prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Utöver den allmänt hållna karakterisflken avhuvudmännens uppgifter förskrivs attpå dem ankommer de övriga uppgifter som anges i sparbankslagen. Av detta följer att det faller på styrelsen att -utöver de rent verkställande funktionerna - även handha de beslutandebefogenheter som inte i sparbankslagen eller reglementet är förbehållnahuvudmännen. Av paragrafen framgår vidare att SpL: sbestämmelse om ett högsta antal huvudmän har slopats. Jag anser inteatt det finns anledning befara att ändringen skall leda till atthuvudmannakåren i en enskild sparbank blir större än vad som krävs för attkåren skall vara representativ för sparban kens verksamhetsområde. Av 2 kap. 5 6 framgår att antalet huvudmän skall anges i reglementet. 2 § Enhuvudman får inte vara Prop. 1986/87: 12 1. omyndig eller i konkurs, 2. bosatt utanförsparbankens verksamhetsområde, om inle bankinspektionen på gmnd av särskilda förhållandenmedger det, 3. anställd isparbanken, om inte reglementet uttryckligen medger detta, eller 4. huvudman, styrelseledamot eller anställdi annan sparbank. Enhuvudman, som utses av kommunfullmäktige eller landsting enligt 3 8, får inte heller vara anställd ellerstyrelseledamot i något annat bankak flebolag än elleri en föreningsbank eller inom lands hypoteks- och stadshypoteksinstituflonerna. Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med 12 8 SpL. I paragrafen angesde kvalifikationskrav som uppställs för huvudman. Kraven är i stortdesamma som i SpL. Konkurstillstånd har tillkommit som diskvalifikationsgrund.Det står sparbank fritt att i reglementet uppställa strängare valbarhetsvillkor än de somparagrafen föreskriver. Försia stycket, punkl I. Atl huvudmanskall vara myndig har sin betydelse inte minst med hänsyn till att huvudmaninbegrips i skadeståndsregeln i 5 kap. 1 6bankrörelselagen. Av detta kvalifikationskrav framgår att endast fysiskapersoner kan vara huvudmän. Konkurstillstånd har i förslaget tagits upp som diskvalifikationsgrund. Dettaöverensstämmer med vad somföreslagits gälla också för styrelseledamöter (se närmare härom 3 kap. 3 8).Jag anser inte att det finns skäl föreskriva olika kvalifikationskrav för styrelseledamöteroch huvudmän. I förstahand skall tjäna den bygd som verksamhetsområdet utgör. Huvudmännen skall företräda de insättaresom har sin hemort inom verksamhetsområdet.Med den lokala eller regionala inriktning som sparbankerna har är det därförnaturligt att ställa upp ett krav på att huvudmännen normalt skall varabosatta inom verksamhetsområdet. Bankinspektionenhar möjlighet att medge undantag från detta krav. Exempel på fall därsådan dispensmöjlighet bör kunna utnyttjas är när en person, som varit huvudman i sparbank och därvid nedlagt ett förtjänstfulltarbete för sparbanksrörelsens utveckling, flyttar flll en plats strax utanförverksamhetsområdet. Dispensregeln bör tillämpas restriktivt. För att garantera huvudmännenssjälvständighet gentemot de anställda i föreligger i pricip hindermot att utse anställd i sparbank till huvudman. I reglementet kan dock göras undantagfrån denna föreskrift. För att motverka att inflytandefrån konkurrerande penninginrättningar gör sig gällande inom huvudmannakåren ärbl.a. de som är huvudmän, styrelseledamötereller anställda i en sparbank diskvalificerade att vara huvudmän i enannan sparbank. Särskilt om de två berörda sparbankerna verkar i varandrasnärhet och konkurrens råder dem emellan,torde en och samma person inte på ett godtagbart sätt kunna fylla t. ex. huvudmannauppgifteri båda sparbankerna. Även bestämmelserna i andra stycketsyftar till att skydda en sparbank mot otillbörligt inflytande från konkurrerande penninginrättningar. stämmeisen finnsi SpL och jag har, i tikhel med ulredningen Prop. 1986/87: 12inte funnit skäl att göra någon ändring. 