prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kan gällaoffentlighets- och sekretessfrågor m. m. i fråga om data och andra media.Vidare bör nämnas alt den nya informationsteknologin har betydelse för valet avrättsliga lösningar t. ex. på kredit- och värdepappersmarknaderna. En juridiskforskning med inriktning på här skisserade frågeställningar fordrar kontakt medandra discipliner och med lagstiftaren och därmed utvecklade samverkansformer. Etthelt annat forskningsområde som här bör nämnas gäller den offent- Det finns ett stort behov av forskning inom de delar av den offentligarätten som vetter mot sådana samhällsvetenskapliga discipliner som nationalekonomi,statskunskap och rättssociologi. Ett centralt problem gäller här den rättsligaregleringens former och funktioner, eller med andra ord styrmedelsanvändningeni vid mening inom den offentliga sektorn (alltifrån traditionella rättsligastyrmedel som straff och vite till moderna ekonomiska incitament). Även ramlagsliflningstekniken och dess konsekvenserär ett viktigt område. Elt annat gäller den offentliga sektornsorganisationsformer och rättsliga problem förknippade med valet avorganisationsform, liksom i övrigt rättsliga problem i gränszonen mellanprivata associationer och offentlig verksamhet. Forskningsinsatser på dessa områden kan få storbetydelse för att ge perspektiv och beslutsunderlag, i situationer där valetstår mellan olika utvecklingslinjer på den offentliga rättens område. Något som lagstiftaren inte sällan harförsummat är att fortlöpande utvärdera lagstiftning som har varit i kraftnågon fid. har påbörjat en aktivitet för attmera systematiskt göra utvärderingar av detta slag (se prop. 1986/87:100 bil 4s. Som inledningsvis antyddes är det ofta myndigheter inom departementetsansvarsområde som utför sådana uppföljningar. Inte sällan skulle både departementetoch myndigheterna kunna få god hjälp av forskarna i detta arbete. Ett exempelutgör den forskning som har bedrivits och alltjämt bedrivs om lagstiftningen omgemensam vårdnad (se prop. 1981/82:168 s. 26-28). Ett annat exempel är detambitiösa forskningsprojekt som på regeringens uppdrag bedrivsinom BRÅ med huvudsyfte att utvärdera de åtgärder som har vidtagits motekonomisk brottslighet. Av värde skulle också kunna vara ätt genomrättssociologiska undersökningar få belyst hur en viss lag har påverkatallmänhetens attityder. I vissa fall skulle lagstiftaren också kunna direktanlita juridiska forskare för att få aktuella problem undersökta på ettgrundligare sätt än det för tillfället kanske finns möjlighet till i detvanliga lagstiftningsarbetet. Del kan röra även mindre frågor, vilka kan lämpasig för examensarbeten av juris studerande. Självfallet skulle en ökad samverkan mellanlagstiftaren och den juridiska forskningen inte utesliita att framträdanderätts vetenskapare, på samma sätt som , deltar ilagstiftningsarbetet såsom ordförande, ledamöter eller experter inomkommittéväsendet eller företräder i olika internationellalagstiftningssammanhang. Jag har velat redovisa dessa synpunkter förriksdagen med hänsyn till att hithörande frågor på mitt initiativ tagits upptill diskussion vid en överläggning mellan företrädare för departementet ochför den rättsvetenskapliga forskningen. Men vad jag nu har sagt skallsjälvfallet inte uppfattas som direktiv för den juridiska forskningen. För lagstiftarenliksom för de rättstillämpande myndigheterna är en fri och obunden forskningvid de juridiska fakulteterna väsentlig. Resultaten publiceras som regel påett för alla fillgängligt sätt. Lagstiftaren och de rättstillämpandemyndigheterna kan då, liksom andra intresserade, ta del av resultaten. forskningen,lagstiftaren och de rättstillämpande myndigheterna bör alltså Prop.1986/87:80 enligt min mening kunna åstadkommas utan att den fria och obundna forskningen berörs. Jag vill avslutningsvis framhålla att forskningenvid de juridiska fakulte- Justitiedep. terna vid universiteten kommer attväsentligt förstärkas genom de förslag som chefen för utbildningsdepartementetkommer att lägga fram . Jaghemställeratt regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om forskning inom justitiedepartementels verksamhetsområde. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde !987 Föredragande: statsrådet såvitt avserpunkterna 1-2 statsrådet såviu avser punkt 3, statsrådet avser punkt 4 Bilaga 2 Prop.1986/87:80 Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning Neutralitetspolitikenställer, som statsministern anfört, särskilda krav på ensjälvständig värdering av för vårt land viktiga förhållanden ochutvecklingstendenser i omväriden. Det är mot den bakgrunden väsentligt att detutrikespolitiska beslutsunderlaget är av hög kvalitet. För att säkerställadetta behöver åtgärder vidtas för att förstärka forskningen pä deltaområde. uppgifter - utrikes- ochsäkerhetspolitik, handelspolitik, internauonelll samarbete, särskiltutvecklingssamarbete - innefattar elt direkt ansvar för vissaforskningsområden av betydelse för departementets verksamhet. - () fär sedan starten som oberoende stiftelse ett ärligt anslag över departemen tets budget. ~ I samband med det svenska deltagandel inedrustningskonferensen (CD) i och i andra internationella sammanhangdär deltar i överläggningar om förtroende- och säkérhetsskapandeåtgärder, rustningsbegränsning och nedrustning anslås vissa medel () för utredningar och tekniskt underlag somstöd för de svenska förhandlingsansträngningarna. - /83 utgår över departementetsbudget även ett anslag för utrikespolitiska institutets forskningsverksamhet. - är anslutet till deEuropeiska gemenskapernas (EG:s) fusionsforskningsprogram genom samarbetsavtalmed EUR ATOM. Avgifterna detta grundforskningsinriktade samarbete har /85 redovisats över anslag Forskningssamarbetemed EG, - Via anslaget för internationelltutvecklingssamarbete finansieras forskningssamarbete med och mellan u-länder.Verkställande organ är styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Dessutomerhåller /81 nordiska afrikainstilulet medel från anslagetför internationellt utvecklingssamarbete. Utrikesdepartementetdisponerar också vissa medel för forskningsverk- 1 1986/87. samhet av särskildutrikes- och säkerhetspolitisk betydelse, för brådskande utredningar och andrainsatser på nedrustningsområdet respektive för insatser till stöd för detallmänna FN-arbelet. 2 Säkerhets-, nedrustnings- och allmänt utrikespolitisktmotiverad forskningsverksamhet finansierad över utrikesdepartementetshuvudtitel 2.1 internationella fredsforskningsinstitut() SIPRIhar vunnit uppmärksamhet som en oavhängig, internationell forskningsinstitutioninriktad pä rustnings- och nedrustningsfrågor! Institutet skall enligt stadgarna "bedrivavetenskaplig forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse förinternationell fred och säkerhet i syfte alt söka ge bidrag till förståelsenav, betingelserna för fredliga lösningar av mellanstatliga konflikter och fören stabil fred." :s forskningsrapporter, särskilt dess årsbok,har blivit viktiga referensverk i det internationella nedrustningsarbelét, isynnerhet för stater som ej har tillgäng fill militäralliansernas egnakunskapsbanker. Institutet utgör också en unik mötesplats för forskare från östoch väst, nord och syd. Denna internationella kompetens kommer också svenskforskning till godo. För /87 har filldelats eUstatligt bidrag på 15 milj. kr. I årets budgetproposition har föreslagils att15,8 milj. kr. anvisas som bidrag till för /88. 