prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Verksamheten regleras ispecialskolförordningen (1965:478. omtryckt 1983:736, ändrad senast 1986:576och 996). Bestämmelser omtilldelning av lärarresurser finns i förordningen (SÖ-FS 1983:155) omtilldelning av lärarresurser vid specialskolan m.m, (omlryckt SÖ-FS 1984:67,ändrad 1986:73), som gäller omfattande budgelåren1983/84 - 1986/87. I förordningen (SÖ-FS1984:66) meddelas bestämmelser om utveckling av verksamheten vid specialskolan. Frän anslaget bekostas även resor för eleverjämte ledsagare. () anslagsframställning förbudgeläret 1987/88 innebär i huvudsak följande: Pris- ochlöneomräkning m.m. . SÖ föreslär enutökning av medlen för personell assistans för spe cialskolans elever (-,). 3, SÖföreslår att tvä Ijänsler som ekonomibilräde. en tjänst som elevhemsföreståndare,en tjänst som sömmerska och en Ijänsl som vaktmästare dras in (-. 4, SÖ begär medel somengångsanvisning för de återkommande studiedagarna förspecialskolans personal (-. SÖ beräknar medelsbehovetunder förslagsanslaget Specialskolan m,m. : Utbildningskostnader lill 203 178000kr. Nuvarande system för tilldelning av lärarresurser till specialskolan bedrivs somförsöksverksamhet och har tillämpats under budgetåren 1983/84 - 1986/87,Systemet innebar att resurserna beräknas efter en elevrelalerad schablon om9,75 lärarveckolimmar (Ivir) per elevför de fem regionala specialskolorna och 13,7 Ivir per elev för de treriksrekrylerande specialskolorna. Av lärarresurserna skall 1 Ivte för varjeelev i de regionala skolorna och 2 Ivtr per elev i de riksrekrylerande skolornautgöra en gemensam resurs för specialskolorna och fördelas behovsinriklat avSÖ. För varje specialskola beräknas lärarresursen med hänsyn till det beräknade anlalel elever vidhöstterminens början samma är. För skolledning, verksamhelen vid resurscentrasamt för vikariekostnader och lönetillägg beräknas särskilda lärarresurser. SÖ har i en särskildskrivelse redovisat sina erfarenheter avresurslilldelningssystemei för lärare inom specialskolan. SÖ anser altförsöksperioden har visat all det nuvarande resurslilldelningssystemeierbjuder så slora fördelar alt det med vissa smärre jusleringar börpermanentas. SÖ fö'"eslär bl,a.all lärarresurserna beräknas med hänsyn lill det ge nomsnittliga elevantalet . Beräkningarna görs , och elevunderiagel bör avse pågående läsår och de tvä följande 111 läsåren, SÖ föreslår vidare alt den resurs som SÖ skallfördela behovsinriklat ändras från 1 till 0.65 Ivte för de regionala skolorna och från 2 lill 1 Ivte för de riksrekrylerande skolorna.För de av elever som får sin högstadieundervisning vidBirgittaskolan anser SÖ att lärarresursenbör beräknas efler samma schablon som för de riksrekrylerande skolorna. SÖ föreslär även alt särskilda medelberäknas för särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen(1985:1100). Prop.1986/87:100 Bil. Beräknad ändring 1987/88 Lönekostnader m,m, för skol- Utveckling av verksamheten vid (därav lönekostnader) (-1-3000000) Resor för elever jämte led- Medlenför personell assislans lill specialskolans elever bör enligt min mening räknasupp med . (2). Jag lillslyrker SÖ: s förslag om indragning av vissaijänsler (3). Jag räknar med altkostnaderna för de vart iredje är återkommande studiedagarna för specialskolanspersonal skall rymmas inom ramen för anvisade medel för utveckling avverksamhelen vid specialskolan (4). Jag