prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Målsättningenär atl klargöra krav och möjligheter på en marknad för höghaslighetstjänsler. Telebox år en publikelektronisk "brevlådetjänst", som medger överföring övertelefonnätet av korta eller långa skriftliga meddelanden "brevlåda lillbrevlåda". Tjänslen bygger på mellanlagring av meddelanden. Telebox skallkomplettera/ersätta telefon och post. Tjänslen har möjligheter lill samtrafikmed telex. Marknaden ulgörs främsl av företag. Mobil lexlkommunikalion.Med start blir MOBITEX näsla salsning inom mobilradioområdel. Somlandsomfattande tjänst med möjlighel all överföra både text, ljud och dalakommer MOBITEX alt fylla ett tomrum på mobilradiomarknaden. MOBITEX blir dentjänst som lyfter upp mobilradion till samma tekniska och operativa nivå som defasta teletjänsterna. Genom sin möjlighet till integration med dessa ger MOBITEXkunderna möjligheter till rationaliseringsvinster. 2.6.2 Snabb ökning av både telefoni ochdatatrafik Trafiktillväxten för telefoni är förnärvarande och förväntas ligga pä . Denutgör fortfarande den volymmässigt största tjänsten i tjänsteutbudoch svarar för av lolala intäkter. Beståndet av antalhuvudledningar beräknas växa per är. Etl viktigt mål förtjänsten telefoni är att ständigt effektivisera den, även på andra vägar ängenom tekniska förändringar, exempelvis genom att förbättra utnyttjandet avnätet. Ett policybeslul har tagits all införandet av s.k. tonval skallpåskyndas. Fördelen med tonval är främsl snabbare uppkoppling och att flersignaler än tio kan sändas. Beslutet innebär atl televerkel hartonval i praktiskt tagel hela sitt nät. Enligt treårsplanen skallleveranstiden för huvudledningar i medeltal vara liksom . 55 %av de reparationer som gör på huvudledningarna skall också liksomtidigare vara avslutade från del alt felet anmälls undervardagar. Datel Uppringt år entjänst för dalakommunikation i det publika telefon nätet. Marknaden är användare med relativt liten irafik. Tjänsten kan erhållas som ett tilläggsutbud lill telefonitjänsten, med ett pris som är anpassat lill den servicenivå kunden önskar. Den toiala marknadspotentia len för datakommunikation bedöms lUl 2,5 milj. anslutningar inom ell 1 O-årsperspektiv. Datel Uppringt har ca 45000 av Datels drygt 100000 anslutningar. Datel Fast är datakommunikation överfasta av televerkel uthyrda led- Prop. 1986/87:100 ningar i lelefonnälet. Datel Fast har främsl utnyttjats avsloranvändare och Bil. 8 tillkomunder då publika datanät ejfanns all tillgå. För kunder som harhöga krav på säker dataöverföring och snabb felavhjälpning erbjuder depublika dalanätstjänsterna Datex och Datapak de bästa lösningarna. Datel har som nämnls över 100000anslutningar och Datel Fast har av dessa. Denna andelberäknas minska. £>fl/cj:tjänstenär byggd enbart för dalatrafik. Dalextjänsten erbjuder hög kvalilet ochsnabbhet kombinerad med en förstklassig service. har Datex ca20000 anslutningar vilket motsvarar marknadsandel av totalt 125-130000datakommunikalionsanvändare. Målel är atl ha ca 75000 anslutningar vilket totaltmotsvarar marknadsandelar av det väniade antalet anslutningar på ca300000. Detta kommer att kräva stora insalser inom leknik- och personalområdei. Datapak år ennattjänst som på samma sätt som Datex är skräddarsydd för datatrafik. Denteknik som används är annorlunda vilket gör atl Datapak och Datex fär olikaegenskaper. Snabbheten, säkerheten och flexibiliteten är densamma. Marknadsandelen äridag låg - ca 1200 anslutningar jämfört med nämnda 125-130000datakommunikafions-användare. Målet är att ha nått ca 400000anslutningar, vilket motsvarar av det väntade antaletdatakommunikalionsanvändare. Tdextjånsten årgenom sin slora inlernationella spridning vid sidan av telefonin den endariktigl väl elablerade kommunikationstjänsten i världen (1,7 milj.anslutningar). Utvecklingen går snabbt framål då telex tagit datatekniken lillsin hjälp. Teletex är en utveckling av telex. finns ca 19000anslutningar till telexnätet och 2000 