prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En annan viktig förändring är attfallande oljepriser och sjunkande räntor iförening med växelkursernas rörelser för oljeimporterande länder har lett radikal förbättring av deras bytesförhållande med åtföljande förstärkning av realinkomsterna. Detta gäller isynnerhet för och Japan.Härigenom har förutsättningar skapats för en expansion av den internaefterfrågan i dessa länder, vilken skulle kunna utgöra ett annat Prop.1986/87: 100 viktigt bidrag till en minskning avbetalningsobalanserna. Den samladeeffekten av dessa förändringar torde bli positiv för tillväxten i industriländerna under det kommandeåret och även bidra till en fortsatt låginflation i varje fall utanför . Däremot kan till en början endast små förändringar förutses i destörre ländernas bytesbalanser. Mycket talar föratt den växelkursanpassning som har ägt rum i sig är otillräckligför att åstadkomma den eftersträvade utjämningen av de nuvarande över- respektive underskotten ibytesbalanserna. En anpassning av den inhemska ekonomiska politiken i destörte länderna torde också vara nödvändig- i åtstramande riktning i och i expansiv riktning i en radländer i samt i . Inte minst är detav vikt aU en fast och konsekvent budgetpolitik bedrivs i som tar sikte på attnedbringa det stora underskottet i denfederala budgeten. räknar man nu visserligen med att budgetunderskottet kommer att reduceras och attfinanspolitiken kommer att få en åtstramande inverkan på ekonomin. Men storosäkerhet omger den fortsatta budgetkonsolideringen därefter. IFörbundsrepubliken ochJapan har penningpolitiken getts en flexibel och tillväxtbefrämjande inriktning.Men motståndet synes alltjämt varastorl hos dessa länder när det gäller att använda finanspolitiken för attunderstödja en mer dynamisk utveckling av den inhemska efterfråganunder . Ser man tillutsikterna kan emellertid i en relativt stark utveckling avden interna efterfrågan fömtses till följd av oljeprisfallet ochräntenedgången, en fortsatt måttlig löneutveckling och en relativt expansivpenningpolitik. Detta kommer i varje fall delvis att uppväga ett minskandebidrag från nettoexporten. En BNP-tillväxt i om ca 21/synes sannolik. I har efterfrågan hållits uppe bådeav realinkomstförbättringen och av vissa ekonomisk-politiskastimulansåtgärder som vidtagits, senast . Det är emellertidosannolikt att dessa kan generera en inhemskefterfrågeexpansion som är tillräckligt stark för att kompensera den kraftigl reducerade nettoexport som bhrföljden av yenens appreciering. Enför japanska förhållanden blygsam BNP-tillväxt om ca 2 1/kan därförförutses . I är utsikterna merosäkra. Det är i och för sig rimligt attanta att den privata konsumfionen fortsätter att utvecklas relativt starkt till följd av de sänkta oljepriserna och denrelativt expansiva penningpolitik somförs. Exporten torde också skjuta fart under inverkan av dollarns depreciering.En BNP-fillväxt 1987 om 21/ter sig under dessa betingelser reahstisk. Men en betydligt sämreutveckling kan inte uteslutas. En höjd inflationstakt till följd av dollarnsdepreciering är oundviklig ochinflationsförväntningarna i ekonomin kan komma att förstärkas ytteriigare avden osäkerhet som omger budgetpolitikens utformning . Ett sviktandeförtroende kan bli följden och ta sig uttryck i en fortsatt press En åtstramning av penningpohtiken vore i en sådan Prop.1986/87: 100 situation sannolik med höjda räntor och en avsaktande tillväxt somföljd. Under förutsättningatt ett dylikt scenario för den amerikanska ekonomin kan undvikas,bör det emellertid vara möjligt att för industriländerna sammantagna räknamed en BNP-tillväxt 1987 om drygt 2 1/. Inflationen kan väntas ökanågot, till i genomsnitt för året. Trots en fömtseddsysselsättningsökning är det inte realisfiskt att räkna med någon nämnvärd minskningav arbetslösheten, som torde förbli i OECD-området. Ett oroande inslag ikonjukturbilden är den dämpning av tillväxten som kanförutses i några av våra närmaste