prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Den tillfälligaföräldrapenningen kan också lämnas när barnet eller dess ordinarie vårdare ärsjuk saml när förälder behöver följa med barnel till barnavårdscentral m.m.Härulöver har fadern räll till tillfällig föräldrapenning i samband medbarns födelse eller adopfion. Anlalet ersällningsdagar är 10 per nyfött barneller adopterat barn. Inom den tillfälligaföräldrapenningen har föräldrarna uiöver de nu nämnda ersättningarna dessutommöjlighet att disponera två särskilda dagar (konlaktdagar) för varjebarn som har fylll 4 men inle . Dagarna är bl.a. avsedda för besök i ochkontakt med barnens vardagliga miljö, l.ex. barnomsorg och skola. Blivande mödrar, somunder graviditetens senare del på grund av arbetets arl inle kan fortsätta isitl vanliga arbele och inle kan omplaceras, har rätt lill havandeskapspenning.Denna utges tidigast från den före den beräknade förlossningen ochlängst lill den före denna lidpunkl, dvs. under högsl 50 dagar.Havandeskapspenning ulges med samma belopp som sjukpenningen. Har kvinnanblivit avslängd från sitt arbete enligt föreskrifter med slöd av 3 kap. 16 §arbelsmiljölagen (1977:1160) därför atl arbetsmiljön kan medföra risk förfosterskador utges ersättning redan fr.o.m. dagen för avstångningen. Bestämmelserna omföräldraförsäkring finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1982:120). Utöver föräldrarnas rällUll ledighel från anslällningen under tid då föräldrapenningen utges finns enfristående räll för föräldrarna alt ulan ekonomisk ersällning vara helt ledigaså länge de vårdar barn som är yngre än ell och etl halvt år (lagen, 1978:410,om rätl lill ledighet för vård avbarn m.m.). Föräldrarna har också möjlighet att förkorta arbetstiden till trefjärdedelar av normal arbetsiid fram till dess barnel fyller eller tillden senare lidpunkl då barnel har avslutat silt försia skolår. Föräldrar som harhandikappat barn som behöver särskild lillsynoch vård i hemmel kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionen för en förtidspensionär. Vårdbidraget är graderat i helt eller halvt bidrag (192 resp. av basbeloppet). Omkring 12 300 vårdbidrag beräknas ulges . Vid bedömning av rält till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Bidragel beskattas som inkomsi. Enviss del av vårdbidraget kan dock beslämmas som skattefri ersättning för Prop. 1986/87:100 merkostnader. För barn som vårdas på institution kan s.k.ferievårdbidrag Bil. 7 lämnas när barnel vistas i föräldrahemmet. Genom bidragsförskottenger samhällel.elt ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte hell beroende avföräldrarnas förmåga alt sörja för barnens ekonomiska behov. Bidragsförskottulgår förtid fr.o.m. vanligen av basbeloppet.Anlalel barn för vilka bidragsförskott ulgår kan beräknas lill drygl 278 000. har nyligenbeslutat om ändrade regler för underhållsbidrag och bidragsförskoll (prop.1986/87:35, SoU 10, rskr. De nya reglerna innebär följande. - Indexregleringenav underhållsbidragen har ändrals så atl bidragen närmare följerbasbeloppsulvecklingen. Dels har den nuvarande regeln slopats atl bidragenjusleras endast när basbeloppet har ökat eller minskat med minsl fem procenlsedan den senaste justeringen. Dels skall underhållsbidragen till barn följabasbeloppsändringarna ulan den nuvarande begränsningen lill 7/10 avbasbeloppsändringen. - Nivånför bidragsförskott har sänkts från 41 till40 % av basbeloppet. - Skyldighelalt beiala förfallna underhållsbidrag tillförsäkringskassan skall gälla även om bidragsförskollsbeslutel inte delgettsden underhållsskyldige. Belalningar som skell till barnets ställföreträdareföre delgivning får dock åberopas mol kassan. Den nya regeln innebär altinförsel kan äga rum även om den underhållsskyldige inte delgetts kassansbeslut alt beiala ul bidragsförskott. - Handläggningenhos försäkringskassorna av frågor om umgängesavdrag samordnas till denunderhållsskyldiges försäkringkassa. - Delminsta bidragförskoltsbelopp som föranleder utbetalning har höjls lill 50 kr.per månad. - Vissaövriga krav på delgivning har slopats i bidragsförskoltslagsliflning-en. Barn vars föräldraravlidit får etl ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår till drygt 31 000 barnunder . Pensionen utgår med lägsl av basbeloppet och högsl av basbeloppet i de fall då inle änkepension eller barnpension från ATPulgår. Barnpensionen från ATP är knuten till den avlidne föräldernsarbetsinkomst och ulgår f.n. till 35500 barn . 