prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — I minmedelsberäkning harjag tagit hänsyn till att vissa utredningskoslnader fr.o.m, /88 föreslåsbelasta anslaget B2. Arbetsmarknadsservicesamt vissa försäkringskostnader anslaget B 4. Bidrag till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag. 1 likhet med vad somgäller för innevarande budgetår bör 2,5 milj. kr. avsättas för tillfälliga förstärkningarav på orter med störte företagsnedläggelser ellerpersonalinskränkningar. Fr.o.m. innevarande budgetår bedrivs enuppsökande verksamhet bland ungahandikappade, som uppbär förtidspension eller sjukbidrag, för att i störstamöjliga utsträckning ge dem arbete eller öka deras möjligheter påarbetsmarknaden genom förberedande ålgärder. 10 milj. kr. har anvisats förverksamheten. Försöksverksamheten, som bedrivs över liela riket, bör fortsättaäven budgetårel 1987/88. Slutligen vill jagerinra om att den försöksverksamhet med treåriga budgetramar som arbetsmarknadsverket skall ingå i /89 även avses gälla denyrkesinriktade rehabilileringen. Sammantagetberäknarjag för /88 till anslaget Yrkesinriktad rehabilitering . (-1-,. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl tillYrkesinriktad rehabilitering för /88 anvisa ett reservalionsanslag av . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning 1985/86 Utgift 2 843 615 000 , 1986/87Anslag 3 164 994 000 1987/88 Förslag 3 423 694 000 ' Anslaget Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsällning omfallar Arbelshjälpmedel ål handikappade,Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. Beräknad ändring1987/88 Föredraganden Prop,1986/87: 100 Bil. 147 215000 25 600 000 2 992 179 000 3 164 994 000 + 17 625 000 -F 241 075 000 -t- 258700 000 Arbetshjälpmedel åthandikappade omfattar bidrag till arbetshjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen sombehövs för alt den handikappade skall kunna utföra sitl arbete, bidrag tillarbetsbiträde saml bidrag lill motorfordon.Bidrag lill hjälpmedel och anordningar lämnas såväl lill arbetsgivaresom anställer handikappade, som lill de handikappade personerna. Om särskildaskäl föreligger kan bidrag lämnas även för personer som har blivil handikappadesedan de anställts och lill handikappade företagare eller fria yrkesutövare.Vidare kan bidrag lämnas i samband medprakfisk arbetslivsorientering för handikappade ungdomar. Bidrag till arbetsbiträdeskall göra det möjligt för handikappade alt med hjälp av biträde kunna utföra istort sett normala arbetsinsatser. För atl möjliggöra för handikappade all få sin utkomst av arbete eller förvärva utbildningmed yrkesinriktning lämnas bidrag till anskaffning av motorfordon. Näringshjälp i form av bidrag skall gehandikappad arbeissökande, för vilken detinte finns nägon annan lämpligare åtgärd som arbetsförmedlingen kanvidta, möjlighet att starta ett företag. Som förutsätlning gäller att personeni fräga inte kan erhålla lämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden men kan driva egen verksamhel ochdärigenom hell eller delvis få sin utkomst. Anslällning med lönebidrag är en stödform, som syftarlill alt stimulera arbetsgivareatl bereda anställning åt arbetshandikappad för vilken andra åtgärder intelämpligen kan vidtas för att underlätta en arbeisplacering. Efterfrågan på bidrag lill arbetshjälp-medel har på senare tidtenderat atl öka alll snabbare. Det beror inte minsl på alt den tekniskautvecklingen av hjälpmedel är snabb, vilket ökar möjligheterna att finna bra hjälpmedel för handikappade som lidigareskulle varit utestängda från arbetsmarknaden, De nya hjälpmedlen ärofta dyra. För /88 bedömerAMS att anslaget till arbelshjälpmedelbehöver räknas upp med 20 milj. kr. för att molsvara teknikutvecklingenoch efterfrågeökningen. Vidare föreslår AMS en höjning av medelsramen förbidrag lill arbelshjälpmedel ål egna företagare till 12 milj. kr. Bidrag till avancerade arbetshjälpmedelbör, enligt AMS, även kunna lämnas till gravt handikappade, som introducerasvid ett