prop · GA0335 · 1986-12-31 00:00:00 — Delta medför alt slalens lolala utgifter förbidragsförskotten är beroende av nivån för underhållsbidragen. Enallt slörre andel av underhållsbidragen besläms till belopp under bi-dragsförskoltsnivån.Antalel fall där underhållsskyldigheten bestäms flll O kr. Detsammanhänger bl.a. med de förbehållsbelopp som den bidragsskyldige fårtillgodoräkna sig när underhållsbidraget besläms. Effeklen av detla har blivilalt samhällel i ökad utsträckning får överta den bidragsskyldigeskostnadsansvar för dessa barn. Statens utgifter för bidragsförskott harsåledes ökat från 475 milj.kr. budgeiårei 1978/79 fill en beräknad utgift på1720 milj.kr. Regelnom en begränsning lill sju tiondelar av basbeloppshöjningen vid uppräkningen avunderhållsbidrag flll barn kom flll (prop. 1978/79:12, LU 9, rskr. 99;SFS 1978:859). Någon molsvarande begränsning av bidragsförskottet gjordes dock inle. Regelnatt underhållsbidragen skall ändras endasl om basbeloppet har ändrats fanns med i indexlagen i dess ursprungliga lydelse. All kravet påen viss minsta ändring ställdes upp berodde på all man ville undvika omräkningarutan nämnvärd praklisk belydelse (prop. 1966:155 s. 20). 2.2 Dennuvarande begränsningen till sju tiondelar av basbeloppsändringarna vidindexreglering av underhållsbidragen till barn Mitt förslag:Underhållsbidrag till barn skall i fortsättningen justeras med hela detprocenttal som basbeloppet har ändrals med i stället för som med sjutiondelar av procenttalet. Skälenför mitt förslag: Bakgrunden flll att uppräkningen av underhållsbidragen lillbarn begränsades till sju tiondelar av basbeloppshöjningarnavar atl de föregående årens indexuppräkningar hade medfört kännbarapåfrestningar för många underhållsskyldiga vilkas inkomster inte hade ökal isamma lakl. Höjningarna hade uppgått till resp. 11, 11, 7 och 14 %.I lagstiftningsärendet diskuterades olika metoder att komma till rätta medproblemet. Den lösning som valdes fick - uttalades i proposifionen - anses iviss mån ha provisorisk karaklär. skulle nämligenöverväga frågor som gällde anpassning fill prisoch kostnadsutvecklingen (prop.1978/79:12 s. 123 f). Ensamförälderkommitténföreslog i sitl belänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SOU 1983:51) altbegränsningen skulle slopas så alt även underhållsbidrag fill barn skulleändras med del procenllal med vilkel basbeloppet ändrats. Vidremissbehandlingen av belänkandet berörde etl mindre antal av remissinstansernaförslaget att slopa begränsningen i indexuppräkningen av underhållsbidragen fillbarn. Åsikterna om förslaget gick isär. ansåg att detfanns starka skäl för alt underhållsbidragen utan begränsning skall följabasbeloppet på samma sätt som bidragsförskotten. Även jurister vidSveriges allmänna advokatbyråer stödde förslagel. och rätt avstyrkte. vartveksamt fill förslaget och ansåg del innebära risk för atl en redan ekonomisktutsatt gmpp skulle få del svårare. Ocksåriksdagens revisorer behandlade metoderna för indexuppräkningen i sitt förslaglill (förs. 1985/86:17 s. 16, 48-49 och 91-92). Revisorernaförordade att metoderna ses över av den föreslagna ulredningen. Iensamförälderkommilléns belänkande presenteras visst maierial som lyder på alllöneutvecklingen har varil sådan alt det inle längre är befogat all begränsauppräkningen av underhållsbidragen flll barn (se betänkandet s. 118 f, 154 f).Denna slutsats bestyrks av vad som hänt efler det att kommillén avlämnade siltbelänkande. har nämligen den reala limlönen i stort setlvarit oförändrad eller förbättrats. Inflationstakten fortsätter även härefteratt sjunka. De problem som man försökte komma till rätta med genom 1978 årsreform föreligger alltså inle längre. Att under dessa förhållanden ha kvar en regelom begränsad uppräkning av underhållsbidragen fill barn skulle gynna denbidragsskyldige på bekosinad av det allmänna eller vårdnadshavaren. I de fallunderhållsbidraget undersfiger bidragsförskottels belopp övervältras nämligenkostnaderna för barnet på I de