prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Bedömningen är självfalletosäker, men jag kan tills vidare acceptera RRV:s beräkning som baseras påuppgifter från de ansvarigamyndigheterna. 1 tabell 2 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningarnamellan budgetåren 1983/84 och 1986/87. Anslagsbehållningarna vid ulgången avbudgetåren 1983/84-1986/87 Prop. Enligt RRV kommer utnyttjandet av rörligakrediter att öka med 200 milj. kr. Jag haringet att invända mot RRV:s bedömning. Jag villockså nämna att RRV för tUlkommande utgiftsbehov, netto tar upp . Jag beräknar behovet till . på förslagsanslag e.xkl. Sammantagetberäknar jag därmed utgifterna /87 till 340015 milj. kr. 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifteravseende /88 1 RRV-.s inkomstberäkning för /88 harverket tagit hänsyn till beslut som fattat eller som regeringenföreslagit före . RRV har beräknatstatsbudgetens totala inkomster till 300292 milj. kr. 1 förslaget till statsbudget för nästa budgetår ingår ett antal förslag sompåverkar statsbudgetens inkomster. 1 det följande 38 redovisarjag de förändringar av RRV:s beräkningar som jag funnh nöd- Prop. 1986/87:100 vändiga. Med hänsyn lill minbedömning av lönesummans utveckling samt de skatteffekter som följer av delförslag till tilläggsbelopp lill basbeloppet som chefen för socialdepartementetkommer att föreslå senare denna dag reviderar jag upp verkets beräkning av inkomsttitelnFysiska personers skall på inkomst, realisationsvinst och rörelse med 3 445 milj. kr. Medanledningav förslaget till tilläggsbelopp till basbeloppet reviderar jag vidare ned verkets beräkning , netto med 75 milj. kr. Med hänsyn tillde nya antagandena om lönesummans utveckling reviderar jag upp beräkningen av inkomsttitelnFolkpensionsavgifter med 544 milj. kr., inkomsttiteln , netto med377 milj. kr., inkomsttitelnBarnomsorgsavgifi med 127 milj. kr., inkomsttiteln med15 milj. kr., , netto med 115 milj. kr., samt inkomsttiteln med 116 milj. kr. Jag reviderar uppverkets bedömning av statsinkomsterna på inkomsttiteln 1400 milj. kr., med hänsyn till mina antaganden om den privata konsumtionens utveckling. Jag reviderar vidareupp RRVis beräkning av inkomsttiteln , netto med 1 030 milj. kr.tUl följd av de förslag chefen för kommer att lämna . Jagavser härmed kostnader för förbättringen av sjukpenningen och den tillfälligaföräldrapenningenfrån och de ökade intäkter som förväntas till följdav höjningen av sjukförsäkringsavgiften från . Jag har vidaretagil hänsyn till de besparingarinom sjukförsäkringen som chefen försocialdepartementet kommer att föreslå. Till följd av de ökadeskatteintäkterna som de förbättrade förmånerna vad gäller sjukpenningen och den tillfälligaföräldrapenningen väntas ge upphov tUl räknarjag upp inkomsttiteln skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse med 320 milj. kr. Chefen försocialdepartementet kommer vidare att föreslå att arbetsmarknadsavgiftenhöjs. Av den anledningen räknar jag upp statsinkomsterna på inkomsttitelnÖvriga socialavgifter, netto med 279 milj. kr. I enlighet med vadjag i del följande kommer att anföra om skatteutjämningsavgift för år1988 räknar jag upp RRV:s beräkning av inkomsttiteln med 1 322 milj.kr. Vidare räknar jagupp statsinkomsterna på inkomstfiteln på bostadslån med 250 milj. kr. med anledningav att bostadslåneräntan fastställtstUl 9,för . Chefen förkommunikationsdepartementet kommer att föreslå att