prop · GA0368 · 1986-12-31 00:00:00 — Med verkan från har beslulatatl tiUämpUga delar av arbetarskyddssiyrelsens kungörelser om asbestrespektive hygieniska gränsvärden (AFS 1984:5) skall gälla för skeppstjänsl på öriogsfartyg.Regeringen har uppdragil åt sjöfartsverkei alt genomföra molsvarande regleringäven inom övriga delar av sjöfarten. Jag har erfarit all sjöfartsverkei avseratt genomföra detla års utgång. Regeringen har vidare uppdragit ål atlskärpa kraven för inventering och ulmärkning av asbestförekomsl ombord på fartyg,som köps från utlandet. Skälen fill alt skärpta regler behövs, är dels altfartygen ofta byggts i länder med betydligt lägre krav på skydd mot asbest ände svenska, dels att dessa fartyg kommer alt repareras på svenska varv. För övrigt bereds frågan om en ny sjösäkerhelslaginom regeringskansliel. I del sammanhangei kommer möjligheterna att meddela straffsanklioneradeföreskrifier med stöd av den nya lagen atl las upp. initierade, efler överläggningar medkommissionen, en inventering av asbestförekomsl ombord på olika myndighetersfärjor och andra fartyg. Ca 450 fartyg har inventerats. I drygl 280 fartygpåvisades ingen asbestförekomst, medan del i de övriga förekom asbest somisolering i ett 70-tal samt i de reslerande enbart som packningsmalerial e.dyl. Inventeringsresuliatet används för altprioritera de åtgärder (borttagande, inkapsling, inbyggnad) som kan behöva vidlas. Chefen för marinen har beslutat om en total inventering avasbestförekomsl på marinens fartyg. Inventeringen genomförs i tre sleg i samarbelemed Staishälsan med prioritet för fartyg där asbestförekomst bedöms mestsannolik. Sluirapport över inventeringen lämnas av (). Chefen för marinen har med ledning av resultatet från sleg 1och 2 uppdragit åt FMV atl låla sanera kuslartillerieis fartyg och bålar somhar asbestisolering med krokidolit (s.k. blå asbest). Saneringen bedöms varagenomförd . Beiräffande flottans fartyg (steg 3) beslutar chefen förmarinen om åtgärder när FMV:s sluirapport föreligger. Vidare har chefen för marinen beslutat om översyn av slädrutiner,inköp av dammsugare samt reparalionssalser för att minimera förekomslen avasbestdamm. () har på uppdrag av FMVutvärderat de inkapslingsmaterid som finns på marknaden. Utvärderingen är avvärde också för inkapsling av asbest i byggnader och tåg. Asbest i lok, pendeltåg, person- och godsvagnar I en stor del av SJ:s person- och pendeltågsvagnar,godsvagnar, lok m.m. finns asbest som isolering. I mångafaU är del krokidolit (s.k.blå asbest). Exempel på förekomst av asbest (1985) Personvagnar 1700 st. varav 720 isolerade med krokidolit Penddlågsvagnar 260 st. varav 182 isolerade medkrokidolit Godsvagnar 38000 st. varav 22000 medkondens- och rostskydds- SJhar tidigare prioriterat delsanering av vagnarna, vilket innebär atl Skr.1986/87:68 man sanerar de områden där underhållspersonalen normall arbelar.Större saneringar har genomförts i en saneringshall i . Vissamindre arbelen får, på villkor som fastställs av arbelarskyddsstyrelsen,utföras även på andra orter. Med denna saneringskapacitet skulle flertaletpersonvagnar inte hinna saneras innan de var skrotningsfärdiga. SJinvigde emellertid en helt ny saneringshall i Tillberga.Härigenom ökade saneringskapaciteten väsentligl. Vidare beslutade regeringengenom proposition (prop. 1986/87:25) att föreslå en förstärkning av SJ:sresurser så alt personvagnsparken skall vara sanerad inom . Deltainnebär grovt selt en halvering av den tid som bedömdes vara nödvändig förnågot eller . Arbetarskyddssiyrelsensregler om asbest utfärdas med stöd av arbetsmiljölagen. De gäller således inteasbest utanför arbetsmiljön. För atl få en enhetligare bedömning av riskernamed asbest ansåg asbestkommissionen det väsentligt att , till slödför miljö- och hälsoskyddsnämndernas arbete, utarbetade allmänna råd för hurriskerna med asbest skulle bedömas. Regeringen uppdrog därför åtsocialstyrelsen alt skyndsamt utarbeta sådana råd. Dessa är nu utfärdade(Allmänna råd från socialslyrelsen 1986:4, Handläggning av asbeslfrågor ibyggnader). Livsmedelsverketansvarar för frågor om främmande ämnen i livsmedel, bl.a. i dricksvatten. oro har funnits beträffande asbestförekomst i dricksvatten. Flera hundramil