grannländer. I synnerhet och tvingas på gmnd avtilltagande problem med den externa balansen genomföra ekonomisk-politiskaåtstramningar, vilka kan förväntas hållatillbaka tillväxten . Det kan ocksåkonstateras att den relativt gynnsamma bild av 1987 som tecknats förindustriländerna ingalunda saknar element av osäkerhet. En anpassning sker nutill de ovanligt stora förändringar i relativa priser och inkomster som ägt rumoch prognoser blir i sådana skeden särskilt vanskliga. Frågetecknen kringutvecklingen i den amerikanska ekonomin har nämnts. Växelkursernas och oljeprisets fortsatta utvecklingär svåra att fömtse och kan på ett avgörande sätt förändra betingelserna förtillväxt och inflation. I vilken omfattningu-länderna tvingas till fortsatta nedskärningar av sin import är en annanviktig fråga, som är svår att bedöma. Långtgående nedskämingar skulle negativt påverkamöjligheterna för skuldtyngda attgenomföra den tillväxtorienterade anpassning som eftersträvas. Förvärtade skuldproblem och påfrestningarpå det internationella finansiellasystemet skulle återverka negativt på tillväxt och handel. Del är viktigt attresultat snart kan uppvisas när det gäller att minska de stora externaobalanserna mellan de störte industriländerna, inte minst för att avvärja det hotmot världshandeln som ett fortsatt starkt protektionistiskt tryck innebär. Det är av stor viktatt industriländerna axlar ett gemensamt ansvar för att den nödvändigaanpassningen sker utan att äventyra enfortsatt god tillväxt i världsekonomin. En ökad beredvillighet till internationellt ekonomiskt samarbete från destörte industriländernas sida harvarit en väsenflig faktor bakom den anpassning av räntor och växelkurser som har ägt rum. Även beslutet attinleda nya handelsförhandlingarinom Gått är ett uttryck för att dessa länder nu insett vikten av en vidareutveckling av frihandeln. De ökademeningsskiljaktigheter som gjort sig gällande kan förhoppningsvisöverbryggas och en effektiv internationellsamordning komma till stånd för en omläggning av den ekonomiska politiken i de störte länderna medsikte bl. a. på att stärka tillväxteni och, framför allt, i . Den avser att fortsätta att i olika internationellafora verka för en sådan samordning. 2.2Den svenska ekonomin Prop.1986/87:100 Tillväxten i densvenska ekonomin förväntas bli 2,2%1987. väntas bli något lägre än 1986. Bytesbalansen väntasuppvisa ett överskott 1987, om än något mindre än 1986. Sysselsältningenberäknas fortsätta att öka i relativt snabb takt och därmed möjliggöra enfortsatt reduktion av arbetslösheten. Inhemsk efterfrågan och tillvä.xl Den privata konsumtionen har expanderat starkt 1986,särskilt . Det är främst bilinköp, inköp av andravaraktiga konsumfions-varor och luristutgifter i utlandet som har ökat. Tillstörsta delen har konsumtionsökningen sin grund i att löner och pensioner harökat mer än priserna. Hushållens realt disponibla inkomster har sålunda ökatrelafivt kraftigt1986. Konsumtionstillväxten beräknas ha varit ännu något starkare än ökningenav de disponibla inkomsterna , vilket innebär att hushållens sparkvot har minskat ytterligare. En kraftig ökninghar skett av utlåningen från banker och bostadsinslilul tillhushållen. Denna ökning har dock delvis bestått av en överflyttning av kreditersom före slopandet av uilåningsregleringen låg vid sidan av dessainstitut. Dessutom har hushållens finansiella ullgångar ökat. Trots detta tordeuflåningsexpansionen ha bidragittill konsumfionsökningen. Efter den svagainkomstutvecklingen - hushållens realt disponiblainkomster minskade - har en återhämtningskett och hushållens förväntningar om framtida inkomstökningar har stärkts.Detta i kombination med de goda möjligheterna att få lån torde göra hushållenbenägna att även 1987 öka sin skuldsättning, trots att realräntan ärhögre än tidigare och att det är mer lönsamt att spara . Denprivata konsumtionen beräknas öka med 1987. Import av varor och tjänster -0,1 -0,3 -1,4 0,6' -0,3' 0,4' Export av varor och tjänster -1,5' -0,2' -0,4' Förändring i procent avföregående års BNP. Den offentliga konsumtionen beräknas ökamed både 1986 och Prop. 1986/87: 100 1987. För statens del fömtsesen viss minskning båda åren, medan den Bil. 1 kommunala konsumtionenberäknas öka med 11/båda åren. Sysselsättningen fortsätter att öka inomkommuner och landsting. Efter den svagainvesteringskonjunkturen 1986, främst ifråga om industri- ochbostadsinvesteringarna, beräknas de totala bruttoinvesieringarna öka med ca 2 1/2%1987. Inom induslrin är lönsamheten god och kapacitetsutnyttjandethögt. fömtses en ökning av industriinvesteringarna , med enkoncentration till verkstadsindustrin. beräknas det ha skett enbetydande neddragning av lagren i industrin och handeln. Under det kommandeåret fömtses i stort sett oförändrade lager. Lagemtvecklingen beräknasdärigenom ge ett positivt bidrag till den inhemska efterfrågeförändringen 1987. Sammanlagt beräknasden inhemska efterfrågan öka med 2,1987. Till följd av ett väntal negativtbidrag från nettoexporten beräknas BNP-tillväxten slanna vid 2,1987. Efter en viss försvagning avBNP-tillväxten 1986 skulle således BNP 1987öka i något snabbare takt igen. Produktionstillväxten skulle därmed fortsätta irelativt god takt . Den genomsnittliga åriiga tillväxten beräknas bli2,. Den utveckling som just har redovisats innebär emellertid atlBNP-tillväxten har kommit att i allthögre utsträckning bäras upp av ökad konsumtion, medan kapitalbildningen lämnar obetydliga bidrag till denekonomiska tillväxten , se tabell 2. Tabell 2 Bidrag till BNP-tillväxten 1983-1987 Årlig procentuell volymförändring och bidrag BNP Bidrag från: -2,4 -0,7 3,1 2,1 -0,4 ' Bruttoinvesteringar,lagerinvesteringar och nettoexport. Exportens ökning väntas bli ca 2 1/1987.Exportorderingången m. m. tyder på att exporten av bearbetade varor tillOECD-området kommer att öka i relativt god takt 1987, trots attmarknadstillväxten väntas bli lägre än 1986. Den totala exporten dämpasemellertid av exporten lill de oljeproducerande länderna och statshandelsländerna, somfartygsexporten ochråvamexporten utvecklas svagt. Importen beräknasöka kraftigt till följd av den relativt starka efterfrågeutvecklingen,särskilt på områden med hög importandel, och av att de svenska företagenfortsätter att förlora marknadsandelar på hemmamarknaden. De svenska företagens priser på bearbetade varorhar ökat 2 ä 3procentenheter snabbare än importprisema. vilket väntas leda till att importen av bearbetade varorökar 2 procentenhe- Prop. 1986/87: 100 tersnabbare än efterfrågan 1987. Bytesbalansen harsvängt om från ett underskott på . 1985 till ett beräknat överskott på drygt 8miljarder kr. 1986, se tabell 3. För 1987förutses ett fortsatt överskott men av mindre storlek. Försämringen berorfrämst på den tidigare nämnda minskningen av nettoexporten. Tabell 3 Bytesbalans 1984-1987 Miljarder kr., löpande priser Export av varor Import av varor Kortigeringspost 242,8 218,4 -1,1 260,5 244,5 -1,3 267,0 233,5 -1,7 278,8 247,5 -1,7 7,0 -27,3 5,7 -30,8 4,3 -27,6 3,1 -29,1 -10,4 Beräkningar avbylesbalansen är alltid behäftade med en betydande osäkerhet. Prognosen förbytesbalansen är som bmkligt baserad på antaganden om oförändrade valutakurser.Sålunda antas en dollarkurs om , motsvarande nivån . Skulledollarn falla med beräknas, allt annat oförändrat, bytesbalansen förbättras med ca1 miljardkr. Vidare är prognosen baserad på oförändrat råoljepris (per fat,motsvarande genomsnittet ). har dock en tendensmot stigande oljepriser förekommit. Om råoljepriset skulle stiga fillexempelvis per fat 1987, beräknas bytesbalansen försämras med ca , vilketi stort sett skulle radera ut överskottet i bytesbalansen 1987. har inneburit en snabbare pris- ochlöneökning i än i våra viktigare konkurtentländer. Till följd av delsen god produktivitetsutveckling och 1984 i samband med snabbt stigande kapacitetsutnyttjande, dels attvissa viktiga valutor har stigit i värde gentemot den svenska kronan, harskadeverkningarna av denna