fallunderhållsbidraget översfiger bidragsförskotlsbeloppel Prop. 1986/87:35 drabbasi stället vårdnadshavaren som får la över en alll slörre del av kostnaderna förbarnet. Detnuvarande systemel innebär också alt den bidragsskyldiges betalningsbörda ärstörst i liden närmasl efter en dom eller ell avtal om underhållsbidrag föratt sedan sjunka successivt. Delär uppenbarligen inle rimligl atl ha kvar en regel som kan få sådana effekler.Med hänsyn flll reallöneulvecklingen och nuvarande nedåtgående inflationslaktkan visserligen sägas all skillnaden mellan en begränsad uppräkning och en lotaluppräkning inle är särskilt slor. Del är dock snarasl ytterligare ett skäl atlöverge systemet med en begränsad uppräkning, eflersom förändringen då inlekommer all upplevas som särskilt belungande för de underhållsskyldiga. Det ärenligt min mening inte heller rimligl atl vårdnadshavaren i vissa situationerfår bära en proportionellt större del av kostnadsökningen än denunderhållsskyldige. Isammanhanget bör också påpekas atl uppräkningen av underhållsbidragen innebäralt man på etl schablonmässigt säll beaktar allmänna förändringar i prislägel.Den ersätter således en administrativt oöverkomlig omprövning av samtligaunderhållsbidrag. Oavsett hur uppräkningen besläms finns del givetvis alltidfall där en individuell omprövning blir nödvändig på grund av l.ex. att denbidragsskyldiges inkomstulveckling mer påtagligt avviker från genomsnittet. Dellagäller oavsett om ökningen varil slörre eller mindre än normall. Enschablonmässig uppräkning som ligger för lågl är därvid ägnad alt i slörreomfattning leda lill felaktiga underhållsbidrag eflersom svårigheler kanföreligga för vårdnadshavaren och all följa denbidragsskyldiges inkomslsiluation. Den föreslagna höjningen innebär alltså inteall en bidragsskyldig vars ekonomiska situation reellt försämrats alltid kommerall få betala ell högre underhållsbidrag än enligl nuvarande regler. Oavsellvilken schablonmässig uppräkningstakl man väljer blir i sådana fall enindividuell omprövning oftast nödvändig. Delallmännas kosinader för bidragsförskotten har ökal kraftigt under senare år.En bidragande orsak till della är den - relativt sell - sjunkande nivån på delgenomsnittliga underhållsbidraget till barn inom bidragsförskottssyslemel.Sedan år 1981 har del genomsnittliga underhållsbidraget legat på en i stortsett oförändrad nivå som bidragsförskottet sfigit i takt medbasbeloppsförändringarna. Denna utveckling har delvis sin grund i all uppräkningenav underhållsbidragen begränsas lill 7/10 av basbeloppsförändringen, vilketfår lill följd alt staten får la på sig en allt större del av kostnaderna. Effekternapå statsutgifterna är fill mycket stor del beroende på storieken avbasbeloppets förändring. Generellt kan man dock säga all siaten svarar för enbetydligt större andel av de ökade utbetalningarna lill följd av basbeloppsförändringarvid nuvarande regelsystem än vid en följsamhet av underhållsbidragen tillbasbeloppsförändringarna. Enlåg inflation innebär atl effekterna för den enskilde av den nu förordaderegeländringen blir begränsad eller marginell. Videxempelvis elt underhållsbidrag på . regler vid en inflafion på5 % en höjning av underhållsbidraget med . En uppräkning medhela prishöjningen skulle ge en höjning med . Skillnaden är 8kr. 2.3 Indexjustering av underhållsbidragen vid basbelopps-ändringarsom understiger Mittförslag: Underhållsbidrag skall i fortsättningen räknas om efter basbeloppsändringenäven när basbeloppet inte har ändrats med sedan föregåendeomräkning. Skälenför mitt förslag: Enligt 3 § indexlagen ändras underhållsbidragen bara ombasbeloppet sedan föregående omräkningsfillfälle har ändrats med minst fem procenl.Bidragen ändrades senasl . Den förda ekonomiska polifikenhar nu lett flll alt inflationen har begränsals. kan man räkna med alt denväsentligt kommer att understiga fem procenl. Det innebär atlunderhållsbidragen inte kommer atl räknas upp , om man inte tar bort kravelpå en femprocentig ändring av basbeloppet. Indexlagens