prop · GA03115 · 1986-12-31 00:00:00 — Rätten till kroppsvisitation gäller således situationer där riskentypiskt sett framstår som stor för att tillhyggen skall komma till användningvid våldsbrott. I sädana fall får polisen rätt all undersöka portföljer,handväskor och annat sådant handbagage som personen i fråga bär med sig. Deltaavses gälla även när fråga är om en låst väska eller ett på annat sätt slutet förvaringsmedeloch åtgärden alltså enligt terminologi är alt hänföra tillhusrannsakan. Det bör understrykas att de befogenheter som det härgäller skall utnyttjas bara i situationer dä risken typiskt sett framstår somstor för att vapen och andra tillhyggen skall komma användning vidvåldsbrott. Självfallet är det ytterst väsentligt alt den praktiskatillämpningen inte får en sådan utformning att den av allmänheten uppfattas somett utslag av obefogat trakasseri. Risken för våldsbrott kan i del särskilda fallet hänförasig till en viss person. Självfallet är det då endast denne som polisen får kroppsvisitera. I andra fall kan emellertid de omständigheter som gör att del finns anledning att befara att farliga föremål kan komma till användning vid brott vara sådana all de inte hänför sig någon bestämd person. SiluaUonen kan te sig allmänt hotfull och konfliktfylld såsom exempelvis när tvä rivaliserande ungdomsgrupper konfronteras på allmän plats och olika slags provoka tioner förekommer som gör del troligt all vissa av ungdomama bär på knivar eller andra tillhyggen. Ett annat typfall representeras av vissa slags offentliga evenemang där erfarenhetsmässigt risken för våld är överhäng ande. Polisen avses enligt förslaget vid sådana tillfållen ha befogenhet aft mera mtinmässigt kontrollera humvida de som uppehåller sig på platsen 11 eller besöker evenemangetbär på sig eller i handbagage medför föremål Prop. 1986/87:115 som kananvändas för att skada andra. Men givetvis måste alllid risken för våldsanvändningvara på det sättet kvalificerad som redan gäller enligt förverkandebestämmdsemai 36 kap. 3 § BrB. Detförekommer redan nu ibland - exempelvis vid sådana fotbollsmatcher där man haranledning alt förvänta sig bråk och oroligheler - att polisen utför mtinmässigavisitaUoner av i varje fall ungdomar tillhörande olika supportergrupper. Oftaanses detta ske med det rättsliga stöd som består i att anordnarenhar förbjudit tillträde för dem som bär knivar eller andra liknande vapen. Densom medför ett sådant föremål får då regelmässigt lämna det ifrån sig undermatchen men får tillbaka det när han går ut. Inte sällan är det emellertidefter matchen som oroligheterna uppslår på allvar. Från denna synpunkt medförden här föreslagna regleringen den fördelen att knivar och andra farligaföremål ofta kommer att kunna tas i beslag i stället för att återlämnas. Detbör framhållas all det ingripande som en visilation innebär självfallet intefår vara större än vad som behövs för att uppnå det avsedda resultatet. Somregel bör det vara till fyllest med en ytlig kroppvisitation (ibland benämndprovisorisk skyddsvisitaUon), som består i all polismannen systematiskt känneri eller utanpå fickor och kläder, samt eventuellt kontrollerar medförda väskoro. Bestämmelsensutformning innebär att alla polismän har befogenhet all genomföra kroppsvisitationunder de föreskrivna fömlsättningarna. Någon annan ordning kan knappast komma ifråga med hänsyn all sädana situationer där kroppsvisitation kan bliaktuell kan uppkomma plötsligt och utan förvarning. Alt som harföreslagit vid remissbehandlingen förebehålla polismyndigheten dvs. iprincip polischefsulbildad personal - befogenheten att fatta beslut när detinte är fara i dröjsmål skulle, som jag ser det, inte vara ändamålsenligt. Ensådan ordning skulle sannolikt ge upphov till betydande osäkerhet itillämpningen, bl. a. med hänsyn till svårigheten alt avgöra om fara är idröjsmål innan man vet om en visilation leder till all farliga föremålpåträffas. I de fall då en