prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Efter det att fattat beslut om anslagstilldelning kommerriksskatteverket alt få justera fördelningenmed hänsyn till de bedömningar som gjorts av regering och riksdag. 3.2Medel för ADB Prop. 1986/87: 100 För innevarande budgetär redovisas medel för ADB undertre olika anslag och underflera delposter för respektive anslag. För alt kunna göraen mer samlad bedömning av skatteförvaltningens och exekutionsväsendets ADB-resurseranserjag all del är nödvändigt atl medlen för all ADB-verksamhel samlas i en förslagsvisdelpost under myndighelshelsanslag. Delta skulle väsenlliglförbättra överblicken samt underlätta planering och uppföljning av den samlade ADB-verksamheten och dess kosinader. 4 Förenklingar - beslutade och planerade Regeringen har arbetat målmedvetetpå atl förenkla och förbättra skattesystemet. Arbelel avser säväl förändringar i demaleriella reglerna som i de som styr förfarandel. Jag kommer i della avsnittall gåigenom en del av de förändringar som beslulals eller lidigare eller som manarbetar med inom departementet och riksskaiteverket. Fr. o. m. 1985 ärs laxering har man slopat skyldighetenför fysiska perso ner med fastighet eller rörelse i annan kommun än hemortskommunen att avge en särskild självdeklaration i den andra kommunen. Beslulel innebär en minskad uppgiflsbörda för drygl 500000 skattskyldiga. Vidare har be slulals om alt slopa denkommunala laxeringen för juridiska personer fr. o. m. a. alt även de juridiska personer na slipper atl lämna särskilda självdeklaralioner i varje kommun där verk samheten bedrivs och alt redovisningen förenklas i den allmänna självdek laralionen. Under vären 1985 fattade beslut om en förenklad självdeklaration som kan användas avelt slort antal skattskyldiga fr. o. m. 1984/85: 180, SkU 60, rskr. 375, SFS 1985:405-413). Vidare kan nämnas riksdagensbeslut (prop. 1985/86:130, SkU 40, rskr. 332) alt slopasambeskallningen av makars B-inkomster. Samlidigt upphävdes rätlen altulnyllja andra makens realisationsförlust, underskoltsavdrag, övriga allmänna avdrag och förlustavdrag. Vidare be slöts atl två fall av särskilt tillägg, ränletillägg, vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp skulle slopas,liksom den särskilda rätten till kvittning mellan underskott av villa ochkapitalinkomst. Genom beslul på grundval avkomplelteringspropositionen (prop. 1985/86: 150, SkU 50, rskr. 360) har bl. a. följande förändringar gjorts vilka innebär belydande förenklingar för såväl skattskyldigasom för skatteförvaltningen. Beskalt ningen av fysiska personer i andra kommuner än hemortskommunen slo pas och all inkomsi beskattas istället i hemortskommunen, garanlibeskalt- ningen av fysiska personers fasligheter och det extra avdragel från inkomst av schablontaxerad fastighet slopas.Dessa regler lillämpas fr. o. m. 1988 ärs taxering. Den individuellabeskattningen av medlem i bosladsräiisföre- 17 2 1986/87. ningslopas, räntan pä restituerade skatte- eller avgiftsbelopp görs skalle- Prop.1986/87: 100 fria och pä grund häravhalveras ränlesalsen, skaltefrihet införs för vittnes- Bil. 9 ersättningaroch dylikt. Enklare regler för uppbörd av kvarstående skall införs - uppbörden skall ske vid endast elllillfälle. Jag vill j delta sammanhang ocksä erinra om detbeslul om förenklad taxering som nyligenfallal (prop. 1986/87:47, SkU 11, rskr. Beslutet avser principerna för elt nylt taxeringsförfarande.Taxeringsbesluten skall fattas av länsskatiemyndigheterna och de lokalaskattemyndigheterna och inle som förnärvarande av taxeringsnämnderna. Men ocksä enligt den nya ordningen skall detfinnas ell beslutsorgan med förtoendevalda lekmän. I varje skattemyndighetskall del nämligen finnas en skattenämnd, i vilken lekmän skall ingå. Möjligheterna till omprövning av ell taxeringsbeslut blir väsentliglvidgade. Reformen beräknas kunna genomföras . Del är angeläget atl förenklingsarbetet fortsätter.Arbete i den inriktningen pågår. har t. ex. i sinlånglidsbedömning påpekat att