syfte är attanpassa underhållsbidragen lill ändringar i penningvärdet. I princip böralltså underhållsbidragen helt följa basbeloppsförändringarna. Regeln om atlnågon ändring av underhållsbidragen inte skulle ske om basbeloppsförändringenundersteg flllkom för näslan . Anledningen lillregeln var atl man ville undvika omräkningar utan nämnvärd praklisk betydelse.Basbeloppet ändrades då under löpande kalenderår om prisförändringen uppgick lilllägst . fastställs emellerlid basbeloppet att gälla . Enligl min mening är det bl.a.därför inte längre motiverat alt ha kvar etl sådant avsteg från principen omatt underhållsbidragen skall följa ändringarna i penningvärdet. All haspärregeln kvar skulle innebära alt såväl makar och förutvarande makar som barnvilka får underhållsbidrag som överstiger bidragsförskottsnivån skulle gå misteom en, lål vara mindre, höjning av underhållsbidraget. Detär också angelägel att reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskottsamordnas i så slor utsträckning som möjligt. Bidragsförskotten räknas upp medhela basbeloppsändringen och i bestämmelserna om basbeloppet finns ingenmotsvarande femprocenlsbegränsning. Det innebär alt bidragsförskottet höjsäven vid mindre ökningar av basbeloppet än fem procenl. Om nuvarandebegränsning fick kvarstå skulle belastningen på bidragsförskottsanslaget kommaatt öka vilket jag finner önskvärt atl motverka. 3 Den s.k.reduceringsregeln Prop. Minbedömning: och avser alt med verkan frånden rekommendera atl en större del än hillills av denunderhållsskyldiges överskott skall kunna tas i anspråk för underhållsbidrag,när underhållsskyldighet föreligger mot färre än tre barn. Jag bedömer attnågra ytterligare åtgärder inte nu bör vidlas på denna punkl. Revisorernasförslag: Socialslyrelsens och allmänna råd ses över i syflealt utforma reduceringsregeln i enlighel med grunderna för lagsiiftningen. Skälenför min bedömning: I anslulning lill den nya lagsliftning om underhållsbidragoch bidragsförskoll som Irädde i krafl utarbetadesocialstyrelsen i samråd med allmänna råd för fastställandeav underhållsbidrag. Rekommendationerna har i förevarande del inneburit alt densammanlagda underhållsbördan för en underhållsskyldig i regel begränsas till60 % av den underhållsskyldiges överskott när det gäller ett barn, när detgäller två barn och när del gäller tre eller flera barn, varvid såvälhemmavarande som bidragsberättigade barn räknas. Om den underhållsskyldigesöverskoll är lägre än bidragsförskottet begränsas underhållsbidraget flll högslhälflen av överskottet. Med överskott avses del som blir kvar av denunderhållsskyldiges inkomster sedan förbehåll gjorls på visst sätl för egel,makes eller sambos och hemmavarande barns behov. Riksdagensrevisorer anser all denna reduceringsregel saknar direkl slöd i lag och delvisäven i grunderna för lagstiftningen. Enligt revisorerna är det angeläget med enöversyn av de allmänna råden i fråga om reduceringsregeln i syfte all få denna uiformadi enlighet med grunderna för lagstiftningen. Underriksdagsbehandlingen av revisorernas förslag yttrade sig lagutskottet iärendet (LU 1985/86:2 y). uttalade därvid i fråga om reduceringsregelnall rekommendationen i de allmänna råden inle saknar stöd i lagstiftningen ulanfår i huvudsak anses vara uiformad i enlighel med intentioner.Utskottet framhöll emellerlid alt i lagstiftningsärendet inle hadegjort några uttalanden om vilka procentsatser som i praktiken borde tillämpas.I enlighel med vad lagutskottet vidare uttalade, och som också socialutskottetföreslog i fråga om de kortsiktiga ålgärderna, överiämnades det åt regeringenatt överväga om reduceringsregeln bör ses över. Isin skrivelse konstaierar revisorerna att flera försäkringskassor och för säkringskasseförbundet under remissbehandlingen av revisorernas rappor ter har ansett atl ell större ianspråklagande av överskottet bör kunna göras. Även jag har den uppfattningen att ett större ianspråklagande av över skottet bör kunna göras. Ulformningen av de allmänna