2.2 ()-forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning Envikfig förutsättning för att skall kunna behålla en ledande ställning idet internationella nedrustningsarbetet är att vår uppbyggdakunskapsbas pä olika tekniska områden kan vidmakthållas och helst breddas. Verksamheten inom ett av F0A:s forskningsprogramsyftar till att stödja arbete på nedrustningsområdet. långvariga engagemang i delta arbete harpå senare år fåll än större omfattning genom bl. a. vår roll iStockholmskonferensen om förtroende- och säkérhetsskapande åtgärder,statsministerns medverkan i det s.k. femkontinentinifiativel och de krävandeförhandlingarna i kring en konvention om förbud mot kemiska vapen.Sverige har också aktivt deltagit i en rad studier inom FN:s ram kring olika nedrustningsfrågor.De svenska insatserna, som på varje enskilt område ofta innebär mångårigaförhandlings- och ulredningsåtaganden, har haft en sådan bredd. Särskiltpä två områden, där betydande forskningsinsatser gjorts, kommer ytterligarekrav att ställas framöver: förbud möt kärnva penprov samt mot kemiska vapen. Iprovstoppsfrägan har koncentrerat sig pä alt utveckla möjligheternaatt med seismologiska metodei: kontrollera efterievnaden av ett avtal om stoppäven för underjordiska prov. Vad beträffar kemiska vapen förefaller nu eftermånga års förberedelser och förhandlingar med aktivt svenskt deltagande ochunder ånyo svenskt ordförandeskap i förhandlingskomniittén i nedrustningskonferenseni ett fullständigt avtal om förbud mot kemiska vapen vara inomräckhåll. ' Iårets budgetproposition har föreslagits ätt 21,3 milj.' kr. anvisas till FOAför forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning /88. Häri ingår bl.a. 9,4 milj. kr. som engångsbidrag förmodernisering av och uppbyggnad av en internationelldatacentral vid FOA. 2.3 Utrikespolitiska institutets forskningsverksamhet drivs av som är en ideell förening meduppgift att "främja intresset för internationella frågor, vidga kunskapendärom samt stödja forskning rörande internationell politik, främmande ländersförhållanden och internationella organisationer". Institutet skall bedriva forskning inom områdetinternationella relationer med tyngdpunkt på för utrikes-, säkerhets-och nedrustningspoli-Uk särskilt betydelsefulla regioner och problem.Verksamheten syftar till att utveckla en kvalificerad kompetens inom etl fåtalsakområden. En del av resurserna avsätts till att göra forskningsresultatentillgängliga för en bredare allmänhet samt till att främja forskningssamarbetemed utlandet inom särskilt prioriterade områden. I och med att Europainsfitutel den 1 juli 1986överförts till utrikespolius-ka institutet görs en ökad satsning päEuropafrågor. I samband med att etl antal forskningsprojektavslutas förutses forskningsverksamheten gå in i ett nytt skede. Två störreforskningsprogram, avsedda att inom sig omfatta flera projekt, skallorganiseras: "strategiska studier" och "ekonomisksäkerhet". I årets budgetproposition har föreslagits att drygt2 milj. kr. anvisas till utrikespolitiska institutets forskningsverksamhet /88. 2.4 Min syn på forskningens framtida inriktning Föratt säkerställa att det utrikespolitiska beslutsunderlaget uppfyller de högakrav på självständig värdering av företeelser och utvecklingstendenser iomväriden som vår neutralitetspolitik ställer, är fortsatt forskning ochkompetensuppbyggnad på detta område av stor vikt. har i hög grad intresse av studier kringfrågor av särskild betydelse för vår utrikespolitik: kringneutralitetspolitiken, villkoren för internationell säkerhet och nedrustning,frågor som rör säkerheten i värt närområde, de militära styrkeförhållandenaoch villkoren för stabilitet i , slormaktsförbindelserna, den tekniskautvecklingens betydelse, han- delspolitikoch ekonomiskt beroende. Samma direkta intresse finns även för forskning kringvissa folkrättsliga aspekter på problem inom utrikes-, säkerhets- ochnedrustningspolitiken och beträffande mänskliga rättigheter. har och NordaUantenvarit föremål för ett växande intresse från militäralliansernas sida, Somstatsministern anfört, är behovet av grundlig analys av de ledandemililärmaklemas beteende i vårt närområde och av motiven för deras handlandeuppenbart. Kravet på sådan analys härrör inte enbart ur behovet av planeringför kris- och konfliktsituationer. Den är också viktig för att öka vår kunskapom utvecklingen i närområdet även i fredstid. Olika vägar bör prövas att fördjupa deninternationellt inriktade utbildningen och forskningen främst med anknytningtill ämnesområdet statsvetenskap. Det