mer mUn-mässig visilation i samband med ett idrottsevenemangeller liknande aktualiseras bör dock regelmässigt beslut härom fattas avpolisman i befälsställning. Föratt söka efter en person som med laga stöd skall omhändertas får en polisman bereda sig tillträde till den eftersöktes bostad eller till annat hus, mm eller ställe som tillhör eller disponeras av honom. Detsamma gäller i fråga om en lokal som är tillgänglig för allmänheten. Finns det synnerliga skäl att anta att den eftersökte eljest uppehåller sig hos annan, får polis mannen bereda sig tillträde även dit. På motsvarande sätt får en polisman bereda sig tillträde till en bostad eller något annat ställe för att söka efter ett föremål som polisen med stöd av lag eller annan författning skall omhänderta; vad som har sagts om den eftersökte gäller därvid föremålets ägare eller innehavare. En åtgärd som avses i första stycket far vidtas utan föregående beslut av 12 polismyndigheten endast omfara är i dröjsmål eller åtgärden syftar till att Prop. 1986/87:115 sökaefter en person som är efterlyst och skall omhändertas vid anträffandet .Endast om det finns särskilda skäl får åtgärden vidtas mellan och6.00. Ifråga om husrannsakan för eftersökande av föremål som är underkastat beslag ochav den som skall gripas, anhållas eller häktas eller hämtas till förhör ellerinställelse vid domstol finns bestämmelser i . Genomändringen i andra stycket, som utförligt behandlats i avsnitt 3 i den allmännamotiveringen, får en polisman företa husrannsakan ulan föregående beslut avpolismyndighet för all söka efter en person som är efterlyst och skallomhändertas. Härigenom bringas beslutsordningen enligt polislagen vidhusrannsakan för eftersökande av personer som skall omhändertas iöverensstämmelse med motsvarande ingripanden enligt RB. Jaghemställer all lagrådels yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f. d. regeringsrådet , jusUtierådet Sterzel, regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till lagom ändring i polislagen (1984:387). Förslagethar inför lagrådet föredragils av hovrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , ,, S. , , , , , R. ,, , , , , G. , Lönnqvist Proposition om ändring i polislagen (1984:387) Föredragandenupplyser alt lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran (beslut omlagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde )och hemställer altregeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Kroppsvisitation för eftersökande av farliga föremål Underhösten har regeringen i en skrivelse till redovisat de åtgärder somför närvarande planeras inom ansvarsområde motvåldsbrott, inbrotlsstölder och liknande kriminalitet (skr. 1986/87:21).Skrivelsen innehåller en utförlig beskrivning av dels metodema för del brottsbekämpandearbetet inom jusUtiedepartemenlet, dels pågående och planerade projekt inomdetta område. Förebyggandeåtgärder med syfte all motverka användningen av olika slags vapen, knivar ochandra farliga föremål behandlas i ett särskilt avsnitt (s. 15 f)- Mot bakgrundav de praktiska erfarenheterna av nuvarande bestämmelser konstateras iskrivelsen all del synes vara en utbredd uppfattning att polisens befogenheterpå området inte är tillräckliga. Del slås vidare fast alt en av orsakerna tilldetta är att de tillämpliga bestämmelserna om beslag och förverkande inteförenats med tillräckliga möjligheter för polisen att företa kroppsvisitationför att söka efter knivar och liknande farliga föremål. Enligtdepartementschefens mening är del mot bakgmnd av utvecklingen av våldsbroltslighetenmotiverat att polisen ges ökad befogenhet all mera rutinmässigt göra visitaUonerför alt söka efter farliga föremål i situationer då omständigheterna geranledning alt befara att sådana föremål kan komma till brottslig användning. Dennapromemoria innehåller förslag till en sådan utvidgning av polisens befogenheteratt företa kroppsvisitation m.m. till förebyggande av våldsbrott. 