det bör övervägas om reglerna om extra avdrag försjukdomskoslnader samt existensminimum kan tas bort ur beskattningssystemei ochersättas med kompensation i annan ordning. Andra områden där förslag lilländringar kan komma ärbeskattning av traktamenten och naturaförmåner. Vad gällerföretagsbeskattningen finns det anledning att nämna arbelemed atl utveckla ett system för förelagens uppgiftslämnande vilket bl. a.bygger på standardiserade räkenskapsutdrag. De materiella reglerna inomföretagsbeskattningen behandlas i den kommitté som har till uppgiflatl göra en allmän översyn av företagsbeskattningen och i 1980 ärsföretagsskaltekommitté. Den sistnämnda kommittén har i två betänkanden lagl fram förslagom att enskill bedriven näringsverksamhet och handelsbolag skall beskattas somsärskilda skattesubjekt enligten s.k. stakelmetod. Jag har erfarit atl kommittén nu närmast kommer att uireda de särskilda inkomstskallereglernaför s. k. fåmansförelag och därvid- i linje med de lidigare förslagen - ulgä från handelsbolaget somsärskilt skattesubjekt. Det är givetvisinte bara på laxeringsområdel som förenklingar behövs. Regeringens åtgärder gällerdärför också andra områden. Irädde elt nytl system för en samordnaduppbörd av källskatl och arbetsgivaravgifter i kraft. Ansvaret för debitering och uppbörd av arbets givaravgifter överfördes därigenomfrån till skatte förvaltningen och samordnadesadministrativt och tidsmässigt med upp börden av källskatl. pågår inom finans- och socialdeparte mentet ett annat viktigt arbele på uppbördsområdel, nämligen att åslad komma klarare regler för skyldighelen att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter. Ett av syftenaär alt göra det lättare atl avgöra om elt arbelsgivar/arbeistagarförhällande föreligger eller ej. I samband härmed undersöks även förutsättningarna för att åstadkomma en samordning av underlagen för arbetsgivaravgiften och källskatten respeklive pensions grundande inkomsi och inkomstbeskattning, 18 5 Prioritering /88 Prop.1986/87: loo 1 detta avsnitt tänker jag kortfattat beröra de tväområden som kommer alt ta ianspråk en stor del av skatteförvaltningens resurstillskott, nämligen den allmänna faslighelstaxeringen 1988 ochkosinader för ADB. Närdel först gäller den allmänna fastighetstaxeringen, som inleds 1988 med laxering av hyreshus och industrifastigheter,kan nämnas alt har beräknat alt ytteriigare resurser behövsför detla till ett belopp av ca 107 milj. kr. Somjämförelse kan påpekas all yrkandeför hela skatteförvaltningen och exekutionsväsendet innebär en lotalanslagsökning med 211 milj. kr. Del bör framhållas all det nya systemet för fastighetstaxering medför besparingari förhållande till tidigare allmänna fastighetstaxeringar. 1riksskatteverkets yrkande ligger kostnaderför bl. a. handläggare för ijänslemannagranskning av deklarationerna, kostnader för de projekl som bedrivs påriksskatteverket inför den allmännafastighetstaxeringen med bl. a. syslemulveckling, utbildning och information och kostnader för de nya länsdatorersom skall anskaffas. En annan lung post i årels anslagsframslällning gällerADB-kostnaderna, dvs. maskinhyror och ulrustning. begär här en nelloökning med ca 39,5milj. De förändringar i skallereglerna och förfarandel som jag lidigareredogjorl för kräver en utökad användning av ADB i skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet. framhåller all det i förvaltningen har sketl en ökadADB-mognad vilket lett lill en ökadtransaklionsvolym. Delta leder till krav på utbyggnad av ADB-resurserna. Som exempel kan nämnas att den förenkladesjälvdeklarationen kräver atl denbefintliga centraldatorns minneskapacitet byggs ut. Vidare kan nämnas alt manräknar med atl centraldatorns kapaciteislak snarl är uppnått vilket leder till investeringsbehov för anskaffning av ytterligareen centraldator. Jag avser senare taställning till yrkande i nämnda delar men vill pä detla sättbara peka på två områden inom vilka delär ofrånkomligt med resurslillskotl om verksamhelen skall kunna