prop · GA03112 · 1986-12-31 00:00:00 — Skyddsvämet pekar på uttalanden i avsnitt 12.4, st 4-6. Så t. ex. tycks den misstänktes samtycke inte behöva vara en fömtsättning för en föreskrift om skyldighet undergå viss behandling. Hur motiverad viss behandling än ter sig för häktningsdomaren måste av rättssäkerhetsskäl ett minimum vara au den misstänkte samtycker behandlingsföreskrifl innan den meddelas och att samtycket inte ges endast för att slippa häktningen. Ävenom bestämmelserna om rannsakningsövervakning införs, förefal- Prop. 1986/87:112ler de praktiska möjligheterna att använda detta institut begränsade. Del ärknappast troligt att det kommer alt kunna användas i särskilt stor utsträckningför det socialt mest utsatta klientelet. Dessa saknar inte sällan både arbeteoch fast bostad. Värdet frän kontrollsynpunkt - eller brottsförebyggandesynpunkt - alt en misstänkt åläggs att vid vissa lider finnas Ullgänglig i enbostad som inte är hans egen är också ringa. Till detta skall påpekas attmisstänkta mänga gånger inte själva råder över var de kan bo: missbmkaren blirutslängd från föräldrarna, flickvännen eller kvarten från till en annan.Del gör att man måste räkna med att föreskrifter kommer alt överträdas, även omföresatserna från början var goda. I så fall återstår häktningen. Rannsakningsövervakningtycks följaktligen bli ett reellt alternativ främst för tämligen väletableradelagöverträdare. EnligtSkyddsvärnets uppfattning kan ett rimligt häktningsallernaUv tillskapas redaninom ramen för nuvarande lagbestämmelser. Man kan tänka sig att inrättaövervakningshem där misstänkta placeras. På hemmet bör viss värd kunnatillhandahållas. Motivationsarbete och utredningen om fortsalt behandling kanföretas den misstänkte är intagen. I fall vederbörande har fastarbete kan möjlighet öppnas för honom att sköta det. Fasta regler om tider dåman måste vistas på hemmet Ullämpas. Det är knappast troligt alt platser påsådant hem skulle ställa sig så dyrbara som platser på allmänt häkte. Påsid 162163 behandlar utredningsmannen del system med borgen som förekommer iEngland. Det bör i detta sammanhang påpekas att man där inrättat s. k. bail hoslelsvilket gör del möjligt att även socialt mycket utsatta klienter får ettalternativ till häktning. Vid sidan av den kontroll av klienten som det innebärges denne också möjlighet att från en fast punkt i tillvaron försöka ordna uppsin sociala situation, t. ex. söka arbete eller utbildning. Ett icke obetydligtinslag av molivaUonsarbete för fortsalt vård förekommer vilket icke sällanresulterar i all klienten sedan accepterar en föreskrift att under viss tidvistas pä s. k. probalion (en skyddstillsynsdom kombineras medföreskrift att vistas på probalion , som antingen drivs av "skyddskonsulentorganisalion"eller friviUiga organisationer) för att mera långsiktigt komma till rätta medsina problem. Vistelse på bail är ofta kombinerat med anmälningsplikthos polisen, oftast . Skyddsvärnet har erfarenhet avsystemet med bail och probalion och anser för sin del att deutgör värdefulla kriminalpolitiska medel. De fungerar väl som alternativ tillsåväl häktning som frihetsstraff och ställer sig för övrigt billigare än bådehäkte och anstalt. Skyddsvärnetvill nämna att föreningen för samtal med företrädare för om Skyddsvärnets möj ligheter att ta på sig utredningsuppgifter som blir aktuella om påföljen kontraklsvård införs. Del skulle gälla klienter inom slorslockholmsområ- del och framför allt sådana med grava missbmksproblem och rätt allvarlig kriminalitet i bakgmnden. Det har från Skyddsvämets sida framhållits att ett betydande prakUskt problem vid det utredningsarbetet är att dessa klienter regelmässigt är häktade. De korta tidsfrister RB ger kan inverka 294 menligtpå utredningens kvalitet och därmed pä värdet av den vård som Prop. 1986/87:112kommer i fråga. Ett sätt att lösa de därmed sammanhängande problemen vore, hardel förefallit, att inrätta och driva ett övervaknings- och utredningshem. Iett sådant skulle