delar SÖ:suppfattning atl nuvarande syslem med en elevrelalerad schablon för beräkning av anslaget till lärarresurser bör permanentas fr.o.m.budgetårel 1987/88. Den lotalalärartesursen för specialskolorna bör liksom hillills beräknas i en omfattning som moisvarar 9,75lärarveckolimmar (Ivtr) per elev i de regionala specialskolorna och 13,7 Ivtr per elev i de riksrekrylerande skolorna. För de avHällsboskolans elever som får sin högsladieundervisning vid börlärarresursen beräknas sorn för de riksrekrylerande skoloma. VidHällsboskolan bedrivs enligt regeringens medgivande försöksverksamhel med högstadieundervisning,varför det endasl kan bli fräga om elt fätal elever som fårhögstadieundervisningen vid Birgitiasko- Prop. 1986/87:100 lan. Av den totala resursenbör den lärarresurs som SÖ fördelar behovsinriklat mellan specialskolomamotsvara 0,65 Ivte för varje elev i de regionala specialskolorna och 1 Ivte perelev i de riksrekrylerande specialskolorna. 1 likhet med SÖ anserjagatt lärarresurserna bör beräknas med hänsyn till det genomsnitlliga elevantaletunder en treårsperiod. Beiäkningarna bör göras . skillnad frånSÖ anserjag dock alt elevunderlaget bör avse elevantalet under föregåendeläsår, pågående läsår och beräknai elevantal för det kommande läsårel. Denlotala lärarresursen för specialskolorna bör även täcka kosinader för särskildundervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100). Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag altregeringen föreslär atl 1. godkännadet system för beräkning av lärarresurser somjag har förordat, 2. lillSpecialskolan m.m.:Utbildningskostnaderför /88 anvisa elt förslagsanslag av . Specialskolan m.m.;Utrustning m.m. 1985/86 Utgift 4720347 Reservalion 361618 1986/87 Anslag 7475000 1987/88 Förslag 6616000 Frän anslaget bestridsutgifter för läromedel, undervisnings- och arbetsmaterial, inventarier m.m,,bibliolek saml hörsel- och lalteknisk utrustning. Skolöverslyrelsens (SÖ) anslagsframslällning förbudgeläret 1987/88 innebär i huvudsak följande: 1, Prisomräkning222000 kr. Engångsanvisningar pä , avgår, 2, Förupprustning av inslilutionslokaler, reinvesteringar lill elevhemmen samt förlarmanordning vid föreslär SÖ en uppräkning av anslaget med 500000kr, 3, SÖredovisar att av de döva eleverna har ögonsjukdomen Usher's syndrom, SÖbegär . för synutrustning lilldessa elever. För anpassadkringulruslning, som är nödvändig för framför allt synskadade elever, isamband med datorsatsningen beräknar SÖ . 4, SÖ föreslår att 160000kr, per är anvisas under tre budgelär för uibyle av telefonväxel vid tre specialskolor. 5, SÖföreslär en engångsanvisning om . för ulbyte av en buss med lift vid . 8 1986/87. SÖ beräknar medelsbehovetunder reservationsanslaget Specialskolan Prop. 1986/87:100 m. m.:Utruslning m.m. till . För upprusining av inslilutionslokaler, utbyleav föråldrad leknisk utrustning och ersättningsanskaffning till elevhem m.m.föreslär jag en uppräkning av anslaget med . (2). Vidare beräknarjag120000 kr. för synulrustning till elever med ögonsjukdomen Usher's syndrom (3). Jag lillstyrker aU 160000kr. anvisas under tre budgelär (1987/88 -1989/90) för utbyle avtelefonväxel vid tre specialskolor (4). Vidare beräknar jag engångsanvisningarom . för anpassad kringutrustning i samband med datorsatsningen (3)och . för utbyle av en buss med lift vid (5). Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenalt :Utrustning m.m. för /88 anvisa etl reservalionsanslag av6616000 kr. Bidrag till driften av särskolor m.m. 1985/86 Utgift 561935004' 1986/87 Anslag 611273000 1987/88 Förslag 582273000 ' Under femte huvudtiteln Landstingskommunerna ochde kommuner som inle ingår i landstingskommun samt kommuner som anordnarsärskola i fall som avses i 6 kap. 2 § skollagen (1985:1100) fär slalsbidragmed av lönekostnaderna för rektorer, studierektorer, tillsynslärare ochlärare vid särskolan. Även lill särskoleverksamhel som anordnas av enskilda,föreningar och sliftelser utgär statsbidrag i vissa fall. Bidragsbeslämmelsemafinns i förordningen (1986:188) om statsbidrag lill driftkostnader försärskolan m.m. samt i förordningen (1986:574) om statsbidrag fill friståendesärskolor. Bestämmelserna innebär ikorlhel atl statsbidraget lillsärskolan beräk nas efter en grundresurs om sju veckolimmar per elev. Vidare beräknas tilläggsresurser för undervisning i hemspråk och för stödundervisning i svenska med fyra veckolimmar per elev saml för särskild undervisning med fem veckolimmar per elev. Härutöver kan länsskolnämnden medge en behovsprövad kompletteringsresurs uttryckt i veckotimmar. För inte grerade särskoleelever beräknas en resurs om högst . Tilläggsbidrag lill kostnader för vikarier m.m. utgår av lönebidra- gel. Regeringen faslsläller veckolimpris i särskolan. Slalsbidragel lill lönekosinader för reklorer och studierektorer ] 14 lämnas med hänsyn till ärslönebeloppet för varjeinrättad tjänsl. 1986/87:100 drag utgär även för lilläggspensionsavgifier. Statsbidraget utbetalas iform av förskott och slutreglering. Budgeläret 1987/88 belastas anslaget medförskott för detta är beräknai pä statsbidraget för redovisningsårel 1986/87saml slutreglering av bidragel för redovisningsårel 1986/87. Från anslaget bestridsvidare kosinader för slalsbidrag för lokal skolutveckling enligt beslämmelseri förordningen (SÖ-FS 1986:100) om statsbidrag till lokal skolutveckling isärskolan. Även för detta bidrag gäller etl förskotts- ochslutregleringsförfarande. Från anslaget bestridsäven kostnader för vissa trygghetsåtgärder enligt beslämmelser i förordningen(1984:626) om slalsbidrag lill kostnaderför vissa trygghetsåtgärder för skolledare, biträdande skolledare och lärare ikommunal utbildning (ändrad 1986:403 och 731). Ur anslaget ulgår bidragtill yrkesundervisning för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda enligtämbetsskrivelse den 21 augusli 1969 om godkännande av avtal avseendeyrkesundervisning för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda. Skolöverslyrelsenerhåller dessulom medel tillinformations- och konferensverksamhel för skolledare och lärare vid särskolor. Skolöverslyrelsens (SÖ) anslagsframställning förbudgetårel 1987/88 innebär i huvudsak följande: Ungefär 12500 elevergick i särskolan läsårel 1985/86, vilkel innebär en liten minskning frän föregäende läsår. Anlalet skolledare var 145 och antalet utnyttjade lärarveckolimmar var ca 92000. Fr.o.m. läsärei 1986/87infördes elt förenklat statsbidragssystem för särskolans lärare.Resurstilldelningssystemet är elevbaserat och ger huvudmannen slörre frihei aUfördela medlen inom en given ram. Anvisat belopp underpunkl 1 för budgeiårei 1986/87 innehåller medel för kostnader för undervisningvid reguljär särskola, enskilda inrättningar och specialsjukhus. SÖ:s beräkning avanslagsposlen 1 för budgeiårei 1987/88 framgär av följande