förelag utan alt ett anställningsförhållande finns. Del gäller dem, sombehöver ha kvar pension eller sjukbidrag under en längre introduktion. Bidragtill arbetsbiträde får normalt inte kombineras med lönebidrag. Prop,1986/87:100 Inom en begränsad ram står dock kombinationsmöjligheten öppenför Bil. 12 svårt handikappade, sombehöver ständig assistenthjälp. AMS föreslår att den särskilda ramen förbidrag i dessa fall tas bort och beräknar merkostnaden till 2 milj, kr. Bidrag till motorfordon bör kunnabeviljas handikappade ungdomar som, utanatt vara beviljade ulbildningsbidrag, fullföljer en planerad skolutbildning. Koslnaden skulle rymmas inomnuvarande anslagsnivå. Medelsbehovei förarbelshjälpmedel skulle därmed uppgå till 169,2 milj. kr, AMSräknar med oförändrat medelsbehov för budgetårel 1987/88, Antalet anslällda med lönebidrag ökar med mellan 1500 och 2000personer . Den medelsnivä som anvisals för innevarandebudgelår behöver därför, vid oförändrade regler, räknas upp med 183,7 milj, kr,till /88, I detta belopp ligger ocksä omräkning till akluell lönenivå, AMS ålerkommer medsilt tidigare förslag att utplacering från Samhällsföretag med hjälp avsärskilt lönebidrag inte skall begränsas av någon ram. Antalet platser med lönebidrag hosstatliga myndigheter har inte ökat sedan är1983. Ytteriigare 500 platser behövs för anställning hos statliga arbetsgivare.Kostnaden beräknas till 60 milj. kr. För alt stödjaungdomar med svåra handikapp begär AMS atl få lämna bidrag avlönekostnaden i kombination med bidrag lill arbetsbiträde saml även bekosla anpassning avarbetsplatsen. Vid en omfattning av ca 100personer skulle koslnaden uppgå lill 20 milj, kr, AMS hemställer vidare om all under tvä ärfä bedriva försök med flexibla bidragsnivåer () för högsl 100 personer,Detla flexibla bidrag skulle ersätta samtligaövriga lönebidragsformer samt bidrag lill arbetsbiträde. Syftet är atl undersöka om detta innebär förenkladadminislralion och vilka effekter del har på användningen av lönebidrag. Med de föreslagnaförändringama skulle medelsbehovet för anslällning med lönebidrag uppgå till 3 255,9 milj.kr. AMS begär 600000kr. för informalion och utbildning i samband med anpassningsarbete. Medelsbehovet är inräknat i AMSberäkningar för verkets förvaltningsanslag. Som jag redan har nämnt har AMS redovisat ett projektrörande teknikupphandling av daiorbaserade hjälpmedel för handikappade. Arbetet medatt precisera kraven på sådan utmslning och la fram underiag för serieupphandling har redankommit långt. Som AMS har understrukit innebär ulvecklingen på hjälpmedelsområdetbetydligt ökade möjligheter på arbetsmarknaden för personer medfunktionshinder. Också de som har betydandefunktionsnedsältningar kan med hjälp av dessa nya daiorbaserade hjälpmedelutföra ell arbele. Det är angeläget att möjligheterna tas till Prop,1986/87:100 vara. Jag vill dock understryka att bidragen till daiorbaseradehjälpmedel Bil. 12 bör avse ulrustning som behövs för att den handikappadeskall kunna utföra sitl arbete och således inte bör lämnas, om syftet är attverksamheten därigenom kan bedrivas mer rationellt. anslagsberäkningharjag utgått från atl särskilda medel i oförändrad omfallning skall avsättastill avancerade hjälpmedel ål personer med svårare funktionsnedsältningar.Vidare bör AMS också fortsättningsvis kunna anlita experthjälp i ärendenrörande daiorbaserade hjälpmedel. Jag är däremot inteberedd atl tillstyrka styrelsens förslag att bidrag lill sädana hjälpmedel skall kunna lämnasexempelvis, då en person, som uppbärförtidspension eller sjukbidrag, introduceras på en arbetsplals utan alt etlanställningsförhållande föreligger. Enligt min mening bör bidragsgivningen inle vidgas uiöver vad som gäller enligtnuvarande regelsystem, som bl. a. ger möjlighel alt lämnaarbelshjälpmedel till den, som praktiserarpå en arbetsplats i samband med en inskrivning vid . Arbetsmarknadskungörelsensregler angående bidrag till arbelshjälpmedeloch motorfordon åt handikappade anger ingen