sjö fartsverket skall få övergå till affärsverksfor men,att SJ:s investeringar i med anledning av avtalet mellan SJ och får finansieras genom lån från riksgäldskon toret samt atlluftfartsverkets nuvarande statskapital omvandlas till ett fast, dvs. amorteringsfritt, statskapital.Detta föranleder mig att revidera ned RRV:s beräkning av inkomslerna påinkomsttiteln avskrivningar med 120 milj. kr. Detta innebär dessulom att ett antal in- 39 komsttiflarupphör i statsbudgeten. Med anledning av delta reviderar jag Prop. 1986/87: 100ned RRV:s beräkning av inkomsterna påinkomsttiteln , far- Bil. 1 ledsvaruavgifter med 443 milj. kr,,inkomsttiteln med 2,7 milj. kr., inkomsttitelnFartygsinspektionsavgifter med 6,4 milj. kr., inkomsttiteln av sjökort med 7,5 milj. kr.,. kr., sanit inkomsttiteln med 115 milj.kr. Med anledning av deändringar i expeditionskungörelsen (1964:618) som träder i kraft den1 reviderar jag upp RRV:s beräkning av . Vidare kommer jagatt senare denna dag föreslå alt en avgift för tillsyn av exportbufikerinförs. Detta försmleder mig att räkna upp inkomsttiteln vid med . Chefen för utbildningsdepartementetkommer i det följande att föreslå atllandstingskommun, till vilken den kommun, där en studerande är kyrkobokförd, hör, skaU kunna åläggas att utgeersättning till staten för sådanutbildning som anordnas av både staten och landstingskommunen. Detta föranleder mig att justera upp RRV:sberäkning av inkomsttiteln av statens verksamhet med 14,5milj. Vidare kommerchefen för att föreslå att avgifterna till Statshälsanhöjs. Det föranleder mig att räkna upp inkomsttiteln avstatens verksamhet med ytterligare 15 milj. kr. RRV:s beräkningar iövrigt föranleder inte någon erinran från min eller andra berördastatsråds sida. Totalt innebär de förordade avvikelserna från verkets beräkningaren uppräkning av inkomsterna för /88 med 8611,4 milj.kr. Jag beräknar således statsbudgetens inkomster för /88till 308903 milj. kr. Förändringarna i förhållande till RRV:s beräkningar framgår av tabell4. Ändringar iRRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /88 1 OOO-tal kr. 1986/87: 100 skatt på inkomst. -1-3 765 000 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto -1- 15 000 1251 Övriga socialavgifter, netto -1-1 400 000 2330 Räntor på bostadslän 2518 Fyravgifter, farleds- 2616 Försäljning av sjökort 2811 Övriga inkomster av 5211 Statliga pensionsavgifter, netto Summa förändringar enligt föredraganden Avslutningsvis vUl jagredovisa förändringarna i indelningen av statsbudgetens inkomstsida iförslaget till statsbudget /88 (tabell 5). Förslag tillförändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /88 1343 Tillfälligförmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, 2518 Fyravgifter, fariedsvaruavgifter Upphör 2519 Skeppmätningsavgifter Upphör 2521 Fartygsinspektionsavgifter Upphör 2616 Försäljningav sjökort Upphör 2617 Lotsavgift Upphör5114 avskrivningar Upphör 5142Sjöfartsverkets avskrivningar Upphör I mitt förslag till statsbudget för budgetåret1987/88 uppgår utgifterna till totalt 345 847 milj. kr. Räntor på statsskuldenhar preliminärt beräknals till . Del blir anledning attåterkomma till med slutligt förslag till beräkning av räntorna påstatsskulden i kompletteringspropositionen. Jag räknarschablonmässigt med en förbrukning av anslagsbehåUning-arna om totalt 1500milj. Budgetutfallet, ochdärmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i ulnyltjandel