2 Nuvarande ordning 2.1 Kroppsvisitation Enligt2 kap. 6 § regeringsformen (RF) är vaije medborgare skyddad mot påtvingadekroppsliga ingrepp samt mot bl. a. kroppsvisitation, husrannsakan och liknandeintrång. Under vissa fömtsättningar som anges i 2 kap. 12 § RF får del dockgöras inskränkningar i delta skydd, om det sker i form av lag, dvs. iförfattning beslutad av . 1 princip gäller att en sådan inskränkningmåste tillgodose ett syfte som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle ochhållas inom ramen för vad som är nödvändigt med hänsyn ändamålet medinskränkningen. Avvägningen mellan de motstående intressena måste vidareulfalla så att det inte görs större inskränkning i rättigheten i fråga än vadsom kan anses demokratiskt godtagbart. Bestämmelserför att tillgodose särskilda syften som begränsar skyddet mot kroppsvisitation finns i flera olika lagar. För kroppsvisitation somtvångsmedel vid utredning av misstanke om Prop. 1986/87:115 brott finnsbestämmelser i 28 kap. (RB). Allmännabestämmelser om polisens befogenheter att företa kroppsvisitation vid sidan avden brottsutredande verksamheten finns i 19 § resp. 22 § polislagen (1984:387).Dessutom finns särskild reglering för vissa speciella situationer. Medstöd av bestämmelserna i 19 § polislagen får en polisman, som med laga rättgriper eller annars omhändertar eller avlägsnar någon, i anslutning därtill kroppsvisiteradenne i den utsträckning som är nödvändig av säkerhetsskäl för att vapen ellerandra farliga föremål skall kunna tas om hand (s. k. skyddsvisitation). Kroppsvisitationfår också företas för att man skall kunna fastställa identiteten på den somomhändertas eller avlägsnas. En befogenhet att företa skyddsvisitation avpersoner som tagils i förvar i häkte eller polisartest följer vidare avbestämmelserna i 2 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.Enligt första stycket i denna paragraf gäller sålunda all den frihetsberövadesenast vid ankomsten till förvaringslokalen får kroppsvisileras föreftersökande av föremål som han enligt vad som följer av häkleslagen inte fårinneha. Och i tredje stycket finns en generell bestämmelse som ger befogenhetatt företa sådan yUig kroppsvisitation som bedöms nödvändig av säkerhetsskäloch som endast avser eftersökande av vapen eller annat fariigt föremål. Innanpolislagen trädde i kraft saknades allmänna föreskrifter ombefogenheter för polisen att i förebyggande syfte vidta sädana åtgärder somexempelvis utrymning, avspärtning och kroppsvisitaUon. I 22 § polislagen finnsdessa befogenheter numera lagfästa. Vad gäller kroppsvisitation stadgas därialt en polisman för att söka efter ett farligt föremål får kroppsvisiterapersoner, som uppehåller sig på en viss plats, om del föreligger allvarlig riskför all ett brott, som innebär allvarlig fara för liv eller hälsa eller föromfattande förstörelse av egendom, kommer alt förövas på platsen i fråga. Dämtöverfinns särskilda föreskrifter när del gäller polisens verksamhet tillförekommande av brott som utgör allvarlig fara för säkerheten vid luftfart ochbrott i samband med domstolsförhandlingar. I dessa situaUoner tillämpas bestämmelsemai lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats resp. lagen (1981:1064)om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar. Detkan framhållas all polisens allmänna befogenhet att företa kroppsvi sitaUon enligt 22 § polislagen endast omfattar ingrepp som typiskt sett faller inom ramen för polisens tjänsteplikt. Som har påpekats regleras sådana åtgärder som vidtas av ulredningsskäl av bestämmelserna i . I förarbetena till den aktuella bestämmelsen i polislagen har särskilt underslmkils all någon utvidgning av polisens befogenheter inte var av sedd med den nya regleringen, som närmast skulle ses som en kodifiering av tidigare praxis. På samma sätt som tidigare gällt får ingripanden av aktuellt slag inte vidtas i mera allmänt förebyggande syfte ulan endast om det verkligen finns särskilda omständigheter som ger vid handen all del föreligger en viss risk för allvarliga brott mot bl. a. liv eller hälsa. a. SOU 1982:63 s. 123 f och prop. 1983/84 s. 130 f). 