3 6 Av antalet huvudmän skall hälften, i enlighet mednärmare föreskrifter i reglementet, väljas av kommunfullmäktige eller landsting inomsparbankensverksamhetsområde. Återstoden utses av huvudmännen själva bland insättarna i . Kravet på attdessa huvudmän skall vara insättaregäller dock inte vid huvudmannaval i samband med bildande. En huvudman som står i tur att avgå fårinte delta i valet för besättande av hans egen plats. Skall flerakorporationer förrätta val av huvudmän skall, om inte särskilda skälföranleder till något annat, fördelningen av antalet mandatmellan dem ske efter det invånarantal som de företräder. Bestämmelserna i 2kap. 23 8 första stycket kommunallagen (1977: 179) om proportionelltval gäller även kommunfullmäktiges och landstings val av huvudmän. Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med 13 8 SpL och I 8 första stycket 6. Frågan om reglerna för val av huvudmänhar behandlats av vid fleralillfällen, senast efter en enskild motion (1981/82; 238). Yrkandet i motionen var att samtliga huvudmän skulle väljasav kommunfullmäktige och landsting. (NU 1981/82:26) fann inteskäl till omprövning av den gällande ordningen och motionen avslogs också.SpL: s bestämmelser om val av huvudmän infördes SpL (prop. 1955:151 s. 357 ff). En i sin helhet kommunalvaldhuvudmannakår infördes inte eflersom delta ansågs kunna medföra en viss faraför atl kommunens intressen skullekunna sättas före insättarnas och eftersom den erfarenhet av sparbanksförvaltning som fanns inombeflnllig huvudmannakår borde laslill vara. Jag flnner inte skäl att nu göra en annan bedömning. I paragrafensförsia stycke föreskrivs att kravet på all den grupp av huvudmän som utses av huvudmännen självaskall utses bland insättarna av naturiigaskäl inte gäller vid huvudmannaval i samband med bildande, eftersom del inle torde flnnasnågra insättare i . Slutligen sägs att den huvudman som står i turatt avgå inte får delta i valet för alt besätta hans egen plats. Den kommunvaldadelen av huvudmannakåren skall enligt närmare bestämmelser i reglementeväljas av kommunfullmäktige i de kommuner som ingår i verksamhetsområde ellerav landsting inom molsvarande område. själv avgör i vilkenutsträckning valen skall förrättas av landsting. Är valen uppdelade mellan tväeller flera valkorporationer skall i reglemente preciseras hur många huvudmän varjevalkorporaflon skall välja (se 2 kap. 5 8 7). I andra stycket förskrivs attmandatfördelningen i dessa fall som regel skall ske efter invånarantalet i de kommuner som resp.valkorporation företräder vid valen. Denna fördelningsnorm kan ibland leda tillett orimligt resultat, t. ex. där kärnan ien sparbanks verksamhetsområde utgörs av en mindre kommun men verksamheten i mindre omfattningbedrivs även i en angränsande slörre kommun. I denna och liknandesituafloner står det sparban- ken fritt att föreskriva en annan grund förmandatfördelningen än efter Prop. 1986/87: 12 invånarantalet i de skilda kommunerna.Vid stadfästdseprövningen av en sparbanks reglemente bör dock de skäl somåberopats till förmån för en annan mandatfördelning än efter invånarantaletsärskilt uppmärksammas. En partipolitisk uppdelning av de kommunalavalkorporationerna vid huvudmannavalen har inte införts. En obligatoriskföreskrift om proportionellaval har således inte ansetts lämplig. Däremot har det ansetts lämpligt med en bestämmelse, som ger en minoritetav de väljande ledamöter inom en valkorporaflon rätt att påkalla lillämpningav den proportionella valmetoden.Med hänsyn härtill stadgas i tredje stycket att 2 kap. 23 8 första stycket kommunallagen (1977; 179) omproportionellt val i vissa fall skall tillämpas. 4 § Huvudmännen skall utses . Vid det förstahuvudmannavalet skall mandattiderna dock sättas kortare i den mån det behövs för att åstadkomma successiva nyval. Upphör huvudmansuppdrag eller uppkommer för honom hinder enligt 2 8 att varahuvudman, skall styrelse se flll att fyllnadsval för denåterstående mandattiden anställs så snart det kan ske. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med 14 8 SpL och 3 6SpK. Av försia stycketframgår inte från vilken tidpunkt mandattiden skall räknas. Tidpunktenkan vara bestämd eller till ordinarie sparbanksstämman. Idet senare fallet kan, med hänsyn att stämman inte alltid hålls vid samma tidpunktvarje år, mandalfiden komma att sträcka signågra dagar . En sådan utsträckning av mandattiden böremellertid inte vålla några betänkligheter. Huvudmannakåren börförnyas successivt. Härigenom främjas kontinuiteten i sparbanksens verksamhet. Regelnom mandatfldens längd har därför försetts med ett tillägg, enligt vilketmandattiderna vid det första huvudmannavaletinom skall vara kortare än om så krävs för att åstadkomma successiva nyval, I reglementet skall finnas närmare bestämmelser angående den ordning somkrävs för att åstadkomma ensuccessiv förnyelse av huvudmannakåren (2 kap, 5 8 7), I och för sig är lagens krav på successiv förnyelse avhuvudmannakåren tillgodosett redan genom en ordning, enligt vilken dekommunalvaldas mandattid börjar vid entidpunkt och övriga huvudmäns vid en annan. Då en huvudmanavgår före mandattidens utgång skall enligt andra stycket kompletteringsvalföretas så snart det kan ske och ny huvudman utses för den återstående mandattiden. Det ankommer påstyrelsen att kalla till extrasparbanksstämma eller, om huvudmannen är vald av kommun eller landsting,genast hos valkorporationen göra en anmälan om huvudmannens avgång. 5§ De ärenden vilka enligt denna lag eller andra författningar eller reglementet tillhör huvudmännens prövninghandläggs på sparbanksstämman. Sparbanksstämmanskall hållas inom verksamhetsområdet, om inte ut omordentliga omständigheter föranleder något annat. Paragrafenmotsvaras av 15 6 SpL och 1 6 första stycket 8. SpK samt 8 ' Prop. 1986/87:12 kap. 1 8 första stycket och 4 8 bankaktiebolagslagen. I kommentaren till1 6 har redogjorts för huvudmännens uppgifter i sparbanken.De följande paragraferna i detla kapitel (t.ex.6, 14-16 68) anger närmare vad som skalltillhöra huvudmännens prövning. Dessa ärenden skall handläggas påsparbanksstämma. Begreppet sparbanksstämma är nytt och ersätter SpL:s"sammanträde med huvudmännen". Sparbanksstämma används även som en sammanfattande benämning på samfligahuvudmän. Den mest naturliga sammanträdesorten försparbanksstämma är i och för sig den ort därstyrelsen har sitt säte. Vissa sparbanker har emellertid storaverksamhetsområden. Sparbankerna kan därför ha intresse av att fritt få välja en sammanträdesort inom sitlverksamhetsområde. Skall sammanträdesorteni något fall förläggas utanför verksamhetsområdet bör det föreliggautomordentliga omständigheter. 68 Ordinarie sparbanksstämma skall hållas efter utgången avvarje räkenskapsår. Vid sådan stämma skall styrelsen lägga fram årsredovisningen och revisionsberättelsensamt, i en sparbank som är moderföretag,koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen. Vid stämman skallbeslut fattas 1. om fastställelse avresultaträkningen och balansräkningen samt, i moderföretag,koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen, 2. om disposiflonerbeträffande vinst eller föriust enligt den fastställda balansräkningen, 3. om ansvarsfrihet förstyrelseledamöterna,samt 4. i andra ärenden somankommer på huvudmännen enligt denna lag, bankrörelselagen(1986:000) eller reglementet. Om stämman skjuterupp ett beslut i en fråga som avses i andra stycket 1 -3 fortsatt stämma, skall denna hållas minst en och högst därefter.Något ytterligare uppskov är inte tillåtet. Om skyldighet attsända in vissa handhngar till bankinspektionen finns det bestämmelser i 7 kap. 6 8bankrörelselagen. Paragrafen motsvarar 57 6 SpL och överensstämmer i stortmed 8 kap. 5 8 bankaktiebolagslagen. I paragrafen anges när ordinariesparbanksstämma skall hållas och vilka ärenden som måste tas upp på en sådan stämma. I första stycketanges liksom i SpL att ordinarie sparbanksstämma skall hållas inom fem månaderefter utgången av varje räkenskapsår. Eftersom räkenskapsåret skall sammanfallamed kalenderår skall stämman således hållas före maj månads utgång. För bankaktiebolagenföreskrivs att ordinarie bolagsstämma skall hållas efterutgången av varje räkenskapsår. Den något längre tidsfristen