övre åldersgräns för dessa stöd. Flertalet länsarbetsnämnder har docksom praxis alt inte lämna dessa bidrag åt älderspensionerade. Ett antalregeringsbeslut i besvärs-ärenden rörandebidrag till älderspensionerade har. också givit ullryck för principen allbidrag inte bör lämnas i dessa fall. Det förekommer dock att man i ett antal län lämnar bidrag lillpensionärer, som i viss omfattning har inkomst av arbete vid sidan av enålderspension. Jag ser självfalletpositivi på alt äldre personer, som kan och vill arbela, fortsätter som yrkesverksamma ocksä eflerålderspensioneringen. Däremot anser jag det inte motiverat att stödjasysselsättningen i dessa fall med arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Av detlaskäl och för att få en enhetligare handläggning av ärenden rörande bidrag tillarbelshjälpmedel och motorfordon förordar jag alt en övre åldersgräns om 65 årinförs för bidragen. Det innebär dessutom all man får sammaregler för alla slagav arbetsmarknadspoliliska ålgärder, eflersom en övre åldersgräns nu gäller förflertalet stödformer. Etl villkor förbidrag till molorfordon ål handikappade är, att den handikappade personenbehöver fordonet för all få sin utkomst av förvärvsarbete eller för atlförvärva utbildning med yrkesinriktning. AMS har föreslagit att bidrag tillhandikappfordon skall kunna lämnas även till ungdomar, som bedriver icke yrkesinriktad utbildning. Som jag redan har nämnt har en särskildutredningsman (S 1986:1) avgeltförslag om ett utvidgat bilstöd (Ds S 1986:11). getskall även yngre personer, som på grund av ell funktionshinder är beroende avbil för sin förflyttning, men som inte är på arbeismarknaden eller iyrkesutbildning, kunna få bidrag till.bil. Den fråga, som AMS har tagil upp kommer således atl behandlas under denfortsatta beredningen av utredningsförslagen. Jag är därför inle bereddall lilislyrka AMS förslag. finns möjlighel att inomen koslnadsram om 4 milj. kr. lämna bidrag till kostnaden för arbetsbiträde åt gravt handikappade, som 128 behöver personlig hjälp på arbelsplalsen och som omfattasav lönebidrag. I Prop, 1986/87: 100 övrigtkan de båda bidragen inte lämnas samlidigt. AMS vill slopa den Bil. Jag kan inte tillstyrka styrelsens förslag, men förordaratt ramen höjs till . från /88. Till Arbetshjälpmedel åt handikappadeberäknar jag för /. (-1- .) vilket också medger en volymökning.Denna har finansierats genom omprioritering. Siödformen Näringshjälp lill handikappade, som börjarverksamhet som egna företagare, förändrades i flera avseenden . Förinnevarandebudgetår har anvisats 25,6 milj, kr. För /88 beräknar jag samma belopp. Reformeringen av lönebidraget från den 1 juli 1984innebar bl. a. atl ett introduktionsbidrag infördes vid anställning avarbetshandikappade. Bidraget får lämnas, när arbetstagaren är i behov av eningående introduktion ochsärskilda anpassningsälgärder behöver vidtas på arbetsplatsen. Det kan också lämnas för arbetshandikappade, somredan är anställda hos arbelsgivaren,om den anställde till följd av en längre lids sjukfrånvaro behöver rehabilitering i form av arbeisprövningeller arbeislräning på arbetsplatsen.Bidraget lämnas av lönekostnaden för arbetstagaren under högst960 limmar. 1 en skrivelse den19 seplember 1986 har AMS på regeringens uppdrag redovisal den verksamhet medintroduklionsbidrag, som bedrivits under budgetåren 1984/85 och 1985/86. Av redovisningen framgåratt 4192 personer, varav 1 331 kvinnor, omfattats av sådant bidrag . Av2035 personer, som omfattades under /85 har 1271 personer eller62 % fått anställning, med eller utan lönebidrag. Fram tillupp-följningslillfällel hade 950 av totalt 2157 personer, som omfattades under /86 fatt anställning. Vidare harintroduklionsbidraget lett till att sammantaget 600 personer harfått anställning ulan att lönebidrag lämnals för den fortsatta anställningen. Det oftast förekommande arbetshandikappetbland dem, som omfattades av introduktionsbidrag,var rörelsehinder. hade en sådan funktionsnedsättning.Socialmedicinska