är viktigt att säkerhetspolitiskforskning, freds- och konfliktforskning och inte minst öststatsforskning kanbidra till att bredare kunskaper på dessa områden skapas inom landet. Som alliansfri stat har särskilda skäl atthålla sig med en egen bas av kunskaper om . Jag vill därvid hänvisatill vad chefen för kommer att anföraangående öststatsforskning. På det säkerhetspolitiska området finns f.n. godsvensk kompetens främst i vapenteknologiska och militärstrategiska frågor.Under senare tid har denna kompetens breddats genom såväl forskningsinsatsersom erfarenheter vunna i direkt anslutning till förhandlingarna iStockholmskonferensen. Att vidmakthålla och vidga denna kompetens är bl. a. avstor betydelse inför de fortsatta överläggningarna inom ramen förESK-proces-sen om förtroende- och säkérhetsskapande åtgärder och nedrustning iEuropa. Resurserna för forskning i frågor som rör neutralhetspoliukens villkoroch möjligheter, regionala konflikter och deras lösning, medling, samt kringbegrepp som gemensam säkerhet och s.k. fredsbefrämjande utvecklingsbistånd harhittills varit små. Vapenutvecklingen och dess påverkan påförhandlingar om ruslningsbe-gränsning och nedrustning är exempel på hur näraförbunden utrikespolitiken är med den tekniska utvecklingen ochunderstryker värdet av vår beredskap för insatser på nya områden. Aktuellaexempel är förtroende-och säkérhetsskapande åtgärder och nedrustning på detkonventionella området i och ansträngningar att hindra en kapprustning irymden och till havs. Det är angeläget att insatser kan stödjas påforskning som är oberoende av de ledande militärmakterna. Forskning av betydelse för utrikespolitiken bör haen bred inriktning. I vissa fall kan forskningen bedrivas tvärvetenskapligt.Det finns ofta ett samband mellan säkerhetspolitiska och exempelvis ekonomiskafrågor, miljö- och naturresursproblem samt frågor som gäller ekonomiskaresurser och ekonomisk utveckling. De alltmer uppmärksammade internationellamiljöproblemen är ett område där tvärvetenskaplig forskning inriktad påmellanstatliga förhållanden kommer att vara särskilt efterfrågad. Polarforskningen utgör elt annat exempel där ocksåutrikespolitiska skäl motiverar ökade insatser. ochsiktar pä att sä snart som möjligt bli s.k. konsultativ part i fördraget, dvs.bli medlem av den inre beslutande kretsen. Regeringen har tagit initiativ mer samordnad bevakning av de svenska polarinlressena i både ochAntarktis. strävar efter att fä tillstånd ett kärnvapenprovstopp. De i det s.k. femkontinentinitiativetsamverkande sex staterna erbjuder sig att gemensamt med ochSovjetunionen övervaka ett tidsbegränsat provslopp, ett s.k. moratorium, genomseismolo-gisk kontroll på dessa båda kärnvapenstaters territorier. Förslagetkan ses som ett komplement till det expertarbele som pågått i flera är inom nedrustningskonferenseni för att utveckla elt globall seismologiskt övervakningssystem för ettprovstoppsavtal med hjälp av mätstationer i en rad länder och pä allakontinenter. För att underbygga internationellaagerande på detta område har en experimentell seismisk mätstationupprätthållits i . Hagfors-slafionen är avsärskild betydelse eftersom den tillåter att utveckla en självständigseismologisk teknik. har utvecklingen inom elektronikområdelgjort att stationen behöver förbättras för att upprätthålla sin ställning somen av världens mest kvalificerade mätstationer på detta område, är av största betydelse inför detfortsatta arbetet både inom femkontinentinitiativels ram och inedrustningskonferensen i . Möjligheter har öppnat sig attinom konferensens ram ta nya steg mot eU globall system för att registrera,samla och analysera seismiska data. har erbjudit sig att inrätta en avfyra internationella datacentraler med uppgift all behandla de stora mängder avdata som seismiska mätstationer över hela världen avses rapportera in. Deövriga upprättas av , och . Förhoppningen är att internafionell enighet skallkunna uppnås om etl provstoppsavtal. Det är viktigt att det seismiskaövervakningssystem