för en sparbank motiveras avattsamtliga huvudmän skall personligen kallas till stämman och att viss fldsutdräkt kanfölja om nya kommunvalda huvudmän skall utses inför stämman. Vid den ordinariestämman skall årsredovisningen och revisionsberättelsen samt, i ensparbank som är moderföretag, koncemredovisningen och koncemrevisionsberättelsen läggas fram.Enligt 9 6 fjärde stycket skall avskrifter avdessa handlingar senast före stämman sändas till Prop. 1986/87: 12huvudmännen. Liksom enligt SpLskall enligt andra stycket stämman fastställa balansräkningen och, vilket är nytt, ävenresultaträkningen. Är det framlagda förslaget till balansräkning ellerresultaträkning otillfredsställande bör stämmani likhet med vad som gäller enligt SpL kunna vägra fastställelse. Slämman skallvidare besluta om dispositionen beträffande vinst eller förlust enligt denfastställda balansräkningen. Stämman skall såledesbestämma i vilken utsträckning vinst skall avsättas till dess fonder, varvid stämman skall följabestämmelserna i 5 kap. 2 8. Av 4 kap. 9 8 tredje stycketbankrörelselagen följer att förvaltningsberättelsen skall innehålla förslag avstyrelsen lill dispositioner beträffande vinst eller förlust. Revisionsberättelsen skall enligt 3 kap. 11 8sjätte stycket bankrörelselagen innehålla ett särskilt uttalande omdetta förslag. I överensstämmelse med SpL skall ävenfrågan om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna utgöra ett obligatoriskt ärendepå den ordinarie sparbanksstämman.Ansvarsfrihet skall beviljas varje individuell styrelseledamot och dechargebeslutet avser förvaltningen underden tid till vilken redovisningshandlingarnahänför sig. Frågan om ansvarsfrihet har betydelse om skadeståndstalaneventuellt skall väckas mot styrelseledamot (5 kap. 6 6 BRL). Eftersomverkställande direktör alltid är styrelseledamot kommer ansvarsfrihet för denne i hans egenskap av styrelseledamotalltid prövas vid stämman. De åtgärder som den verkställande direktörenvidtagit i sin egenskap av delegat kommerdäremot inte att prövas på stämman. Enligt 2 kap. 5 610 skall reglementet ange vilka ärenden som skall förekomma på den ordinariesparbanksstämman. Det fömtsätts att val av styrelseledamöter,val av de huvudmän som ej väljs av kommuner eller landsting, samt i vissa fall val av revisorer skerpå den ordinarie sparbanksstämman. Dessa ärenden skall alltså anges ireglementet. Det kan också tänkas attreglementet anger andra ärenden som obligatoriskt skall behandlas på denordinarie slämman. I detta stycke 4. anges därför att som obligatoriska ärendenpå den ordinarie sparbanksstämman skall förekomma sådana ärenden som ankommer på stämman enligt lag eller reglementet. I tredje stycket ges bestämmelser omfortsatt stämma. Om sparbanksstämmanskjuter upp ett beslut i en fråga som avses i andra stycket 1-3 till enfortsatt stämma skall, med hänsyn till dessa frågors art, den fortsatta stämmanhållas minst en och högst efter stämmans avbrytande. Beslut omfortsatt stämma fattas med enkel majoritet enligt 14 8 andra stycket.Förhållandena bakom den framlagda årsredovisningen kan vara komplicerade ochfordra en närmare undersökning än som varit möjlig , vilkenofta bara är . Det är emellertidviktigt att utan dröjsmål få avgjort t. ex. i vad mån redovisningen förett avslutat räkenskapsår skall ligga till gmnd för den fortsatta verksamhetenoch hur det skall förfaras med den uppkomna vinsten eller förlusten. Någotutöver dröjsmål fristen efter ordinarie stämmas avbrytande ärdärför inte tillåtet. Styrdsensredovisningshandlingar och, i förekommande fall, koncemre- 42 dovisningshandlingarsaml revisionsberättelse m. m. skall så snart det kan Prop. 1986/87: 12 skesändas till bankinspektionen enligt 7 kap. 6 8 bankrörelselagen. En erinran omdetta har tagils in i fiärde slycket. 