klienter kunna placeras före rättegången, inte som häktadeutan som underkastade reseförbud med föreskrifter. harställt sig bakom dessa överväganden och man är intresserad av all i former somnu skisserats som huvudman la ansvaret för utredningsarbetet med kontraktsvården. Skyddsvärnetanser alltså att det praktiskt sett är av närmast marginellt värde för desocialt mest utsatta klienterna om man nöjer sig med att införa bestämmelser omrannsakningsövervakning. Reell betydelse som allemativ till häktning skulledel ha, om övervaknings- och utredningshem organiserades efter vadSkyddsvärnet antytt i del föregående. Del kan ske i huvudsak inom ramen för nugällande bestämmelser. Skyddsvärnet vill därför föreslå att man utreder fråganom inrättande av övervaknings- och utredningshem all användas enligt ovanskisserad modell. SvenskaRöda korset: SRK anser att det är mycket angeläget att utveckla alternativ Ullnuvarande förvaringsformer. Varje möjlighet att undvika att låsa in människorbör tas. De allernaUva förslag som lämnas bör prövas . SRK är berett attmedverka inom ramen för organisationens resurser med övervakning m. m. LO:De skärpningar av häktningsfömtsättningarna som föreslås kommer all medföra allalternaUv häktning förmodligen kommer alt öka. finns möjlighet attmeddela reseförbud och anmälningsskyldighet. LO ifrågasätter värdet medinförandel av insUtutet rannsakningsövervakning. TCO:Utredningens förslag om rannsakningsövervakning är enligt TCOs uppfattningintressant och värt att pröva. I vissa avseenden förefaller del emellertid isin prakUska utformning tveksamt om det går all genomföra. Sålunda är det svårtatt se hur det ska vara möjligt alt för delta ändamål använda sig av släktingartill den misstänkte eller aktiva inom olika organisationer. Den föreslagnaövervakningen är i huvudsak kontrollerande och skiljer sig därmed frånnuvarande övervakningsform. Dessutom finns det svårigheter -särskilt i storstäderna - att rekrytera tillräckligt antal kvalificeradeövervakare. Del förefaller därför vara mest realistiskt att bygga på ochutveckla nuvarande frivårds- och övervakningsorganisa-Uon. Urrättssäkerhetssynpunkt är det enligt TCOs uppfattning stötande om möjlighetenalt anskaffa övervakare skulle vara en fömtsättning för att kunna medge enlindrigare form av häktning. Del måste alltså finnas en fungerande organisationav övervakare som är beredda att mer eller mindre på heltid ägna sig ålövervakningen den pågår. Dessa övervakare ska också ha enersättning som är anpassad till en sådan arbetsinsats. JUSEKanser all utredningens förslag om införande av rannsakningsövervakning och nalthäkleär orealistiska. Såsomredan nämnts i anslutning till frågan om begränsningen av möjlig heterna till häktning vid recidivfara kan det förväntas förekomma myckel få fall som kan jämföras med fall där anhållande och häktning sker enligt 295 nuvarande regler ochpraxis men där en övervakning, sådan utredningen . 1986/87:112 tänktsig den, leder till en minskad risk för återfall i brott. Utredningenanser att personer i den misstänktes omgivning skall kunna förordnas somövervakare och att någon särskild organisation inte behöver byggas upp fördenna verksamhet. Mot bakgmnd av den lojalitetskonflikt som den övervakare somär den misstänktes arbetsgivare eller närstående måste råka in i dä denmisstänkte inte följer uppställda villkor för övervakningen och fråga därföruppkommer om häktning, anser förbundet det olämpligt att andra än rentprofessionella övervakare förordnas i normalfallet. För att verksamhetenöverhuvudtaget skall kunna fungera krävs att en särskild organisaUontillskapas, något som måste anses mycket kostnadskrävande. Förbundetställer sig inte helt avvisande till att åklagare och domstol får medge en häktadalt vistas utanför häktet. Emellertid kan det konstateras att misstänkta isituationer då riskerna för vissa effekter vara ett häktningsbeslut kan gmndasinte föreligger överhuvudtaget inte blir häktade med tillämpningav nuvarande