lelelexanslutningar. Antalettelexanslutningar bedöms komma allöka till ca 21 000 fram lill är 1990 för att där plana ul och sedan långsamt sjunka.Televerket tror atl teletexter-minalerna ökar till 1990. avseratt höja kvaliteten på grundservicen för Datex, Datapak och Telex medanman av kostnadsskäl sänker ambilionerna för underhåll av Datel nägot. Om integrundservicen täcker kundens behov erbjuder televerkel lilläggsservice till extra kostnad. Via enkombinerad sändare och moltagare kan telefaxabonnen-ten via telenätetöverföra bilder, skisser, texter o.d. lill och frän andra abonnenter. finns ca15000 telefaxabonnenter anslutna tillnätet. Vid slulel av beräknas antalet telefaxabonnenler vara ca 29000.Televerket avser att uividga silt sortiment. är en nättjänst som utgör en marknadsplats därterminalanvändare kan nå informations- och ijänstelämnare. Tjänslen innehållersöksystem, meddelandeförmedling och debiteringsförmedling. Den lotalamarknadspotentialen för antal videolexanslutningar beräknas till ca400000 inom företagssektorn och 1 miljon inom privatsektorn. Målet är atl uppnå lOOOOO kunder år1990. Mobiltelefon.Antalet abonnenter i NMT-systemet beräknas öka frän 76000 i början avår 1986 med 36000 . startade andra generationen NMT-syslem i 900MHz-områ- 172 det, vilket kommer atl mångdubbla kapaciteten.År 1987 beräknas ocksä Prop. 1986/87:100 handburna apparaler bli vanliga i NMT. Denlandsomfattande mobilsökningsljänslen (MBS), tillförs successivi nya sändareför bättre radiotäckning. Nya, förbättrade och billigare mottagare förväntasefter hand komma pä marknaden. MBS hade i början av är 1986 ca 55000 abonnenteroch beräknas växa med ca 10000 abonnenter/år. Genom att EBU (EuropeiskaRadiounionen) antagit den för MBS utvecklade datakanalen som standard vidutsändning av tilläggsinformation över FM-rundradiosändare, förutses en ökandeelablering av MBS-system runt om i världen. Som komplemenl lill MBS för mindrekrävande behov har televerkel lanserat etl regionalt system - Minicall -som ärbilligare än MBS. Televerketsengagemang inom kabel-TV-området bygger på all del är en distributionstjänstsom erbjuds, dvs. överföring av radio- och TV-signaler. Inom detta område har televerkelbäde hög kompetens och resurser och ser en inlegrationsmöjlighel med övrigverksamhet. anlägger, driver och äger basnät. Verket följer vissatekniska principer vid utbyggnaden som skall medge att det pä lång sikt blirmöjligt att nationellt och internationellt erbjuda ell bretl utbud av tjänsteri ett generellt bredbandsnäi där TV är en av många tjänster. Med hänsyn tillprognoserna för eflerfrågan bedömer behovet av investeringar i kabel-TV-nättill ca 250 milj. kr. att jämföra med investeringar i telenätet på ca5500 milj. kr. Teleinveslgmppen består av vari har ett dominerande ägarinlresse. förvaltarsamtliga akiier i . Enligt beslulgäller att "skall ses som en del av televerkskoncernen.Verksledningen och slyrelse har således ansvarei för atl desamlade resurserna används på effektivast möjliga sätt". Teleinvestgmppens bolag är verksamma inomföljande sektorer; - konsultationoch mervärdestjänster, - programvara/hjälpmedel/grundteknik, Inom Teleinvestgruppensvarar Teleinvest för gruppens gemensamma funktioner inom strategisk planering, samordning och uppföljning, finans förvaltning, fastigheter och service av olika slag till dotterbolagen. Enligt beslut av statsmakterna kan från uppta lån på den allmänna kreditmarknaden. För all uppfylla de nya krav som slälls pä leleverkskoncernen i finansiellt avseende har inom inrättats en central finansenhet av internbanksmodell. 13 1986/87. 