7 8Extra sparbanksstämma skall hållas när styrelsen flnner skäl till detta. Sådan stämma skall även hällas närdet för uppgivet ändamål skriftli gen begärs av flertalet avrevisorerna eller en tiondel av samtliga huvud män. Kallelse skall utfärdas inomfjorton dagar från den dag då begäran kom in till . Paragrafen, som saknar motsvarighet i SpL, överensstämmeri sak med 8 kap 6 6 bankaktiebolagslagen. En motsvarande föreskrift ålerfinns isparbankernasnormalreglemenie 10 6- Enligt paragrafenkan en extra sparbanksstämma sammankallas på styrelsens initiativ. Styrelsenskall också, om flertalet av revisorerna eller om en tiondel avsamtliga huvudmän skriftligen för ett visst ändamål begärt det, kalla till enextra sparbanksstämma. En sådan kallelse skall utfärdas efter detatl begäran har kommit in till . Initiativet till enextra sparbanksstämma bör vanligtvis tas av styrelsen. Av samma skäl sommotiverar bestämmelsen i aktiebolagslagen och i 8 kap. 6 8 bankaktiebolagslagenbör även revisorer i sparbank ha rätt atl påkalla en extra stämma. Det bör dock på sätl anges i 8kap. 6 8 bankaktiebolagslagen krävas all flertalet av revisorerna i sparbankenenar sig om en begäran. En sådan bestämmelse kan sägas utgöra ett skydd motförhastade aktioner frånnågon av revisorerna. Det är av stor betydelse för att sådana akfloner förhindras som skullekunna inverka menligt på allmänhetensförtroende för . Om det bland revisorer inte föreligger majorilel för elt yrkandeom extra stämma är den eller de somanser atl sådan skall hållas naturligtvis oförhindrade atl till bankinspektionenanmäla förhållanden som de anser anmärkningsvärda eller diskutabla. Bankinspektionen har enligt 7 kap. 46 bankrörelselagen möjligheter alt ien sådan situation kalla till extra sparbanksslämma. Sådan kallelse kan endaslske om styrelsen inle har rältat sig efter en begäran av inspektionen att kallelse skall utfärdas tillextra stämma. 8 8 En huvudman har rätt att få ett ärende behandlatvid en sparbanks stämma, om han skriftligenframställer ett yrkande om detta hos styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp ikallelsen lill stämman. Paragrafen,som saknar motsvarighet i SpL, överensstämmer i sak med 8 kap. 7 6 bankaktiebolagslagen. En särskild bestämmelse om huvudmans rätt att väcka förslag i olika frågor tillsparbanksstämman finns i 13 8 i sparbankernas normalreglemente. Huvudmännen harlill uppgifl att bevaka insättarnas intressen. För att kunna fylla denna funktionhar en huvudman möjlighet att få ett ärende som han önskar särskilt belyst upptaget på sparbanksstämman. Detta gäller såväl ordinarie som extra stämma.Sådan begäran skall hos styrelsen skriffligen framställas i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman. När det gäller ordinarie stämma har en huvudman till följd av 43 bestämmelsen i 68 vissa möjligheter att ungefärligen bedöma när sådan Prop. 1986/87: 12 stämma skall hållas och han kan därför i god tidanmäla ett visst ärende lill slyrelsen för att tas upp i kallelsen. Viden extra stämma är situalionen någotannorlunda. I praktiken är det ofta inte möjligt för en huvudman att utnyttja rätten vid en extra stämma, eftersom haninte känner till att en sådan skallhållas förrän han fått kallelsen. Skulle han ha kännedom om den extra stämman innan kallelsen har utfärdats,har han däremot möjlighet att begära att viss fråga skall behandlas vidstämman. 9§ Styrelsen kallar till sparbanksstämma. Kallelse får utfärdas tidigast fyraveckor före stämman. Om inte reglementet föreskriver , skall kallelsen utfärdas senast tvä veckor förestämman. Skjuts en stämma upp dag som infaller senare än efter det att stämman har inletts,skall kallelse utfärdas till den fortsatta stämman. Om det enligl denna lag eller reglementet krävs för att ettsparbanksstämmobeslut skall bligiltigt att det fattas på två stämmor, får kallelse till den senare stämmaninte utfärdas innan den första stämman har hållits. I en sådan kallelse skall angesvilket beslut den första stämman har fattat. Kallelse skall skeenligt reglementet. Skriftlig kallelse skall dock alltid sändas till varje huvudman. I kallelsen skall tydligt anges deärenden som skall förekomma pä stämman.Skall stämman behandla ett ärende om överlåtelse av rörelse ellerom dess fusion