arbelshandikapp fanns hos och ohka somaliska arbelshandikapp hos . Enligt AMS harintroduktions-bidraget haft synnerligen god verkan för de socialmedicinskt arbetshandikappade. av bidragenbeviljades enskilda arbetsgivare, till kommuner och tilllandsling. I övriga fall gick bidragen lill allmännyttiga organisationer eller statliga arbetsgivare. De mindre företagendominerar klart bland de arbetsplatser, som fått introduklionsbidrag, Någolmer än hälften var således arbetsplatser med 129 färteän 15 anställda, drygt en femtedel hade 16 till 50 anställda. Övriga Prop.1986/87: 100 bidrag gick till arbetsgivare med fler än 50anställda. Enligt AMS har länsarbetsnämnderna ansettatl introduklionsbidraget haft storbetydelse för handikappades möjligheter till förvärvsarbele. Nämnderna harvidare ansett att fler lönebidragsplatser med hög subventionsnivå under längtid, skulle kunna leda till anställning för fler. Jag noterar medtillfredsställelse att introduktionsbidragen har visal sig vara etl bra hjälpmedel för att beredahandikappade varaktigt arbete. Det är också glädjande alt syftet att beredahandikappade arbete inom den enskilda ochden kommunala sektorn har kunnat uppnås i så hög grad. Av AMS redovisning framgår emellerlid också attandelen kvinnor, som fåll arbele medhjälp av introduklionsbidraget är klart lägre än vad som gäller för anställningmed lönebidrag i övrigt, vilkel kan sammanhänga dels med altanställningarna främst skett inom näringslivet, dels också med att gmppen socialmedicinskt arbetshandikappade har enväsenlligl störte representation bland dem, som omfattas avintroduklionsbidrag än vad som gäller för anställning med andra former avlönebidrag. AMS har med hänsynfill den slarka kopplingen mellan introduktions-och lönebidrag föreslagit atlintroduklionsbidragen skall omfattas av den översyn av lönebidragen, somjagaviserade budgelproposition. AMS redovisning harlämnal värdefull information om del nya bidragel. Någon yllerligare översyn, som särskiltgäller detta bidrag, anserjag inle behövlig . Antalet anställda med lönebidrag ökadebetydligt under /86, Atlexakl fastställa ökningen är emellertid inte möjligt eftersom AMS harändrat vissa mtiner m,m, för den statistiska redovisningen av bidragen. Bl, a, innebär förändringen atl avgångarfår snabbare genomslag i statistiken.Ändringarna av den statistiska redovisningen medför emellertid alt de siffror, som jag nu skall redovisainte är helt jämförbara med uppgifterfrån . Vid utgången av /86 hade 38441 personer anställning med lönebidrag, Ytteriigare1631 omfattades av särskiU lönebidrag och 1103 av introduktionsbidrag. Antaletkvinnor, som omfattades av någon formav lönebidrag var 17 604. Antalet anställda hos Statliga myndigheler uppgicktill 6643 och hos allmännyttiga organisationer lill 14754. Kommuner, landsting och affärsdrivande verk hade 8 163 anställda med lönebidrag och enskilda företag11615, Siffrorna avser såväl allmänt och särskilt lönebidrag somintroduklionsbidrag. Kosinaderna för lönebidraguppgick /86 till 2 709 milj. kr. Därav belöpte sig 714 milj. kr. på bidrag till stafligamyndigheter m.m., som fick fullkostnadstäckning. 1263 milj. kr. lämnades som bidrag avlönekostnaden lill allmännyttiga organisationer. Äterstoden 732 milj, kr. utgjordes av bidrag till enskilda ochkommunala arbelsgivare samt affärsdrivande verk. AMS har begärt atlantalet platser med full kostnadsläckning främst hos slatligamyndigheler skall utökas med 500. Jag kan inte biträda förslaget. Enligt minmening är det angeläget att ökningen av antalet lönebidragsplatser främst sker inom sektorer medlägre kostnader för bidragen, där möjligheternaatt senare övergå till anställning utan särskilt bidrag från Prop. 1986/87:100 arbetsmarknadsmyndigheterna dessulom ärstörre. Lönebidrag lämnasnumera endasl vid anställning av arbetshandikappade. utgjordes en slor del avdessa arbetstagare av personer som av andra skäl än arbelshandikapp, t. ex. ålder ellerspråksvårigheter, hade svårtatt få arbete. 