prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lillden avlastning av arbetsuppgifier som beslutet att avvecklastatsbidraget lill kollektivtrafik innebär för TPR, effektivitetsvinster inom riksfärdtjänsten samt den förväntadeintäkt som den nya försäljningsverksamheten kan komma att ge anserjagatt TPR:s anslag H 1. bör reduceras med180000 kr. inför budgetårel 1987/88. Därmed anser jag alt TPR uppfyllthuvudförslagel. Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslårriksdagen atl lillTransportrådet för /88 anvisa etl förslagsanslag på . 1985/86 Utgift 205733000 1986/87 Anslag 251100000 1987/88 Förslag 242100000 Från anslaget gesslöd för att utveckla näringslivel i de norra delarna av landel genom bidraglill godstransporter och - - till persontransporter och datakommunikation. Godslransportstödelsyftar till att minska de merkoslnader för transpor ter som näringslivet i stödområdet har. Det ges i form av fraktbidrag i efterskott till förelagen. Bidrag lämnas för järnvägs- ochlandsvägstrans porter i yrkesmässig irafik. Del gäller för transporter av dels varor som förädlats inom stödområdet till hel- eller halvfabrikat samt vissa jordbmks- och livsmedelsprodukter som kommer fränstödområdet. Stödel omfattar även råvaror och halvfabrikat somanskaffas av företag i stödområdet inom vissa bestämda näringsgrenar. Transportstödet lämnasför transporter med 10 lill av Prop. 1986/87:100nettofraktkoslnaden beroende på transportsträckans längd och var företa- Bil. 8 get ligger inom stödområdet. Ett särskilt bidrag lämnas för transportersom skelt till hamnar vid , vid eller vid . Personlransportslödelsyflar lill atl minska de nortländska förelagens kostnader för nödvändigapersonkontakter med södra och mellersla . Slödel gäller tjänsteresormed flyg och låg för personal anställd vid företag som hänförs lill vissinduslri- och uppdragsverksamhet. Siödet lämnas med 20 till40% av reskostnaden beroende på var förelagen är belägna i stödområdet. Slödel tilldatakommunikation gäller under en ireårig försökspertod som påbörjades ijanuari 1986. Siödet innebär en kraftig reducering av avgifterna fördatakommunikation med dataförelag belägna i , och Pajalakommuner. TPR har i sin anslagsframställning atlbidragsbehovet beroende av dels de stödberättigadetransporternas omfattning, dels förändringar i transportkostnaderna. Del lolala stödbeloppetför bidragsårel uppgick till 205,7 milj. kr. Med denna utgångspunkt ochmed hänsyn lagen lill merkoslnaderför hamnlransporlslödet om 4 milj. kr., beräknad volym- och fraklprisökning Om3 resp. saml bortfall av stöd för järn- och stålprodukter beräknas behovetav godstransportslöd atl uppgå till 222,5 milj. kr. för budgetårel 1987/88. Reglerna förpersontransportslöd har utformats sä atl det lolala stödbeloppet förinnevarande budgelår skall uppgå lill högst 24,6 milj. kr. Med hänsyn lill enprognostiserad taxehöjning om beräknas medelsbehovet för budgeiårei 1987/88uppgå till 25,3 milj. kr. Försöksverksamheten medslöd lill dalakommunikaiion med Malmfälten skall enligt riksdagensregionalpoliliska beslul vären 1985 bedrivas inom en kostnadsram pä 1 milj. kr.per år. TPR har därför beräknat anslaget lill 1 milj. kr. också för budgelåret1987/88. Jag anser alt godstransportslödet är ett viktigtregionalpoliliskl medel av Slor betydelse för förelagen inom slödområdet. 1 föregående årsbudgetproposition behandlades stödels utformning med hänsyn lill vissa möjligabesparingsåtgärder som TPR redovisal. Del statsfinansiella läget gjorde detdärvid nödvändigl att bromsa kostnadsutvecklingen varför stödel slopades tilljärn-, stål- och metallverken. Med hänsyn lillgodstransportslödels belydelse anserjag att inga yllerligare förändringar avstödreglema bör göras. Jag ansluter mig därmed lill TPR:s anslagsberäkning ochberäknar medelsbehovet till 222,5 milj. kr. Jag anser atl stödreglemabör bibehållas oförändrade även för person transportstödet. Enligt vad jag erfarit kommer dock medelsålgången under 147 innevarande budgetår atl bli lägre än vad somlidigare har antagits. 