8 276 586 985 9 135 000 000 10 100 000 000 Allmänna barnbidrag utgårfr.o.m. och barn under älder. Däruiöver utgår ell flerbarnstillägg med ett halvt 35 barnbidragper år till familjer rned tre barn och med etl helt barnbidrag för Prop.1986/87:100 Även 16-19-åringar som studerar medräknas vid Bil. bedömningenav rält till flerbarnstillägg. allmäntbarnbidrag även för barn som vistas i specialskola eller bor utanför det egna hemmet på bekostnad av en huvudmanenligt omsorgslagstiflning- skallbarnbidraget betalas ul fr.o.m. månaden efter barnets födelse. Motsvarandeskall gälla när rätten till barnbidrag inlräder av annal skäl än födelse.Bidragel skall liksom utges l.o.m. kvartalet då barnet fyller . Förlängt barnbidrag utgårfr.o.m. kvartalet efter del barnet har fylll , när barnet studerar vidgrundskolan eller deltar i viss annan molsvarande utbildning. Fr.o.m. den 1juli 1986 har det förlängda barnbidraget överförts från det siudiesocialaområdet till socialförsäkringsområdet. Administrationen av bidraget övertogsav och de allmänna försäkringskassorna. Bidragelutbetalas och samordnas med utbetalning av allmänt barnbidrag ochflerbarnstillägg. Fr.o.m. skall bidraget kunna utgå underårets samtliga lolv månader (tidigare ). Kostnaderna täcks helt avmedel från statsbudgeien. Adminislralionen av barnbidragen handhas avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna finns ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449) ochbarnbidragsförordningen (1986:386) samt i lagen (1986:378) om förlängtbarnbidrag. Verket beräknar medelsbehovet för budgetåret1987/88 lill 10 020 milj. kr. Beräkningarna grundas på statistiskacentralbyråns befolkningsprognos för riket . Med ledning häravberäknas antalet bidragsberättigade barn vara ca 1 600 000 vid ulgången av år1987. Antalet familjer med flerbarnstillägg beräknas lill 153 000. Antaletmottagare med förlängt barnbidrag beräknas till ca 35 000. Fr.o.m. höjs barnbidragetfrån . per barn och år (prop. 1985/86:137, SoU 28, rskr.350). Höjningen av barnbidraget innebär att även flerbarnstillägget ökas. I detta sammanhang villjag ta upp en särskild fråga om en förändring av flerbarnstillägget. Chefen förbostadsdepartementet har i proposition (1986/ 87:48) om bostadspolitikenföreslagit vissa ändringar i bostadsbidragssysle-met. Bl.a. föreslås atl detstatliga bostadsbidraget avvecklas fr.o.m. det fjärde barnet och ersätts medökade flerbarnstillägg. Jag lämnar här det förslag fill förändring avflerbarnstillägget som förutsatts i den nämnda proposifionen. Motivet förförändringarna är i första hand att minska de kraftiga samlade marginaleffekterav skatt och bostadsbidrag som kan uppslå för de här berörda familjerna. Det statliga bostadsbidraget uppgår till 3 180kr. per barn och år. inte rimligl att familjerna förlorar på enregeländring som innebär bortfall av Jag finner del därför lämpligl atl del bortfallande bosladsbidra- Prop.1986/87:100 get ersälts med en ökning av nerbarnslillägget så alt för detfjärde och de Bil. 7 därefler kommande barnen i varje familj lämnas ellflerbarnstillägg motsvarande av ell hell barnbidrag. Del innebär enökning i förhållande lill nuvarande regler med . per barn och år vilketär etl något förhöjt belopp jämfört med bostadsbidraget. För den begränsadegrupp familjer med fyra eller flera barn som inle har någol statligtbosladsbidrag och för dem som bara har ett reducerat bostadsbidrag innebärförändringen en rejäl förbättring. Höjningen avflerbarnstillägget