prop · GA03160 · 1986-12-31 00:00:00 — Denna rätt är vilessanktionerad och kommer medmitt förslag atl avse även del utvidgade tillsynsområdet. JOhar föreslagit atl JK skall ges en formell räll att fordra in handlingar frånaktiebolagen som kan belysa huruvida någon som slår under JK:s tillsyn harfullgjort sina åligganden som vederbörande har i den egenskap som föranledertillsynen. JK:srätt att fordra in upplysningar och yttranden omfattar dem som står underhans tillsyn. Jag är inte beredd att föreslå atl denna rätt utvidgas till aUavse bolag som inte slår under JK:s tillsyn enbart därför all vissauppdragstagare i bolagen omfattas av tillsynen och själva är skyldiga att lämnaupplysningar och yttranden till JK. Med hänsyn till det bestämmande inflytandesom staten förutsätts ha i affärsverkens bolag har jag svårt alt tänka mig annalän att elt önskemål från JK att få ta del av handlingar som regel ändå kommeratt villfaras, även om det inte finns någon garanti för detta. Verksledningskommitténsförslag omfattar endast uppdragstagare i af färsverkens bolag. Situationen är visserligen likartad i flera andra statliga 30 Men i avsaknadav någon utredning i detla hänseende är jag Prop. 1986/87:160 inte bereddalt föreslå någon utvidgning av JK:s lillsynsområde till att avse ocksåuppdragstagare i andra statliga aktiebolag. Fråganhuruvida JO bör ges motsvarande befogenheter som dem JK nu föreslås få tas inteupp här. Jag förutsätter att själv aktualiserar den frågan. 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring i lagen(1986:765) med instruktion för ombudsmän, 2. lag om ändring i lagen(1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, 3. lag om ändring i lagen(1936:567) om domkapitel, 4. lag om ändring i lagen(1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m., 5. lagom ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), 6. lag om ändring i lagen(1976:600) om offentlig anställning, 7. lag om ändring i lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. 8. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 9. lag om ändring i lagen(1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän, m. m. Förslagen3 och 6 har upprättats efter samråd med chefen för ,förslaget 4 efter samråd med chefen för , förslaget 7efter samråd med chefen för och förslaget 9 efter samrådmed chefen för försvarsdepartementet. 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktionför ombudsmän Ändringeni andra stycket har behandlats i avsnitt 3. Den innebär att JO i sin brottsutredandeverksamhet i princip skall omfattas av samma lagregler som åklagare iallmänhet. Dessa regler återfinns främst i (RB). JO skall påsamma sätl som vara underkastad samma regler om åtalsplikt (20kap. 6 § RB) och åtalsunderiätelse (20 kap. 7,7 a och 7 b §§ RB) som de allmännaåklagarna. Vadgäller förundersökningen tar den föreslagna hänvisningen till annan lag i första hand sikte på de bestämmelser därom som finns i 23 kap. RB. Det finns dock vissa regler rörande åtal m. m. också i andra lagar, t. ex. i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (ändrad senast 1985:398), lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om 31 tvångsmedel i vissa brottmål (ändrad senast 1981:1296) och lagen Prop. 1986/87:160 (1964:163)om införande av (ändrad senast 1986:119). Avhänvisningen till de lagregler som finns om allmän åklagares befogenheterföljer bl. a. alt JO likställs med sådan åklagare även vad angår användande av slraffprocessuellatvångsmedel under förundersökningen. 