken ochom de insatser som görs pä olika områden, noterar medinstämmande utredningens synpunkter pä värdet av systematiskainformationsinsatser och markeringar av viktiga informationsbehov, SRF föreslår atl inventerarmetoderna för hur kuliurulbudel 570 kangöras tillgängligt för handikappade och sprider information och bedri- Prop. 1986/87:100 ver rådgivning i dessa frägor. Utredaren lämnar ett förslag lill enuppgiftsbeskrivning som innebär en klarare ansvars- och befogenhetsfördelningoch en tydligare beskrivning av vilka huvuduppgifter som skall prioriteras.Kulturrådet har bl, a. följande synpunkter pä förslaget. Den grundläggandeformuleringen i nuvarande 2 § "Rådet skall främja förverkligandet av mälenförden slalliga kulturpolitiken" bör finnas kvar. Annars skullekullurrådet endast liksom andra slatliga myndigheler ha att följa cirkulär1974:450 till vissa statsmyndigheter om mälen för den slatliga kulturpolitiken.Det anser rådet vara olillräckligtoch rådets ansvar skulle inte bli tydligt. Om ordet främja anses oklart bör delbytas mot ett precisare uttryck men den grundläggande formuleringenbibehållas,anser att formuleringar bör finnas kvar om all detåligger rådet att verka för samordning av statens åtgärder samt atl följaforsknings- och utvecklingsarbete inom kulturområdet. Formuleringen om vad somsärskilt åligger rådet när det gäller information och rådgivning anser rådetbör ges följande lydelse: "genom all samla och sprida information omkulturell verksamhel saml om älgärder och inilialivinom kulturområdet främja en önskvärd utveckling av kulturverksamheten ochdärmed en hög effektivitet i de statliga insatserna inom kulturområdet". Åtgärder för all förenkla hudgeiprocessen Utredaren föreslåratl medel till statenskulturråd anvisas under fyra anslag i slället som under nitton. Statskontoret tillstyrkerförslagel om en ändrad anslagsstruktur inom kulturområdet. vill inte tillstyrka en anslagsstruklur som innebäratt principen med konstområdesindelningen försvinner. Överföring av vissa uppgifter lillkammarkollegiet Kammarkollegiei framhåller all i samband med etteventuellt övertagande av föreslagna arbetsuppgifier bör en precisering görasbeträffande arbetsfördelningen mellan kullurrådel och kammarkollegiet i frågaom utbetalning och kontroll av utbetalda statsbidrag. Vidare måste klargörasvilka arbetsuppgifter för kollegiet som avses med återföring av ekonomiadministrativinformalion. Slutligen vill kollegietframhålla att nya administrativa arbelsuppgifter för kollegiel ål andra slatliga myndigheter enligt kollegiels inslruktion naluriigen förutsätier motsvarande resurstilldelning. En renodling och 571 funktionellt konsekvent fördelning av deadministrativa uppgifterna beträf- Prop. 1986/87:100 fande statsbidraglorde emellerlid kunna medföra en nettobesparing för Bil. Okad andel fria resurser lill kulturrådetsdisposiiion år enigt med utredningen ombetydelsen av att rådel i framliden disponerar en större del fria medel. SRF anser atl det finnsetl stort behov av att utveckla möjligheter för människor med funktionshinder till egen skapande aktivitet. SRF tillslyrker atl ges en störreandel fria medel för sådan verksamhet. Utredaren pekar på behovet av ett långsiktigtarbele för alt förenkla bidragsreglerna inom kulturområdet. I avvakian på meragenomgripande förändring föreslår utredaren atl det grundbeloppsbaseradebidragssystemet till regionala institutioner förenklas. Statskontoret vill ocksäunderstryka angelägenheten av en översyn av formerna för stalsbidragsgivning till regionala och lokalakuliurinstilu-tioner, CEMUS nolerar altutredningen bedömer det nya avlalsbaserade bidragssystemel inom musikomrädetsom en intressant väg lill ökalregionalt ansvarstagande, framför attrådel gjort en analys av grundbeloppssyslemets för- och nackdelar och rådetssyn på dessa bidragssystem har redovisats i rapporlen Kommunerna, siaten ochkullurpoliliken (rapport frän 1984:3). Där hävdas att det ärytterst angeläget alt grundbeloppssysie-mel bibehålls. /SR anser att enförändring av grundbeloppsbidraget medför risk för att det slalliga bidragelminskar och alt huvudmännen för de regionala kulturinstitutioner som uppbärgrundbelopp inte vågar gå in i nya åtaganden, eftersom det inle finns någongaranti för all den föreslagna ålgärder skall innebära några ytterligareinsalser från slalens sida, ulan tvärtom öppna vägen för en dold besparing. uppgifl alt göra en sammanfaitandebedömning Utredaren föreslår att kullurrådet inom ramenför nuvarande budgetsys-lem inte skall göra någon sammanfattande bedömning avanslagsbehoven på kulturområdet. CEMUS ifrågasäller ilikhei med utredningen värdet av den