dricksvaltenledning beslår av asbeslce-mentrör. En fräga har varit om dentilltagande försurningen kan innebära att cementen i rören påverkas och attasbestfibrer därigenom frigörs lill dricksvattnet. Regeringenuppdrog mot den bakgmnden åt livsmedelsverket atl dels göra enkunskapssammanställning i första hand avsedd för kommunerna, men som ocksåskulle kunna användas för informalion till allmänheten, dels informerakommunerna om hur man kan förebygga och hindra alt asbestfibrer frigörs frånrören. har fullgjort uppdraget. Under1970-lalet genomfördes en begränsad mätning av asbestförekomsl i dricksvatteni ett antal svenska kommuner. Kommissionen bedömde atl det skulle vara av intresseatt genom en ny mätning undersöka om asbesiförekomsten har ökal. I enlighet medkommissionens förslag uppdrog därför regeringen ål livsmedelsverket atl i etlantal svenska kommuner genomföra en förnyad mätning av asbestfibrer idricksvatten. När resultatet föreligger , får regeringen laställning till om särskilda ålgärder bör vidlas. Somjagtidigare har nämnl finns betydande problem också när det gäller deponering av asbesthalligl material. För yrkesmässig hantering av asbest halligl avfall gäller arbelsmiljölagen och andra arbelsmiljöföreskrifler. Däremot saknas föreskrifter om hur deponeringsplatsen - tippen - skall vara utformad för all la emot sådanl avfall. Del finns heller inga krav på hur asbesten skall förvaras. Regeringen uppdrog därför ål statens natur- 12 vårdsverk att uiarbeta allmänna råd för hur deponeringsplatsernaskall Skr. 1986/87:68 vara utformade. Sådana råd väntas föreligga 1987. När asbestkommissionen bedömde hanteringen av asbestavfallpå tipparna ansågs den som brislfällig. Regeringen delade denna uppfattningoch uppdrog ål arbetarskyddsstyrelsen atl som etl riktat tillsynsprojekt låta yrkesinspekiioneninspektera tipparna. Rapporteringen avprojektet visar atl av 251 inspekterade fippar bedömdes 15 vara godlagbara. Deövriga fick anmärkning på en eller fler punkler. Anmärkningarna gällde främstutbildning av personal, skydds- och hanleringsföreskrifter, personligskyddsutrustning m.m. har av arbetarskyddsstyrelsenuppmanats all speciellt kontrollera att gjorda anmärkningar åtgärdas. Bättre teknik vid asbestsanering Asbeslsanering innebär inte bara risk att exponeras förhöga asbesthalter, utan också ergonomiska risker. Arbelet kan behöva utföras ivärme eller kyla. Det innebär i hög grad obekväma arbetsställningar, l.ex. medarmarna lyfta under långa perioder, arbele med tung utrustning m. m. Del ärdärför väsentligt atl den teknik som finns förbättras så alt arbetet underlättas.Asbestkommissionen har tillsammans med arbelsmiljöfonden genomfört etlseminarium kring behovel av teknikutveckling. Till seminariet inbjödsrepresentanter för byggbranschen, saneringsföretag, maskinuthy-rare,myndigheter, arbetsmarknadens parler, m.fl. Jag har vidare haft överläggningar med arbetsmiljöfondenom fondens möjligheter att aktivt stödja sådan teknikutveckling. För närvarandepågår ett antal olika projekt finansierade av fonden. Även fortsättningsvis kanutvecklingsbara projekl stödjas. Den inlernationellt sett myckel hårda regleringen av asbeslanvändningsom genomförts i har påskyndat utvecklingen av ersättningsmaterial. Ensådan utveckling har sketl både i och utomlands. Den svenska marknadenhar för många förelag varit något av en experiment-marknad, där nya asbestfriaprodukter har prövals. Min bedömning är atl ersättningsmaterialen hitlills varitmindre hälsofarliga än asbest. Det är dock min uppfattning alt dessa frågorsärskilt bör bevakas. Regeringen har därför på mitl förslag uppdragit ålarbetarskyddsstyrelsen all i samråd med andra berörda myndigheter särskiltbevaka de ersättningsmaterial som introduceras. För atl Rfover från exempelvis galu- och bostadsmiljö,livsmedel, m.m. skall kunna analyseras krävs avancerad analysulrustning. I stor utsträckning har sådana prover hillills fått analyseras ulomlands, vilket tagil och varit kostsamt. För atl möjliggöra analys inom landel 13 beviljaderegeringen arbelarskyddsstyrelsen drygt 6 milj. kr. för inköp av Skr.1986/87:68 ett sveplransmissionsdekironmikroskop (s.k. STEM). För ändamålettogs i anspråk medel ur fonden för