1 praktiken torde del dock knappast bliaktuellt för JO själv att använda sig av olika tvångsmedel. Ioch med att hänvisningen i andra stycket bara tar sikte på vad som finnsstadgal i lag utesluts sådana bestämmelser i tillhörande ämnen som regeringenhar meddelat, l.ex. förundersökningskungörelsen (1947:948). Del innebär attreglerna om ersättning av allmänna medel till bl. a. vittnen underförundersökning faller utanför. Frågan om en tillämpning hos JO av dessa reglerbör tas upp särskilt. Det får i övrigl ankomma på JO själv att avgöra närsituationen är sådan att en analogisk tillämpning av bestämmelser i bl. a.förundersökningskungörelsen är befogad. Det är naturiigl alt i första hand setill de regler som syftar till alt ta till vara den enskildes rättssäkerhetsintressen,t. ex. regeln om att en misstänkt skall underrättas om sin rätt atl anlitaförsvarare. Denföreslagna sista meningen i andra stycket, som överensstämmer med nuvarande 22§ andra styckel andra meningen, har av redaktionella skäl förts över tillförevarande paragraf Itredje stycket ges ökade möjligheter för JO alt ta initiativ lill etl disciplinärtförfarande i vidsträckt mening. Ändringen har behandlats i avsnitt 5,2. JO gesenligt lagrummet rätt alt anmäla dels frågor om ålerkallelse av legitimationeller annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården, dels andrafrågor om begränsning av legitimerade yrkesutövares behörighet med anledningav ifrågasatt fel i yrkesutövning lill den myndighel som har att besluta isådana ärenden. Med sistnämnda frågor avses bl. a. begränsning av rätlen förläkare, landläkare och veterinärer atl förskriva vissa läkemedel och alkohol.Denna anmälningsrätt för JO gäller också beträffande veterinärer i fråga om ålerkallelseav sådan behörighet att utöva yrke eller verksamhet som meddelas av lanlbrukssiyrelsen. Vadgäller JO:s rätt alt göra anmälan om ålerkallelse av legitimation eller annan behörighetatt utöva yrke inskränks emellertid denna rätt lill alt gälla fall, där grundenför yrkandet är att yrkesutövaren varit grovt oskicklig vid utövningen av sillyrke eller på annal sålt visat sig uppenbart olämplig alt utöva yrket. Någonbefattning med ärenden där grunden för ålerkallelse är sjukdom eller annanliknande omständighet skall JO alltså inte ha. Idetta sammanhang vill jag anmärka att termen "befattningshavare" användssåväl i tredje stycket som i övrigl i JO-instruktionen (och JK-lagen och JK-instruktionen).Termen används numera oftast inle som beteckning på offenfiiga funktionärer(jfr t. ex. prop. 1975:8 och 1984/85:117). Jag har inhämtat att chefen förcivildepartementet avser atl i elt senare sammanhang lägga fram förslag om attbyta ul termen där den förekommer i lagstiftningen mot något annat uttryck. JO:sställning som part i ärende hos disciplinmyndighel lill vilken han anmält en fråga förstärks enligt det nya femte styckel, som har berörts i 32 JO skall enligt lagrummet ha rätt atl komplettera egen utred- Prop.1986/87:160 ning och att yttra sig över utredning som tillförs ärendet av någonannan samt att närvara om muntligt förhör hälls. Eftersom ärenden om avstängningmåste behandlas skyndsamt gäller denna räU dock inte sådana ärenden. Ändringarna har behandlats i avsnitt 5.3. Genom ändringen i första styckel utökas JO:s möjlighet attföra elt beslut av disciplinmyndighet under domstols prövning. Enligt lagrummetges JO hädanefter rätt att föra talan om ändring i beslut mot befattningshavareför vilka gäller särskilda disciplinära regler, t. ex. veterinärer. Även om lalerältenpå hälso- och sjukvårdsområdet har ansetts fastlagd tidigare genom enhänvisning till JO-inslruktionen i 40 § tillsynslagen och på det militäraområdet genom en molsvarande regel i 55 S lagen om disciplinförseelse avkrigsmän, m. m. har bestämmelsen utformats så att den täcker in även dessabeslut. Någon talerätt i fråga om disciplinmyndighets beslut mot präster ochbiskopar har JO däremot inte getts . Vidare ges JO rätt att föratalan om ändring i beslut mot hälso- och sjukvårdspersonalen och veterinärer ide ärenden om behörighetsfrågor, som JO får anmäla till vederbörande disciplinmyndighel. I andra stycket har gjorts elt tillägg så att JO är ensammotpart på arbetsgivarsidan i disciplinärenden också i det fall där både JO ocharbetstagare sökt ändring vid domstol i beslut, som inte har tillkommit efteranmälan av JO. Del gäller även beslut om vissa behörighetsfrågor. Bestämmelsenhar vidare