1986/87:100 beräknar därför altmedelsförbrukningen nästa budgelär kommer all bli Bil. 8 18,6 milj. kr. Stöd tilldatakommunikation i malmfältskommunerna har utgått . Del ärännu för tidigi att utvärdera försöket. Jag anser därför all reglerna förslödel bör vara oförändrade och ansluter mig lilltransport-rådets anslagsberäkning om 1 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl lill Transportstödför m.m. för /88 anvisa etl förslagsanslag på 242100000kr. 1985/86 Utgift 60741000 1986/87 Anslag 59000000 1987/88 Förslag 52000000 Frän anslaget gesstatsbidrag för trafiken till och frän . Transportstödet omfaltar såvälperson- som godsbefordran i faijetrafiken på Golland och är inbyggt i den taxasom tillämpar. Vidare ges frän anslaget ett bidrag till vissa transportföretag för atl läckade merkoslnader som inte kompenseras av det s.k.Gotlandsfillägget. Transportrådel beräknar kostnaderna underanslaget för färjelrafiken liU 45 milj. kr. Koslnaden för det särskildastatsbidraget till lastbilsföretagen beräknas till 7 milj. kr. Anslagsberäkningarna utgår från de rikllinjerför färjelrafiken som angavs i beslul med anledning av prop.1985/86:105 (, rskr. 347) om färjelrafiken lill . Jag villsamtidigt nämna att regeringen gav transportrådet i uppdrag altta upp överiäggningar om den framtida Gotlandstrafiken. För nästa budgetårberäknarjag kalkylmässigt i likhei med transporträdet ell anslag på 52 milj.kr., varav 7 milj. kr. avser särskilt statsbidrag till lastbilsföretag. Tillföljd av dagens låga oljepriser kan anslagsbelastningen komma att bliväsenfligt lägre. Jag hemsläller all regeringen föreslår att till Transportstödför för /88 anvisa etl förslagsanslag på . Riksfärdtjänst Prop.1986/87:100 Bil 8 1985/86Utgift 46802000 1986/87 Anslag 57400000 1987/88 Förslag 63300000 Från anslaget ges stödtill riksfärdljänst. Syftet med riksfärdljänsten är atl göra del möjligt försvårt handikappade att göra längre resor inom landet lill normala kosinader.Berälligade lill riksfärdljänsl är personer som på grund av handikappet ochötillgängligheter i trafikmedlen måsle resa på ett dyrare sätt än normall.Riksfärdtjänstresor kan ske med flyg, tåg, taxibil eller med specialfordon till ett pris som moisvarar vad det kostaratl åka andra klass tåg. Alllsedan riksfärdljänsten infördes harantalet resor ökat snabbi. TPR:s prognoser visar dock för /88att anlalel nytillkommande resenärer inte väntas bli lika storl som underlidigare är. TPR beräknar atl 21600 resenärer kommer att göra 38900riksfärdtjänstresor under nästa budgelår. Koslnaden per resaberäknas öka till . Medelkostnaden påverkasi hög grad av valet av färdmedel. Taxibil eller specialfordon används i avdel totala antalet resor. För övriga resor används flyg och tåg samt i mindreomfattning buss. Med hänsyn till den höga laxiandelen anses del angeläget medett effektivare utnyttjande av fordonen i form av ökad samåkning. Genominformationsinsatser räknar TPR med all kunna öka andelen tåg- och flygresor. TPR har framfört ettbesparingsförslag om all införa . i egenavgift för de som åker helasträckan i taxi eller specialfordon. Besparingseffekten har skallats till 2,7milj. TPR anser del önskvärt att därigenom kunna uppnåkostnadsneutralitet mellan olika färdmedel. De som gör en riksfärdtjänstresamed tåg eller flyg måste nämligen betala en egenavgift tillkommunal färdljänsl för sina anslutningsresor medan de som åker taxi hela vägeninte betalar någon egenavgift. Förslaget motiveras även med all man erhållerett störte bidrag till de högaadministrationskostnaderna som förknippas med resor i taxi och specialfordon.TPR beräknar bidragsbehovel med hänsyn lill besparingsförslagel därmed lill60,6 milj. kr. för nästa budgetår. Som en del i arbetet medall begränsa kostnadsutvecklingen för riksfärdljänsten har TPR i sinanslagsframslällning vidare visat atl behov föreligger av att minska antaletkorta resor. Dessa resor sker tillallra största delen med taxi eller