1 enlighet med beslut (prop. 1983/84:122, AU 19, rskr. 322) gäller dessulom sedan den 1 juli1984 att lönebidragsplatser, somomfattas av ett kontinuerligt högl bidrag, dvs. hos statliga myndigheteroch motsvarande samt hos allmännyttiga organisafioner, i ökad utsträckning skall förbehållas sädanahandikappade för vilka anställning fömtsätter en hög subventionsnivå underlång tid. Dessa förändringar bör hainneburit att färte sökande är aktuella för placering hos bl. a. statliga myndigheler. innebärdock den nu pågående avvecklingen av störte vårdinstitutioner för psykisktulvecklingsstörda och patienter inom mentalvården ett ökat behov av arbetstillfällen som ärsärskilt anpassade till dessa gmppers behov.Lönebidragsanslällningar hos myndigheter och organisationer torde somregel inte innebära en lämplig lösning för dessa. För många lorde i stället gälla som en förutsättning för atl de skall kunnaförvärvsarbeta, att arbetet särskilt anpassas till deras behov och fömtsättningaroch att arbetsledningen har god erfarenhei av personer med handikapp, rehabilitering och anpassningsälgärder.Möjligheterna att fillgodose dessabehov är särskilt goda inom . För all göra del ekonomiskt möjligt att ulöka timvolymen försysselsättning inom Samhällsföretagsgruppenföreslår jag att antalet platser med lönebidrag hos statliga myndighelerminskas med 300. AMS bör successivigenomföra en sådan minskning med målet att antalet platser med full kostnadstäckningskall uppgå till högsl 5 937 vid utgången av . Platser som blir vakanta genom naturligavgång bör således i normalfallet inte återbesättas. Vidare bör eftersträvasatl myndigheterna i högre grad än verkar för alt anställda medlönebidrag ges godafömtsättningar att övergå till reguljära tjänsler hos myndighelen. Myndigheterna bör även i övrigt främja sädanaövergängar i enlighel med derikllinjer som finns för personal- och verksamhetsutveckling inom den statligasektom. Dessa frågor har bl. a. lagils upp i anslulning lill behandling (prop. 1984/85:219, AU 1985/86:6,rskr, 48) av den slalliga personalpolitiken. Jag vill särskiltundersiryka alt minskningen av de statliga lönebidrags-platserna skall avsearbetsplatser ulanför kulturområdel med ell stort anlal lönebidragsanställdasamt arbetsplatser där möjligheten att bereda en löne-bidragsanställd enreguljär tjänst bedöms vara för handen. Jag återkommer i det följande med förslag om utökning avsysselsättningsmöjlighelerna inom Samhällsföretag. AMS har hemställtom atl under tvä år få bedriva en försöksverksamhet med flexibla bidragsnivåer mellan 25 och90% för högsl 100 personer i syfte att bl. a. undersöka om detta innebär enförenklad administration. Inomfrikommunsförsöken pågår redan viss verksamhet, som bl. a. syf tar till att förenklahandläggningen av arbelsmarknadspolitiska stöd till 131 Den innebäratiman bl. a., med avvikelse från de Prop.1986/87:100 föreskrifter som gäller om bidragsnivåer m.m., kommer överens om etl Bil. 12 enhetligt bidrag över försöksperioden. Enligt min mening börerfarenheterna av dessa försök avvaktas innan ytterligare försök medsamma syfte inleds. AMS har vidareföreslagit atl lönebidrag med hela lönekostnaden skall få lämnas ikombination med bidrag till arbetsbiträde till arbelsgivare som anställerungdomar med svåra handikapp. AMS har beräknat atl ca 100 personer skulleomfattas till en årlig kostnad av 20 milj. kr. Därvid har styrelsen beräknat att också kostnaderför anpassning av arbetsplatserna skallbetalas inom den angivna kostnadsramen. Del finns emellerlid redan inomnuvarande regelsystem möjlighet atl lämna omfattande stöd lill anpassningsåtgärderefter prövning av behovet i det enskilda fallet. Vad sedan gäller förslagel om all bidrag i övrigt skall kunna lämnas medbelopp som väsentligt överstigerlönekostnaden för den enskilde arbetstagaren, så innebär della enligt minmening en risk för att man eftersätter strävandena att bereda den unge handikappade meningsfulllarbete och att hans eller hennesarbetsinsais inte