justerats på så sätt all den anger inte bara att JO är ensam motpartutan också alt JO är ensam företrädare för det allmänna. Genom den avfattningsom bestämmelsen har fått klargörs bättre att JO visseriigen är ensam motpartpå arbetsgivarsidan, men atl arbetslagaren ändå kan ha som ytterligare motparten enskild som anmält arbetslagaren till i mål enligt tillsynslagen. I andra styckel föreskrivs om undanlag från JO:s rätt altförelägga vile, när det gäller upplysningar och yttranden som JO begär underförundersökning. Ändringen har behandlats i avsniU 3. Bestämmelsen innebär inlenågon begränsning i den principiella skyldighet att lämna JO upplysningar ochyttranden som är grundlagsfäst i 12 kap. 6 § RF. Någon möjlighet att åläggavite för all fä någon all uppfylla sin skyldighet föreligger dock inle längreunder en förundersökning som bedrivs av JO. I tredje stycket ges JO rätt att under handläggningen av etlJO-ärende bryta preskription för disciplinpåföljd. Genom hänvisningen tillbestämmelser om disciplinansvar och anmaning i annan författning än förs iandra meningen också veterinärer och präster in under JO:s anmaningsrätt ienlighet med vad som har anförts i avsnitt 5.1. Enligt andra meningen har JO vidare rätt atl vidpreskriptionsfara bryta 33 preskriptionför disciplinpåföljd genom atl tillställa någon som tillhör Prop. 1986/87:160 hälso-och sjukvårdspersonalen eller en krigsman anmaning alt avge svartill resp. lill den myndighel där krigsmannen fiänstgör eller har fiänstgjort.Denna anmaning från JO ersätter alltså sådan underrättelse som avses i 29 § lillsynslagenresp. 25 § lagen om disciplinförseelser av krigsmän, m. m. Del i anmaningenformulerade gärningspåståendet utgör processföremålet hos disciplinmyndighelen,vilket innebär all disciplinmyndighelen i princip inle får åberopa andraomständigheter än dem som har tagits upp i JO:s anmaning. Eftersom JO inte kansägas utfärda en anmaning enligt 14 kap. 1 § ulan en anmaning som svarar moten sådan som enligt skall utfärdas av disciplinmyndighelen, har enjustering aorls av första meningen. Ändringarnahar behandlats i avsnitt 3 och 5.3. Enbestämmelse har införts i första stycket som ger JO rätt all uppdra ål annanatt - förutom att väcka och ulföra åtal - också leda förundersökning som hanhar beslutat. Delegationen bör emellertid vara begränsad i det avseendet atlbeslut som innebär alt förundersökningen avslutas, t. ex. beslut om åtalsunderiätelseeller nedläggande av förundersökningen skall fattas av JO. Att delegationeninte omfattar beslut om åtal framgår av lagtexten. Ändringeni andra stycket innebär alt JO:s rätt atl låta annan fatta beslut alt fullföljatalan till annan högre rätt än högsta domstolen slopas. Även beslut omfullföljd till t. ex. hovrätten skall alltså i fortsättningen fallas av JOpersonligen. Självfallet kan JO sedan han väl har beslutat alt talan skall fullföljasuppdra åt annan att ombesörja detta. Andra styckets nuvarande andra mening harförts över lill 6 §. nya tredje stycket finns en särskild delegationsbeslämmelse som ger JO rättall förordna en JO-fiänsteman alt utföra JO:s talan i mål om disciplinansvar,avskedande och avstängning samt i vissa mål gällande behörighetsfrågor. JOges vidare räll enligt fjärde stycket, som också är nytt, att i ärenden omdisciplinansvar, avskedande, avstängning eller behörighetsfrågor, i vilka JOhar gjort anmälan lill en disciplinmyndighet, till en JO-fiänsteman delegerafrågor om handläggningsåtgärder som behöver vidtas. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslernstillsyn Mofiveringentill utvidgningen av JK:s tillsynsområde finns i avsnitt 6. Enförutsättning för JK:s utvidgade tillsyn är att fiänstemän och upp dragstagare i affärsverken utövar uppdraget i bolagen för affärsverkens räkning. En anställd i ell affärsverk som har en bisyssla vilken han i annan egenskap utövar i en bolag står således inte under JK:s fillsyn när han 34 De aktiebolag som avses i detta hänseende är bolag /87:160 som affärsverket i sin egenskap av företrädare för staten har ettbestämmande inflytande över. Hit räknas sålunda både s. k. dotterbolag ochdotterdotterbolag. Med "bestämmande inflytande" avses här samma saksom i 1 kap. 2 § aktiebolagslagen. Denändring som gjorts i första stycket motsvarar ändringen i 6 § andra stycket JO-instruktionen. Ändringarnai första och tredje styckena motsvarar de ändringar som gjorts i 6 § tredje ochfemte styckena JO- instruktionen. Deändringar som gjorts i första och andra styckena motsvarar ändringarna i 7 § JO-inslruktionen. Ändringeni andra stycket motsvarar ändringen i 21 § andra styckel JO-instruktionen. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:567) om domkapitel Iett nytt andra stycke i 13 § 2 mom. erinras om de särskilda bestämmelser somfinns i 6 § tredje och femte styckena JO-instruktionen och 6 § första och Iredjestyckena JK-lagen om JO:s resp. JK:s räll att göra anmälan och om deras roll ide ärenden om disciplinansvar och avskedande, i vilka de har gjort anmälan hosdisciplinmyndigheten. 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighetatt utöva veterinäryrket m.m. I I det nya andrastycket erinras om de bestämmelser som finns i 6 § tredje ochfemte styckena JO-inslruktionen och 6 § första och Iredje styckena JK-lagenom JO:s resp. JK:s möjligheter all ingripa mot veterinärer och omderas partsliknande roll i behörighelsärenden, i vilka de har gjort Avsikten är att motsvarande erinran skallgöras i 21 b § förordningen med jinstruktion för lanlbrukssiyrelsen 13 § Prop.1986/87:160 Detnya fiärde stycket föranleds av de nya bestämmelserna i 7 § första stycket JO-instruktionenoch 7 S första stycket JK-lagen om JO:s resp. JK:s räll alt också föra talanmot beslut i behörighetsfrågor. 8.5 Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Ändringeni 35 § iredje stycket motiveras av de nya bestämmelserna i 7 § JO-instruktionenoch 7 § JK-lagen om att JO resp. JK har rätt alt föra talan mot endisciplinmyndighets beslut om vissa behörighetsfrågor beträffande hälso- ochsjukvårdspersonalen (jfr lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m. 8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Idelta nya lagrum erinras dels om de särskilda bestämmelser som finns i 6 § iredjeoch femte styckena JO-inslruktionen och 6 § första och tredje styckena JK-lagenom JO:s resp. JK:s rätt att göra anmälan dels om deras roll i sådana ärenden ombl. a. disciplinansvar och avskedande, i vilka de har gjort anmälan hosdisciplinmyndigheten. Genomalt andra stycket upphävs avskaffas de inskränkningar som finns där vad gäller JO:soch JK:s talerätt lill domstol över beslut i ärenden om disciplinansvar,avskedande eller avstängning. Ändringen har behandlats i avsnitt 5.3. 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. Ändringenföranleds av föreskriften i 21 § tredje stycket JO-instruktionen om JO:s rättatt utfärda skriftlig anmaning. Bestämmelsen är utformad så att den hänvisarockså fill en avsedd ändring i 6 § JK-instruktionen. Förslag om en ändring idenna författning kommer atl läggas fram för regeringen . Itredje stycket erinras om de bestämmelser som finns i 6 § tredje stycket JO-instruktionen och 6 § första stycket JK-lagen om JO:s resp. JK:s möj ligheter att ingripa mot hälso- och sjukvårdspersonalen. 38 a § ' Prop. I denna nya paragraf erinras om de särskilda bestämmelsersom finns i 6 § femte stycket JO-instruktionen och 6 § tredje stycket JK-lagen om JO:s resp. JK:s roll i de disciplin- och behörighetsärenden, i vilka de har gjort anmälan hos disciplinmyndigheten. Ändringen i andra stycket föranleds av de nyabestämmelserna i 7 § första stycket JO-instruktionen och 7 § första,stycket JK-lagenom JO:s resp. JK:s rätt att också föra talan mot beslut i behörighetsfrågor. Genom att det nuvarande tredje stycket upphävs avskaffasde begräns ningar som där finns av JO:s och JK:s rätt att hos domstol söka ändring i beslut om disciplinansvar för hälso- och sjukvårdspersonal, jfr 16 kap. 3 § . 