avrörliga krediter hos . Sådana krediter har enligt riksdagensbeslut ställts till förfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag.Sammantaget räknar jag schablonmässigt med en ökning av utnyttjandet avröriiga krediler med 500 milj. kr. För att föreliggandeförslag till statsbudget även ska omfatta den förväntade budgeteffekten avtilläggsbudgetar och andra särskilda propositioner som planeras bli förelagdariksdagen harjag beräknat posten Beräknai tillkommandeutgiftsbehov, netlo till . för /88. Jag harsålunda beräknai statsutgifterna för /88 i enlighet med vad somanges i labell 6. 1986/87: 100 Bil. Andrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldoför budgetåren 1986/87 och 1987/88 Med hänvisning tiU min redovisning i detföregående beräknarjag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter förinnevarande budgetår och förslaget till statsbudget för /88enligt vad som framgår av tabell 7 och tabell 8. Statsbudgeten förbudgetåren 1986/87 och 1987/88 1986/87 beräknat utfall 1987/88 Förslag till (varav statsskuldräntor) 296,2 338,7 (65,0) -42,5 299,5 340,0 (65,0) -40,5 308,9 345,8 (63,0) -36,9 Sammanfattningsvis innebär min redogörelse attunderskottet i statsbudgeten för innevarande budgetår beräknas komma att uppgåtUl , medan det för nästa budgetår beräknas tiU 36,9miljarder kr. 1986/87: 100 Bil. - o \o oo o o o o o \Ci(jNOor-»oo O r-- O O O 00 t o o m*Or*a\DO'000£>Oor-0 m \D »n w-i * CM oo o o o o O) D U (/] C G « t: c E S S s 5 : g -o -o p; i St-a i: u u c: JJ 2 -o T3 5 " "- :e u u 3 u C S *u "O o. " « " öj ca 2 " *r? Lj L- f» 1-=:;° ° ; D u. c/3 (U 00 c .Q trt 3 ,_! s u j«; Ja 00*0 irt 00 = a i3 « u o i.g .c c: OCH 73 eö t " O"O 2 2 ä .-= :ca wi SoSoäO "Q SP tb cd fe '»' £2 t/3 Sr; O O. *" !£ a o c -S JI s S Ooq c r- o r- «-i o O 00 o 00 o 00 v-i v~i \D r-- cc rn 1 o o m o ON " Ov r*-i MM .5 'irt t: L- to c/3 w 2 Extraordinära budgeteffekter Prop.1986/87: loo 1 Den underliggande utvecklingen avstatsbudgetens saldo erhåUs om det redovisade saldot korrigeras för sådana effekter som ärav tillfällig art eller hänger samman med ändringar i redovisningsprinciperna.Det bör betonas att det ofta är en bedömningsfråga om en enskUd post skall beiraktas somen reguljär inkomst/utgifteUer som en extraordinär effekt. Trots detta anserjag det angeläget att redovisa en beräkning där de extraordinära effekterna exkluderats så att inte statsbudgetensunderliggande utveckling undanskyms. På inkomstsidan harexempelvis följande effekter betraktats som extraordinär vid framräkning avdet underliggande budgetsaldot: - ändradeuppbördsperioder av inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och andra skatter, vilket medför att den i samband medomläggningen registreradeinkomstströmmen ger en felaktig bild av skatteinkomsterna - vissaengångsvisa skattehöjningar/sänkningar på t.ex. vinster, förmögenhetoch löner - tiUfälligaextra inleveranser från affärsverk till statsbudgeten - fondupplösningarsom tillfälligt ökar statsbudgetens inkomster - utförsäljningav beredskapslager av olja. På utgiftssidan har bl. a. följande effekter beaktats: - valutaförluster/-vinstersom uppstår vid amortering av statens utlandslån - renabudgetavlastningar, som att bostadslånegivningen /86 inte belastar statsbudgeten - vidareatt vissa affärsverk finansierar sina investeringar genom lån på kredilmarknaden eUerdirekt i i stället för som tidigare över anslag på statsbudgeten. Som exempel