som utvecklas skall kunna fungera så snart avtalet träderi kraft. En fråga som kommer att ställa ökade krav påforskningsinsatser och kunskapsuppbyggnad är den militära utvecklingen pårymdområdet. behöver sådan kompetens för att kunna delta akUvt inedrustningskonferensens arbete för att förhindra en kapprustning i yttrerymden. har också ett intresse av att närmare utreda möjligheterna attanvända satellitövervakning för att kontrollera efterlevnaden avinternationella överenskommelser på nedrustningsområdet och för andraförtroende- och säkérhetsskapande syften. Etl sådant projekt måste sannoliktknytas till internafionella förhandlingar för att kunna förverkligas.Utveckling, uppskjutning och drift av en verifikauonssatellit bedöms dessutomvara ett så resurskrävande projekt att det endast skulle kunna genomföras genomsamverkan mellan flera länder. FOA har, pä uppdrag och isamråd med statens rymddelegation och försvarsstaben, gjort en förstudie avförutsättningarna för en eventuell verifikalionssatellit. Som statsministerntidigare anfört, har i årets budgetproposition 2 milj. kr. avsatts för enfortsalt utredning i syfte alt mer grundligt belysa projektels tekniska ochekonomiska förutsättningar. OlofPalme spelade under en,rad år en unik roll på flera av de områden Prop.1986/87:80 jag här berört. Chefen för kommer senaredenna dag föreslå all en särskild gästprofessur i namn inrättasvid . Bilaga 2 ().Avsikten är Utrikesdep. att den skall inriktas på forskning inom områden avbetydelse för fredssträvande i vid mening. Jaghemställer att regeringen bereder fillfälle au ta del av vad jag har anfört om den framtidainriktningen av säkerhets-, nedrustnings- och allmänt utrikespolitisktthotiverad forskningsverksamhet. 3.1 SAREC:s stöd till u-landsforskning Forskningenär svagt utbyggd i flertalet . Närliggande, akuta behov tvingar oftafram kortsiktiga lösningar. De fåtaliga forskarna brottas med problem avpraktisk natur till följd av bristande resurser. Forskarflykten är stor frånmånga fattiga . En ökande del av u-landsbislånd har undersenare år avsatts för stöd till och kontakter med forskning i u-länder.Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) har kommit att få en central roll när.det gäller fördelning av dessa medel, liksom beträffande bidrag till forskningi om situation. Det forskningsstöd ochinstitutionssamarbete som administreras av SAREC syftar till att främjaforskning som kan underlätta för tredje världens länder alt utvecklas motsjälvbestämmande, ekonomisk tillväxt och social rättvisa. Slödel är e« viktigtkomplement till det bistånd inom andra utvecklingsområden som administreras avstyrelsen för internationell utveckling (SIDA) eller ges genom internafionellaorganisationer. SAREC:s budgetmedel har ökat i takt medatt de långsiktiga aspekterna betonats alltmer i det svenska biståndet. /87 utgör SAREC:s medel ca 2,av biståndsanslaget. GenomSAREC:s samarbetsprogram med olika , regionala organisationer, internationellaforskningsinstitutioner, svenska forskningsmiljöer samt stöd till enskildaforskare täckes följande sektorer: jordbruk och, landsbygdsutveckling, hälsaoch nutrition, utvecklingsteori och samhällsvetenskap, kvinnors situation,teknik och industri saml humaniora, utbildning och kommunikation. Genom ettsärskilt anslag för skog och miljö - totalt 100 milj. kr, för femårsperioden1986/87-1990/91 - stöds även forskning och uppbyggnad av forskningskapacitetför att lösa de också ur global ekologisk synvinkel angelägna uppgifterna aubegränsa avskogning och ökenutbredning. 