högre pris- och löneökningstakt på den svenskaekonomin tillfälligt begränsats. Inflationen hardämpats markant 1986. Mellan årsgenomsnitten 1985 och 1986 beräkaspriserna ha stigit med . Dämpningen av inflationen är främsten följd av sänkta oljepriser och räntor. Inflationstakten under loppet av1986 beräknas ha varit . Skillnaden mot den prognos för året på , som gjordesi den reviderade finansplanen , beror på att timlönerna har ökat mer än vad som dåfömlsatles och attvinstmarginalerna har ökat något för näringslivet som helhet. Dessa båda faktorer har delvis motverkats av atlräntorna har fallit något och att importpriserna har stigit mindre änfömtsatt. Mellan årsgenomsnitten 1986 och 1987 förutses konsumentprisernasUga 13 medknappt , dvs. något mindre än föregående år. förvän- Prop.1986/87: 100 tasinflationen hållas nere av lägre timlöneökningar, fortsatt låga interna- Bil. tionella prisökningar och genomslag av låga inflation.Däruiöver fömtsättsatt företagen visar återhållsamhet i prissättningen och inte ökar Inflationstakten under loppet av1987 beräknas bli ca ,vilket är något mer än . Skulle oljepriserna stiga mer än förutsatt så kan inflationstakten bli något högre. Prognoserna utgårfrån de löneavtal, som har slutits på den privata och den offentligaarbetsmarknaden och en avtagande löneglidning i näringslivet.Timlöneökningen i hela ekonomin beräknas bli 1986 och ca 51/1987.Därmed sker en dämpning av löneutvecklingen , dock inte ned till nivån ivåra viktigare konkurtentländer. Den genomsnittliga fimlöneökningen iOECD-området beräknas 1987 bli . Läget på arbetsmarknaden har fortsatt att förbättras1986. Den totala sysselsättningen beräknas ha ökat med drygt 30000 personertrots en betydandeminskning av antalet personer sysselsatta i arbetsmarknadspoli-uska åtgärder. Arbetslösheten harreducerats till i genomsnitt 2,. Tillgängliga indikatorerrörande utvecklingen på arbetsmarknaden är gynnsamma, men samfidigl finnsorostecken, särskilt i vissa regioner, som ger anledning till ökad uppmärksamhet.Å ena sidan ligger antalet lediga platserpå en hög nivå och antalet arbetstagare som är berörda av varsel om permitteringar och avskedanden är lågt.Bristen på yrkesarbetare och tjänstemän inom industrin är fortfarande relativtstor. Å andra sidan har tillväxten isysselsättningen och nedgången i arbetslösheten minskat under Totalt sett beräknasantalet sysselsatta öka med ca 30000 personer Särskiltinom den privata tjänstesektorn och kommunerna är ökningen pålaglig, men äveninom induslrin och byggnadsverksamheten beräknas antalet sysselsatta öka. 2.3 Penningpolitiken Ränteutveckling ochvalutaflöde Sjunkande internationella räntor i kombination medöverskott i bytesbalansen och en fortsatt minskning av budgetunderskottet harunder 1986 medgivit en fortsatt sänkning av räntenivån i . Såväl dekortare penningmarknadsräntornasom obligationsräntorna har sjunkit. En normalisering av räntestmkturen hardärvid skett i så måtto, att avkastningen på längre placeringar på nytt blivithögre än på kortare. var bilden den motsatta, då pågrund av en svag ulrikesbalans tvingades hålla de korta räntoma på en mycket hög nivå. harsänkt diskontot inalles fyra gånger , från 10.5 fill 7,. Under perioden januari-maj 1986ackumulerades ett valutainflöde . Både bylesbalansenoch den privata kapiialbalansen 14 gavdärvid ett nettoinflöde. Därefter och fram fill mitten av december Prop.1986/87: 100 registrerades emellertid ett valutautflöde på 6 miljarder kr.Utflödet kan Bil. 1 hänföras till kapitalbalansen, medan bytesbalansen visatfortsatta överskott. Kreditmarknaden har starktpräglats av den omläggning av kredilpolitiken som genomfördes i slutet av 1985.Som följd av att uflåningstaken för banker, bostadsinsfitut och finansbolag avskaffades,expanderade den totala kredilgivningen från dessa institut kraftigt. Enbetydande del av denna expansion var dock skenbar, eftersom den berodde på att kreditersom fidigare låg vid sidan av stafistiken, den s. k. grå