bedrivasi enlighel med tidigare fattade beslut. En av tankarna med det reformarbete som har bedrivits pådel materiella omrädet och organisatoriskt har varil - förulom alt underlätta för deskattskyldiga - atl administrationen av skattesystemet skall kunna bedrivas mer rationellt än . Jag länkerdä pä atl resurserna skall kunna slyras molde svårkontrollerade deklarationerna och en fördjupad granskning avdessa. För att få en bild av hur de beslutade och, nu kända. kommandeförändringar påverkar skalteförvaltningen, t.ex. arbetsuppgifter somförändras, bortfaller eller lillkommer saml vilka organ och vilken personal sombehövs härav, har riksskaiteverket fätl i uppdrag all uiarbeta enplan för rationaliserings- och besparingsarbelet inom skatteförvaltningen.Uppdragel skall redovisas i anslagsframställning förbudgetårel 1988/89. 1986/87:100 Bil. 1985/86Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 319243 170 317464 000 541 104000 () ärdels central förvaltningsmyndighel för frågor om skatter och socialavgiftersamt folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration avexekulionsväsendet, alll i den mån annat ej följer av särskilda föreskrifier.Verkel är dessutom beskatiningsmyndighet för punktskatter, sjömansskatt ochkupongskatt. RSV leds av en styrelse.Chef för verkel är en generaldirektör som även är styrelsens ordförande. Dennehar närmasl under sig en överdirektör. Verket är organiserat på åttahuvudenheter, nämligen en avdelning för verkets administration, en förrällsärenden, en för direkt skatt, en för indirekt skatt, en för kontroll ochrevision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföringoch val saml en för driftteknik. Dessulom finns en enhel för allmänna ombudoch ett sekretariat för verksledningen. Inom RSV finns en nämndför rällsärenden samt sjömansskallenämnden och forskarskatlenämden. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Ändrad anslags- Före- slruktur draganden -t- 7 865000 (därav lönekostnader) -1- 4 455000 Expenser för annal än eget -1- 4 114000 har, mot bakgrund den pågåendeomorganisationen i skatteförvaltningen, alt sådana särskilda skälföreligger all huvud-förslagslillämpningen bör redovisas för endasl ettbudgelår. kel har sålunda i anslagsframställningen /88 redovisat Prop. 1986/87: 100 etl huvudförslag som,jämförl med anslaget för innevarande budgelår. 9 innebär en minskningmed två procenl. I enlighel medregeringens direktiv tillmyndigheterna har nägon prisoch löneomräkning för /88 integjorls. Riksskatteverketsberäknade huvudförslag innebär atl anslaget räknas ned med 10,2 milj. kr.Verket har i sin anslagsframställningyrkat på undantagande från huvudförslagel. Som skäl för alt slippahuvudförslagstillämpning anförs atl verket kommer all få en ny roll inom densamordnade skatteförvaltningen och all del är för tidigt all bedöma hur deltakommer att påverka resursbehovet på längre sikl. Det skulle därför varaolyckligt att nu tvinga fram generella nedskärningar av anslaget. Verketkonstaterar all besparingar i princip kan åstadkommas pä tre sätt. För detförsia genom atl slalsmakterna beslutar om förenklingar av del regelsyslem somSlyr verksamhelen. är enligt verkets uppfattning det mesl effektivasättet att ralionalisera verksamheten. Problemet är alt sådana ålgärder sällanleder lill besparingar på korl sikl. Förändringarna måste som regel föregås avutredningsarbete. För det andra kan besparingar åstadkommas genom minskadutbildning och stopp för pågående eller planerade utvecklingsprojekt och fördet iredje genom alt minska den offensiva kontrollverksamheten. Del är päsistnämnda område som redovisat hela besparingen om 10,2milj. Utöver huvudförslagellämnar etl budgetförslag innebärande en utbyggnad avverksamheten med . Enligt verkels mening följer störte delen avökningen som en direkl konsekvens av redan fattade beslut av riksdag ochregering. Utbyggnadsförslaget innebär en utbyggnad av ADB-stödet för vilkel manbegär ca 40 milj. kr., för arbetetmed den förenklade självdeklarationen begär