förutsätter ändring i 2 a § lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag. Ett inom upprättat förslag lill lag om ändringi lagen om allmänna barnbidrag bör fogas till protokollet i della ärenden sombilaga 5.1. Vid del föreslagnaikraftträdandet innebär förslaget ökade kosinader med ca 110milj. De ändrade bostadsbidrags-reglerna innebär enmotsvarande kostnadssänkning under huvudlilel. Eflersomstaten ersätter kommunerna i efterskott inträffar emellertid dennakostnadssänkning först under / 89. Jag har i denna fråga samrått med chefen förbostadsdepartementet. Chefen förjordbruksdepartementet kommer senare att föreslå en viss reduktion avsubventionen av mjölkpriset fr.o.m. . Jag avser att senareåterkomma lill regeringen med förslag för att kompensera barnfamiljerna för deökade kosinaderna för barnens mjölkkonsumfion som följer av detta. Med ulgångspunkl i de nyabidragsbeloppen och med beaktande av de ändrade reglerna för flerbarnstilläggoch antalet barn i bidragsberälligad ålder beräknar jag anslaget lill 10 100milj. Jag hemsläller att regeringen föreslår 1. attanta förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. att till AUmännabarnbidrag för /88 anvisa ett förslagsanslag av 10 100 000 000kr. 1 069 366 826 1 165 000 000 Inom föräldraförsäkringenryms ersättningsförmånerna föräldrapenning och lillfälUg föräldrapenning samthavandeskapspenning. Föräldraförsäkringen ären integrerad de) av sjukförsäkringssystemet vad gäller såväl finansieringen som administrafionen av försäkringen. Kostna derna förföräldrapenningen och havandeskapspenningen finansieras således till genom statsbidrag på utgiftsanslag och fill genom socialav- 37 gifter från arbetsgivare och egenföretagare påinkomsttitel. Bil 7 Beräkningarna förantalet ersatta dagar grundas på befolkningsprognos över antalet levande föddabarn. lagils till de övergångsregler som gör delmöjligt all t.o.m. ta ut reslerande dagar med s.k. särskildföräldrapenning för barn som har fylll fyra Delta förklarar den beräknade minskadekoslnaden . Mol bakgrund av della ochmed beaktande av kända löneökningar beräknar de toialakosinaderna för föräldraförsäkringen till 7 500 milj. kr. respektive 7 435milj. Anslagsbehovet för budgeiårei 1987/88beräknas därmed lill ca 1 120 milj. kr. Verkets beräkningar avkostnadsutvecklingen för de olika förmånsslagen framgår av följande labell,milj. (avrundat). ' Föräldrapenning isamband med barns födelse och särskild föräldrapenning sammanfördestill en förmån kallad föräldrapenning . På grundval av riksförsäkringsverkelsberäkningar och med beaktande av löneutvecklingens inverkan påföräldrapenningen och havandeskapspenningen saml en viss volymökning beräknarjag kostnaderna under näsla budgetår för föräldrapenning till ca 5 985 milj.kr. och för havandeskapspenning till ca 200 milj. kr. När del gällertillfällig föräldrapenning beräknar jag kosinaderna lill ca 1 595 milj. kr. Idenna beräkning ingår kostnadsökningen, ca 250 milj. kr., för förbättradkompensalion vid lillfällig vård av barn enligt det förslag som regeringentidigare denna dag har fattat beslut om atl förelägga (prop.1986/87:69). För som enförsäkrad vårdas på sjukhus görs etl avdrag från sjukpenningen med 55 kr.Enligt gällande beslämmelser görs inte någol molsvarande avdrag påföräldrapenning vid förlossningsvård. Eflersom det inte kan vara motiverat altskilda regler skall gälla beroende på om sjukpenning eller föräldrapenningutges vid sjukhusvården anser jag alt sjukhusvårdsavdrag skall göras även vidförlossningsvård. Avdrag bör därför göras på föräldrapenning enligt molsvaranderegler som gäller för sjukpenning vid sjukhusvård. Den skillnaden anser jagdock bör gälla alt föräldrapenning alllid skall utges med lägst garantinivån,vilken fr.o.m. är . Förslagel, som föreslåsträda i krafl , innebär alt utgifterna för föräldraförsäkringenberäknas minska med drygl 20 milj. kr. Förslaget föranleder ändring i 4 kap. 8 § lagen(1962:381) om allmän 38 försäkring.Lagtekniskl bör den ändringen samordnas med vissa andra Prop. 1986/87:100ändringar i samma lag som föreslås under D 1. Bidrag till sjukförsäkringen. 