kreditmarknaden,överflyttades till banker, bostadsinsfitut och finansbolag. Denna utveckling -som ligger i linje med förväntningarna - torde komma att fortsätta även . Även om en stor delav den redovisade kreditexpansionen är av renl statistisk art, är det ändåtydligt att nettokreditgivningen har stigit. Denna kredilgivning hardelvis använts till placeringar i relativt likvida finansiella fillgångar. Dentorde också, som tidigare nämnts, ha bidragit till ökningen av den privata konsumtionen. I syfte att dämpaden snabba tillväxten i hushållens kreditefterfrågan och öka sparandelträffade en överenskommelse med banker,bostadsinstitut och finansbolag om skärpta amorteringsvillkor för nya lån till hushållen. De tidigaremöjligheterna till amorteringsfrihet -somhade ökat betydligt i omfattning sedan utlåningstaken avskaffades -kom därmed att försvinna. Nya lån skall nuamorteras med eller, för lån från bostadsinsfitut, med minst 3%per år. Nyproduktion av bostäder har dock undantagits från dessa bestämmelser. Finansieringen av slatens lånebehov har skelt i alltslörre utsträckning på marknadsmässiga villkor. Sedan placeringsplikten förförsäkringsbolagen och Allmänna Pensionsfonden upphörde atl gälla vid utgångenav november1986, sker inte längre någon slatsupplåning med stöd av regleringar. Avveckhngen harunderlättals av all statens upplåningsbehov minskat i omfattning, somde finansiella marknaderna utvecklats. förutses enytterligare markant nedgång i slatens lånebehov. Budgetunderskottet beräknas detta åruppgå till , men eftersom den tillfälliga förmögenhetsskatten påförsäkringsbolag m. fl. väntas inbringa ca , minskar detåterstående lånebehovet till ca 21miljarder kr. En bedömning av hur detta lånebehov kan komma att täckasredovisas i tabell 4. Trots det minskadelånebehovet kommer upplåningen på den inhemska marknadenatt öka jämfört med . Det är en följd av ett markant omslag istatens upplåning i . Förklaringen är atl företags och kom muners behållning på olikakonton i minskar kraftigl under 15 De medel som sattes in på likviditetskonton iaugusti 1984 och januari Prop. 1986/87: 100 1985 betalas ut , vilket frigör ca 6miljarder kr. Även de Bil. 1 innestående beloppen på investeringskonton ochförnyelsefondskonton minskar . Målet att stateninte skall nettolåna i uflandet ligger fast. Ett positivt valutaflöde kanmedge att en nettoamortering sker på den statliga uflands-skulden, såsom skedde . Tabell 4 Finansiering av statens lånebehov 19851987 Nettobelopp, miljarder kr. Statens budgetunderskott' Valutaföriuster på statliga utlandslån Engångsskatt därav: företags och kommuners insättningar i kassakravsmedel övrigt Inhemsk marknad därav: allemanssparande ' Budgetunderskottet anges här enligt riksgäldskontoretskassamässiga principer och skiljer sig något från det budgetunderskott somriksrevisionsverket redovisar. Budgetpolitiken spelar en avgörande roll för denekonomiska politikens framgångpå både kort och lång sikt. På kort sikt skall budgetpolitiken bidra till intern ekonomisk balans i form av låginflafion och tryggad sysselsättning.Den totala efterfrågan i ekonomin får inte heller utvecklas så att ettunderskott i betalningarna med utlandet uppstår. På är enav budgetpolitikens uppgifter att bidra till en sådan fördelning av resurserna att en god tillväxt uppnås. Hög tillväxt kräver att kapitalbildningensandel av den totala resursanvändningen är tillräckligt hög. Konkret innebär detta att BNP-tillväxten i tillräckligt stor utsträck ning disponeras för investeringar och nettoexport. Med de strukturella problemsom fortfarande kvarstår i den svenska ekonomin i form av en för litenutlandskonkurrerande sektor och en betydande utlandsskuld, måste budgetpolitiken bidra sådan efterfrågeutveckling, att en för snabb 16 tillväxtav konsumtionen - vare sig privat eller offentlig - inte tränger ut Prop.1986/87: 100 kapitalbildningen. Såväl långsiktigasom kortsiktiga överväganden leder således till att budgetpolifiken, idet läge den svenska ekonomin f