sammanställning,belopp i tusental kr. Budgetår Beräknat Förskott Slut- Summa 1985/86 421911- 1986/87 452 343 210955 1987/88 466113 226172 241388 467 560 ' exkl. sociala avgifier förskotlsunderlag SÖ beräknar för bidragtill lokal skolutveckling medelsbehovet lill 10,5 milj. kr. under /88, varav 5,1 milj. kr. /88 och 5,4 milj. kr. islulreglering för redovisningsårel 1986/87. SÖberäknar bidraget för lilläggspensionsavgifier fill 47,6 milj. kr. Förreducerat lönekosinadspålägg beräknar SÖ 51,8 milj. kr. SÖföreslår alt försöksverksamhel får bedrivas med datorbaserad undervisning i tregeografiska områden inom särskolan. Kosinaderna för teknisk utrustning beräknarSÖ till . per område, dvs. Riksdagenhar beslulat om elt samlat program för skolledarulbildning (prop. 1985/86:173,UbU 1986/87:1, rskr. SÖ beräknar en minskning av kosinaderna förarbetsavlastande åtgärder med . SÖ föreslår att medlen för lokalskolutveckling uiökas med 0,för bidrag lill landstingskommunerna förinsalser med skolledarulbildning, vilkel innebär en uppräkning av medlen med400000 kr. SÖ beräknar medelsbehoveiunder förslagsanslagel Bidrag lill driflen av särskolor m.m. lill . 1986/87:100 Bil. 1, Bidragtill lönekostnader 2, Bidragtill lokal skolutveckling 3, Bidragtill kostnader för tilläggspensionsavgifter 5, Bidragtill kostnader för yrkesundervisning för hörselskadadepsykiskt utvecklingsstörda 6, Kostnader för informations-och konferensverksamhet för skolledare och lärare vid särskolan Beräknad ändring 1987/88 49 102000 55 605 000 - 2 984 000 I samband med att det nya statsbidragssystemetför särskolan infördes redovisningsårel 1986/87 gjordes en kraftig uppräkningav anslaget på grund av tidigare ärs underbudgeieringar. Anslaget ökade frän488639000 kr, /86 lill . Mina beräkningar avstatsbidraget lill lönekostnader för /88 grundar sig på antaletinrättade tjänsler som skolledare och ell beräknat veckolimtal för redovisningsåret1986/87 enligt de nya staisbi- Prop. 1986/87:100 dragsbestämmelserna samlpå löneläget med viss uppräk- Bil. 10 ning för de koslnadsökningarsom kan förvänlas under redovisningsårel. Beräkning av förskotl och slulreglering underanslagsposten I, /88. belopp i lusenlal kr. Beräknat statsbidrag till lönekostnader' 1985/86 1986/87 1987/88 exkl. sociala avgifter förskottsunderiag har beslulat ometl samlat program för skolledamlbildning (prop. 1985/86:173, UbU 1986/87:1,rskr. Kosinaderna för skolledares inom särskolan dellagande i sådanutbildning bör beslridas av statsbidraget lill lokal skolutveckling inomsärskolan. Med anledning härav anserjag att procentsatsen för statsbidrag tilllokal skolutveckling inom särskolan bör höjas från 2,lill 2,. Enligt minmening bör i stället filläggsbidragel enligt 17 § förordningen (1986:188) omstatsbidrag lill driftkostnader för särskolan m.m. sänkas frän till 4,fr.o.m. /88.Eftersom statsbidraget utbetalas i form av förskoll, beräknai pä föregående årsstatsbidrag, och slulreglering påverkar inle dessa förslag medelsbehovei förbudgeiårei 1987/88 (8). I likhet medskolöverstyrelsen (SÖ) beräknar jag medelsbehovei för lokal /88 011 10,5 milj. kr., varav 5,1 milj. kr. ulgör förskott /88 och 5,4 milj. kr. ulgör slulreglering förredovisningsårel 1986/87 (2). Bidraget förlilläggspensionsavgifier beräknarjag till 46,2 milj. kr. och för reduceratlönekosinadspålägg beräknarjag 52,6 milj. kr. (3). Vad gäller SÖ: s förslagom försöksverksamhet med datorbaserad undervisning i tre geografiska områdeninom särskolan avser jag äierkomma i samband med den av mig under avsnillelVissa gemensamma frågor (avsnill 3.3) aviserade proposilionen om datautbildningeni skolan m. m. (4). Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenatt lill Bidrag lill driftenav särskolor m.m. för /88 anvisa elt förslagsanslag av 582273000kr. Kostnader för viss personal vid statliga realskolor Prop. 1985/86 Utgift - ' ' 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Med ulgången av läsåret1972/73 var samtliga statliga realskolor avvecklade. Vissa ordinarie ijänslerfördes då på övergångsslal. I den män innehavarna av Ijänsterna inle harkunnat beredas tjänstgöring vid annan skolform får medel för lönekostnader ochsjukvård för dem ulgå ur detta anslag. Anslaget bör lills vidare föras upp medoförändrai belopp. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt till Kostnader förviss personal vid statliga realskolor för /88 anvisa ettförslagsanslag av . .rtlmsiata-skDlor m.m. Prop-1986/87:100 Bidrag till driften av gymnasieskolor 1985/86 Ulgift 4886200 243 1986/87 Anslag 4500511000 1987/88 Förslag 4899227 000 Ur anslaget ulgår statsbidrag lill kosinader förskolledare och lärare i kommunernas och landsiingskommunernas gymnasieskolor,studie- och yrkesorienlering i gymnasieskolan, inbyggd utbildning och gymnasiallärlingsutbildning. Föreskrifier om bidragen finns i bl.a. förordningen(1966:115) om statsbidrag lill driftkostnaderför viss utbildning (omlryckt1977:490). Fr.o.m. den skall bl.a, bidrag till undervisningenberäknas enligt ett nytl system. Väsenlliga delar av del nya systemet framgärav förordningen (1986:1080) med vissa provisoriska föreskrifter omgymnasieskolan. Regeringen har också ulfärdal en förordning (1986:1081) medvissa provisoriska bestämmelser om gymnasieskolans skolledning ochskolledningsbidrag m. m. Ur anslaget bekostas ävenbl.a. visst bidrag enligtförordningen (1982:608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m. (omtryckt1983:416). 1 gymnasieskolan finns ett slort anlalsludievägar i form av 27 linjer och ca 550 specialkurser. Härtill kommergymnasial lärlingsutbildning. Linjerna och de gängse förkortningarna av dem ärföljande. Minst Ireåriga linjer (teoreliska) Teknisk linje (fyraårig) T Esteiisk-praktisk linje(försöksverksamhet) Ep Bygg- ochanläggningsteknisk linje Ba Drift- ochunderhållsteknisk linje Du Handels-och kontorslinje(försöksverksamhet) Hk 119 JordbrukslinjeKonsumtionslinje Livsmedelsteknisk linje Processteknisk linje Skogsbrukslinje Social servicelinje TrädgårdslinjeTräteknisk linje Verkstadsteknisk linje Vårdlinje Jo Ko Li Pr Sb Ss Td Tr Ve Vd 1986/87:100 Bil. Gymnasieskolansdimensionering beslutas åriigen av . Systemet för dimensioneringen -det s.k. planeringssystemet - ärreglerat i förordningen (1984:618) om elevplaiser i gymnasieskolan m.m. atl devplaisramar i gymnasieskolan fastställs för varje budgelår.Riksdagen beslular om ramar för de tvä närmaste budgetåren och planeringsramarför etl tredje budgetår. För hela riket fastställsen totalram. Den är uppdelad pä dels en ram för utbildningar, vilka elevernakan påbörja direkt efter (direktramen), dels en ram för kurser förinvandrarungdom och för utbildningar som kräver viss ålder, praktik ellerutbildning utöver för tillträde (lilla rainen). Direktramen är uppdelad på sex sektorsramar ochen ram för ospecificerade platser. I sektorsramarna