specialfordon och blir därför förhållandevisdyra. Egenavgiften som resenären betalar är läg eflersom den moisvarar vad enandra klass resa med tåg skulle kostat på jämförbart avstånd. Ulvecklingen inomriksfärdljänsten har visat alt det är en förhållandevis slor del - i genomsnitlca och i vissa län upp lill hälflen av resorna som är regionala. TPR framhäller att det knappast torde ha varitriksdagens mening alt 149 riksfärdljänsten skulle användas lill kortaresor. Enligt TPR:s mening talar Prop. 1986/87:100 dessa förhällanden för attadminislralionen av inomlänsresorna bör ligga Bil. 8 på länsnivå. Fördelarnamed en sådan decentralisering är bl.a.atl beslul och kostnadsansvar kan ligga pä samma organ. Med en ökad lokalkännedomom transportförhållandena lorde också kollektivlrafikmedlen kunna utnyttjas mersamtidigt som taxi och specialfordonsresor kan samordnas genom exempelvislänsbeslällningscenlraler. Enligt TPR:s mening bör frågan om adminislralionenav inomlänsresorna utredas. TPR föreslär att regeringen ger rädel ell uppdragall la upp frågan i överläggningar med ,landslingsförbundel saml . I det trafikpolitiska målet om enliilfredsslällande trafikförsörjning Ugger alt handikappade och äldre sä långlmöjligt skall kunna delta i arbete och samhällsliv pä samma villkor som andramedborgare. En viktig fömtsättning härför är atl de kollekfiva färdmedlen görsmer tillgängliga. Genom de föreskrifier som transporträdet utfärdat efterregeringens bemyndigande handikappanpassas nu bussar, tåg, flyg och fartyg. Avbåde tekniska och ekonomiska skäl sker anpassningen successivt. I och med dennaanpassning torde behovel av färdtjänst och riksfärdljänsl minska . Regeringen har uppdragitåt TPR att pröva olika åtgärder i syfte att begränsa riksfärdljänstenskostnadsutveckling och öka effektiviteten. Uppdragel skall redovisas slufligtsenast . Mot denna bakgrund börreglerna för riksfärdtjänsten ligga fast tills vidare. Jag är därför inteberedd att föreslå någon höjning av egenavgiften för direkta resor med taxieller specialfordon. Med hänsyn till färdmedels-valets belydelse för koslnadenär det angeläget atl rådet fortsälter sitt arbele med att påverka resvalet molett ökat resande med tåg och flyg. Jag vill vidare i sammanhanget framhållavikten av att riksfärdljänsten fungerar smidigl och utan onödigt krångel. Dehandikappades behov av transporter tas upp i det trafikpolitiskaöversynsarbetet. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas 1988. Jag beräknar därmedmedelsbehovet för riksfärdljänsten under nästa budgetår lill 63,3 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Riksfärdtjänstför /88 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till lokaloch regional kollektiv persontrafik Prop. 1985/86 Utgift 315054000 ''' 1986/87 Anslag 253100000 1987/88 Förslag 117000000 Frän anslaget gesstafligt stöd till kollektivtrafik som lillgodoser allmänna trafikbehov ochsom utförs för att trygga en tillfredsställande lokal och regionaltrafikförsörjning. beslutade atl detta slöd skulleavvecklas . För att trygga kollektivtrafiken i glesbygdenkommer 70 milj. kr. att utbetalas i extra kommunall skalteutjämningsbidrag lillskogslänen och . Under den fid halva statsbidraget kvarstår utbetalas 35milj. i extra kommunalt skatteutjämningsbidrag. Från anslaget ges ävenslatligt stöd lill skärgårdslrafik med fartyg och till Qällflygtrafik.Riksdagsbeslutet om avveckling av stödet gäller ävendessa bidragsformer. Elt särskilt statsbidrag ulgår vidare till sådanIrafik som ersätter nedlagd järnvägstrafik. Detla bidrag ingår inle i del stödsom skall avvecklas . På grund av riksdagsbeslutet harsiödet till lokal och regional kollektiv persontrafik för innevarande ärhalverats och skall avvecklas helt fr.o.m. /88. För budgetåret1987/88 erfordras 67 milj. kr. som slutligt bidrag till den under bidragsåret1986/87 utförda trafiken. För skärgårdslrafik och fjällflyglrafik beräknar TPRatt . kommer att betalas ut under nästa budgetär för bidragsåret1986/87. Statsbidraget