praxis. Ett införande av "nalthäkle" kommer därförknappast att minska antalet frihetsberövanden utan snarare leda till en ökadanvändning av personella tvångsmedel. Medborgarrättsrörelsen:Övervakning som alternativ till häktning, eventuellt i förening med särskildavillkor, behandlas av utredningen som en nyhet men är del egenUigen inte. 3 § RB stadgas del redan nu om övervakning som altemaUv till häktning, ochi 25 kap. 2 § anges att reseförbud eller anmälningsskyldighet kan förenas medvillkor som behövs för den misstänktes övervakande. Som exempel på sådanavillkor angav redan processlagberedningen skyldighet för den misstänkte alt påvissa Uder vara tillgänglig i sin bostad eller på sin arbetsplats. Och 25 kap.9 § RB stadgar om omedelbar häktning för det fall att sådana villkor intefullgörs. Vad utredningen kallar rannsakningsövervakning finns alltså redan igällande rätt som altemaUv häktning men används av någon anledningpraktiskt taget aldrig. Det är naturligtvis möjligt att de lagändringarutredningen föreslår i sådant hänseende kan leda till alt rannsakningsövervakningkommer till ökad användning. Frågan är närmast om den ringa användningen nusammanhänger med brist på kunskap om aft möjligheten finns eller beror pä bristpå tilltro institutets effektivitet. Utredningenföreslår att villkor vid rannsakningsövervakning skall kunna avse läkarvårdeller annan behandling. Förslaget härom kommer inte till uttryck i lagtextenutan endast i motivlexten på s. 165 i betänkandet. I realiteten är del fråga omtvångsvård. Sådan kan anordnas endast med klart stöd i lag. I sak är det frågaom en principiellt betydelsefull nyhet. Medborgarrättsrörelsen kan självfalletinte godta detta sätt att försöka med vår rättsordning införliva en ny form avtvångsvård. Men också själva tanken att införa tvångsvård bland RB:stvångsmedel är oacceptabel. Det bör inte komma i fråga att ålägga någontvångsvård annat än enligt de kriterier och under de rällssäkerhelsgarantiersom är i lag stadgat för de olika formerna för tvångsvård. Svenskaavdelningen av internationella juristkommissionen: Önskvärt 296 är att ha olika, realisUskaallemativ till häktning.. Avdelningen kan inte se Prop. 1986/87:112 alttillräckliga skäl framförts till stöd för förslaget. Riksförbundetför hjälp åt läkemedelsmissbrukare: RFHL välkomnar förslag om lättnader i detvångsmedel som används mot häktade och tillstyrker förslagen om rannsakningsövervakningoch möjlighet att sköta arbete eller studier . : I detta sammanhang vill vi konstatera att fangsligt förvarbör minimeras så långt det är möjligt av humanitära skäl: Del innebär inte alldet är humanitärt mot brottslingar att enbart villkora, eller förkorta elleravstå frän alt utmäta straff. Vi hävdar att straff skall utmätas ochverkställas, eller ifråga om debutanter och speciella fall villkoras i rimligutsträckning, i så omedelbar anslutning brottet som möjligt. Den somförsatt på fri fot eller i avvaktan på överklagande fortsätter brottsligverksamhet skall inte kunna göra detta "gratis" vad gäller denkommande strafftidens längd. 5.2 Beslutsbefogenheter och avräkning av övervakningstid Domstolsverket:Ett beslut om rannsakningsövervakning innebär ett betydande ingrepp i denmisstänktes personliga integritet. I vissa fall kan ett sådant beslut komma allinnebära att den misstänkte placeras i "husar-rest" under ett parveckors tid. Enligt DVs uppfattning möter principiella betänkligheter mot alllåta åklagaren själv besluta om så ingripande tvångsmedel. Även om del medförytterligare svårigheter för domstolarna i deras arbete bör därför en fråga om rannsakningsövervakningunderställas domstolen i samma ordning som gäller beträffande häktning. Avsamma anledning föreslår DV att del beträffande rannsakningsövervakning skallgälla samma bestämmelser om Ud för åtals väckande som gäller för häktning. I25 kap. 8 § andra stycket RB har föreslagils en bestämmelse av innebörd attåklagaren får besluta om ändring även beträffande sådan rannsakningsövervakningsom