1985/86uppgick fill 800 (427) milj. kr. Nedan redovisas verksamhelen i de Prop.1986/87:100 mer belydande dotterbolagen. Televerkelsindustridivision överförs enligt beslut till bolagsform den 1januari 1987 genom atl köper den. med dotterbolagblir dä ell av största elektronikföretag och svarar för televerketsegen produktion av telemateriel. Bolagets affärsområde innefatlar utrustningför telekommunikation och informationshantering inom områdena ljud, lexl, dalaoch bild. Produktutbudet inkluderar maskinvara, programvara, service,underhåll, utbildning och inslallalion. För alt uppnå målet att trygga ochutveckla sin induslriella verksamhel och kompetens skall bolaget bredda sinmarknad och därmed ge utrymme för en myckel snabb ökning av omsättningen. Föratl möjliggöra detta mäste marknaden ulanför öka mycket krafliglvarje år de närmasle åren. Omsättningen 1985/86 uppgick till ca 2000 (1730) milj. kr. har somuppgifl all utveckla och marknadsföra avancerade mikrodatorer baserade påmodern elektronisk teknologi. TeleNovas strävan skall vara att utveckla ochmarknadsföra produkler med markerad daiakommunikalionsprofil. Uppbyggnaden skermed utgångspunki i satsningen på skoldatorn COMPIS. COMPIS-salsningen har röntbetydande marknadsframgång. TeleNovas omsättning 1985/86 uppgick lill ca 100(66) milj. kr. Till följd av bl.a. initialkostnader för ulvecklingen m.m. gickdock bolaget med elt betydande underskoll. Swedtels uppgifl är atlsälja televerkskoncernens samlade kunnande på konsullbasis. Swedtel har förnärvarande uppdrag i ett 20-lal länder, företrädesvis , ochMellanamerika. Swedtel har etl omfattande samarbete med SIDA. Swedtelsomsättning uppgick /86 lill ca 100 (87) milj. kr. skallleverera och underhälla tekniska skydds- och säkerhetssystem, företrädesvissådana system som utnyttjar lelenälet för överföring av larmsignaler. InomTele Larm pägår en grundlig genomgång av effektivitet och förelagsfilosofi påalla plan. Denna process siktar på koncentration av produktportföljen till ettmindre antal affärsområden. Tele Larms omsättning 1985/86 var ca 250 (259)milj. kr. Verksamhetenbestår huvudsakligen av konstruktions-och utvecklingsuppdrag inom dalaområdetpå konsult- och uppdragsbasis. samarbetar aktivi med universitet ochhögskolor bl.a. via det egnadotterföretaget i . omsättning 1985/86 uppgickUll ca 85 (56) milj. kr. säljerannons- och informationsutrymme i , Företagskatalogenoch elektroniska media. Omsättningen uppgick /86 till 260 (70) milj. kr. Tde-K AB:s uppgifl är atlbidra till televerkskoncernensaffärsutveckling huvudsakligen inom förelagssektorn genom att erbjudateleverkets företagskunder konsulttjänster och hjälpa enheter altutveckla produkter och tjänsler inom nuvarande eller nya affärsområden.Tele-K:s omsättning 1985/86 uppgick till ca 8 (5) milj. kr. Telefinans AB:sövergripande mål är att i första hand finansiera olika typer av terminaler och telekommunikationssystem som och 174 kanäven fastighelsnät för Prop. 1986/87:100 kabel-TV bli akluella. Telefinansskall i nära samarbete med leleverkskon- Bil. 8 cernens säljare och kunderskapa tidsenliga och kundanpassade lösningar pä olika finansieringsproblem.Telefinans är inriktat på att täcka televerkskoncernens speciella behov avallernaliva finansieringsformer. Omfattningen av Telefinans verksamhel ärhärigenom lill slor del beroende påteleverkets och Teleinvestgruppens bolags möjligheter atl marknadsföra sinaprodukler. Eflersom kontorsväxlar är den hell dominerandeproduklen är försäljningen härav av stor belydelse för Telefinans. Telefinansomsättning 1985/86 uppgick till ca690 (264) milj. kr. 2,8 Sjuhundra miljoner till forskning ochutveckling Den primära avsikten med FoU är altvidareutveckla näten och deras Ijänster för atl öka deras användbarhet ochtillfredsställa olika kund-önskemål, att befrämja telenätens användning, allminska kosinaderna för drift och underhåll av telenäten och öka deraskvalitet och driftsäkerhet och alt öka kunskapen om tillämpningar, system ochandra faktorer som påverkar användning av telekommunikation. Verket samverkar medandra i bl.a. som deltagare i ,, och som medlem i för Syslemutveckling. Internationelltdellar verket i olika europeiska forskningsprogram bl.a. RACE och EUREKA. De lolala satsningarna päFoU beräknas uppgå till ca 700 milj. kr. Iförhållande lill omsättningen ligger denna satsning i nivå med genomsnittet förandra teleförvaltningar. Statens pris- och kartellnämnd har avgellyllrande över förslaget lill Ireårsplan. Nämnden avslyrker den höjning avförräntningskravel som föreslagit och pekar på möjlighelen allsänka solidiletskraven på verket. 