prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — En fortsatt övergång från skötselmetoden "solohackning" till "färdigt bestånd"har ägt rum . Förbrukningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel är i minskande inom betodlingen.Sockerbetsodlingens lönsamhet relativt andra grödor har förstärkts mellan år1985 och 1986. Sammantaget bör dettabeaktas genom ett avdrag om . Totalt bör således görasett avdrag för betodiingens del med 21 Mkrenligt följande: Beräkning av kostnadsminskning okt 1985- - 7,54 Hkr Inkomstersättning inkl ä-conto belopp föregen avgifter + 6,59 " - 0,95Mkr Produktivitetsavdrag m m -20.00 - 20,95Mkr Avrundattill - 21,00 Hkr Med utgångspunktfrån det anförda börgrundpriset för Prop. 1986/87: 146 sockerbetor sänkasmed per , vilket motsvarar en betprissänkningmed och en partiprissänkning av socker med per eller 1.4procent. 4 ERSÄTTNING TILL SOCKERBOLAGET Prisregleringenbör liksom tidigare avse endast strösocker,både i bulk och förpackat.Av verksamheten vid raffinaderiet i böringå raffineringen av såvälinhemskt som importerat råsocker för den svenskamarknaden. Kostnadsvolymen täcker även in produktionen av vissa foderbiprodukter. Nämndenförbehåller sig rätten att beaktafoderbiprodukterna vid ersättningsberäkningarna. SSAbör kompenseras förkostnadsändringar. Beräkningen av kostnadsändringarna(exkl olje- och gaskostnaderna) baseras så långtmöjligt på en generell branschkalkyl. För ändringari olje- och gaskostnaderna har gjorts preliminärajusteringar av sockerpriset när priset på olja har ändratsmed /m. /olje- ochgaskostnader görs nu en slutjustering. Allaberäkningar bygger pånormerad skbrdevolym och normerad sockerhalt. Beräkningaroch analyser som avser SSA utförs i huvudsak av SPK. 4.2 Korrigeringav sockerpriset på grund av ändringar i olje- och gaspriserna -_ 4.2.1 A-£onto_ J.U s_t£ri_n£ iv_oJ_je-_0£h_g£skO£t£ade£ Sockerpriset har justerats när oljepriset enligt ett löpande 30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl bikost-naderna) har ändrats med +160 kr/m-'. även /88. Regeln har underperioden november Prop. 1985 - lett till fera prissänkningar pl sammanlagt per socker. 4.2.2 Definitiv justering av olje- ochgaskostnaderna för msi&s SSA:s olje- och gaskostnader har understigit baskostnaderna med . A-conto sänkningarna har enligt utförda beräkningarminskat SSA:s intäkter med . Ett engångsbelopp om10,bör därför tillföras SSA. Vidare skall återföras förra årets engångsavdrag om . SSA;s kostnadsersättningbör således med hänsyn till olja och gas ökas med . 4.3 Korrigering av sockerpriset på grund av ändringari andra kostnader än olje- och gaskostnader Kostnadsökningarnaoktober 1985 - exkl olja och gas har av SPK beräknats till . Enligt underlaget har produktionen av socker perarbetstimme (kollektivanställda arbetare) ökat - 1985. Bl a har utbytetav socker ur betorna under senare ar legat klart högre . Det förbättrade utbytet sanmanhänger bl amed att kvävegödslingen har anpassats bättretill rekommenderad nivå och att gamla betsorter ersattsmed nya som har bättre kvalitet vad gäller sockerutbytet. SSA har också successivt sänktsin förbrukning av energi. Ett avdrag om börgöras med hänsyn till produktivitetsförbättringar ocheffektivare resursanvändning samt viss hänsyn till foderbiprodukterna. Den totalakostnadsersättningen till SSA (definitiv ersättning Prop. 1986/87: 146 för olje- och gaskostnader samt ersättning förövriga kostnadsökningar) blir , vilket motsvarar 5.23 krper socker. 4.4 Ersättning förmerkostnaderna vid bruken på och I kostnadskompensationen har även merkostnaderna vid öbruken beaktats. Den del av sockerpriset som tillerkänns SSA fördessa merkostnader för /88 beräknastill per socker, vilket vid normal produktionsvolym blir ca19,. Dessutom tillkommer ur sockerregleringsfonden. 