beslutats av rätten. Lika lite som åklagaren får ändra rättens beslutbeträffande häktning bör han enligt DVs mening tilläggas befogenhet att ändrarättens beslut om rannsakningsövervakning. DV avstyrker förslaget i denna dd. : anser att del skulle le sig stötande om en person som erhållitav utredaren föreslagna lättnader i häktningen ändå skulle få helt avräkna häklningstiden. FöreningenSveriges länspolischefer och Föreningen : Föreningarnavill vidare uttala sitt fulla stöd för förslaget att det inte tillskapas någotsyslem med särskilda avräkningsregler beträffande övervakningstid. : Utredningen pekar på att "Rannsakningsövervakning innebäravsevärda inskränkningar i den misstänktes rörelsefrihet. Detta talar för altdomstol bör besluta i frågan. Utomlands förekommer också relativt sällan a«annan än domstol fattar beslut om häktningssurrogat". Ansvaretför övervakningsinstituten läggs dock enligt utredningens för slag på åklagaren med rätt för den misstänkte att begära rättens prövning 297 Dennaprövning fömtsätter enligt förbundets mening medver- Prop. 1986/87:112 kanav nämndemän. Detta är ytterst angelägel bl. a. med tanke pä de villkor ochföreskrifter som ska ställas för övervakningen. RA:För att övervakningen skall kunna utgöra ett realistiskt alternativ tillhäktning måste brott mot meddelade föreskrifter enligt utredningen i allmänhetomedelbart leda till häktning. Jag fömtsätter all delsamma måste gälla vidåsidosättande av de med institutet förbundna allmänna reglerna -t. ex. kravetpå skötsamhet. Ny brottsUghet skulle sålunda medföra automatisk häktning.Institutets karaktär av villkorlig häktning framträder här tydligt. Utredningenframhåller också all det, inte minst för alt institutet skall mötas medförtroende från polis, åklagare och domstolar krävs att brott mot föreskrifteri samband med övervakning föranleder en omedelbar reaktion i form av häktning.Dessa uttalanden, liksom synes även den föreslagna lagtexten i RB 25:10,motsägs emellertid av ett uttalande i den allmänna motiveringen (s.l67 ö)enligt vilket i fall då misstanke om nya brott uppkommer häktning som regel börske "om fömtsättningama i övrigt är uppfyllda". Del sistnämnda synesinnebära att rannsakningsövervakning som ålagts enligt RB 25:1 andra stycketenligt förslaget skulle stå helt ulan sanktion om överträdelse sker genomåterfall i brottslighet som inte i sig är häktningsgmndande. Ett klargörande avförslagets innebörd erfordras här. Omavsikten, som synes framgå av RB 25:10, är att häktning skall vara den normalasanktionen vid åsidosättande av rannsakningsövervakning skulle delta innebäraatt åklagaren, som enligt RB 25:4 själv kan besluta om rannsakningsövervakning,genom att meddela sådant beslut och därefter avvakta överträdelse i form avåterfall i brott skulle kunna få till stånd häktning i recidivfall trots att häktningsbestämmelsemai sig inte ger laga stöd därför. Rannsakningsövervakning skulle sålunda snararefungera som ett medel att befordra återfallsbroltslingar till häkte än som ettmeningsfullt självständigt tvångsmedel. Enligt min mening bör i stället recidivproblema-tikenlösas genom en adekvat utformning av de direkta häktningsreglema i enlighet medvad jag i det föregående förordat. Oavsettvilken av de ovan berörda tolkningarna av förslaget som är riktig ger detanledning betänkligheter i fråga om införande av institutet rannsakningsövervakning.Förslaget avstyrks. Regionåklagarmyndigheteni : Den övervakning, som ingår som ett nödvändigt moment i insUtutet,måste vara effekUv. Den ska syfta att kontrollera om givna föreskrifterföljs. Överträdelse, som inte är bagatellartad, ska normalt leda tillhäktning. Åklagarmyndigheteni : Vad avser överträdelser m.m. som regleras i 25kap. 10 § RB bör ändras sä att institutens form av villkorlig häktning klartkan utläsas. Enda undantaget bör sålunda vara som i nuvarande 25:9 RB att detej är uppenbart att skäl saknas. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Såvitt framgår av utred ningens motivering och förslag skall misstanke om nya brott eller brott mot 298 givnaföreskrifter under rannsakningsövervakning leda till anhållande och Prop.1986/87:112 häktning. Utredningens förslag överensstämmer i denna del med vadsom utredning föreslogs om s. k. Ullsynshem och utfärdande av föreskrifterför där intagna. De nu givna förslagen innebär på samma sätt ett svårgenomförbartalternativ till häktning, vid vilket antalet överträdelser och därpå följandehäktningar kan förväntas bli stort. Ett sådant dyrbart och resurskrävandeinstitut, som i många fall kan förväntas bli endast en förberedelse förhäktning anser jag omotiverat. Sveahovrätt: För alt syftet med övervakning som alternativ till häktning skalluppnås föreslår utredningen i 25 kap. 10 § att brott mot meddelade föreskrifteromedelbart skall föranleda häktning. Hovrätten anser alt detta skall gälla ävenvid misstanke om nya brott. FöreningenSveriges åklagare: tillstyrker förslaget att överträdelse avmeddelade föreskrifter i allmänhet skall leda till häktning. Utredarenhar givit uttryck ål en uppfattning att reseförbud bör utnyttjas i störreutsträckning än vad som sker - inte bara vid flyktfara ulan även vid recidivfaraoch kollusionsfara. Föreningen kan för sin del inte finna alt de förslag som i övrigtläggs fram ger anledning till en utvidgad användning av nämnda institut. Avde som har uttalat sig över förslaget har alla utom en remissinstans polisstyrelsen vid Helsingsborgs polis - intagit en negativ hållning ellerställt sig tveksam till förslaget om nalihäkte. JK:Jag ställer mig också tveksam förslaget om nafthäkte. Jag kan dock tänkamig all det i något enstaka fall kan utgöra ett realistiskt alternativ tillordinär häktning under fömtsättning att den misstänkte har ordnadearbetsförhållanden eller eljest har ordnad sysselsättning . Jagvill därför inte definitivt avstyrka förslaget i denna del. RÅ:Förslaget till nalihäkte har bland underremissinstansema mött ett om möjligt änmer negaUvt mottagande än det nyssnämnda institutet. Jag delar i stort denkritiska inställningen till förslaget. Institutet torde ha alla fömtsättningarall bli utomordentligt svåradministrerat som man kan diskutera nyttanav alt låsa in en misstänkt - i den mån han vid utsatt Ud ställer sig tillförfogande härför - . Många av de vid återfallsbroltslighet särskiltvanliga gämingama torde för övrigt i huvudsak begås , t. ex.bostadsinbrott, bank- och postrån och kvalificerade bedrägerier. Jag avstyrkerförslaget till natthäkte. Regionåklagarmyndigheteni : Jag är tveksam till förslaget, som ju närmast tar sikte på "natlhäktning",men det är uppenbart att del bara i undanlagsfall bör komma ifråga alt ge enhäktad medgivande all vistas utom häktet. Brott begås på alla Uder av dygnet. män en häktad kan ges sådana förmåner, som förslaget syftar , är deltveksamt om del överhuvudtaget föreligger behov av häktning. Avfrämst ett skäl, låt vara kanske något irrationellt, är jag tveksam till 299 åklagarens befattning medfrågan om häktads vistelse utom förvaringslo- Prop. kak Det är en svär uppgiftatt bedöma om en häktad kan anförtros frihet av Åklagaren harvisserligen de bästa möjlighetema att göra bedömningen, men om denhäktade skulle svika förtroendet och missbmka del är jag övertygad omalt åklagaren skulle få kritik av ett slag som aldrig skulle riktas mot domstol. Regionåklagarmyndigheteni : Förslaget, som ej är realistiskt utformat och drar med sigonödiga kostnadsökningar avstyrkes. Regionåklagarmyndigheteni : Av samma skäl som anförts i fråga om rannsakningsövervakningen ställerjag mig också tveksam till införandet av s. k. nalthäkle som mindre ingripandehäktningsform. Regionåklagarmyndigheteni : Förslaget om s.k. natthäkte framstår i jämförelse med förslaget om rannsakningsövervakningsom ett mycket mer realistiskt alternativ. Del är åtminstone praktisktgenomförbart på nuvarande stadium. Man skall dock vara på del klara med att dettroligen inte är särdeles många fall där situationer kommer