4.1 Verksamhetens inriktning och omfattning Televerkels omsättning beräknas under perioden19881990 sliga från 22 miljarder lill per är.Enligt planen skall verket investera knappl åtla och hela koncernen knappt niomiljarder kronor per är. Antalet anslällda i verkel exkl. indusiridivisionenberäknas öka från 43500 lill 1990. Televerkskoncernenshuvuduppgifl är att i erbjuda och under hälla allmänna telekommunikationer som fungerar sä att alla abonnenter kan nå alla andra. Detla skall ske på ett sädanl sätt alt behovet av kom munikalioner för lal, text och bild tillgodoses med god kvalitet och bra förhållande mellan pris och presianda, inklusive service. skalldrivas affärsmässigt med lyhördhet för kundernas önskemål. ket skall samiidigi lillgodose statsmakternas krav pä sociala,regionalpoli- Prop. 1986/87:100 tiskaoch beredskapsmässiga hänsyn. Sådana Ijänster somproduceras i telenätet är kärnan i televerkskoncernens verksamhet.Telenätet skall byggas ut och utformas så att god kvalitet och service kanerbjudas i hela landel då del gäller framkomlighet och tillgänglighet.Trafiktillväxlen har, säsom framhållit, varil oväntat hög under desenaste två åren, vilkel medfört otillfredsställande framkomlighet. Enbidragande orsak till detta är också atl felfrekvensen varil alltför hög. Den sammantagna teletrafiken (telefoni, telex,data etc.) i telenätet väntas underplaneringsperioden växa med så mycket som per är. Särskilt snabbi ökar datatrafiken. Omfattande åtgärder hardärför vidtagits och planeras för all klara den snabba tillväxt som förväntasoch för atl höja service och kvalitet i telenätet. Investeringarna har ökat ochligger i den nya planen på samma höganivå som enligt gällande treårsplan. Telenätetmäste dimensioneras sä atl del har kapacilet att klara trafiktoppar med en mycket liten andel misslyckade anrop.Kvaliteten är viktig inte minst medtanke på tendenserna till konkurrens i fråga om nättjänster. Indexfor trafik i telenätet Investeringarna innebär altnätet kraftigt effektiviseras. Del sker genom användning av ny digital teknikbåde vid växUngen av samta len och vid överföringen pä linjerna. Moderniseringen medför höjning av standard och framkomlighet i nätetför vanliga telefonsamtal och ger samti digt kraftigt ökad kapacitet för datatrafiken vilket är en förutsättning för en slorskalig utbyggnad av data/texttjänster såsom Datex, Datapak och Vi deotex. De olika typerna av telekommunikation såsom telex, telefoni och dalakommunikation går i samma linjenäl men slyrs av olika växlar. Inrikt ningen på modernisering av nätet är att de olika näten tekniskt sett i framliden skall integreras. satsas kraftigt på utveckUng och ulbyggnad av mobila telekommunikationer av olika slag. Dessa salsningar är ell uttryck för den allmänna inrikining av verksamheten som innebär en priorilering av nät och nättjänster.I andra hand prioriteras terminaler och 176 tjänster tiU kunder för alt lillgodose deraskommunikationsbehov. 1986/87:100 gäller sådana lerminaler somleleverkskoncernen själv producerar. 1 Iredje Bil. 8 hand prioriterasåterförsåljning av andra tillverkares terminaler och i sista handåterförsåljning av annan kommunikationsutrustning och tjänster med anknytningdärtill. Verksamhetenshuvudinriktning är, liksom i nu gällande plan, atl via olika ålgärderinklusive mycket omfallande investeringar avser komma till rälla medframkomlighelsproblem i telenätet samlidigt som man bygger upp ett modernt nätmed möjlighel lill nya Ijänster. Denna huvudinriktning bör ligga fast. Självklart har telenätetoch de tjänster som erbjuds via detta varil helldominerande intresse. I förslaget tillny treårsplan betonas dock prioriteringen av näiulveckling och nättjänster.Televerket har, liksom andra aktörer på området, erfarii vilka svårigheter detinnebär alt agera kompetent och lyckosamt