sammanfattande bedömningen vid denlidpunkl den kommer i budgetprocessen. En bedömning som lämnas in lillregeringen i början av följande år är av värde för planeringen av höstensbudgetarbete. Kullurrådel vill framhållavärdet i att de sammanfattande bedömningar na i rådels anslagsframställningar täcker både bidragsanslagen och ansla gen lill institutionerna. Om anslagsframställningarna endast omfattar bi- 572 dragsanslagenriskerar man att uppfattas som parisförelrädare Prop.1986/87:100 för bidragsmottagarna. Förslag lill ny organisalion för kullurrådel Uiredaren föreslår all kullurrådel även ifortsäUningen skall ledas av en styrelse. Slyrelsen ulses av regeringen ochansvarar inför regeringen för myndighelens verksamhet och beslut. Del år enligtulredningens mening en viktig och grundläggande princip alt kulturrådetsslyrelse skall ha det odelade ansvaret för hela verksamheten inom området. Delär med denna grundsyn olämpligt all regeringen vid sidan av slyrelsen ulsersärskilda nämnder lill vilka slyrelsen förutsätts delegera slora delar av sittansvar. Statskontoret tillstyrkerutredningens förslag lillorganisation för kullurrådet och bedömer i likhet med utredningen alt dennaleder lill elt tydligareledningsansvar samt en enklare ärendehantering och minskad administration. inslämmer iutredningens bedömning att även i fortsättningen bör ledas av enstyrelse. Likaså delar rädel utredningens uppfattning om vilka typer av frägorslyrelsen i försia hand bör ägna sig ål. Beträffande de staisbidragsfördelandeuppgiflerna anser rädel all slyrelsen bör besluta om riktlinjer, värdera hurfördelningar utfallit men själv falla beslul endasl i frägor av principiellkaraktär. Sammansättningen avkulturrådets styrelse bör övervägas på samma sätt som i fråga om andramyndighelers slyrelser när statsmakterna tar ställning tillverksledningskommitléns förslag. uppfattning år alt ledningsfunktionenför kullurrådet skall följa samma mönster som komer atl gälla för andramyndigheler, Rådel ser inget skäl lill atl nägot undanlag görs i fråga omkulturrådet i detta sammanhang. De nackdelar somulredningen anger alt nämndorganisalionen för med sig bedömer vi kan undvikas iframliden genom alt ansvarsfördelningen mellan styrelse och nämnder preciserasytterligare och genom att formerna för samspelet mellan slyrelsen och nämndernaulvecklas. Nämnderna arbetar på styrelsens uppdrag. Att även nämndledamöternaulses av regeringen påverkar inte den inbördes rollfördelningen. Regeringenbör ange vilket ansvar ledamöter i styrelse och nämnder har, CEMUS delar uppfattningenalt skall ha en styrelse med det odelade ansvaret för helaverksamheten och all den nuvarande nämndorganisalionen är olämplig och alllförarbetskrävande. Däremot anser CEMUS alt det fortfarande finns starka skäl fören polilisk representativitet i styrelsen, TCO anför att utredningenföreslär alt vissa uppgifter, som åligger nämnderna, skall övertas avslyrelsen. Det förutsätter atl slyrelsen har en bred representation medpolitiker, organisaiionsföreirädare samt representanter för kulturiivel ocksåi framtiden, TCO anser att en bredlekmannarepresentation genom nämndorganisa lionen är av värde för atl få nödvändig förankring och kunskap vid fördel ningar och andra avvägningar av kulturpolitisk karaktär, 573 KLYS ifrågasätter om det är lämpligt attavveckla den nuvarande Prop. 1986/87:100 nämndorganisationen. Det är KLYSövertygelse atl den nuvarande ord- Bil, 10 ningen medverkat till attbidragsfördelningen inom omfattas av respekl och blivit föremål förförvånansvärt lile kriiik. Det klimatet kan säkert inte upprätthållas omberedningen blir en hell internfråga, RRV år tveksamt lillförslaget om styrelsens mandatperiod. För kontinuitetens skull bör ejmandatperioden gä ut samlidigt för allastyrelseledamöter. Utredaren föreslär att referensgrupperna bör ulsesoch ansvara inför kullurrådels styrelse. Referensgrupperna bör endasl varaberedande och rådgivande organ. inslämmer iutredningens bedömning av referensgruppernas belydelse. delaruppfattningen att det finns svårigheter i att göra referensgrupper tillbeslutsinstanser. Om nämnderna avskaffas anser rådet emellerlid atl kullurrådetbör ha formell möjlighet att delegera viss beslulanderäll lill grupper som endasl har beredningsansvar. /SR vill framhålla,all referensgrupper eller motsvarande behövs för alt garantera den nödvändigasakkunskapen då del gäller de konslnärliga bedömningarna. CEMUS anser alt del börankomma pä slyrelsen alt ulforma berednings-och beslutsorganisationen. SSR föreslär att externsakkunskap knyts till kullurrådet genom referensgrupper för kulturfrågor somberör bl.a. etniska minoriteter.