arbetsmiljöförbättringar. Jag har för riksdagenskännedom redan anmält (prop. 1985/86:125) olika insatser bl.a. på asbestområdel,som har bekostats av dessa fondmedel. Mikroskopet skall kunna användas för analys av provertagna inle bara i arbelsmiljön ulan också i den yttre miljön. Det har vidare varilmin bedömning att tillgängen lill elt sådanl mikroskop är av stor belydelseför att möjliggöra analyser av de maierial som ersätter asbesten. Mikroskopet har tagits i bruk och skall bl.a. användasför analys av luflprover från exempelvis barnstugor, asbest i dricksvatten m.m. Register över asbestexponerade som genomgått hälsokontroll Regeringen uppdrog åt att i samråd medarbetarskyddsstyrelsen utreda behovel av ett register för resultat från denallmänna hälsokontroll som regeringen beslutade om . De båda myndighetemabedömde att del fanns behov av etl regisler för att följa upp resultaten frånhälsokontrollen. Regeringen har därefter beviljal medel för elt sådant regislersaml uppdragit åt att efter samråd med arbetarskyddsstyrelsenupprätta registret. Även denna utgifi har bestridits med medel ur fonden förarbetsmiljöförbättringar. I samband med alt asbestförekomsl konstaterades ombord påmarinens fartyg väcktes frågan om tjänstgörande ombord, exempelvisvärnpliktiga, vid en eventuell senare asbestbelingad sjukdom hade någonmöjlighet att få sin asbeslexponering bekräftad. Överbefälhavaren har till asbestkommissionen redovisal alttjänstgöring förlagd lill marinens fartyg under värnplikten fortlöpande hardokumenterats. Detla möjliggör att vid en senare upptäckt asbestskada ävenvärnpliktstjänstgöringens roll kan ulvärderas. Enligt min mening har asbestkommissionens arbete medförslag till åtgärder inom olika områden lagt en grund för att samhället skallkunna få en mer heltäckande kontroll av riskerna med asbest. Förslagen har, somjag nu har redovisat, följls upp av olika berörda myndigheter, i vissa fall påregeringens uppdrag. Genom de regelskärpningar som har gjorls kommernyanvändning av asbest all ytterligare minska. Detla innebär inte att riskerna med asbest är eliminerade.Asbesten kommer alt finnas kvar i samhället - i byggnader, fartyg, låg elc. - imånga år framöver. Kommissionens uppgifter med all invenlera problem, föreslålösningar och samordna olika myndigheters insatser har slutförts. arbelet med att eliminerarisker och förebygga skador till följd av exposi- Skr. 1986/87:68 tion förasbest m.m. får i fortsättningen bedrivas inom ramen för de olika berördamyndigheternas ordinarie verksamhet. Jagkommer självfallet även i fortsättningen atl noggrant följa ulvecklingen pådetta område. Inom kommer frågor som sammanhänger med asbestförekomslinom olika områden atl bevakas fortlöpande. Jaghemsläller all regeringen bereder tilLfälle all ta del av vad jag haranfört i det föregående. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular i enlighet medhennes hemställan. 1 Inledning ......................................................... .... 2 2 Regeringens inledande åtgärder ........................... .... 3 3 arbele................................. .... 3 Asbesti arbetsmiljön - arbetarskyddssiyrelsens föreskrifter 5 4.................................................................... Regeringensåtgärder med anledning av asbeslkommissionens för slag m.m.......................................................... .... 7 Asbesti ventilationsanläggningar, skolor m. m......... .... 7 Asbesti friklionsbelägg i fordon m.m...................... 8 Behovav utbildningsinsatser ............................... 9 Asbestinom sjöfarlen......................................... .. 10 Asbesti lok, pendeltåg, person- och godsvagnar .... .. 11 AsbestUlanför arbetsmiljön ................................. .. 12 Bäitreteknik vid asbeslsanering ........................... .. 13 Ersättningsmaterial............................................ .. 13 Analysmöjligheier.............................................. .. 13 Registeröver asbestexponerade som genomgålt hälsokontroll 14 5 Sammanfatining ................................................ 14 6 Hemställan........................................................ .. 15 7 Beslut ............................................................. .. 15