råden för fastställan de av underhållsbidrag ankommer på socialslyrelsen och riksförsäkringsver kel. Enligl vad jag erfarit avser myndigheterna atl inom korl utfärda ändra de råd beträffande den s.k. reduceringsregeln. De nya råden innebär alt den sammanlagda underhållsbördan begränsas lill av överskottet oavsell Om den bidragsskyldiges överskoll inte överstiger bidragsförskottetsnivå (av basbeloppet) begränsas ullaget till högst hälften av överskottet.De nya råden föreslås bli flllämpade från . Enligl myndigheternasbedömning kommer förändringen alt ge staten successivt minskade utgifter för bidragsförskoll.Den lotala besparingen när förändringen har slagit igenom helt beräknarmyndigheterna till ca 50 milj.kr. Jaghar inget att erinra mol de angivna ändringarna i rekommendationerna. Detankommer på och att fortlöpande följautvecklingen i domstolarnas rättstillämpning och erfarenheterna av de nya råden(jfr prop. 1978/79:12 s. 96). 4 Justering av nivåerna för bidragsförskott Mitt förslag:Nivåerna för bidragsförskott sänks fill de nivåer som gällde före den 1 juli1981. Del innebär alt bidragsförskott för år räknal skall lämnas med 40 resp.30 % av basbeloppet (f.n. 41 resp. ). Även förlängt bidragsförskott för sluderandeoch särskilt bidrag lill vissa adoptivbarn sänks på molsvarande säll sombidragsförskott. Revisorernasförslag: Nivån för bidragsförskottet, av basbeloppet, sänks lill . Skälenför mitt förslag: I samband med all beräkningsgrunderna för basbeloppetändrades höjdes fr.o.m. nivåerna för bidragsförskott,barnpension och barntillägg från folkpensioneringen saml handikappersättningmed en procentenhet av basbeloppet. Bidragsförskoll i förhållande till enförälder höjdes från 40 fill av basbeloppet och bidragsförskott som ulgåri förhållande flll båda föräldrarna eller om barnel är berättigat tillbarnpension från av basbeloppet. Efter denna höjning har införtsde nya förmånerna förlängt bidragsförskott för studerande och särskilt bidrag lillvissa adoptivbarn. Förmånsnivåerna är i princip desamma som förbidragsförskott. Riksdagensrevisorer anför på denna punkt bl.a. följande: Denför gällande bidragsförskottsnivån om av basbeloppet motsvarar 796kr./mån. och skall i princip motsvara den underhållsskyldiges andel av barnetsförsörjning. Om vi gör ett antagande om all vårdnadshavaren kan bidra med likamyckel blir del sammanlagda beloppet flll barnels försörjning ca /mån.,lillsammans med del allmänna barnbidraget nära /mån. Det måste antasalt få sammanlevande föräldrar har möjlighel alt avsälla ett så storl belopp lillförsörjningen av varje barn. Revisorerna ifrågasätter därförbidragsförskottets storlek. - Vidare finns del anledning ifrågasätta varförbidragsförskottet skall uigöra av basbeloppet när förbehållsbeloppet förhemmavarande barn är av basbeloppet. Somrevisorerna också påpekat har beräkningsgrunderna för basbeloppet ändratsytterligare en gång . Grunderna är nu desamma som gällde före år1981. De högre bidragsnivåer som blev följden av de basbeloppsregler somgällde har dock bibehållits. dragsförskollsnivånöversiiger väsentligl vad som motsvarar den skillnad i bidragsnivå som uppstodpå grund av de särskilda beräkningsregler som gällde 1981-82. Slulsalsen avdelta är atl moflven för den höjning fill 41 resp. av basbeloppet somskedde inle längre är gilfiga. Ytterligareen omsländighet som möjliggör en sänkning av bidragsnivåerna är den mycketkraftiga höjningen av det allmänna barnbidraget med . per barn och ården . Höjningen kan jämföras med effeklerna av en sänkning avbidragsnivån som moisvarar f.n. . Mol bakgrund av detla och denlåga inflationsnivån ger barnbidragshöjningen elt rejält flllskott tillfamiljernas ekonomi. Även med en sänkning av bidragsnivån får de berördafamiljerna en reell förbättring. Jag anser alt båda nivåerna förbidragsförskott, 41 resp. , bör sänkas med en procentenhet. Även detsärskilda bidraget till vissa adopflvbarn bör sänkas i motsvarande grad. Sänkningenav bidragsförskotlsnivån innebär alt den exakta överensstämmelsen