4.5 Ersättningför raffinering av importerat råsocker Ersättningen för raffinering och lagring av importerat råsocker börsänkas för inträffadekostnadsminskningar (lika med den genomsnittliga minskningeni sockertillverkningen) till per . sockerproduktion ur inhemskabetor blev så stor att något importbehov inte torde föreligga /87. Därmed begränsasockså tillförseln av införselavgifter till socker-regleringsfonden. Detta leder till att fonden kan beräknas visa ett underskott //88 om inte medel tillförs på annat sätt. Betodlarna och SSA bör om såerfordras skjuta till medel så att fondeninte visar underskott . när bl a prognos för årets sockerproduktionfinns tillgänglig bör överläggningar tas upp med odlare och SSA om storleken på erforderlig fyllnadsinbetalning. Aktuellt beloppskall fördelas på betodlarna och på SSA. Odlarnas belopp dras från betlikviderna för Parternahar kommande år rätt - att med beaktande avreglerings- Prop. 1986/87: 146 ekonomin - ta upp överläggningar om återbetalningar av tidigareinbetalda medel. Detta innefattar även den del som återstår att reglera av den inbetalningsom gjordes 1982/83. såväl nämnden som de tre delegationernaanser i princip att stöd somhar tydlig regional karaktär inte bör belasta konsumenterna av sockereller sockernäringen utan bör täckas genom budgetmedel. I sammanhanget aktuella poster är: Arealbidrag (via sockerregi.fonden) ca Ö-bruksstöd (.. .. .. Fraktbidrag - (" " " ) Ö-bruksstöd (" sockerpriset) ca 7 JORDBRUKSNÄMNDENS FÖRSLAG TILL PRISREGLERING PÅ SOCKERBETOR OCHSOCKER FÖR REGLERINGSÄRET 1987/88 förslag till sockerreglering för perioden - 30 juni1988 kan sammanfattas i följandepunkter: 1 Sockerbetsarealenför odling får uppgå till . Odlingen underö-bruken undantas från neddragningen i areal.Erforderlig kvotering av odlingen bör godkännas av nämnden. Cirka en tredjedel av odlingenbör kontrollmätas. Mätningen bör bekostas av näringen. Prisavdraget vid överodling bör vara kraftigt. 2 Grundprisetpå sockerbetor, som avser sockerhalt.föreslås bli per . Detinnebär en prissänkning . Till deodlare i och som levererar Prop.1986/87: 146 betor till bruket i föreslås utgå ett oförändratarealbidrag om per hektar kontrakterad areal. Till odlare på föreslåsarealbidraget bli oförändrat per hektar och till odlare på oförändrat per hektar. I de fall arealen vidareal kontroll en befinns vara mindre änden kontrakterade, bör bidraget utgå efter den uppmättaarealen. Bidraget bör finansieras med medel ursockerregieri ngsfonden. (genomsnittligt nettopris efter avdrag för årsbonus och kvantitetsrabatter) förbaskvaliteten i sortimentet, strösockerK5 i säck om , föreslås vid oljepriset /ra-' vara per Detta innebären prissänkning . Priset justeras näroljepriset har ändrats med + /m. Gränsskyddet för socker börutgå enligt de grunder som gällt. Detta innebäratt en införsel avgi ft tas ut för importerade kvantiteter då världsmarknadsprisetunderstiger det fastställda avräkningspriset påsocker ur svenska betor. De uppburna medlen bör - liksom - tillförassockerregleringsfonden. Som världsmarknadsprispå färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker. Denna notering börökas med kostnader för frakt m m till svensk hamn samt korrigeras för kvalitetsskillnad mellan den svenskabaskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens ochkvalitetskorrektionens sto-lek bör fastställas av jordbruksnämnden. Som mått på världsmarknadspriset på råsocker bör gälla dennominella Londonnoteringen på råsocker. Bådanoteringarna skall omräknas till svensk valuta enligtden säljkurs som gäller noteringsdagen. Införsel avgiften för färdigt socker bör utgöra skill- Prop. 1986/87: 146 nåden mellan enligtpunkt 4 och världsmarknadspriset på färdigt socker, mätt på angivet sätt. Införselavgiften för råsocker föreslås anpassas så att svensk raffineringsindustri,som köper in råsocker till gällande Londonnotering och säljer den raffinerade varan till SSA:snettopris enligt punkt 4, erhåller en ersättningför raffineringen som inkl ersättning för säckkostnader och viss utfrakt samtlagringsbidrag uppgårtill per raffinad. Raffineringen bör härvid förutsättas medföra ett svinn om . Införselavgiften för sirap, sockerlösningar och