3.2 Anslag för /88 /88 föreslår regeringen i budgetpropositionen alt det anslag somförvaltas av SAREC skall uppgå till 265 milj. kr. Därutöver föresläs ocksåmindre belopp för anslag till nordiska afrikainstitutet. Även SIDA stöder -både inom' sina landprogram och genom anslaget för försöksverksamhet ochmetodutveckling - forskning eller forskningsrela-terad verksamhet i anslutningtill projekt och program i utvecklingssamarbetet. Encentral uppgift för SAREC är att bidra till att bygga upp och stärkaforskningskapaciteten i enskilda . Detta sker bl.a. genom samarbetemellan forskningsinstitutioner i och i respektive u-land. Med enförbättrad inhemsk kapacitet pä forskningsområdet i kan forskarflyktmotverkas, och ländernas förmåga att formulera problemlösningar för sina egnaulvecklingsansträngningar öka. En del av SAREC:s forskningsbiständ kanaliserasockså genom internationella forskningsinsti-tuUoner ibland med medverkan avsvenska forskare. Universitet och forskningsinstitutioner inom olikasakområden har ansvaret för en fortsatt internationalisering av sin forskning.En del av SAREC:s medel f.n. - avser stöd till u-landsforskning iSverige. SAREC har inlett en omstrukturering av stödet till sådan forskningmot mer långsiktiga satsningar på ett antal utvalda forskningsmiljöer medu-landsinriktning. I valet av miljö beaktar SAREC härvid inte minst i vilkenmån respektive institutioner själva har visat sig beredda att prioriterau-landsaspeklema inom sitt forskningsområde och avsätta resurser förändamålet. Forskning om är viktig för deninternationella förståelsen i . Fördjupad kunskap och debatt behövs föratt vårt bistånd skall utvecklas och för att underbygga biståndsviljan. GenomSAREC:s bidrag till svensk u-landsforskning underiättas kontakterna och ökardet ömsesidiga utbytet mellan och forskare. Vidare byggsen allt bredare kunskapsbas upp i vårt land, vilken kan nyttiggöras ibiståndsverksamheten och i dialogen med mottagarländerna. Denna dialog rör problem inom olika discipliner.Inte minst viktiga har de allmänekonomiska frågorna blivit i takt med dendramatiska ökningen av mänga skuldbörda och de svära internastnikturanpassnings-problemen. Det föreligger behov av och efterfrågan påsvensk förvaltningspersonal för hantering av dessa frågor till befattningar iden centrala administrationen i flera av de länder med vilka bedriverett långsiktigt utvecklingssamarbete. För att öka insikten om u-landsproblemenoch höja effektiviteten av biståndsinsatser inom dessa områden är det angelägetatt en forsknings- och erfarenhetsrelaterad grund byggs upp inom svenskauniversitet och forskningsinstitufioner. Ett annat område där ökad kunskap och' svenskforskarkompetens behövs gäller miljöaspekter avseende bistånd och utveckling.Strävandena attfrämja ekonomisk tillväxt måste innefatta hänsyn till miljö och till ekologiskasamband. Dessa Irågor har hög prioritet i svenskt bistånd, men ytterligarekvalificerad personal med ekologisk inriktning behövs. I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100, bil.5, s. 96) har jag föreslagit att medel inom SAREC:s anslag utöver detordinarie stödet till forskningsmiljöer - högst 5 milj. kr, av det totaltföreslagna beloppet 265 milj. kr. för /88 - avsätts som ett stödtill inrättande av tidsbegränsade forskartjänster med inriktning påu-landsforskning i . Dessa bör inrättas inom främst samhällsvetenskapligaämnen som ekonomi och statskunskap samt naturvetenskapliga ämnen inom områdetekologi/miljöfrågor. SAREC bör i samråd med berörda forskningsråd ochuniversitet närmare utforma tjänstemas innehåll. Därvid bör beaktas de frågorsom är av särskild relevans för u-Iändema och hur tjänsterna bäst kankomplettera SAREC:s ordinarie stöd till svenska u-landsforsknings-miljöer. Itjänsteansvaret bör ingå handledning och utbildning. Tjänsterna finansieras via biståndsanslaget underen tid av . En utvärdering bör göras före utgången av sexårsperioden. Jaghemställer, att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om det svenskau-landsforsknings-stödets inriktning. 4.1 Utvecklingen inom de Europeiska gemenskaperna (EG) ochdet europeiska forskningssamarbetet FörSverige är det av avgörande ekonomisk betydelse att vi på lika villkor kandelta i uppbyggandet av en europeisk hemmamarknad. av handel sker med EG.EFTA-länderna är EG:s största exportmarknad utanför EG-ländema. kommerpå tredje plats efter och Schvieiz, men före t.ex. och Japan.Som leverantörsland till EG kommer på femte plats.'