att vara sådan attnatthäkte kan komma ifråga. Åklagarmyndigheteni : I fråga om förslaget natthäkte kan sammainvändning resas mot detta förslag som mot förslaget om rannsakningsövervakning.Institutet bhr svår administrerat och kommer inte till användning. Utredningenutgår från att de personer som ofta häktas är mest brotlsaktiva under kvällaroch nätter. Jag vill ifrågasätta riktigheten av denna les särskilt mot bakgmndav de föreslagna reglema om begränsning av häktning pä grund av recidivfara.Vissa brottstyper begås inte alls eller mera sällan annat än på dagUd, t. ex.bank- och postrån och kvalificerade bedrägerier. Under alla omständigheterförefaller del kunna ställa sig myckel svårt all i det enskilda fallet graderaen häktad persons återfallsbenägenhel med hänsyn till tid . Åklagarmyndigheteni : Utredningsförslaget om nalthäkle avstyrks. Medhänsyn de valmöjligheter som redan nu finns genom reglerna omanmälningsskyldighet och reseförbud är del svårt all se något behov av ettdylikt insUtul. Att under den relativt korta tid som del här gäller finna ettbehov av att ha någon inlåst som måste vara fri pädagarna förefaller utomordentligt teoretiskt. Med hänsyn till omfattningen avde praktiska problem som måste följa med institutet bör nyttan av detsamma varahelt försumbar. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Vad gäller förslaget om s. k. natthäkte är dettaenligt min mening verklighetsfrämmande. Att tro att vanemässigt kriminellaskulle begå färre brott om de nattelid vistas på anstalt är minst sagtorealistiskt. Under alla omständigheter saknar det s. k. natthäklet fömtsättningaratt tjäna som ersättning för häktning. Åklagarmyndigheteni Handens åklagardistrikt: Utredningen har före slagit att en häktad skall kunna vistas utom häktet vissa lider och i kommentaren har man framställt ett förslag om natlhäkte. Jag har försökt all tänka igenom de häktningsfall jag haft med undran om natthäkte hade kunnat haft någon som helst funktion i sammanhanget. Natlhäktekan inte rimligen nyttjas vid kollusipnsfara. Det är sällsynt att Prop.1986/87:112 häktade har sin sociala situation så ordnad att nalthäkle har någonfunktion. Reseförbud med anmälningsplikt synes då vara en adekvat åtgärd. Manfår ett intryck av all utredningen menar, all brott begås liksomalkohol- och narkotikamissbruk. Detta är helt felaktigt. Brott begås alla tiderpä dygnet och speciellt bostadsinbrott begås numera i stor utsträckningdagtid. Missbmk av alkohol och andra droger sker dygnet runt ulan beaktande avarbetstider eller vad som är dag eller natt. En mälgmpp som dock skulle kunnabli aktuell för detta institut är ungdomama. Visserligen bör man, när detgäller denna gmpp, undvika häktning, men för all bryta en brottslig trend kandet kanske vara moUveral med nalthäkle. Ungdomama är ju dessutom mer än andrabenägna att begå brott . Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Institutet är dåligt ägnat att förhindra återfall.Vissa typer av brott sker företrädesvis (butiksstölder,bostadsinbrott, bedrägerier o. s. v.). Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Förslaget att införa s. k. natthäkte har jagsvårt att ta på allvar. Det förefaller vara något av en skvader där man påsamma gång vill ha en misstänkt häktad och icke häktad. Hugskottet lär knappastha utsikt till framgång i remissomgången. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Se under avsnittet Rannsakningsövervakning. Hovrättenöver och : Hovrätten har svårt att tro att s. k. nalthäkle skullevara ett lämpligt institut. Del kan ju knappast användas vid flykt- och kollusionsfara.Alt vid recidivfara medge den misstänkte alt vistas utanför häktet avdygnet synes bara kunna ske i sällsynta undanlagsfall. Stockholmstingsrätt: "Natlhäkte" (24 kap. 20 § 2 st förslaget till ändradlydelse av RB) kan i sin män ses som ett mellanting mellan "full"häktning och rannsakningsövervakning. Tingsrätten ställer sig emellertid högsttveksam den föreslagna ordningen och avstyrker denna.