sockerkulör bör liksom motsvara avgiftenför färdigt socker, varvid hänsyn tas till produktens torrsubstanshalt. Införselavgifterna bör förutom vid svenska prisändringar i princip justeras en gång för ändringar i de internationellapriserna samt dessutom vid större variationer i de utländska priserna. Vid behov bör jordbruksnämndenfå ta ut en försäljningsavgift på allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemskapartipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De insamlademedlen bör användas för att subventionera sockerimport när världsmarknadspriset är högre än det svenska. Sockerregleringsfonden föreslås få användas för fraktsubventionering till de fyranordligaste länen och med . Ur fonden bör dessutomtas dels arealbidraget till de Prop. 1986/87: 146 odlare som i enlighet med punkt 3 ovan levererar betortill öbruken till en beräknad kostnad av ca , dels den ersättning om som skall utgå för SSA:smerkostnader för driften vid dessa bruk. Till kollektiva åtgärder inom biodlingen bör tas 0,5 Hkr ur fonden. Till yrkesmässigbiodling (odlingar omfattande minst 15 bisamhällen) bör av fondens medel återföras ettbelopp som motsvarar odlingens sockerförbrukningoch den skillnad i pris mellan och världsmarknaden som föreliggerunder den tid sockret kan beräknas bli förbrukat. (Motsvarar vid rådande prisförhållanden 1,5 - ). täckas ur fonden. Fondmedlen användsockså till vissa kostnader inom prisutjämningen förvaror innehållande socker (/88 även för prisutjämning vid tillverkning av dextran). Vidtillverkning av vissa produkter såsomfarmacevtiska halvfabrikat för export återbetalas införselavgiftenför förbrukat socker. I en situation med ingen eller ringa sockerimport bör i ställetexportbidrag ur sockerregleringsfonden lämnasför sådana produkter. Föreslagna prisändringar skall i princip gälla fr o m . Erfarenheten har visatatt kännedom om prishöjningar resulterar i forcerade inköp närmastföre höjningen och motsvarande stark nedgångi inköpen närmast därefter.Jordbruksnämnden bör därför bemyndigas att medge att prisändringarna fördelasi tiden på ett sådant sättatt minsta möjliga störning uppstårpå marknaden. 7 1986/87. bör utformas så att varken SSA eller dess kunder kal- Prop.1986/87: 146 kylmässigt gör någon vinsteller förlust. Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av avdelningschefen i närvaroav avdelningschefen . I beredningen har dessutom deltagit byråchefen och byrådirektörenKarlsson. Ledamöterna reserverade sig angående betodlarnas ersättning och har i övrigt avgivit ett särskiltyttrande (bilaga 4). Bilaga1 Sockerregleringen 1987/88, pärm Bilaga2 Reservation från SBC Bilaga3 Reservation från SSA Bilaga4 Reservation och särskilt yttrande frånledamöterna Jl[| STATENS JORDBRUKSNÄMND Underhilaga1 Prop. 1986/87; 146 1(2) Vegetabil iebyrån o»*"" o SOCKERREGLERINGEN 1987/88 2 Jämförelse mellan EG:s priser och desvenska priserna 3 Skörden av sockerbetor samt produktionoch förbrukning av socker 4 Arealbidragen(sockerbetsodlingens omfattning inom Mörbylångaoch Roraa sockerbruks tillförsel område) Erå99n_5tt_behandTa_vid_över1äggn i ngarna _med_betod1arna 6 Sockerbetsodlingenslönsamhet i förhållande till andra grödor 7 Utvecklingenav produktionsmedel prisindex för sockerbetsodlingen 8 Kostnadskompensationoch inkomstföljsamhet att tillföras betodlarna 1/71987 - 30/6 1988 9 Sockerbetsodlingensandel i finansieringen av överskottsarealen. Gemensaa_frågor_för_betodlarna_och_bolaget 10 Normskörden och dess användning - Skrivelse från ang stöd till biodlingen via förbrukningen av socker 12 Overheadbilder för socker SOCKERREGLERINGEN1987/88 Prop. 1986/87: 146 13 Principer förSSA:s kostnadskorapensation inom ramen för sockerregieringsavtalet [rå39!! !