påeffekter som inte beaktas vid framräkning av den underliggandebudgetutvecklingen kan nämnas dels att ränteutgifter för statsskuldenperiodiseras på olika sätt för ohka låneinstrument, dels de särskilda insatser inom arbetsmarknads-och industripolitik som gjorls med hänsyn till sysselsättningsläget. Tabell 9 visarstatsbudgetens underliggande utveckling /86-1987/88. Miljarder kr., löpande priser budgetåren 1985/86-1987/88 1985/86 1986/87 1987/88 Budgetsaido Andel av BNP (%) -42,7 -40,4 -37,6 4,4, Viden finansiell analys är del av intresse att studera hur likviditeten i ekonomin påverkas av statens inkomster och utgifter.Utgångspunkten vid ensådan analys är begreppet statens lånebehov, som kan definieras som Om man utgår ifrån det av RRV 44 redovisadebudgetunderskottet krävs en del justeringar för att erhålla 1 det följande redovisas kortfattat hnr de två Prop.1986/87: 100 begreppen är relaterade till varandra. Det av RRVredovisade budgetunderskottet kan användas som utgångspunkt för kalkylen. Korrigeringarbör t. ex. göras då det förekommer skillnader mellan när transaktionerbokförs i myndigheternas redovisning och när de registreras på statsverkets checkräkning. Valutafödusten/-vinstenpå statliga utlandslån förs enligt nuvarande praxis upp mot statsbudgeten då ettutlandslån förfaller till betalning. Valutaförlusten/-vinsten innebär inte någotlikviditetsflöde till den inhemska marknaden. Från upplåningssynpunkt innebärvalutaförluster inte någon nelloupplåning då samma belopp som förfaller iutlandslån måste lånas upp iSverige eller i utlandet. Undersenare år har viss kredilgivning lyfts ut ur statsbudgeten och i stället fått formenav lån från . Denna utlåning innebär ett likviditetsflöde tillmarknaden som denna utlåning måste finansieras via statligupplåning. Denbeslutade engångsskatten på försäkringsbolagen, som inte påverkarbudgetutfallet, innebär en indragning av likviditet saml en minskning av statens lånebehov. Genom en saldering av posterna ovan erhållsstatens lånebehov. Det bör påpekas att statens lånebehovdefinierat på detta sätt innehåller transaktioner, som inte påverkar likviditelsläget, då desker mellan och . Som exempel kan nämnas statensränteutgiftertill . Då dessa utgifter ökar statsskulden och kräver ökad statlig upplåning inkluderas de dock i statenslänebehov. Statens länebehov (netto) budgetåren1985/86-1987/88 för att uppnå kassa- -3,3 Valutaförluster/-vins- ler på statliga ut- -4,2 -2,0 -2,1 RGK;s kredilgivning m. m. -2,3 -1-1,0 (-H,0) (-1-0,5) (+0,5) (-3,3) (H-0,6) (+0,5) säkringsbolag m. n. -7,5 -7,5 () har den 20 november 1986redovisat verksam hetenmed statliga garantier. 1 tabell 11 sammanfattas uppgifterna. visningenär kassamässig och avser tidpunkten utom för 45 garantiramarna som avsertidpunkten . 1986/87: Bil, 1 u ca IMu. _o fl 2 c = y> c ca *-t ', '-I ' , ' ' "R. " oo >o o in' o" cd" ' m' o o o' o *" as cS ca > . oq_ r_ rJ O cs ON_ O o CD o oq m o'nmoc5Troooo r-- v t3 *' 00 ?