på alla de många nya verksamhetsområdensom har anknylning till telekommunikation. Bara utvecklingen av telenätetkräver mycket slora insalser. Jag tillslyrker därför prioriteringen av dellahuvudområde. En sädan priorilering är också av regionalpolitisk belydelse.Televerkets salsningar skall innebära alt brislen pä telekommunikationeringenstans i landel skall vara ell hinder för etablering och drift avverksamhel. I det sammanhanget bör del påpekas all investeringarnasgeografiska fördelning - genom telenätets tekniska uppbyggnad och dessanvändning - inte alltid har så slor koppling tillden nytta olika regioner har av investeringarna. Det är således till glädje för alla användare av telenätetom kapacitelsbrisl byggs borl i nägon del av landet. forsknings-och utvecklingsinsatser bidrar i hög grad till att öka användbarheten avtelenätet. Insatserna syftar också till all öka kunskaperna om användningen avtelekommunikation och utgör en väsentlig del av den informationsteknologiskautvecklingen i landet. kommer aklivt atl della i detinformationsteknologiska handlingsprogram som förbereds. bör gestillfälle all godkänna den omfallning och inrikining av verksamhelen under åren1988- 1990 somjag förordal. 4.2 Servicenivå och investeringar De viktigaste servicemålen som statsmakterna börställa upp för rör framkomligheten i telefonnätet, genomsnittligafelavhjälpningstider och leveranstider för telefoni. Verket eftersträvar - inomsina ekonomiska ramar - en sådan kombination av service och pris somtillfredsställer kundernas önskemål. Elt viktigt mäl för nugällande ireårsplan är all förbällra framkomlighe ten i telefonnätet. Sedan planen fastställdes av har, säsom fram går av diagram 2, läget ocksä förbätlrals. Målet för framkomligheten - lyckade försök all koppla upp rikssamtal under daglid - klarades av samtliga teleområden. Även under lopplrafik har framkomligheten mar kant förbättrats. De högre ambilionerna för framkomligheten - - som godkänts av i samband med behandlingen av förra 177 årels budgetproposition bör enligt min mening ligga fastunder . Även ambilionema för underhåll av huvudledningar (ledningarmellantelefonstationer och apparater) bör ligga fast. av underhållsarbetena skall varaklara inom 8 limmar frän anmälan under vardagar. Leveranstiden förhuvudledningar bör liksom lidigare i medeltal vara . börges tillfälle att godkänna de av mig förordade servicemälen för . Prop.1986/87:100 Bil. SOTMta taI*onr6d* Andelen lyckade försök att ringa rikssamtalunder vanlig arbetstid under budgelåren 1974/75 /86 (12 mån.) samt mål t.o.m. . Uppgifterna avser etttolvmånaders genomsnitt. Riksdag ochregering har upprepade gånger betonat vikten av all fram-komlighelsproblemenlöses. Enligt min mening måste televerkel ha möjligheter atl investera tillräckligt mycketför atl klara delta. Enligt treårsplanenskall linjerna mellan telefonstationer och abonnenter (lokalnätet) byggas utmed och linjerna mellan telefonstationerna med ca 15 %ärligen. Av de lotala investeringarna i telenätet på ca 17 miljarder underperioden är invesleringar i kapaciletsulökning medan resten är ersäilningsinvesleringar. Televerkskoncernenstotala investeringar planeras lill ca varav således ca 5,5 miljarder avsertelenätet. Därutöver ulgörs dessa huvudsakligen av investeringar iulrustning som hyrs ut lill abonnenternasamt radioanläggningar, fastigheter, maskiner och inveniarier. Investeringsnivåerna /85 och 1985/86 haröverensstämt relativt väl med vad angivii. Med anledning av beslulom lilläggsbudgel I för budgetårel 198.5/86 föreskrev regeringen att televerketskulleinrikta sin verksamhel pä atl investeringarnas omfattning under budgetåret skulleuppgå 6440 milj. kr. och på atl televerkskoncernens soliditet skulle vara lägsl vidslulel av budgetåret. 