mellan bidragsförskotlsbeloppeloch barnpensionens nivå försvinner. Frågor om eflerlevandepensioneringensframtida ulformning vari barnpensionen ingår övervägs f.n. avpensionsberedningen (S 1984:03). Dessa frågor avses behandlas med förtur avberedningen. Jag är därför inle beredd alt i detla sammanhang föreslå någonförändring angående ersättningsnivåerna för barnpensionen. Jag har i denna delsamråll med chefen för . Påhelt år innebär sänkningen av bidragsförskoltsnivåerna minskade utgifter för siatenmed ca 60 milj.kr. 5 Behovsprövning mot barnets inkomster Min bedömning:Behovsprövning av bidragsförskott blir en fråga för den föreslagna ulredningen. Skälenför min bedömning: revisorer anser alt en av de grundläggande brislernai bidragsförskottssyslemel är alt bidragsförskott kan utbetalas trots allbarnet saknar behov av underhållsbidrag. Revisorerna anför i denna del bl.a.: Riksförsäkringsverketföreslår (framställan lill regeringen ang. vissa ändringar i lagenom allmän försäkring och till denna angränsande områden) att en behovsprövningav rälien lill bidragsförskott mot barnets inkomsler införs. Riksförsäkringsverkelräknar med alt 8000 barn skall beröras av den föreslagna regeländringen.Besparingen uppskallas av verkel bli 35 milj.kr. 18 nya tjänslerkommer enligl riksförsäkringsverkel att behövas för all klara av detadministrativa merarbelet. Verket anser atl förändringarna kan införas ijanuari 1987. Revisorernasgrundinställning lill behovsprövningen inom bidragsför-skoltssyslemet är som lidigareframgått positiv. Revisorerna känner dock en viss tveksamhet flll att på detla sätlytterUgare komplicera regelsystemet i avvaktan på resultatet av den utredningsom föreslås. Eftersom förklarat atl den av verketförordade behovsprövningen kan införas och då den häravföranledda besparingen är ansenlig är revisorerna dock beredda atl i principställa sig bakom förslaget. Denav uppskallade besparingen byggde på material från år1980. Efler del att revisorernas förslag lämnals har riksförsäkringsverkelgjort om de dalakörningar som ligger till grund för beräkningen. Del visar sigdå att antalel berörda barn sjunkil myckel kraffigt och utgör ca 2500. Denmöjliga besparingen sjunker då till ca 17 milj.kr. Revisorernasarbete har på etl förtjänstfullt sätt varit inriktat på alt söka förenklingar ireglerna och administrationen. Undanlaget har varil jusl förslagel ombehovsprövning mot barns inkomsler, som ger upphov fill en omfattandeadministration. Revisorerna har lämnat sitl förslag mol bakgrund av den belydandebesparing som det lidigare beräknades ge. De har inle hafl fillfälle altnärmare överväga vilka regler och vilka kontrollsystem som behövs för atlinföra prövning omfallande barns inkomster av olika slag. Enåtgärd som leder till ökade kontroller och ulbyggd administration kan godtas endaslom motiven för åtgärden är slarka. Enligl min mening bör inte resultatet av denföreslagna ulredningen föregripas med nya och förhållandevis komplexa reglerom behovsprövning i del generella systemel. förslag lill direkliv för en ulredning av underhållsbidrag och bidragsförskottsom jag avser atl senare förelägga regeringen kommer att behandlas frågan ominkomst- eller behovsprövning i förhållande flll vårdnadshavarens situation.Jag förulsäller atl utredningen i etl samlat sammanhang behandlar inkomsi-eller behovsprövning mol både barnels och vårdnadshavarens ekonomiskasituation. 