_i5_behandTa_vid_överläggningarna_iiied_sockerbol_a 15 Kompensation för kapitalkostnader inom sockerregleringen 17 Analys av SSA:sekonomiska situation 18 Sockerbolagetskostnadsutveckling för reglerad verksamhet, beräkning inför1987/88 (exkl energikostnadsberäkning) 19 Beräkning av sockerbolagets kompensation för ökadekostnader för eldningsolja och gas 20 Raffioeringsersättning förimporterat råsocker 21 Beräkningar överersättning för merkostnader förö-bruken Underbilaga 2 Prop.1986/87: 146 Härmed översändes SBC:s reservation avseende förslag till ny socker- reglering. Vi önskar att reservationen bifogas v]N:s skrivelse tillregeringen. ', iT f. 7--*"* \ .../t-J . Prop.1986/87: 146 ''-'SO I jordbruksnä'mndens förslagtill prisreglering pä sockerbetor för tiden - reserverar sigSBC mot beräkningen av det s.k.produktivitetsavdraget som föresläs till . Nämndens motiveringar för avdraget Sr en fortsatt övergäng frän solohackning till färdigt bestånd, att förbrukningen av handelsgödsel och bekämpningsmedelminskar inom sockerbetsodlingen och att dess lönsamhet relativt andra grödorhar förstärkts . SBC kan inte finna annat än att en beräkning med beaktande av nämnda faktorer och pä basis av gemensamt framtaget förhandlingsunderlagresulterar i ett avdragsbelopp om , vilket skulle ge ett betpris i närheten av 1985 årsnivä. Jämförelsen har dä gjorts med det preliminära priset påhöstvete i likhet . Täckningsbidragetför sockerbetor har därvid minskats i samma grad som för höstvete. Attsom konsumentdelegationen relatera till det definitiva spannmålspriset bryter mot praxis och är knappast relevant, eftersom det sänkta vetepriset beror på brist i spannmålensregleringskassa och helt saknar samband med produktivitetsutvecklingen inom betodlinger..SBC finner sålunda att motiv ej föreligger fördet ytterligare produktivitetsavdrag ora som jordbruksnämnden föreslår. I övriga delar tiUstyrker SBCprisregleringsförslaget. Slutligen vill SBC i motsats till jordbruksnämndens och konsumentdelegationens uppfattning framhålla värdet avhittills gällande förhandlingsordning. Sockerbetsodlingen är en del av svensk sockernäring, vilken begränsas i enlighet med beslut ifråga om omfattning och lönsamhet i mycket högre grad än nägon annan svensk livsmedelsproduktion. Därför anser SBC.att nuvarande förhandlingsordning bör bibehållas. Underbilaga 3 Prop.1986/87: 146 I jORr;?.HUK3N'"ND I GD PGiJ UrttL' -v o I ES Vegetabiliebyrån P/}'i~ ////o BK 537 82 /// Vi har mottagit Ert brev av med bilagt utkasttill slutbud avseende sockerregleringen 1987/88 och har följande synpunkterdärpå. Vi kan inte godta det avdrag på 13 Miu- som föreslås görasfrån vår beräknade kostnadskompensation, och för vilket någotberäkningsunderlag inte redovisas. Vår syn på produktivitetsavdraget - som bl.a.sammanhänger med bruksstrukturfrågan - har vi vjd flera tillfällen framförtunder förhand Ungarnas gång och den skall inte i sin helhet upprepas. villvi nu bara peka pä tvä saker: dels det bisarra i tanken att appliceraproduktivitetstal från arbetsåtgångssidan även på övriga kostnadsslag ikalkylen, dels det egentligen självklara att produktivitetsförbättringar (ochnu i bred bemärkelse) som regel vinnes genom insats av kostnader for t.ex.utvecklingsarbete, inköp av effektivare maskiner, mer kontrollåtgärder ochliknande. Ett enögt tittande på "tekniska" produktivitetstal gerdärför ofta en felaktig bild av vilka nettokostnadsminskningar som kan hauppnåtts. Vi kan som produktivitetsavdrag acceptera den iförhandlingsunderlaget angivna, frän skördevariationer rensade, 10-ärssiffran,1,. applicerad på arbetarlönesumman. Detta skulle ge ett belopp på . Beträffande vad som säges i stycke 5 Regleringsekonomienvill vi erinra om att vi begärt att av partema inbetalda medel skall löpa medränta så länge de disponeras av fonden. Beträffande stödet till den yrkesmässiga biodlingen anservi fortfarande att den frågan bör lösas genom tull på dumpad honungsimport ochinte genom bidrag från sockerregleringsfonden. Av ovannämnda skäl kan vi - för vår del - inte tillstyrkaförslaget till 1987/sockerreglering. Vi vill gäma också kommentera en fråga som endast indirektberör oss. I utkastets inledning, sista stycket, namnes den även vidförhandlingarna framförda åsikten att överläggningarna vad gällersockerbetsodlingen bör ingå i de aUmänna jordbruksöverlägg-ningama. För Sockerbolaget skulle detta antagligen innebära en betydande nackdel. 