ä T3 -O mo r*1 cD C3 vo r-- O O o (N 00 - Os oooooocsaCuvooor- rf rn r- oo ON fs <) CJ o (N " o o - r- o rn r'Tt o r-" f r* o oC oC CD «noo«TJT}r-o- l as as voow-iTtr-ip-vO «o Tt r o f"n ri r-- m »o p- Ti-rj « vo ri u o a\ Tt ON 00m C; o vo ' o o oq r--; o r~- r-'r' r-' \0 c r--' r- ' o r-T tt vo' n-iiy-iTto oor-o OOO m Tt t- TtOt m,r-r-f* r*iso 00 vo Tt rj H r- so rn E (U cd -O.hs c ON Tt O O O Tt CD O O »n Tf' ' Tt' ö O*" oo' >' o' cn' rT o" rl r-- '- (js C u u > U U c/) Gällande,av regeringen tilldelade garantiramar per den 1 juU 1986, Prop. 1986/87:100 uppgår till . Bland de ramar som ökat under detgångna Bil. 1 året dominerar ramarnaför och bislåndsgarantier. En kraftig minskning har sketti fråga om ramarna för stöd till varvsföretag. och stödlill åtgärder för att ersätta olja. Gjordagarantiutfästelser uppgår till . Enligt gällande regler kanutfästelser för exportkredilgaranlier lämnas till belopp som överstiger de fastställda garanliramarnaeflersom endasl en del av del utfäslabeloppet normalt resulterar i garanterad kapitalskuld. Större ökningar avutfästelserna kan noteras för och . Minskningar i utfästelser förekommer bl. a. beträffande stöd tillvarvsföretag. Den garanteradekapitalskulden var varav grundfondsförbindelser22,. Skillnaden mellan den garanterade kapitalskulden och gjorda garantiutfästelserberor till största delen på det faktiska utnyttjandetav exportkreditgaranlierna. Den garanteradekapitalskulden har minskal med sedan den 30 juni 1985.Härav svarar valutakursförändringarna för ca 3,5 miljarder kr.Beträffande valutakursförändringarna i exportkreditgarantierna föreligger ingauppgifter. Enligt vad jag har erfarit pågår ett arbele inom exportkreditnämndenför atl konstruera system för atl göra beräkningar av valutakursförändringar. ,och exporlkre-ditnämndensgarantier svarar för de största ökningarna av kapitalskulden. Även minskningar avden garanterade kapitalskulden förekommer. De mest betydelsefulla gäller stödtill varvsförelag, garantier till och slatensindustriverks garantier. Ökningen avgarantier per samhällsområde har särskilt berört garanlier till kommunikationssektorn och bostadssektorn. Utgifler tillföljdav infriade garantier - - härrör som framgår av tabell 1främst från stödet till varvsföretagen och exportkreditgarantierna medsammanlaget . Av de senare svarar garantier tillBrasilien, och för en stor del. Även industrigarantier svararför stora utgifter. Inkomster frångarantiavgifter uppgår till 530 milj. kr. Inkomsterna genereras främst avexportkreditgaranlierna. Garantiavgifterna har därutöver jämfört medföregående budgetår ökat med ca 20 milj. kr. Även om dessa garantiavgifter nutas ut i ökad omfattning på nya garantier får det således fortfarandeinte något större genomslag eftersom stocken av äldre garantier är heltdominerande och inle avgiftsbelagda. Inkomster tUl följdav återbetalning av infriade garanlier uppgår tUl 380 milj. kr. Även dessainkomsler härrör främst från exportkreditgaranlierna. Statens nettoutgiftuppgår således till . Eftersom inkomsterna skalltäcka utgifterna krävs därför enligt min mening en betydande ökning i uttaget av garantiavgifter.Också äldre garantier bör därför i normalfallet avgiftsbeläggas från den 1 juli1987. har underinnevarande beslutat om höjning av grundfonden för KonungariketSveriges sladshypolekskassa med 3 mil- 47 jarder kr från 12,5miljarder kr till 15,5 Prop. 1986/87: och av grundfonden förSveriges allmänna hypoieksbank höjs Bil. 1 med 500milj. kr milj. kr till 2300 milj. kr. Inga ytterligareförslag om förändringar av statliga garantiramar som träder i kraftsenare än har förelagts efter kompletteringspropositionen 1986. Statensgarantiåtagande kommer därmed - utan ytterligare förändringar - att uppgå tilldrygt . Jag vill i dettasammanhang även informera om att regeringen den 20 november1986 beslutat om tilläggsdirekliv till den s. k. kreditgarantiutredningen (utredningen 1985:05)om enhetlig förordning för verksamheten med statliga kreditgarantier m. m.Tilläggsdirektiven innebär att uppdraget ulvidgas till att omfatta utarbetandeav ett förslag till enhetliga regler även för verksamheten med statliga lån ochbidrag. Uppdraget skall redovisas . skallRRV redovisa regeringens uppdrag om ett ADB-baserat redovisningssystem för denstatligagarantiverksamheten. RRV har ävenredovisat omfaltningen av de statliga garantiåtagandet framåt. EnligtRRV:s beräkningar kommer den garanterade kapitalskulden för den 30 juni 1986lämnade garantiutfäslelser att ha minskat lill . om inga nyaåtaganden görs. Det kvarståendeåtagandet då utgörs huvudsakligen av grundfondförbindelser på vilka amoneringar normalt integörs. 5 Principer för bokföring av valutaförluster ochräntor på statsskuldväxlar Regeringen uppdrog åt RRV att utredamöjligheterna atl ändra nu gällande redovisningsmetoder för räntan påstatsskuldväxlar och valutaförluster/-vinster. I en rapport tillregeringen , Ändrade metoder för att redovisakursdifferenser och vissa ränteutgifter (RRV dnr. 1986; 561), föreslår RRV atlräntorna på statsskuldväxlar avräknas mot statsbudgeten som utgifter, dvs.när de förfaller till betalning. Vidare diskuterar RRV en metod där valulaförluster/-vinsteravräknas mol statsbudgeten i samband medatt utländska lån - mätt i den enskilda valutan - nettoamorteras. RRV föreslår därvid att en ny redovisningsmodellinnehållande bl.a. balansräkning och en ekonomiskverksamhetsredovisning för införs. I den ekonomiska verksamhetsredovisningen bör, enligtRRV, upplupna räntekostnaderfördelas över lånens löptid oberoende av när de förfaller till betalning. Vidare föreslår RRV att upplupnavalutaförluster och kursvinster redovisas i riksgäldskontoretsverksamhetsredovisning oberoende av om de realiserats eller inte. RRV:s förslaginnebär vissa förändringar för redovis ning.Med anledning av detta har jag givit fullmäktige möjlighet atl yttra sig överRRV:s förslag vad avser redovisningen vid 48 Jag avser därför inte att nu föreslånågra förändringar av princi- Prop. 1986/87: 100 perna för bokföring avvalutaföriuster/-vinster och räntor på slatsskuldrän- Bil. 1 tor /88. 6 Vissa budgettekniska frågor 6.1 Utveckling av budgetprocessen ochekonomisystemet 1 förra årets budgetproposition (bilaga I s. 44f) redogjorde jag för ett antal planerade eller påbörjade projekt somsyftar till att förbättra effektivitetenoch kassahållningen i den statliga verksamheten. De studier ochutvecklingsinsatser som gjorts inom dessa områden har klarlagt brister inuvarande budgetprocess och ekonomisystem och de visar också pä möjliga vägarför fortsatt utveckling. Eftersom de tekniska frågorna kring budgetprocessenoch ekonomisystemet ofta är komplicerade krävs inte sällan för utredningoch utveckling av nya lösningar. Det är därför angeläget att arbetet bedrivsmålmedvetet och med stor kontinuitet. Jag anser nu att detfinns underlag för att närmare ange målen för det fortsatta utvecklingsarbetet.Enligt min mening bör det vara en viktig målsättning att ytterligare klargöraoch renodla nUlförddningen mellan statsmakterna och myndigheterna. Påstatsmakterna bör ankomma alt styra myndigheterna genom att klart ange denhuvudsakliga inriktningen av och de övergripande målen för myndigheternasverksamhet tillsammans med att bestämda ekonomiska ramar och andra övergripandefinansiella krav läggs fast. Myndigheterna bör, enligt min