n. befinner sig, måste utformas med betydande stramhet. Detta innebär bl. a.att de senare årens gynnsamma utveckling av statsfinanserna i formav ett sjunkande realt budgetunderskott inte får brytas. Kännetecknande för dennautveckling har varit att skatteinkomsterna, vid ett i stort sett oförändrat skatteuttag, har sligil fillföljd av den ökade tillväxten, och att deoffentliga utgifternas tillväxt kraftigt har dämpats. I takt med att budgetunderskottet har minskat, harstatens ianspråklagande av detinhemska sparandet begränsats och det har blivit möjligt att sänka ränteläget. Detta i sin tur är positivt förinvesteringsbenägenheten. Till en delförklaras denna utveckling av att den inhemska och intemationella konjunkturenvarit gynnsam. Höjt kapacitetsutnyttjande har minskat de konjunkturberoendeutgifterna och ökat inkomsterna. En internationell jämförelse visar emellertidtydligt, att den sanering av de offenfliga finanserna som ägt mm i inte kan förklaras enbartmed den gynnsamma internationellakonjunkturen. En jämförelse med utgiftsutvecklingen under senare delen av1970-talet visar också att utgifterna har ökat avsevärt långsammareunder senare år. Tabell 5 Offentligtfinansiellt sparande i vissa länder 1982-1987 -6,3 -5,0 -2,6 -2,6 -1,4 -3,5 -3,8 -2,7 -3,4 -3,4 -2,3 -2,3 -3,6 -3,9 -2,6 -3,1 -3,3 -2,7 -3,1 -2,9 -2,6 -2,9 -2,5 -3,6 -3,7 -2,2 -1,4 -1,5 -1,4 -3,3 -2,5 -1,9 -1,1 -1,0 -0,9 De 7 största OECD- -3,9 -4,1 -3,4 -3,4 -3,4 -2,7 -4,7 -5,2 -4,0 -3,9 -3,4 -3,3 Källa: Economic Outlook,samt preliminär nationalbudget. 2 1986/87. Diagram 1 Statsbudgetens utgifter1975/76-1986/87 Andel av BNP Prop.1986/87: 100 Bil. 79/80 81/82 83/84 85/86 Källor: , riksrevisionsverketoch Vägledande förutformningen av budgetförslaget för /88 har varit att konsohderingen avstatsfinanserna måste drivas vidare, dvs. attbudgetunderskottet i såväl nominella som reala termer måste nedbringas ytterligare. Skatternas andel av BNP skallvidare hållas i stort sett oförändrad.För 1987 leder visserligen engångsskatten på försäkringsbolagen lill enlemporär höjning av denna andel, men återgår den till ungefärnuvarande nivå. Föralt budgetunderskottet även för nästa budgelår skall minska samt för att finansiera vissa angelägna reformer harolika besparingar genomförts och enrad omprioriteringar skett inom och mellan huvudtitlarna. Budgetförslaget utgör därför en sammanhållenhelhet, som är väl anpassad till dekrav det nuvarande ekonomiska läget ställer på stramhet och skaparutrymme för en utveckling av välfärden och en satsning på framtida tillväxt. De prioriterade reformerna iårets budgetförslag är inriktade på tre huvudområden. * Löntagarna fick och i börjanav vidkännas en minskning av reallönerna. Så blev även fallet , efter devalveringen1982. Löntagarna avstod från att kompensera sig för effekten avdevalveringen och bidrog därmed verksamt till den framgångsrika expansionen av det svenskanäringslivet . Dennautveckling har bäddat för att reallönerna åter harkunnat höjas. På liknande sätt ställde pensionärernaupp för saneringen av den svens- Prop. 1986/87: 100 ka ekonomin genom att avståfrån att begära kompensation för devalve- Bil. har emellertid utrymme skapats, genom såväl engångsskatten på livförsäkringsbolagen m. fl. somomfördelningar och besparingar, för att förbättra standarden förpensionärerna, och då främst för de sämst ställda pensionärerna. Sålunda föreslås en kraftig förbättring av det kommunalabostadstillägget (KBT) ske under detkommande budgetåret genom lag-sfiflningsålgärder. Dämtöver föreslås attbasbeloppet höjs via ett särskilt filläggsbelopp på 400 kr.Pensionärerna får på detta sätt en förbättringav sin standard. Kostnaderna för tilläggsbeloppet till basbeloppet uppgår tilltotalt 1 855 milj. kr. räknat på helår och för höjningen av KBT till1230 milj. kr. totalt för stat och kommun. En avsevärdförbättring av sjukförsäkringen föreslås ske för privatanställda arbetare ochdeltidsanställda vid genomförandel av den s. k. timsjukpenningenfr.o.m.