7 Elt för samtliga dessaändringar gemensamt förslag till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring bör fogas till prolokollet i delta ärende som bilaga5.4. Mot bakgrund av delredovisade beräknar jag de totala kosinaderna för föräldraförsäkringen undernästa budgetår till ca 7 760 milj. kr. Statsbidrags-kostnaderna uppgårdärmed lill ca 1 165 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lill Bidrag tillföräldraförsäkringen för /88 anvisa elt förslagsanslag av . Vårdbidrag för handikappade barn 1985/86 Ulgift 457 979 655 1986/87 Anslag 470 000 000 1987/88 Förslag 535 000 000 Från anslaget bekostasvårdbidrag till förälder som i hemmetvårdar barn som behöver särskild lillsyn eller vård på grundav sjukdom eller handikapp. beräknar anslagsbehovetför vårdbidrag under /88 lill 504 milj. kr. Anlalet vårdbidrag beräknas uppgå till 12 300 varav 6500 hela och 5 800 halva i genomsnitt under budgetåret. Vidare har enuppräkning gjorls till följd av retroaktiva ulbelalningar. På grundval av riksförsäkringsverkelsberäkningar och med hänsyn till utvecklingen av basbeloppet beräknarjaganslagsbehovet för nästa budgelår lill 535 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vårdbidrag förhandikappade barn för budgetårel 1987/88 anvisa elf förslagsanslag av . Bidragsförskott Prop.1986/87:100 1 641 566 622 1 685 000 000 1 745 000 000 Bidragsförskott utgår för barn som endasl en avföräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också utgå när föräldrarna har gemensamvårdnad. Fram till gällde som en allmän åldersgränsför bidragsförskott. Från den lidpunklen kan bidragsförskott ulgå också försluderande barn i åldern . De bidragsberättigade barnen garanteras ellgenerelll ekonomiskt bidrag, som för tid iregel moisvarar av basbeloppet. Bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (omlryckl1976:277) och lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för sluderande. Riksförsäkringsverkel beräknar vid nuvaranderegler och basbeloppet . kosinaderna för bidragsförskott /88 fill 1 765 milj. kr. Anlalel barn för vilka bidragsförskott utgår kanför budgeiårei 1987/88 beräknas lill ca 278 000. har, som jagtidigare beskrivit i inledningen tillavsnittet, fallal beslul om vissa förändringar av reglerna förunderhållsbidrag och bidragförskoti. Beslutet innebär bl.a.alt nivån för bidragsförskottet sänks till av basbeloppet. Regelförändringarnainnebär alt anslagsbehovet minskar med 110 milj. kr. i jämförelse med detanslag som gäller för innevarande budgelår. De regler om etttilläggsbelopp till basbeloppet somföreslås under avsnill D i syfte att kompensera pensionärerna för effekterna avden devalvering som genomfördes , får också effekter förbidragsförskottet. Ändringen innebär att bidragsförskott som lämnas efter den1 stiger lill . perår och barn vid basbeloppet jämte etl tilläggsbelopp om . På grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och med hänsyn till beslutade och föreslagnaregeländringar och prisutvecklingen beräknar jag anslagsbehovel för näslabudgetår lill 1 745 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lill Bidragsförskollför /88 anvisa etl förslagsan slag av . Barnpensioner Prop.1986/87:100 Från detla anslag bekosias barnpension frånfolkpensioneringen. Barnpension utges till barn som är ochvars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Barnpension frånfolkpensioneringen ulges av basbeloppet eller, om barnet uppbärbidragsförskott, av basbeloppet. För barn vars båda föräldrar haravlidit utgör barnpensionen av basbeloppet efler vardera föräldern.Pensionen minskar om det även utges barnpension från ATP eller om modern fåränkepension, men skall alllid ulges med av basbeloppet. Barnpension fråntilläggspensioneringen som är knuten lill den avlidna förälderns arbetsinkomstfinansieras direkl genom ATP-avgiften och