6Tidpunkten då skyldighet uppkommer att betala underhållsbidrag tillförsäkringskassan. Mittförslag: Den underhållsskyldige blir skyldig all beiala underhållsbidrag tillförsäkringskassan redan när underhållsbidrag som svarar mot utgivet bidragsförskollförfaller till belalning. Del nuvarande kravel enligl 16 § bidragsförskoltslagenalt beslutet om bidragsförskott skall vara delgivet den underhållsskyldige föratt betalningsskyldighet skall inträda slopas därmed. vidgar i molsvarandemån försäkringskassornas möjligheter atl driva in underhållsfordringar. Bidragsförskoltsbeslutskall i fortsättningen inle delges den underhållsskyldige när beslulel avser endaslulfyllnadsbidrag. I övriga fall behålls ordningen att beslul om bidragsförskottskall delges den underhållsskyldige. Delgivningen får i fortsättningenbetydelse för besvärstiden och frågan om den underhållsskyldige kan åberopa belalninglill annan än kassan. Del som sagls skall gälla även förlängt bidragsförskollför studerande. Vidareslopas inom bidragsförskoltslagsliflningen skyldigheten för försäkringskassanall delge sökanden/vårdnadshavaren beslul som går denne emot. Skälenför mitt förslag: När bidragsförskoll söks skall Prop.1986/87:35 enligl 7 § bidragsförskoltslagen skicka meddelande om ansökningentill den underhållsskyldige. Härigenom bereds han eller hon tillfälle att yttrasig. När kassan beslulat i ärendet skall vårdnadshavaren underrättas och den underhållsskyldigeskriftligen delges beslulel. Om beslutet innebär atl ansökan inte bifallilseller bifallils endasl delvis, skall också vårdnadshavaren delges beslutet.Delgivning av beslutet medför dels att besvärstiden börjar löpa för den delgivne,dels all den delgivne underhållsskyldige inte längre genlemol kassan fåråberopa belalning av underhållsbidrag som sker direkt lill barnel.Försäkringskassan inlräder enligl 15 § bidragsförskoltslagen i barnels rälltill underhållsbidraget så snart ell mol underhållsbidraget svarande bidragsförskollutbetalas. Den underhållsskyldiges skyldighel atl beiala direkt flll kassaninträder däremoi enligt 16 § bidragsförskoltslagen först när han eller hon delgettsbidragsförskollsbeslutel. Först då anses kassan ha räll alt driva inunderhållsfordran (jfr 17 §). Närdelgivning av beslul om bidragsförskott skell med den underhållsskyldige har emellerlidkassan räll att indriva också uteslående underhållsbidrag som belöper påbidragsförskott som utgetts för liden före delgivningen. Konsekvensen av enutebliven delgivning blir som regel alt den underhållsskyldige samlar på sigen skuld till kassan, som blir föremål för krav och införsel först efterdelgivning. I fall när den underhållsskyldige medvetet undviker delgivning kanskulden bli betydande och därmed svår för kassan atl driva in. Detla problemhar uppmärksammats av revisorerna som förordar atl ändringar övervägs, så attden underhållsskyldige blir belalningsskyldig mol kassan redan närunderhållsbidrag som svarar mot utgivet bidragsförskott förfaller lill belalning. Jagansluter mig i princip lill revisorernas bedömning. All en underhållsskyldig ibörjan av betalningsperioden drar på sig en stor skuld innebär alt samhälletriskerar atl gå miste om pengar som rälleligen borde betalats, men också atlden underhållsskyldige kan hamna i en skuldsiluafion som förefaller hopplösoch i sig kan bidra fill utslagning. Jagvill erinra om att när det blir fråga om bidragsförskott har frågan omunderhållsbidrag i allmänhet redan behandlals. Om elt underhållsbidrag har bestämlsär den underhållsskyldige normall medvelen om sin skyldighet alt också betalabidraget och alt utebliven belalning för underhållsbidrag kan utlösa en ansökanom bidragsförskoll. Enligtmin mening bör av 7 § bidragsförskoltslagen allljäml följa krav på alt beslutom bidragsförskott skall delges den underhållsskyldige. Undanlag bör dock,såsom riksförsäkringsverkel föreslagil i sin framställan fill regeringen,göras för fall där beslutet avser endast utfyllnadsbidrag. Delgivningen bildaräven i fortsättningen utgångspunki för besvärstiden. Däremoi bör den inle varaen förutsättning för den underhållsskyldiges skyldighet att betalaunderhållsbidraget flll kassan i stället för flll barnet. bör framgå genomall 16 § ändras. Denya reglerna innebär att en belalning av förfallet underhållsbidrag som skelt till barnel före delgivningen får åberopas mol kassan lill skillnad från betalning flll annan än kassan som sker efter delgivningen. Delgivningen en ligl 7 § med den underhållsskyldige får alltså fortsatt betydelse i delta avseen- 20 Däremot skall delgivningeninte ha någon belydelse i frågan om indriv- Prop.