ingår utbildningar enUgtföljande. Utbildningar (lill linjernakommer närliggande specialkurser) HS - Humanistisk och samhällsveienskaplig sektor VSK - Vård-, social- ochkonsumtionssektor - Ekonomisk och merkantilsektor TN - Teknisk och naturvetenskaplig sektor TI - Teknisk och industriellsektor JST - Jordbruks- och skogsbrukssektor H, S, So, Mu, Ep Vd, Ss, Ko E,Ek, Dk. N,T, Te, Du Ba, Be, Et, Fo, Li, Pr, Tr, Ve, gymnasial läriingsulbildning samt specialkurser, ejnärliggande någon linje Jo, Sb,Td Lokalt arbelsmarknadsanknulna specialkurser, somomfattar mindre än ett läsår och som inte kräver viss ålder, prakfik ellerutbildning utöver för tillträde (korla LA-kurser), ingår i ramenför ospecificerade platser. () föreslär all direktrameni gymnasieskolan ökas frän 293232 lill 300800 årselevplalser för budgeiårei1987/88, dvs. med 7568 årselevplalser. För /89 föreslår SÖ attdirektramen skall omfalta 297600 årselevplalser (en ökning i förhällande lillden av beslutade planeringsramen med 4368årselevplalser). SÖ före- Prop. 1986/87: 100 slår 292200 årselevplalser för /90. SÖ föreslär ingenutökning i förhällande till den avriksdagen beslutade lilla ramen om 33230 årselevplalser för budgeläret 1987/88eller i förhällande till motsvarande planeringsram för budgetårel 1988/89. SÖ begär bemyndigande attäven kommande budgetår få göra omfördelningar av platser dels mellanseklorerna, dels mellan direktramen och lilla ramen. Vidare föreslär SÖ altregeringen inhämtar bemyndigande all, i den män arbelsmarknadsskälsä påkallar, öka dimensioneringen uiöver förslagel, Härulöver föreslår SÖ bl.a. att - försöksverksamhetenmed individuella timplanejämkningar för idrotts-träning för elever igymnasieskolan ("hemortsalternalivet") utökas med 150 elever, - musiklinjenbyggs ut med ytteriigare tvä klasser, - försöksverksamhetmed sammanhållen årskurs 3 och förlängning med etl år av T-linjen fär bedrivasi ytteriigare några län, - försöksverksamhetmed treårig studiegång pä vissa yrkesförberedande sludievägar får anordnas i enomfattning av högst 500 intagningsplalser saml atl - försöksverksamhetmed samarbele mellan gymnasieskola och vuxenutbildning får bedrivas iytterligare 20 kommuner. SÖ har också påläroplansområdet hemställt om bl.a. vissa förändringar och försöksverksamhet,vilka redovisas i det följande under föredragandens överväganden. SÖ beräknar medelsbehoveiunder förslagsanslagel Bidrag lill driften av gymnasieskolor till 4745 109 000kr. I skrivelse den 25augusti 1986 har SÖ redovisal sin utvärdering av planeringssystemet förgymnasieskolan. Jag kommer atl disponera min föredragning avgymnasieskolanslagel på följande säll. 1 avsnill 2 lämnar jagmina förslag till dimensionering avgymnasieskolan budgelåren 1987/88-1989/90. I samband därmed tar jag upp förslagfrän SÖ angående musiklinjen och den eslelisk-prakiiska linjen. Jag övergår sedan(avsnitt 3) till förslag rörande olikaläroplansfrågor m.m. I avsnitt 4 behandlar jag den gymnasiala utbildningen för döva och hörselskadade elever i . Därefler behandlar jag inbyggd utbildning på yrkesinriktade sludievägar och gymnasial lärlingsutbildning (avsnitt 5 resp. 6). Frågor om resurser för åtgärder för invandrarelever lar jag upp i avsnitt 7. Jag fortsäller sedan mingenomgäng av gymnasieskolanslagel med för- Prop. 1986/87:100 slag omslalsbidrag lill sludie- och yrkesorienlering och till lokal skolul- Bil. 10 veckling (avsnitt 8 resp. 9).Därpå redovisar jag vissa övriga frågor (avsnitt 10). Föredragningen avslutasmed anslagsberäkningar (äi',?Ai//r //). 