1986/87: 146 Så många frågor är gemensamma för odlingen ochproduktionen av socker: arealens storlek, disposition och fördelning, betprissystemetskonstruktion och funktion, allmänna frågor som rör sockemäringen som sådan(fonden t.ex.) osv. Vi bedömer därför - från vår utgångspunkt - att detsmidigaste och effektivaste även för framtiden vore om överläggningarna bedrives"gemensamt" i ungefär samma former som . Underbilaga 4 Prop.1986/87: 146 '-»'ND Vi kaninte biträda jordbruksnämndens förslagtill prisreglering på sockerbetor /88, av skälsom vi redovisar i det följande. initiva inlösenpriserna spannmåls-sänktes till följd av mycket låga världsmarkiser på spannmål. Rent principiellt kan man se åtgärd som en tillfällig koccigecing av spann-iserna. Vi kan sålunda inte acceptera att sänk-nnmålspriser till följd av låga världsmarknadsskall leda till ett försämrat odlacpris pä betor. Däremot anser vi det rimligt att även betsodlingen borde ta ett ansvar för över-arealens kostnader. Vi har föreslagit att betsodlingen /88 borde bidra härför med Socker Mkr fö tionerterial högre täckni sätt s målspr nas fö betsodlarnaaccepter r produktivitetsutve till andra grödore som redovisats inte avdragsbelopp. Ett a ngsbidraget för sock om förhöstvete utif iserna. Vi tillstyrk cslagifråga om prod ade ettavdragsbelopp om 11 cklinqen, lönsamhetsrela-tc.Vi kan utifrån det ma-finna några motiv förett vdrag om innebär att erbetor utvecklas på samma rånde preliminära spann-er därför sockerbetsodlar-uktivitetsavdrag. 'ip-h '' STATENS JOkr:--'::K>t-<.i"U0 Prop.1986/87: 146 Vad gäller kostnadskompensationen till SSAanser vi att det avdrag för produktivitetsförbättringar somjordbruksnämndens majoritet föteslår är godtyckligt valt. Vid fastställandet av ett produktivitetsavdrag bör beaktas de förhållanden som gällerför industrin ifråga. Enligt jordbruksnämndens förslag bör arealen minska med 300 ha, dvs förslaget innebäroförändrade volymer vid normalskörd.Vidare skall enligt förhandlingsuppdraget driften vidsamtliga nu existerande sockerbruk upprätthållas. Med dessa utgångspunkter och utifrån det förhandlingsmaterial som i övrigt redovisats bedömer vi att kan vara ett rimligt arbetsproduktivitetskrav. Dettainnebär ett avdragsbelopp om ca . Enligtvår uppfattning är det naturligt att förhandlingarna om priserna påsockerbetor och socker sker separat. Flera frågor är speciella för denna näringoch bör behandlas gemensamt mellanodlarna och sockerindustrin. Detta gällert ex frågor kring odlingens omfattning ochregleringsekonomin. Vi kan inte se att det finns några starka skälför den föreslagna ändringenav förhandlingarna. Dessa bör enligt våruppfattning även i fortsättningen ske separat för sockernär ingen. ('h'- 1986/87; 146 1986/87; 146 1samband med beslutet om reglering av priserna pä jordbruksprodukter m.m. våren1986 begärde att regeringen utarbetar ett åtgärds-program för detnorrländska jordbruket. Regeringen har i budgetpropositionen 1987 aviserat attett åtgärdsprogram för Norrlandsjordbruket kommer att redovisas under våren1987. Föreliggandeförslag till åtgärdsprogram för jordbruket i norra har utarbetats inomregeringskansliet. Underarbetets gång har synpunkter överlämnats från berörda regionala myndigheter.Vidare har synpunkter inhämtats från företrädare för jordbruksnäringen. 1986/87; 146 2 Jordbruketsomfattning och inriktning i norra .... 2.1 Sysselsättning i jordbruket ochlivsmedelsindustrin 2.2 Åkerareal och brukningsenheter ........................... 2.3 Arbetsbehov och driftsinriktning.............................. 2.6 Inkomst och lönsamhetsförhållanden ..................... 3..................................................................................... Nuvarandeutformning och omfattning av stödet tili jordbruket i norra ................................................................ 