tillmäts tillräckligt värde. Mot den bakgrunden är jag inte beredd atl tillstyrka AMS förslag omhöjda bidrag i dessa fall. Jag beräknar attantalet platser med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer kommer attöka med upp till 500 platser även under /88. Vidareräknar jag med en fortsatt ökning av det allmänna lönebidraget. AMS disponerar underinnevarande budgetår särskilda medel för utbildning av personalen vidarbetsförmedlingar, m. m. med anledning av den delvis förändradeinriktningen av anpassningsverksamhelen,som följl av de ändringar i arbetsmiljölagen m. m, som är gällande sedan den , Vid ingångentill /88 har förflufit, sedanförändringarna genomfördes. Behovet avsärskilda utbildningsinsatser bör då vara tillgodosett. Jag förutsätter atl erforderlig utbildning om anpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet ges inom ramen för den reguljära verksinlernaulbildningen och beräknar inle medel särskilt för ändamålet. För Anställning med lönebidrag beräknarjag . (-J-241075000 kr. Under anslagetberäknade medel för /88 uppgår därmed fill . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har anfört om ändraderegler för bidrag lill Arbelshjälpmedel äl handikappade, 2. lillSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till /87:100 1985/86 Utgift 2 877 071 999 1986/87 Anslag 3 052000 000 1987/88 Förslag 3 216 000 000 Från anslaget utgårbidrag till dels för läckandeav underskottet i verksamheten vid verksiäderna för skyddat arbele, dels förinvesteringar. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Driftbidrag 2 697 000 000 -f 153 000 000 Bidrag till fastig hetsfonden 350 000 000 + 16 000 000' investeringar(1) 5 000 000 - 5 000000 3 052 000 000 -I- 164 000 000 (1) tas bort fr. o. m. /88. Samhällsföretagsgmppen omfattar den cenirala stiftelsen- Samhällsföretag - och 24regionala stiftelser/företag. Förelagsgmppen har 329 egnaverksläder. Dämiöver finns tre enskilda och 15 s.k. inbyggda verkstäder. Verksamheten bedrivs således vid 347 produktionsenheteri 217 kommuner. Arbetsförmedlingen disponerar samtliga platser i skyddat arbete på dessa verksläder och anvisar depersoner som är i behov av sådanl arbete. Arbetet med atl stärka Samhällsföretagsgmppensaffärsmässighet har fortsalt hög prioritet. Genom förändrad stmktur inom de enskilda företa gen och fördjupat samarbele mellan dem förstärks företagsgruppens totala kompetens. Den iradilionella industriella produkfionen kompletteras suc cessivt med nya verksamheter och nya samarbetsformer. Strävan är att öka antalet arbetsfillfällen ulanför fillverkningsinduslrin och att utveckla . samarbetsformer med övrigl näringsUv t. ex.genom inbyggda verkstäder och entreprenader. Samhällsföretag anser det nödvändigl altöka utnyttjandet av förtags-gruppens kapacitet med hänsyn till behoven av flerarbetstillfällen för de arbetshandikappade. Företagsgmppens egentligasysselsätlningskapacitel beräknas motsvara37 miljoner limmar, dvs. 6,7 miljoner fler timmar eller 6000 fler arbetsfillfällen än de som i dagerbjuds. Företagsekonomiska och samhällsekonomiskaberäkningar visar enligt stiftelsen också att ytterligarefillvaratagande av gruppens kapacilet kan ske till förhållandevis lågakosinader för Samhällsföretag och staten. Det skulle dessutom vara samhällsekonomisktlönsamt. Ett bäitre utnyttjande skulle ocksä sänka del genomsnitfiigabidragsbehovet per anställd. Mot denna bakgrund föreslårSamhällsföretag en successiv utökning av limvolymen för att bättre molsvara dearbetsmarknadspolifiska behov som 133 Den årliga ökningstakten måste givelvis också vara beroende Prop.1986/87: 100 av de kommersiella fömtsättningarna lillökad orderingång. Samhällsföretagföreslår därför, i samråd med AMS, en sysselsättningsökning med 1,2 miljonerarbelsfimmar fill totalt /88 (inkl. de särskildauppdragen bl.a. i Malmfälten). Antalet övergängarfrån verkstäderna till den reguljära arbetsmarknaden var från företagsgmppensslart fram t. o. m, /84 i stort oförändrat - ca 300 eller 1,.