2 1986/87. 2.2Beslag och förverkande Prop. Deallmänna reglerna om beslag av egendom finns i 27 kap. RB. Enligt huvudregeln i1 § får föremål tas i beslag som skäligen kan antas äga betydelse för utredningom brott eller vara avhänt någon genom brott eller på gmnd av brott förverkat.Den föreskrift som närmast är av intresse i detta sammanhang finns i 14 a § isamma kapitel. Enligt denna gäller att ett föremål som skäligen kan antas varaförverkat enligt 36 kap. 3 § får las i beslag. Debestämmelser om förverkande som är av intresse när det gäller ingripande motinnehav av knivar eller andra farliga föremål som kan användas som vapen vidbrott mot liv eller hälsa återfinns i 36 kap. 2 och 3 §§BrB. Enligt36 kap. 2 § får bl. a. egendom som använts som hjälpmedel vid brott enligtbrottsbalken förklaras förverkad om det är påkallat till förebyggande av brotteller om det annars finns särskilda skäl till det. Omnågon gjort sig skyldig till t. ex. misshandel eller försök eller förberedelseUll sådant brott, kan således knivar eller andra farliga föremål som använtseller varit ämnade att användas vid brottet förklaras förverkade med stöd avdelta lagmm. Förförverkande enligt 36 kap. 3 § fordras däremot inte att något brott harbegåtts. Del räcker att föremålet i fråga kan befaras komma till brottsliganvändning. Efter en lagändring (SFS 1983:224) innehåller paragrafennumera en uttrycklig bestämmelse som direkt tar sikte på möjligheten attomhänderta knivar och andra farhga föremål i risksituationer. Enligt den nyalydelsen får föremål förklaras förverkade om de är ägnade att användas somvapen vid brott mot liv eller hälsa och de har påträffats under omständigheter,som gav anledning all befara att de skulle komma till sådan användning. Avsiktenhar varit att den nya bestämmelsen skall ge underlag för polisen alt iriskfyllda situationer ta hand om knivar och andra farliga tillhyggen - såsom kättingar,batonger, jämrör och hknande föremål. Etttypexempel på en sådan situation då ett ingripande är avsett att kunna ske ärenligt förarbetena då två rivaliserande ungdomsgmpper konfronteras på allmänplats och vissa av medlemmarna bär på farliga tillhyggen. Om del, enligt vadman från polisens eller allmänhetens sida kan konstatera, har uppstått enhotfull stämning med provokationer av olika slag, kan föremålen las i beslagoch förklaras förverkade, även om några våldssamheter ännu inte har hunnitförekomma. Detsamma gäller under förhållanden då våldsamma sammanstötningarerfarenhetsmässigt kan befaras, såsom fallet exempelvis kan vara vid vissaidrottsevenemang (se prop. 1982/83:89 s. 15 f). Förspringstiletter och på liknande sätt konslmerade knivar gäller sär skilda bestämmelser. Enligt förordningen (1959:312) om förbud mot inne hav av vissa sUletler m. m. får sådana stickvapen inte innehas av någon som inte fyllt eller överlåtas eller upplåtas till personer som inte har uppnått den åldern. Vapen av det slaget får heller inte tillverkas i eller föras in i landet eller förvaras på tullager eller i frihamn. Olovligt innehavbestraffas med dagsböter. SpringsUlelter och spring- Prop. 1986/87:115knivar som innehas i strid mot föreskrifterna får tas i beslag enligt deallmänna reglema i 27 kap. 1 § RB. Förverkande får ske, även om något straffinte döms ut. Vid konkurrens med de allmänna bestämmelserna om beslag ochförverkande har stilettförordningens specialreglering företräde. 