tillersättningstrafik för nedlagd järnvägstrafik utgör för innevarande budgetår48,4 milj. kr. Bidragel utgär och skall anpassas tillprisutvecklingen i kollektivtrafiken. TPR har med denna utgångspunki och med enberäknad kostnadsökning på beräknat ett medelsbehov på49,5 milj. kr.förbudgeiårei 1987/88. Jag godtar transportrådets beräkning ochföreslär därför atl 117 milj. kr. anvisas för näsla budgelär. Jag hemställer all regeringen föreslär alt till Ersättning tilllokal och regional kollektiv persontrafik för /88 anvisa etl förslagsanslag på . Kostnader för visstvärderingsförfarande Prop.1986/87:100 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget betalaskosinaderna för buss- och taxivärderingsnämndens verksamhel. Nämnden prövarfrågor om inlösen av trafikrörelser enligt 3 kap. 7§ yrkestrafiklagen(1979:559) och enligt 5§ lagen (1985:449) om räll all driva viss linjelrafik. Nämnden består av treledamöier med ersällare som utses av regeringen. Nämndens kosinaderförskolteras av staten och belastar slutligt den som förvärvar tillståndetgenom utdebitering efter varje värdering. TPR svarar för nämndenskanslifunktion. TPR förordar atl anslagsbeloppet under nästabudgelår förblir oförändrat med . Jag ansluter mig till TPR:s bedömning ochföreslår att anslaget under näsla budgelär förs upp med ett formelll belopp om1000 kr. Jag hemsläller att regeringen föreslär att lill Kostnader förvisst värderingsförfarande för /88 anvisa ett förslagsanslag pä1000 kr. I. Transportforskning Prop.1986/87: lOO 1 bereds vissa frågorom inrikining av den framtida forskningspolitiken. Arbete bedrivs med siktepå att en proposition i ämnet skall kunna föreläggas . 1 avvakian pä alt beredningen slulförsföreslår jag att anslagen inom området förs upp med oförändrai belopp. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Jag hemsläller alt regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposiiion iämnel, lill Bidrag till Slatens väg- ochtraftkinstilut för /88 anvisa etl reservationsanslag på35011 . Bidrag till statens väg- och trafikinstitut 1985/86 Utgift 34441000 Reservation 482000 1986/87 Anslag 35011000 1987/88 Förslag 35011000 Jag hemställer atl regeringen föreslär att, i avvakian på särskild proposiiion iämnet, till bidrag till Statens väg- ochtrafikinslUut för /88 anvisa elt reservationsanslag pä35011000 kr. 1985/86 Utgift 449000 Reservation 272000 1986/87 Anslag 500000 1987/88 Förslag 500000 Jag hemställer alt regeringen föreslår all, i avvakian pä särskild proposiiion iämnet, lill Slatens väg- och Irafikinstitul: Utrustning /88 anvisa ett reser vationsanslag på . Transportforskningsberedningen Prop.1986/87:100 Ril 8 1985/86 Utgift 32491000 Reservation 7843 1986/87 Anslag 26853000 1987/88 Förslag 26853000 Jag hemsläller all regeringen föreslär all, i avvakian påsärskild proposiiion i ämnel, till Transporlforskningsberedningen förbudgetårel 1987/88 anvisa elt reservationsanslag på 26853000kr. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut Prop.1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Sverigesmeleorologiska och hydrologiska institut () är centralförvallningsmyndighel för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska ärenden. SMHIulför undersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter och enskilda. Institutetbedriver ocksä lillämpad forskning och utveckling. leds av enstyrelse. I slyrelsen ingår generaldirektören och fem ledamöter som utses avregeringen. 