2 Dimensioneringen av gymnasieskolan 2.1 Intagningen tillläsårel 1986/87 Resultatet från intagningen till läsärei1986/87, då 16-17-äringama för prioriterats, visar all ca 3700eller 3,av antalet sökande 16-17-åringar och av antalet sökande18-19-åringar inle kunnat erbjudas plals på de studievägar de sökl lill. Desenare har i myckel slor ulslräckning vall ell begränsai antal sludievägar somär attraktiva även för prioriterade sökande. 2.2 Planeringssystemet Jörgymnasieskolans sludievägar I 1986 ärs budgetproposition tog jag upp denroll gymnasieskolans planeringssystem har för främst de yrkesinriktadeutbildningarna. Jag pekade (prop. 1985/86:100 bil. 10, s. 21) pä att bl.a. arbetsgruppen för översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) visal hur kopplingen mellan gymnasieskolansplaneringsseklorer och arbetsmarknadens behov i många fall kan vara svag.Analyser visar att de som anslälls inom ett yrkesområde ofta har myckel olikautbildningsbakgrund. Såväl ÖGY som SÖ harunder det nu gångna årel redovisat erfarenheter av och lämnal delvis likadanaförslag till förändringar av planeringssystemet. 1 huvudsak föresläs allriksdag och regering bara skall besluta om en totalram för årselevplalser förrikel, uppdelad på direklramen resp. lilla ramen och utan seklorsuppdelning.Fördelningen på län och kommuner länks, som , göras av SÖ resp.länsskolnämnderna. Den styrning som kan behövas skulle endasl gälla enskildalinjeområden eller sludievägar. Jag är inle nu beredd allta ställning lill detta förslag. Jag föreslär därför tills vidare en indelningav lolalramen i dels direklramen med seklorsra-mar, dels lilla ramen också förbudgetåren 1987/88-1989/90. Beredningen av förslagen frän ÖGY pågår inomregeringskansliet. Avsiklen är att en särskild proposition skall föreläggasriksdagen . Jag återkommer då lill frågan om planeringssystemet. När det gälleryrkesinriktade utbildningar anser jag del vara särskiU viktigt atl söka bygga ut sådana utbildningar, som har etl stort sökande tryck och kan bidra till en god regional utveckling. Denna fräga är, somjag ser del, hell avgörande för hur gymnasieskolan redan pä korl sikl skall kunna anpassas än mer lill såväl elevernas val som arbetsmarknadens behov. Jag är dock medvelen om de svårigheler som kan möla, när det gäller att lillgodose en önskad omfattning av vissa studievägar. Kommu nerna kan ju enligt gällande bestämmelser inte tvingas atl anordna vissa sludievägar, endasl stimuleras alv. Jag skall senare åierkomma lill frågan om hur detla skall kunna åstadkommas (anslaget B 22.). Jag avser att senareåterkomma fill regeringen med förslag om alt SÖ får Prop. 1986/87:100 iuppdrag atl ange i vilken omfattning en styrning av dimensioneringen kan Bil. 10 behövas för vissa studievägar i gymnasieskolan. 2.3 SlutUga ramar för budgelåren 1987/88 och1988/89 SÖ föreslår all dimensioneringen av direklrameni gymnasieskolan ökas med 7568 årselevplalser lill 300800 årselevplalser /88 och atl direktramen för /89 skall omfalta297600 årselevplalser. Detta förslag innebär en kapacilet om 2,6årselevplalser per 16-äring under varidera budgetåret. SÖ föreslår motsvarandekapacitet för budgeiårei 1989/90, vilkel innebär 292200 årselevplalser. För egen del vill jag anföra följande. Andelen sökande direktfrän årskurs 9 har ökat lill .