3 Överväganden och förslag 3.1 Allmänna utgångspunkter Redani det lagstiftningsärende som ledde till den redovisade ändringen avförverkandebestämmelserna i 36 kap. 3 § BrB diskuterades frågan om man bordekombinera de ökade möjlighetema att la knivar och andra farliga föremål ibeslag med en utvidgad befogenhet för polisen alt kroppsvisitera personer i deavsedda situationerna för att söka efter sådana föremål. Fråganom polisens möjlighet att företa kroppsvisitation ulan samband medbrottsutredning var emellertid föremål för polisberedningensöverväganden i arbetet med att lägga fram förslag till en ny polislag. Medhänvisning till detta pågående utredningsuppdrag ansåg departementschefen attnågon ny reglering av polisens befogenheter att företa kroppsvisitation intedå borde genomföras, särskilt som en sådan reglering från principiell synpunktskulle te sig rätt ingripande (prop. 1982/83:89 s. 19 f). I proposition pohslageninstämde departementschefen i polisberedningens uppfattning att åtgärder som1. ex. kroppsvisitaUon utgör ett så långtgående ingrepp i den enskildesintegritet att risken för ett brott i sådana fall måste vara på något sättsärskilt kvalificerad (prop. 1983/84:111 s. 130 O- 1 den bestämmelse som togsin i 22 § polislagen begränsades därför polisens befogenheter i aktuelltavseende till fall då allvarlig risk för brott mot liv eller hälsa föreligger. fömt nämnda skrivelsen till (skr. 1986/87:21 s. 16) har chefenför justiUedepartemenlet som fömt har berörts förklarat sig vara beredd attompröva den inställning som redovisades i samband med polislagens tillkomstsamt uttalat att starka skäl talar för att polisen tilläggs en befogenhet attmera rutinmässigt göra visitaUoner i de situationer som det här gäller. a. ses mot bakgmnd av att det enligt en uppfattning som vidåtskilliga Ullfällen har framförts från polishåll har blivit allt vanligareinom vissa gmpper, bl. a. en del ungdomsgmpper i storstadsregionerna, all manbär med sig knivar och andra farliga tillhyggen i situationer som är känsligafrån våldssynpunkt. Delslår också klart att omfattningen av sådant våld där knivar och andra liknande farliga föremål kommer till användning har ökat. En undersök ning, som genomförts hos brottsförebyggande rådet och som avsåg domar för grov misshandel resp. 1984, visar exempelvis att andelen våldsbrott som medförde livshotande skador under den Uden hade fördubblats - från år . Detta förklaras bl. a. av att att kniv våldet ökade i anmärkningsvärt hög grad. eller liknande Ullhyggehade använts som brottsredskap i av de Prop. 1986/87:115 undersöktamisshandelsfallen medan motsvarande siffra för är 1984 hade stigit till71 %. Omförutsättningar skapas för all utvidga kontrollen i situationer där riskentypiskt sett är stor för att knivar och andra farliga föremål kan komma attanvändas vid våldsbrott, ökar otvivelaktigt lagstiftningens förebyggandeeffekter. Dels kanske en del våldsbrott kan motverkas i särskilda fall, delskan förekomsten av sådana kontroller få allmänpreventiva effekter sä till vidaatt benägenheten att bära kniv i olämpliga sammanhang minskas i vissa grupper.Det finns åtskilliga exempel på att t. ex. knivar mer eller mindrereflexmässigt tagits fram i ett trängt läge, trots att innehavaren kanske intemedvetet planerat del. Lättillgängligheten i sig kan alltså innebära en beaktansvärdrisk i hotfulla situationer. Isammanhanget bör även nämnas att fick iuppdrag att utreda polisens verksamhet för att förebygga brott och övervaka denallmänna ordningen i samband med större och allmänna festdagar. Iuppdraget ingår bl. a. alt utvärdera bestämmelserna om beslag och förverkandeav knivar och andra farliga föremål. Avsikten är alt styrelsens utredning, somväntas föreligga /87 skall läggas till gmnd för direktivtill en särskild utredare som bl. a. skall få till uppgift att pröva om ettmera generellt förbud att bära kniv pä t. ex. allmänna platser eller vid offenUigatillställningar bör införas. Enligtvad inhämtat visar en enkätundersökning som styrelsengjort med anledning av uppdraget all del är en tämligen utbredd uppfattning altpolisen bör ges befogenhet att mera rutinmässigt göra visitaUoner för att sökaefter fariiga föremål, när del finns risk för alt tillhyggen av det slaget kankomma till användning. 