man ca 8 milj. kr., för förberedelsearbete,information och blanketter m.m. ärs allmänna fastighetstaxeringbegärs 30,9 milj. kr. och för medel tillallmänl ombud för folkbokföring samt till allmänna val begärs sammanlagt 590000kr. Slutligen begärs 3 milj. kr. för grundutbildning i beskattning. Riksskatteverketsbudgetförslag innebär, som tidigare nämnts, ocksä elt yrkande om ändradanslagsstruklur. För egen del innebär det alt allADB-verksamhet samlas i en förslagsvis anslagspost under verketsmyndighetsanslag. För innevarande budgetår uppgår kostnaderna härför till 203,4milj. belopp lillförs således anslagsposten ADB-verksamhel genomomföring. Uiöver tidigare nämnda yrkade 40 milj. kr. för ulbyggnad avADB-stödet begär verket dessutom 8,1 milj. kr. hänförligt till delADB-baserade redovisningssystemet för exekutionsväsendet, . För nästa budgelär bör medel förriksskatteverkets verksamhel beräknas i enlighel med etl ettårigt huvudförslag. har under ett flertal år, med undantag av innevarande budgelår, tilldelats medel efter en princip som innebär en reducering av anslaget med två procenl efter pris- 21 Enligt mina beräkningar innebär huvudförslags- Prop. 1986/87:100 tillämpningen för budgeiårei 1987/88 en reducering av anslaget med 8,8 Bil. 9 milj. kr. efter pris- och löneomräkning. Mol bakgrund av de mängaförenklingar i regelsystemet, vilka jag redogjort för i de inledandeavsnitten, och med beaktande av all förenklingar av regelsystemet är det mesteffektiva sättet atl ralionalisera verksamhelen, gör jag den bedömningen althuvudförslagstillämpningen bör kunna ske ulan allvarliga konsekvenser påverkels priorilerade områden. I bl.a. syfle att förslärkariksskatteverkets samordnade roll har verkel /85 hafl iuppdrag atl fördela vissa medel inom exekulionsväsendet. Beloppel motsvarar endel av den besparing på tvä procent som tillämpats för kronofogdemyndighelernaoch som alltså återförts för atl förstärka de mest resursansträngdakronofogdemyndighelerna. Meloden har visat sig fungera väl varför jag föresläratt tilldelas särskilda medel även det kommande budgetårel.Målsättningen är atl kronofogdemyndigheter med relativt sett smä resurser iförhållande lill arbetsvolym skall fä förstärkningar. Jag har vid beräkning avmedel för kronofogdemyndighelerna, vilkel jag återkommer till,reserverat dessa medel under anslagsposten Diverse ändamål. Jag har för avsikl attäven för länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna lillämpasamma metod. För dessa myndigheter kommer ett huvudförslag om alttillämpas. Besparingen kommer i sin helhet att disponeras av riksskatteverketför att återföras till de mest resursansträngda myndigheterna. Jag ser detlasom en bra metod för all stärka riksskalleverkels ledningsroll iskatteförvaltningen. Beträffande anslagen lillriksskatteverket vill jag framhålla följande. Pris- och löneomräkningen uppgär till21 milj. kr. Del nya förfarandel för den förenklade självdeklaralionen genomförs i huvudsak vid taxering men vissa insalser för utveckling och genomförande kvarstår dock lill 1987/88. Jag har beräknai medel för detla lill till sammanlagi 2,4 milj. kr. Beloppel hänför sig lillde merkoslnader för tryckning av broschyren Dags all deklarera som blir följden av atl två deklaralionsförfaranden kommer att löpa paralleUt . Jag vill här framhålla vikten av all de skattskyldiga informeras om de förenklingar som det nya förfarandet erbjuder. För förberedelsearbetet med all männa fastighetstaxering har jag beräknat resursbehov till 28,9 milj. kr. Resurstillskottet avser tillstor del förberedelsearbete av administrativ arl, syslemutveckling saml utbildning och information. Jag återkommer senare till frågan om resurser för länsskaltemyndighetema och de lokala skatlemyndighelerna. Kostnadsökningarna på grund av inve steringar i AFB-systemet, ADB-systemet för folkbokföring och beskalt ning, har jag beräknai till 39,5 milj. kr. Behovel av invesleringar för AFB-systemet gäller främsl centraldatorn, regiondalorerna och