ulgifterna redovisas inte överstatsbudgeien. Anlalel barnpensioner från folkpensioneringenhar minskal markanl . uppgick antalet till ca 41000 och beräknas uppgå till ca 30 000. Barnpensionensmedelbelopp beräknas uppgå lill av basbeloppet. Riksförsäkringsverketberäknar kosinaderna för barnpensioner från folkpensioneringen underbudgeiårei 1987/88 till 200 milj. kr. utgående från etl basbelopp av . På grundval av riksförsäkringsverkelsberäkningar och med beaktande av basbeloppets utveckling beräknar jaganslagsbehovet för näsla budgelår till 211 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl lill Barnpensionerför /88 anvisa ett förslagsanslag av . Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn Från den 1 januari 1985ulgår elt särskilt bidrag till sådanabarn som är adopterade av endast en person. Reglerna för det nya bidraget motsvarar i 41 stort sett dem som gäller för bidragsförskott. Bidragelutgår således för lid Prop. 1986/87:100 fr.o.m. i normalfalletmed av basbeloppet för barn Bil. 7 under och för studerande barn iåldern . Bestämmelserna finns i lagen (1984:1096)om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Antalet bidragsberättigade barn beräknas till 560 underbudgeiårei 1987/88. Riksförsäkringsverkel beräknar kosinaderna lill . Det som jag har anfört under avsnitt C4 om höjning avbidragförskoti som lämnas efter gäller också della särskildabidrag. Jag beräknar kosinaderna för bidrageltill 5,6 milj. kr. för budgetårel 1987/88. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillSärskiU bidrag för vissa adoptivbarn för budgetårel 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av . Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom Prop.1986/87:100 Bil 7 Under dellaavsnill redovisas huvuddelen av den allmänna försäkringen, nämligen sjukförsäkring (inkl.tandvårdsförsäkring), folkpensionering och allmän tilläggspension (ATP). Härredovisas också de komplelterande förmånerna hustrutillägg och kommunaltbosladslillägg saml arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen, vårdbidrag för handikappade barn samt barnpensionredovisas under avsnill C). Dessa ersättningssystemutgör grundstenarna för den sociala tryggheten och del skydd molinkomstbortfall alla behöver vidsjukdom, handikapp och ålderdom. Utbyggnaden och effekliviseringen av deltaekonomiska trygghetssystem, som omfattar hela befolkningen, har skellsuccessivi . Det är vikfigt atl slå vakt om detlagrundläggande välfärdssystem inle minsl i ekonomiskt kärva lider. ATP-systemet ochfolkpensioneringen har i nuvarande huvudsakliga utformning varil i kraflomkring . Del finns därför skäl atl se över effekterna och pröva möjligheternaatl förenkla regelsystemet. Den parlamentariska pensionsberedningen (S1984:03) har mot denna bakgrund i uppgift atl göra en översyn av del allmännapensionssystemet. Några av de frågor som kommittén enligt direkliven börbehandla är reglerna för värdesäkring av pensionerna, reglerna för intjänandeav ATP och utformning av efterlevandepensioneringen. Frågor angående rörligpensionsålder skall behandlas med förtur. Beredningen har avlämnatbetänkandet (SOU 1986:47) Deliidspension - översyn med förslag till ändringar i delpensioneringen. Rehabiliteringsberedningen(S 1985:02) har i uppgifl atl se över vissa grundläggande regler bl.a. inomsjukförsäkringen som kan uigöra ett hinder i rehabiliteringsarbetet.Utredningen skall även se över sjukförsäkringens ersättningsregler när detgäller ålgärder som syflar till atlförebygga framtida nedsältning av arbetsförmågan. Vissa resurs-, ansvars- ochsamordningsfrågor när det gäller rehabiliteringsinsatserna behöver också sesöver. Syftet med översynen är alt ge sjukförsäkringen en mera aktiv roll irehabiliteringsarbetet och när del gäller sjukdomsförébyggande insalser. Ersättningarna från den allmänna försäkringen ärvärdesäkrade genom anknylning till etl basbelopp som faslslälls pågrundval av den allmänna prisutvecklingen under föregående år. Basbeloppet