1986/87:100 Bil.8 Televerketsinvesteringar och omsättning 1940/41 1990 investerade 5853 milj. kr. och soliditetenvar vid slutet avbudgetåret. Det är - med hänsyn tillden slora invesleringsvolymen naturligtvis mycket angeläget atl noga överväger investeringarnas ekonomiska och servicemässiga effekter för alt ommöjligt pä minska invesleringsvolymen. bör gestillfälle alt godkänna den omfattning och inriktning av investeringarna somjag förordal. Nuvarandeservicemätl som redovisas i verkels ireårsplan har vissa brisier med hänsyn till deras användbarhet i statsmakternas övergripande styrning av verksamhelen. Exempelvis avserframkomlighetsmåtiet endast rikstrafikoch inte genomsniltet av all trafik.Del kan därför i vissa lägen varamissvisande. Även framkomligheten i lokalnätet bör därför medtas i framkomlighetsmåtiet.Det finns således anledning all utveckla service-och kvalitetsmåtten. Bl.a.bör jämförbarhelen mellan olika länder i servicehänseende förbältras. har självt satt igång ell arbele förall förbällra servicemålten. Jag avser alt återkomma lill regeringen i denna fråga. 4.3.1Priserna får höjas högst i takt med den allmänna prisulvecklingen Taxoma har lidigare över utvecklatsbetydligt långsammare än konsumentprisindex. Enligt treårsplanen är också denlångsiktiga inriktningen all taxorna skall öka mindre än konsumentprisindex. Med hänsyn tillde stora investeringar som ertordras under nu aktuell planeringsperiod och med hänsyn lill kraven på långsiktigt hög soliditet föreslår verkel dock att taxorna - i lilhet med vad som gäller innevarande plane- ringsperiod -får höjas i takt med konsu- Prop. 1986/87:100 mentprisindex. Sedan inflalionennu blivit lägre fömtser i förslagel lill treärsplan lägreprishöjningar än i gällande plan. Den genomsnitlliga laxehöjningen under1985/86-1989 beräknades i föregående ireårsplan lill . I nu föreliggandeförslag beräknas behovet av laxehöjningar lill . beräknas priserna behöva höjasmed per är. Televerkels förslagtill prishöjningar innebär att gällande soliditeismäl - - är1990. Samlidigt innebär dessa höjningar all den reala avkastningen päeget kapital blir avsevärl högre än av angivna för innevarande planeringsperiod. Förslaget bygger på förutsällningen atlproduktiviteten skall öka per är under planeringsperioden.Produktiviletsökningen är en procent lägreän vad som förutsägs i nu gällande treårsplan. Den lägre genomsnittliga produktivitetsökningen förklaras främstav all investeringsexpansionen under1985/86 tvingade fram avsevärda personalökningar och medförde stora utbildningskostnader. Sedaninvesteringsnivån är 1986 stabiliserats på en nivå av knappt 9 miljarder perår räknar verkel med att produktivitetensnabbi skall öka. Den ökande trafiken skall inle behöva molsvaras av enökning av personalen. Frågan är om enproduktivitetsökning på är tillfredsställande för ett televerk. Iförhållande lill länder med jämförbar service har låga priser såsom framgärav diagrammet. service och lekniska standard verkar samlidigt all vara jämförelsevisgod. Del lyder enligt min mening på atl har en inlernationellt settrelativt hög produktivitet.Det är dock, som jag framhållit, svårt att med dagens servicemätt säkert bedömaolika länders servicekvalitet. Månatligateletonkostnader i olika länder (maj -86) (beräkningarnagrundas pi en tjnKt me<>ell&rt>ruknlng per minad lör olikaslag av tele-lonsamtal. minatllg abonnemangsavgitt samt viss del avanslutningsavgiften) ISO 200 3Sa 300 3S0 N*d»rlAno*rna 132 sp«ni»n IHBHBHMBHMiHHH 1 SJ Kan»)* HiBHHIIHHHHIn 177 Scnw«i: iHIHBHHHMIHIMnHIHHMi 247 i>aii*n HÉHHBBHIMHHHHIHMHHi 2$s Jag har inle grundför att hävda alt produktivitetsökningen skulle kunna blihögre än vad angivii. Därför anserjag atl lägre prishöjningar 180 än de föreslår skulle leda till en lägre självfinansieringsgradoch Prop. 1986/87; 100 därmed lägre soliditet än vad lidigarekrävt av verket. En höj- Bil. 8 ning av prisnivån högsl i takt med denallmänna prisutvecklingen bör således accepleras under den akluellalidsperioden. bör ges lillfälle atl godkänna denna inriktning avprisförändringarna. 4.3.2 Okad kostnadsanpassning av avgifterna har (siatsulskoltel 1970:90 samt /82:25, 1982/83:9 och 1983/84:16) förordalen utjämning av teletaxorna mellan landets olika delar.