3.2 Regionalt rationaliseringsstöd .............................. 3.3 Stöd till särskilt skuldtyngdajordbruksföretag ...... 3.4 Stödformer inom ramen förjordbruksprisregleringen av betydelse för jordbruket i norra .......................................................... 3.5 Regionalpolitiskt stöd ............................................ 3.6 Arbetsmarknadspolitiska stödformer ..................... 4 Tidigareöversyner av stödet till jordbruket i norra 4.1............................................................................ Kommitténför översyn av stödet till jordbruket i norra samt livsmedelskommitté........................... 4.2........................................................................... Lantbruksstyrelsensarbetsgrupp för översyn av vissa stöd former pä jordbrukets område ............................... 5 Övervägandenoch förslag ............................................. 5.1 Allmänna utgångspunkter....................................... 5.3.2 Stöd till ekonomibyggnader ............................ 5.3.4 Samordning av glesbygdsstöd ochregionalt rationaliseringsstöd 5.4 Stöd till särskilt skuldtyngdajordbruksföretag ...... 5.7 Forsknings- och försöksverksamhet ....................... 5.8 Rådgivning och fortbildning ..................................... 5.9 Övriga åtgärdsförslag.............................................. Jordbruket i föreslås få 100 milj. kr. Detta program har till syfte att stärka och utveckla detspeciella stöd som samhället ger till jordbruket i norra . av , föreslås nu att Norrlandsjordbruket- utöver det stöd på ca 600 milj. kr. (varav drygt 500 milj. kr. ärprisstöd) som utgår skall få ytterligare 100 milj. kr. Bakgrunden till förslagen är att jordbruket i norraSverige arbetar under speciella förhållanden, som jordbruket harenstor betydelse för sysselsättning, service, miljö och försvarsberedskap iNorrland. Det är framför allt de naturliga förutsättningarna förväxtodling som är sämre i norra , varför avkastningen inom växtodlingenockså är betydligt lägre i än i övriga landet. När det däremot gäller mjölkproduktionen, hävdar sigNorrlandsjordbruket mycket väl, och har en avkastning som är lika godsom i mellersta och . De olika delförslagen i åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra presenteras utförligt i den följande texten, men kan mycket kortsammanfattas enligt följande: Sysselsättningen sätts i centrum Programmet ger uttryck för en delvis ny syn påjordbrukspolitiken och dess möjligheter. Det är en politik som bygger på enhelhetssyn, och där sysselsättningen går före traditionella krav på ökad storieksrationalisering.Denna helhetssyn innebär bl.a. att konkreta förslag presenteras i syfte att fåsamhällets olika delar att samverka och samarbeta på ett bättre sätt äntidigare. Programmet föreslår en ökad samordning av jordbruksstöd,glesbygdsstöd och arbetsmarknadsstöd. Bygga upp kombinerade företag där jordbruket ingår som endel Många jordbruk i norra kan inte försörja enfamilj eller en ensam brukare. Däremot är det sä att om jordbruket kombinerasmed annat arbete, kan det bli tillräckligt för en tryggad sysselsättning, ochdärmed ytterst för många bygders framtid. I programmet föreslås därför en rad insatser från samhälletssida med syfte att stödja och uppmuntra uppbyggnaden av s. k. kombineradeföretag där jordbruket ingår som en del. Några exempel på arbete som förutom jord- och skogsbrukkan ingå i sådana kombinationsföretag, är småindustri, hantverk, turism, trädgårdsodling,uppfödning av pälsdjur och vattenbruk. Ta vara på de möjligheter forskning och utbildning ger 1 programmet för norriandsjordbruket ingår forskningen ochutbildningen som naturiiga och viktiga delar. 1programmet föreslås att forskningen på ett delvis nytt sätt ska ställas Prop.1986/87:146 till sysselsättningens och miljöns tjänsl. De fördelar som norriandsjordbrukethar - t. ex. ljuset och den låga användningen av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödsel - skall tas till vara och utvecklas.