3.2 Ökad befogenhet till kroppsvisitation enligt 19 § polislagen Av27 kap. 14 a § RB och 36 kap. 3 § BrB framgår att möjligheter att ta i beslagoch förverka farliga föremål av aktuellt slag föreligger så snart de påträffatsunder omständigheter som gav anledning att befara att de skulle komma Ullanvändning som vapen vid brott mot liv eller hälsa. Något krav på misstanke ombrott är inte uppställt, och inte heller behöver broltsrisken vara på särskildsätt konkretiserad. Det räcker att risken typiskt sett -med tanke främst påplatsen och den uppkomna situationen - kan anses vara stor för att knivar ellerhknande vapen skall komma till användning. Denbefogenhet polisen har enligt polislagen att i förebyggande syfte vidta kroppsvisitation för alt kunna la om hand farliga föremål fömtsätter emellertid att ett frihetsberövande (eller ett avlägsnande) sker eller att brottsrisken är på visst sätt kvalificerad, dvs. all del föreligger allvarlig risk för brott mot liv eller hälsa. De bestämmelser som reglerar å ena sidan pohsens befogenhet att företa kroppsvisitaUon i dessa fall och å den andra möjligheterna att ta i beslag och förverka föremål av nu avsett slag korre sponderar alltså inte fullt ut. Enligt den gällande ordningen saknar polisen således laga stöd för all i allmänt förebyggande syfte kroppsvisitera perso- 20 ner för att söka efterknivar m.m., även om situationen framstår som Prop. hotfull och typiskt settkan ge upphov till våldshandlingar med användning Det kan t.o. m. i vissa fall vara tveksamt i vad mån polisen har rätt att använda kroppsvisitationi syfte att kunna omhänderta en kniv som man vet att någon bärpå sig under sädana omständigheter att det i och för sig är uppenbart attkniven kan beslagtas och förklaras förverkad. Somfömt har framgått skulle utan tvekan polisens möjligheter att begränsavapenanvändning fungera mera effektivt, om polisen fick en vidgad befogenhetatt företa kroppsvisitation och genomsöka eventuellt handbagage i sädana fallsom avses i den aktuella förverkandebestämmelsen. Några betänkligheter mot ensådan utvidgning av polisens befogenheter kan knappast anses föreligga. I denpraktiska tillämpningen måste del tvärtom ses som en brist i det nuvaranderegelsystemet alt bestämmelserna i fråga inte samspelar. Enlösning kan också genomföras på ett lagtekniskt tämligen okomplicerat sätt.Den kan åstadkommas genom ett tillägg bestämmelserna om kroppsvisitation ipolislagen av innebörd att en polisman även får kroppsvisitera personer samlsöka genom väskor och liknande handbagage för att söka efter ett föremål som ärägnat att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa, om omständigheternaär sådana att föremålet kan antas vara förverkat enligt 36 kap. 3 § BrB. Ensådan bestämmelse bör lämpligen las in som ett nytt andra stycke i 19 §polislagen. Enpolisman som med laga stöd griper eller annars omhändertar eller avlägsnarnågon får i anslutning till ingripandet kroppsvisitera denne i den utsträckningsom är nödvändig 1, avsäkerhetsskäl för att vapen eller andra farliga föremål skall kunna las om hand, eller 2, föratt hans identitet skall kunna fastställas. Enpolisman får också företa kroppsvisitation i den utsträckning det behövs föratt söka efter föremål som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liveller hälsa, om ett sådant föremål med hänsyn till omständigheterna kan antasvara förverkat enligt 36 kap. 3 § . För sådant ändamål fårpolismannen även undersöka portfölj, handväska eller annat liknande handbagage. Somtidigare har framhållits är avsikten med det nya andra stycket att polisensbefogenhet alt företa kroppsvisitation för att söka efter vapen och andrafarliga föremål i princip skall kortespondera med rätten att beslagta sådanaföremål. Medstöd av den nya bestämmelsen får polisen således kroppsvisitera personer för alt söka efter farliga föremål av detta slag, om omständighe terna är sådana att föremålet kan antas vara förverkat enligt 36 kap, 3 § BrB.