mening, ges vidgademöjligheter att bestämma över sin egen organisation och sina egna arbetsformersamt därtill ges eft större utrymme att själva välja den lämpligaste sammansättningenav sina produktionsresurser. Därigenom lorde också deras möjligheter atteffektivt driva sin verksamhet inom ramen för den även framgent mednödvändighet strama medelstilldelningen öka. En sådan inriktning förutsätterdelvis nya instrument för budgetstyrning och ekonomiadministration. En annan viktig målsättning bör, enligt min mening,vara att ytterligare förbättra slalens kassaliållnlng. 1 förra åretsbudgetproposition (bilaga I s. 45 f) redogjorde jag för de viktigasteinsatserna som gjorls på detta område. Vidtagna åtgärder från ochregeringens sida har lett till inte oväsentliga besparingar för staten. Enligt min mening fmnsdet en potential för ytterligare förbättringar härvidlag. Detta förutsätier dock att även myndigheterna i ökad utsträck ning engageras i arbetet. Det finns vissa möjligheter att genom regeländ ringar i ekonomisystemet samt med utbildning och information inrikta myndigheterna mot alt utforma genomtänkta betalningsplaner, fakture rings- och betalningsrutiner, skärpa sin betalningsbevakning m. m. På viss sikt kan det också finnas möjligheter alt tillskapa ekonomiska incitament, t. ex. genom ränteberäkning av anslagsmedel, vilket skulle kunna innebära att myndigheterna kan få del av vinsterna av kassahållningsåtgärder från deras sida. De slatliga myndigheterna arbetar inomett bretl verksamhetsområde Prop. 1986/87: 100 med starkt varierande uppgifter.Ett myckel slort antal befattningshavare. 1 på skilda nivåer har ansvar för att verksamheterna planeras ochbudgeteras enligt givna krav,bedrivs effektivt i enlighet med uppställda regler och kontrolleras och följs upp på etltillfredsställande sätt. Detla ställer krav på att budgetprocessen är rimligt överskådlig för berördabefattningshavare, så attstatsmakternas krav på myndigheterna kan sättas i samband med den egnaverksamheten. Vidare krävs att ekonomisystemet är begripligt och överblickbart. Enligt min mening bör man därförfästa stor vikt vid dels åtgärder föratt förenkla och förbättra det ekonomiadministrativa regelsystemet, dels UtbUdning och annan vägledning avden personal som ansvarar för att statens medel hanteras på etteffektivt och korrekt sätt. Med utgångspunkt idessa mål kan ett samlat program för de närmaste årens arbete med utveckling avbudgetprocessen och ekonomisystemet formuleras.Detta program består av tre huvudpunkter. Ramstyrning och flexibel resursanvändning En mer renodlad rollfördelning meUan regeringen ochmyndigheterna förutsätteratt dialogen meUan dem utvecklas. Elt viktigt syfte med den pågående försöksverksamheten med treårigabudgetramar är att utveckla dennadialog och att få tiU stånd en ökad långsiktighet i planeringen. Erfarenheternafrån den första försöksomgången är något varierande. I vissa faU har försöksmyndigheterna gjort ambitiösa ansträngningar föratt uppfylla regeringens direktiv,men verksamheten har också visat på vissa brister. De vunna erfarenheterna visar på betydelsen av attmyndigheterna får möjligheter attutveckla de analyser som krävs i de särskilda direktiven, och att det löpandeinformationsutbytet mellan myndigheterna och sker så att beslutsunderlaget får rätt inriktningoch kvalitet. Enligt min mening finns det, trots bristerna, goda skäl för attfortsätta pågående försöksverksamhet.