1 styrelsens uppgifler ingår främsl att svara för viktigare förfatlningsfrågor,frågor om institutets organisation ocharbetsformer saml frägor av större ekonomisk betydelse. verksamhelfinansieras dels med bidrag direkl över statsbudgeten, dels medersättning för uppdrag. Bidragel avser att täcka institutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. I följandesammanställning redovisas utfallet för verksamheten för budgetårel 1985/86,budgeten /87 och den prognoslicerade verksamheten /88. Budget 1986/87 tkr. 1987/88 tkr. Genom beslut (/81:27, rskr. 334) medanledning av prop. 1980/81; 149 om verksamhel och organisalion fastställdesatt denandel av verksamhet som finansieras med avgifter, uppdragsverksamhelen,skall öka. Avgifterna för uppdragsverksamheten skulle sättas så all deendasl täckte de direkta särkostnaderna samt en skälig andel av kostnaderna förden centrala administrationen. Härigenom skulle ekonomisk balans iuppdragsverksamheten lätlare kunna uppnås. Sedermera har uppnåll ekonomiskbalans och full kostnadstäckning eftersträvas nu i enlighet med beslutmed anledning av budgetproposition, dvs. den uppdragsfinansierade verksamhetenskall även belastas med en skälig andel av de lolala samkostnaderna. försi den takt som uppdragsverksamheten expanderar och kan belastas med de tillkommande kostnaderna. Som framgår avnedanstående diagram har denuppdragsfinansierade delen successivi ökal och beräknas för /88 komma atlutgöra av SMHl:s totala verksamhet. UTVECKLING AV .JiNSLAGS- OCH UPPDRACSFINANISERAD VER1CSA.1HET Prop.1986/87:100 Bil. Uppdragsfinansierad verksamhec exkl. vädercjänsc för lufcfarcen 78/79 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/38 Härkan också nämnas atl regeringen har utsett all ingå i den fortsatta försöksverksamheten med treårigabudgetramar. Regeringen har därför uppdragit ät all under våren 1987redovisa en resultatanalys och framtidsbeskrivning som underlag förstatsmakternas prövning av verksamhetensinrikining efler /88. Denna prövning bör ske i samband med näsla årsbudgetproposition. Jag hemsläller att regeringen föreslär att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska inslitui för /88 anvisa eltförslagsanslag på . Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut 1985/86 Utgift 105549000 Reservation 1986/87 Anslag 101593000 1987/88 Förslag 105800000 avser det s.k.Promis-projektet. Från anslaget betalas kostnaderna för . Enligt tidigare anvisningar har redovisal etlhuvudförslag som innebärelt pris- och löneomräknat anslag med en besparing på . För SMHLs del ulgör Ireårsperioden budgetåren1985/86-1987/88. har förtreårsperioden beräknai de toiala besparingarna till ca 4,9 Prop.1986/87:100 milj.kr. i 1984 ärs prisnivå. Uppdelat på budgetår angavs de lolalabespa- Bil. 8 ringarna lill följande. 1985/86 1986/87 1987/88 För alt innehålla 1987/88års besparingar planerar bl.a.alt göra vissa ralionaliseringar i slalionsnälen, alt yllerligare förlängautnyttjandet av telekommunikationssystemet ATESTO samt alt föra över kostnaderför slalionsnätel lill den uppdragsfinansierade verksamheten. För /88hemsläller om ulökade anslagsramar för drift av en väderradar pä Gollandoch en observationsboj på Midsjöban-karna. Investeringsmedel för dessaanläggningar har begärt under utrustningsanslaget. har vidarehemställt om mede) för att bygga och driva tio vattenföringsstalioner samtföreslagit vissa redovisningstekniska ändringar. Anslaget för näsla budgelär bör beräknas ienlighel med . Härutöver föreslår jag att medel beräknasför ändamål som lidigare beviljat medel för via lilläggsanslag /86. Detta gäller t.ex. fortsatt åretruntbemanning av vissautsjö-platser. De senasle årens högafiöden och översvämningar har visal pä behov av ytterligarevallenföringsstalioner i både reglerade och oreglerade älvar. Dessutom innebärden nya (1985/86:1) saml lagen (1985/86:3) om hushållningmed naturresurser m.m. krav på ökad vatten-föringsinformaiion. Mol dennabakgrund anserjag atl ytterligare . bör lillföras för drift avvallenföringsstafionsnätel. Jag har i denna fräga samråll med bostadsminisiernsaml miljö- och energiministern. Dessutom bör 130000 kr.föras över från andra huvudtitelns anslag E 2. Kriminalvårdsanstaliema lillSMHI i samband med atl institutet inför ell egel nytl ekonomisystem och därmedinte längre lar vissa av kriminalvårdsslyrelsens tjänsler i anspråk. Jag har idenna fräga samråti med justitieministern. bör således /88 ges etl pris- och löneomräknat anslag minskal med enbesparing pä . uppräknat lill aktuell prisnivå saml härutövertilldelas medel enligt vad jag har förordat. Anslaget /88 blir dåenligt följande plan. Plan Beräknad ändring Pp. 1986/87 1987/88 Bil. Förvaltningskostnader' 93693 3891 (därav lönekostnaderi (66500) (2104) ' Häri ingår bidrag m.m.till vissa internationella organisaiioner. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Bidrag tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut för /88anvisa elt reservationsanslag på . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning 1985/86 Utgift 14610000 Reservation 9181000' 1986/87 Anslag 10400000 1987/88 Förslag 10400000" - Varav minst 2,6 milj. kr.för investeringar inom uppdragsverksamheten. Anslaget belastas medutgifler för investeringar vars värde per objekl i princip är minst 5000kr. och vars livslängd är minst tre är. har för nästa budgetär hemslälll om drygl18 milj. kr. för investeringar som avser den anslagsfinansierade verksamheten,varav 5,8 milj. kr. för en vädertadar pä och en observalionsboj påMidsjöbankarna. har vidare hemställt om . för alt kunna göraerforderiiga invesleringar i uppdragsverksamheten. Innevarande års anslag uppgår lill 10,4milj.kr., varav minst 2,6 milj.kr. avser investeringar i uppdragsverksamheten. För atl inte försvåraSMHI:s möjlighel atl åla sig uppdrag bör institutet anvisas särskilda medel för investeringar i uppdragsverksamhelen. Även för /88 harjag räknal med alt . används för sådana investeringar. Räntor och avskrivningar för dessa investeringar skall i sin helhet belasta uppdragen och återföras lill statsbudgetens in komstsida. Jag har i övrigt räknal med att ell oförändrai utruslningsanslag för näsla budgelår lillgodoser institutets mesl angelägna behov. Bl.a. bör medlen medge en viss ulbyggnad avvaltenföringsslalionsnälet Prop. 1986/87:100 för alt något förbättra denöversiktliga valleninfofmalionen. Jag har därför Bil. 8 räknat med attanslaget ger utrymme för alt bygga tre nya stationer nästa budgelär. Jag är inte nu beredd attföreslå särskilda medel för vädertadar och observalionsboj. ulvärderingav stormen över visar dock alt del meleorologiskaobservationssyslemet har vissa brister och att ett bälire observationssyslemskulle möjliggöra bälire varningsprognoser. Insalser för en förslärktväderövervakning över är därför motiverade. Möjligheterna all minskabehovel av anslagsmedel för sädana insatser bör dock undersökas yllerligareinnan slullig ställning tas till deras genomförande. Jag hemställer atl regeringen föreslär alt till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning för /88anvisa etl reservationsanslag på . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag () är central förvaltningsmyndighet för geotekniska ärenden. SGIbedriver geoteknisk forskning och ulvecklar och utprovar geoteknisk utrustningsaml nya meloder för grundläggning, jord-förstärkning, m.m. SGI skall ocksåinventera och värdera eflerfrågan på geoteknisk forskning saml systematisktsamla, bearbeta och offentliggöra resultaten av verksamhelen. verka för spridande av geoteknisk kunskap samt främja undervisningeninom sakområdet. SGI ulför undersökningar och utredningar på uppdrag avmyndigheter, kommuner och enskilda. SGI leds av en styrelse.I slyrelsen ingår överdirektören och fem ledamöter som Ulses av regeringen. Istyrelsens uppgifler ingår främsl alt svara för vikligare förfatlningsfrågor,frågor om organisalion och arbelsformer saml frågor av slörre ekonomiskbelydelse. SGI:s verksamhetfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels med ersättning föruppdrag. Bidragel avser all läcka institutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full koslnadsläckning. I följande sammanslällningredovisas utfallet för verksamheten för budgeläret 1985/86, budgeien för1986/87 och den prognoslicerade verksamhelen /88. Budget 1986/87 tkr. 1987/88 tkr. 1986/87:100 Bil. Chef för SGI är en överdirekiör. Jag ser ingen anledningtill att benämningen pächefen för inslilutel bör avvika från vad som normall gäller för slalliga myndighetschefer.