harför fastställts fill . Sjukförsäkringssystemet omfattar helabefolkningen. Försäkringen ger rätl fill dels sjukpenning vid sjukdom av arbetsinkomster upp lill 7,5 gånger basbeloppet (. ), dels viss ersällning i samband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård samt sjukresor. Det nya sysiemel förersättning lill sjukvårdshuvudmännen avseende Prop. 1986/87:100 öppen vård sominfördes kommer alt ändras Bil. 7 på ett parpunkter. Den allmänna sjukvårdsersältningen kommer att omfalta även sjukhusvårdoch de särskilda ersättningarna för sjuktransporter och öppen sjukvård tillpersoner som fullgör värnpliktsljänslgöring, anhållna vidkriminalvårdsanslaller m.m. Även för skall särskilda övergångsreglergälla för hur denna ersättning skall fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen.Fr.o.m. sammanslås dessutom de särskilda ersättningarna för hemsjukvårdoch öppnare vårdformer inom psykiatrin ersättning för avinslitulionalisering inom hälso- och sjukvården. Den nuvarandeöverenskommelsen om ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen gäller . För atl fastställa ersättningarna förtiden därefter sker överläggningar med sikle på atl en proposiiion omersättningar lill sjukvårdshuvudmännen skall föreläggas . Sjukförsäkringensersättningsregler för öppen sjukvård innebär atl patienten vid läkarbesökbelalar en enhetlig avgift på f.n. högst . per besök i offenllig vård ochvanligen . per besök hos privatpraktiserande läkare. Försäkringsersällningulges i form av allmän sjukvårdsersättning lill sjukvårdshuvudmännen och enligtsärskild taxa tillprivatpraktiserande läkare. Molsvarandeersättningsregler gäller även för sjukvårdande behandling som utförs av annanpersonal än läkare. Patientavgiften är där högst . per besök i offentligvård och . per besök hos privatpraktiserande sjukgymnast. Vid läkemedelsinköpbetalar palienlen normall sell halva koslnaden utöver elt karensbelopp på 30kr., dock högst . för varje inköpstillfälle. Kostnaderna därutöver belalasfrån sjukförsäkringen. För personer med stortbehov av sjukvård och läkemedel finns etl högkostnadsskydd. Skyddet gäller förlakar- och tandläkarordinerade läkemedel saml för läkarvård och sjukvårdandebehandling i prival och offenllig öppen vård. Det innebär i princip all enperson blir befriad från ytterligare kostnader för läkemedel och vårdbesök närhan har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller under entolvmånadersperiod räknat från första inköpet eller besöket. För barnfamiljergäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj fårläggas samman. Sjukförsäkringensulgifter för läkemedel har ökal krafligl . För alt komma fill rätta med kostnadsutvecklingen på läkemedelsområdet har olika åtgärder vidtagils. Patientens avgift vid läkemedelsinköp har höjls. Begränsningar har införts i fråga orn förbrukningstid och förskrivningsmängd för läkemedel. Vissa läkemedel har undantagits från prisnedsättning enligt lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Informa tionsinsatser har genomförts för all öka kostnadsmedvetenheten hos de förskrivande läkarna. Trots detta har kostnaderna för läkemedel fortsatt alt öka på ett oacceptabelt sätt. En särskild utredning, läkemedelsut redning (S 1983:04), har tillsatts i syfle att se över bl.a.kostnadsutvecklingen inom läkemedelsområdet. Jag anser dock att det redan nu finns anledning att vidta vissa förenklingar i regelsystemet och ålgärder för att minska 44 Jag avser därvid att föreslå all de som fr.o.m. den 1 Prop.1986/87:100 juli 1987 köper läkemedel får betala hela den fakiiskaläkemedelskostnaden. 7 dock högst . för varje inköpstillfälle.Kostnaderna däruiöver belalas av sjukförsäkringen. Delta innebär all ändringarmåsle göras i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Jagåterkommer till della i det följande (D 1. Bidrag till sjukförsäkringen). Isamband härmed anser jag alt de av regeringen fr.o.m. beslutade undantagen från den s.k.läkemedelsrabatteringen skall slopas.