terminal- systemet. Centraldatorns kapacitet beräknas utnyttjas maxi mall. De nya regiondatorerna är nödvändiga anskaffningar inför den all männa fastighetstaxeringen. När del gäller verkels yrkande om medel lill godlarjag beräkningen. För medel tillallmänt ombud för folkbokfö ring och lill kosinader för arbele med allmänna 22 val harjag beräknai 590000kr. Jag har vidare /88 på Prop. 1986/87: 100 samma säll som föregående budgelårberäknat särskilda medel om 3 Bil. 9 milj. kr. för skatte- ochADB-ulbildning. har, somjagtidigare nämnl, fått i uppdrag av regeringen atl utveckla elt nytl system förföretagens uppgiftslämnande vilkel bl. a. bygger på standardiseraderäkenskapsutdrag. Syftet är bl. a. att få tUl stånd en effeklivare granskningav företagsdeklaralioner. har i sin anslagsframställningbegärt 3,8 milj. kr. för all fortsätta med att utveckla systemet. Verketsuppdrag skall redovisas före ulgången av . Jag anser alt frågan om medelför denna verksamhet bör behandlas när en utvärdering av uppdragel har gjorls. Med hänvisning till vadjag anfört och i övrigl lill sammanställningen beräknarjag anslaget lill . Jag hemställer att regeringen föreslår all till Riksskatteverketför /88 anvisa ell förslagsanslag av . Regional och lokal skatteförvaltning 1985/86 Utgift 883 091456 1986/87 Anslag 881807000 1987/88 Förslag 1886665000 anslag har lidigarebenämnts lokala skallemyndigheterna. Fr.o.m. /88 redovisas underanslaget kostnader för säväl de nya länsskatiemyndigheterna - vilka bildas den1 genom en utbrytning av länsstyrelsernas skatteavdelningar - somde lokala skallemyndigheterna. Den regionala och lokala skatleförvallningenutgörs av 24 länsskattemyndigheter och 120 lokala skattemyndigheter. Länsskatlemyndighelen ärregional förvaltningsmyndighet för frågor om skaller och socialavgifter samlfolkbokföring, om annat inte följer av särskilda föreskrifter. Myndighelenbistår med vissa administrativa arbelsuppgifler som rörexekutionsväsendet i länel. Länsskatlemyndighelen är under riksskatieverkelchefsmyndighel för de lokala skallemyndigheterna i länel och skall meddela debeslul som behövs i fräga om verksamheten hos dessa myndigheter, om detta inteankommer på annan. Länsskattemyndighetenleds av en styrelse. Chef för myndigheten är en länsskatlechef, som även ärstyrelsens ordförande. Myndigheterna är, med elt undanlag, organiserade i sjuenheler, nämligen en taxeringsenhet, en revisionsenhet, en besvärsenhel, enmervärdeskalteenhet, en uppbördsen-hei, en dataenhet och en administrativenhel. Länsskatlemyndighelen i är organiserad i en taxerings-,uppbörds- och dataenhet, en revisions- och mervärdeskalteenhet, en besvärsenhelsamt en administrativ enhet. Antalet tjänster vid länsskattemyndigheternauppgär till ca 6 000. De lokalaskaltemyndighelerna är lokala förvaltningsmyndigheter för frägor om skaller och socialavgifter, bestämmande av pensionsgrundande 23 inkomst samt folkbokföring, allt i den mån annat inle följer avsärskilda föreskrifter.Varje län är indelal i fögderier. Inom varje fögderi finns en lokal skallemyndighel. I hela landet finns det 120lokala skattemyndigheter. Varjesädan myndighel förestås av en fögderichef tjänster vid delokala skattemyndigheterna i landet uppgår till ca 6000. Prop.1986/87: 100 Bil. (därav lönekostnader) + 83 735 000 Beräknad ändring 1987/88 AnslagsposternaFörvaltningskostnader, Lokalkostnader och Engångsutgifter disponeras av länsskaltemyndighetema och de lokala skaltemyndigheternaefter fördelningsbeslut av . Medel för länsskatie-myndigheternas lokalkostnader ochlokalvårdskoslnader redovisas under trettonde huvudtiteln anslaget El.Länsstyrelserna. Till disposition disponeras avriksskatteverket för fördelning eflerbehov till länsskattemyndigheternaoch de lokala skallemyndighelerna. Som jag tidigare nämnt har beslutat atllänsskaltemyndigheter skall bildas den (prop. 1985/86: 55, BoU11, rskr. Genom beslutet om den sammanhållna skatteförvaltningen brytslänsstyrelsernas skatteavdelningar ul ur länsstyrelserna och bildar de