med annan sparbank eller om försättande ilikvidation, skall förslaget och grunden för detta anges i kallelsen. Om ett ärende avser en ändring avreglementet, skall det huvudsakligainnehållet av förslaget tilländringen anges i kallelsen. Senast föreden stämma som avses i 6 8 skatl redovisningshandlingarna och revisionsberättelsensamt, i sparbank som är moderföretag, koncernredovisningshandlingarna ochkoncernrevisionsberättelsen elleravskrifter av dessa sändas till huvudmännen. Paragrafen motsvarar 29 och 30 68 SpK samt 8 kap. 8 8bankaktiebolagslagen. Enligt/öri/aslyckel ankommer det på styrelsen att kalla till sparbanksstämma. I dettasammanhang kan erinras om att bankinspekflonen enligl 7 kap. 4 8bankrörelselagen kan kalla till en extra sparbanksstämma om styrelsenunderlåter att efterkomma inspektionens begäran om att kalla lill en sådan stämma. 1första stycket föreskrivs också när kallelse flll sparbanksstämma skallske. I denna del ansluter sig reglema till vad som gäller förbankaktiebolagen. Kallelse till slämman får inte utfärdas tidigare än före denna. Kallelse får inteheller utfärdas senare än förestämman om det inte i reglementet finns intagna bestämmelser somföreskriver ännu längre fld. Någon skillnad görs inte, som i SpK, mellan ordinarie och extra sparbanksstämma.Kallelse får, även utan uttryckligbestämmelse i lag, anses utfärdad den dag kallelsen avsänds med posten. Liksom enligt SpKskall, om sparbanksstämman skjuts som infaller efler detatt stämman har inletts, ny kallelse sketill den fortsatta stämman. Motsättningsvis framgår att kallelseåtgärder inte behövs, när stämman ajournerasjämnt eller . Vissa sparbanksstämmobeslut måste för altbli giltiga fattas på två Prop. 1986/87:12 stämmor. Det kan vara fråga ombeslut att överiåta hela eller en icke obetydligdel av rörelsen till annan bank (16 8), beslut om likvidation (6 kap, 2 6) eller beslut om fusion (7 kap. 3 8). Delkan också vara fråga om beslut somenligt föreskrifter i reglementet måste fattas på två stämmor för att bli giltiga. I dessa fall får, liksom enligtgällande rätt, kallelse till den senare stämman inte ske förrän den första harhållits. 1 kallelsen till den andrastämman skall anges vilket beslut den första stämman har fattat i den fråga som skall göras till föremål för ett andrabeslut på den efterföljande stämman. I reglementet skallenligt 2 kap. 5 8 9. anges på vilket sätt kallelse till stämman skallutfärdas. Reglementets bestämmelse om detta skall naturligtvis iakttas. Iandra slyckel föreskrivs vidare att till sparbanksstämma skall samtligahuvudmän kallas och att denna kallelse skall ske skriftligen. I kallelsen skalienligt tredje stycket tydligt anges samtliga de ärenden som skall förekomma påstämman. Undantag görs inte för ärenden som enligt 6 8 eller reglementet ärobligatoriska på den ordinarie sparbanksstämman. De ärenden som enligt 6 8 ärobligatoriska på stämman har emellertid i praxis och efter överenskommelse medbankinspektionen inte närmare angetts i kallelsen utan bör kunna nämnas underden samlade benämningen"obligatoriska sparbanksslämmoärenden". Vissa beslut på enstämma är av särskilt stor betydelse fören sparbank. Beslut som påverkar fortsattaexistens och verksamhetsformer är exempelpå sådana. Dessa beslut måste fattas efter noggranna överväganden. För att detta skall bli möjligt börhuvudmännen redan i kallelsen bli underrättade om innehållet i det beslut somstyrelsen avser föreslå inför slämman. De beslut som här avses rörlikvidation, överlåtelse, fusion elleråndring av reglementet. Beträffande beslut om likvidation, överlåtelse ochfusion skall utöver förslaget till beslut även anges grunderna för detta,vilket dock kan ske kortfattat. Det bör framgå exempelvis om det är fråga om frivillig likvidationeller om grund för tvångslikvidationföreligger eller om en föreslagen fusion är avsedd alt uigöra ett led i en särskild strukturomvandling. Är det fråga omatt ändra reglementet föreskrivssärskilt att förslagets huvudsakliga innehåll måste framgå av kallelsen.