8.8 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) Förslaget har behandlats i avsnitt 4. I 11 kap. 4 första stycket har tagils in en hänvisning tilldel nya fjärde stycket som innebär att den starkt begränsade sekretess somgäller enligt paragrafen utvidgas så att, när JO eller JK har beslutat inledaen förundersökning, bestämmelserna i 5 kap. 1 § och 9 kap. 17 och 18 §§ omsekretess skall gälla i förundersökningen också hos JO resp. JK. Genomändringen möjliggörs att en brottsutredning får en likartad behandling isekretesshänseende, oavsett om det är JO, JK eller en allmän åklagare somutför förundersökningen. Denna regel om alt tillämpa bestämmelserna om sekretessi 5 kap. 1 § och 9 kap. 17 och 18 §§ kommer till användning först sedan JOeller JK har fattat ett formellt jbeslut om all inleda förundersökning. I etttidigare skede av elt ärendes handläggning gäller således den begränsadesekretessen i andra tillsynsärenden. Denna begränsade sekretess gäller ocksåför t. ex. brottsutredningar som inte har formen av förundersökning. Om enallmän åklagare på JO:s eller JK:s uppdrag utför en förundersökning och lämnarin sin utredning lill JO resp. JK, ingår dessa handlingar i förundersökningen.De omfattas således av denna utvidgade sekretess och inte av regeln om överfördsekretess i andra stycket. Genom tillägget i tredje styckel byggs sekretesskyddet ulhos JO och JK för uppgifter som lämnas av enskilda. Förutom den nuvarande sekretessen för uppgifter från enskilda enligt 2 kap., i den mån det kan antas au riket lider betydande men om uppgifterna röjs skall sekretess också gälla för uppgifter från enskilda om enskilds personliga förhållanden, om man kan anta att utlämnandet av en viss uppgift skulle medföra betydande men för den enskilde. Sekretesskyddet omfattar även närslående fill den enskilde som är berörd. Sekretessen avgränsas med ell kvalificerat skaderekvisil för att markera att den är tänkt atl tillämpas endast i speciella undanlagssi- tualioner. Sådana uppgifter om personliga förhållanden av ömtålig natur som bör kunna hållas hemliga är t. ex. uppgifter om allvarligare brotl, om 37 missbruksförhållanden ochom känsliga sjukdomar. En andra förutsättning Prop. för sekretess är atluppgifterna skulle ha varit sekreiessbelagda, om de funnits hos den myndighetmot vilken en anmälan kan anses riktad eller hos vilken en anmäldbefattningshavare har varit verksam då ett eventuellt Ofta gälleremellertid i fråga om anmälningar hos JO och JK atl de inte på detta sätl kanhänföras lill någon myndighet, och för sådana fall blirmed den här föreslagna lösningen uppgifterna liksom nu offentliga. Offentlighetär med det tillägg som gjorts även i fortsättningen huvudregel vad gälleruppgifter, som lämnas lill JO eller JK av enskilda personer. 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:644) om disciplinförseelserav krigsmän, m. m. Ändringeni första stycket föranleds av föreskriften i 21 § tredje stycket JO-instruktionenom JO:s rätt atl utfärda skriftlig anmaning. Bestämmelsen hänvisar också avsedd ändring i 6 § JK-instruktionen. 1denna nya paragraf erinras om de särskilda bestämmelser som finns i 6 § tredjeoch femte styckena JO-inslruktionen och 6 § Iredje och femte styckena JK-lagenom JO:s resp. JK:s rätt all göra anmälan och om deras roll i de ärenden omdisciplinansvar, i vilka de har gjort anmälan hos disciplinmyndighelen. Ändringarnai första styckel är redaktionella. Genomatt det nuvarande andra stycket upphävs avskaffas de begränsningar som därfinns av JO:s resp. JK:s rätt att hos domstol söka ändring i beslut omdisciplinansvar för krigsmän, jfr 16 kap. 3 § (se också JuU 1985/86:24 s.59 f). 9 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår att anla förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1986:765) med instrukfion för ombudsmän, 2. lag om ändring i lagen(1975:1339) om juslifiekanslerns fillsyn, 3. lag om ändring i lagen(1936:567) om domkapitel, 4. lag om ändring i lagen(1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m. m., 5. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), 6. lag om ändring i lagen(1976:600) om offentlig anställning, 7. lag om ändring i lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. 8. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 9. lag om ändring i lagen(1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän, m. m. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. RIKSDAGENSOMBUDSMÄN (JO) Avenskild person till justitieombudsman (JO) ingivna klagomål och därtill fogadehandlingar blir som regel offenfiiga, när de inkommer till ombuds-mannaexpeditionen.Från denna regel ges endast ett undantag. Som framgår av 11 kap. 4 § Iredjestycket sekretesslagen gäller sålunda sekretess för uppgift av enskild enligt 2kap. i den mån det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs. Attverksamheten hos JO är underkastad insyn från allmänheten och massmedia ärgivetvis av stor vikt. Emellertid kan denna insyn ibland framförallt på delsociala området medföra allvarligt men för den enskilde. Det har sålunda häntalt enskilda personer i klagomål lill JO redogjort för sina personligaförhållanden vilka är av sådan art att det måste medföra svårt lidande för denenskilde, om dessa uppgifter sprids till utomstående. JO kan då inte göra någotför atl förhindra detta. Dethänder bland annal, alt psykiskt sjuka personer fogar en kopia av sinsjukjournal till klagomålen. Denna journalkopia blir då offentlig, något som klagandensäkerligen inte tänkt sig. Somett annat exempel kan nämnas att en person klagat lill JO över alt han i sinaffär hämtas till polisen som misstänkt för incest. Han hemställde att hansklagomål inte skulle offentliggöras. Denna begäran kunde alltså inle villfarasmed nuvarande lagstiftning. Resultatet blev att klaganden efter några dagarkunde i ortspressen läsa all en person, som på orten kunde identifieras,hämtats till polisen för förhör om incest. Det kan tilläggas attförundersökningen lades ner, eftersom något brott inte kundestyrkas. 1 etlannal fall begärde en läkare JO:s hjälp med anledning av atl han kände sigförföljd av främmande makter. Det framgick klart atl den hjälpsökande varsvårt sjuk. Inlagan, som innehöll en omfattande redogörelse för sjukdomsbilden,är offentlig. Oftabegär den enskilde att hans klagoskrift skall hemligförklaras hos JO. 1 andrafall framgår av klagoskriften att klaganden utgår från att skriften kommer atthemlighållas. Inte sällan händer det också att enskilda personer ringer till JO:skansli och klagar på vissa förhållanden inom hälso-och sjukvården,omsorgsverksamheten eller . När de får höra att deras klagomålblir offentliga, om de inges till JO, avslår de från att sända in dem. Isamtliga nu berörda fall kan den enskilde räkna med sekretess beträffande sinapersonliga förhållanden hos myndighet som hör lill hälso- och sjukvården,omsorgsverksamheten och socialfiänsten men däremot inte hos JO. Au sekretess i dessa fallinte gäller hos JO medför ibland aU enskilda Prop. 1986/87:160 personer blirutsatta för oförskyllt lidande. Den enskilde känner sig också ofta lurad, närde känsliga uppgifterna om hans personliga förhållanden blir kända för andra,därför att /hon klagat till JO. Slutligen bidrar offentligheten i dessafall till att den enskilde, som känner lill offentligheten avstår frän attklaga till JO, trots att han/hon anser sig oriktigt behandlad av en myndighel. Underåberopande av det anförda får jag härmed hemställa att II kap. 4 §sekretesslagen måtte ändras på så sätt att JO får möjlighet att när synnerligaskäl föreligger sekretessbelägga uppgifter om enskilds hälsotillstånd ellerpersonliga förhållanden i handlingar, som inges lill JO av enskilda personer. Ensådan ändring av sekretesslagen berör inte JO:s beslut. Dessa bör givetvisalltid vara offentliga. På så sätt erhåller allmänheten den insyn i verksamhetensom är önskvärd. Jaghar i detta ärende samrått med justitieombudsmännen .