nyalänsskattemyndigheterna. har fåll det övergripande ansvaretför alt leda skalteförvaltningeni landet. Under har länsskatiemyndigheterna fått i uppgift att leda verksamheten i länet.Omorganisationen och syftet med denhar gjort det angeläget att ändra anslagskonstruklionen för den regionala ochlokala skatteförvaltningen. Härigenom kommer förutsättningarna för att uppnå en av målsättningarna med omorganisationenalt öka. Genom förändringen ökar också förutsättningarna alt under lö- pandebudgetår möla regionala och lokala behov resursmässigt utan atl Prop.1986/87: 100 den totala anslagstilldelningen behöver överskridas. 1 detföljande redovi- Bil. 9 sas anslagen lill den regionala och lokalaskatteförvaltningen med ulgångspunkl i den föreslagna nya ordningen. Anslaget benämns B2.Regional och lokal skatteförvaltning. Anslagsposterna under anslaget avsersåväl länsskatiemyndigheterna som de lokala skallemyndigheterna.Anslagsposterna Förvallningskoslnader och Lokaler har funnils lidigare år.Anslagsposten, Till disposition är ny. Till denna postkommer atl föras medel dels frän del för /88 återfördahuvudförslaget för länsskatiemyndigheterna och de lokala skallemyndighelernadels ytterligare elt belopp. Genom atl riksskatteverketnu föreslås fä dispositionsrätten lill en del av länsskallemyndighelernas ochde lokala skatlemyndighelernas anslag kan resurser inom denna ram omfördelassåväl mellan länen som mellan regional och lokal nivå. Jag ser della som etlviktigt led i arbetet med alt uppnå syftet med den sammanhållnaskatteförvaltningen. Riksskatieverkel har, mol bakgrund av denpågående omorganisationen i skatleförvallningen, ansett atl sädana särskildaskäl föreligger all huvudförslagstillämpningen bör redovisas för endasl ettbugelår för såväl läns-skattemyndigheterna som de lokala skallemyndighelerna.Verkel har sålunda i anslagsframställningen för /88 redovisalelt huvudförslag som, jämfört med molsvarande anslag för innevarande budgelärinnebär en minskning . 1 enlighet medregeringens direktiv lill myndigheterna för budgeläret 1987/88 har någon pris-och löneomräkning inte gjorts. Riksskatteverketsberäkning av huvudförslagel innebär att anslaget räknas ned med 41,2 milj. (varav 21,5 milj. kr. för länsskatiemyndigheterna och 19,7 milj. kr. för delokala skallemyndigheterna). Som skäl för all länsskatiemyndigheterna och delokala skattemyndighelerna skall undanlas från huvudförslagslillämpningenanför följande. En lillämpning av huvudförslagel skulle till slor del drabba olika former avoffensiv kontrollverksamhet. Vid länsskattemyndigheterna skulle l.ex.revisionsverksamheten, kontroll av mervärdeskalledeklarationer och möjlighetenatt driva processer om förelrädaransvar drabbas. Vidare skulle allmänhetendrabbas av längre handläggningstider. Vid de lokala skattemyndigheterna skullefrämst arbetsgivarkonirollen drabbas saml servicen till allmänheten. På bådeden regionala och lokala nivån skulle den fördjupade deklarationskontrollenbli eftersatt. Sammanfattningsvisframhåller atl länga handlingslider utgör elt hot moträttssäkerheten, och atl en mindre effektiv kontrollverksamhet undergräverprincipen om en likformig och rättvis taxering. Utöver huvudförslagelredovisar ett budgelförslag vil kel innebär en ulbyggnad av verksamheten med . hänför sig lill länsskatiemyndigheterna och . till de lokala skattemyndighelerna). Enligt mening följer 25 slörre delen av ökningen som en direkl konsekvens av redan fattadebeslul avriksdag och regering. I utbyggnadsallernalivel begärs bl. a. följande resurser tilllänsskatiemyndigheterna. För merkostnader pä grund av den nyaorganisationen begär verkel 15,6 milj. kr., för förberedelsearbelet års allmänna fastighetstaxering begärs4,8 milj. kr., för vissa resursförstärkningar begärs 13,7 milj. kr. och förvissa engångsutgifter 5,8 milj. kr. När det gäller de lokalaskatlemyndighelerna begärs medel till bl.a. följande ändamål. För atl klara reformen med den förenklade självdeklaralionenbegärs 22,2 milj. kr. för rekrylering av granskningspersonal.