prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Statensfinansiella transaktioner är av stor betydelse när man vill studera sparandetsutveckling. Statens finansiella sparande definieras som budgetsaldot reduceratmed nettobeloppet av finansiella transaktioner, inklusive valutaförluster påbudgetens utgiftssida och amorteringar av statliga lån på budgetensinkomstsida. Det statliga finansiella sparandet är en del av det totalafinansiella sparandet i ekonomin. Summan av de olika sektorernas finansiellasparande svarar emot bytesbalansens saldo. Sammanfattning av statsbudgetens utgifter uppdelade pårealekonimska kategorier. Tillgrund för beräkningen av statsbudgetens utgifter i löpande priser ligger denrealekonomiska indelningen. Konsumlions-och investeringsutgifter skrivs frammed priser och löner och transfereringsutgifter, som för merparten avutgifterna styrs av indexkopplingar, skrivs fram med antaganden otnindexutvecklingar. /82-1985/86 minskade utgifternaexklusive statsskuldsräntor i fasta priser med . Underlångfidsbudgetperioden beräknas de totala utgifterna öka i fasta priser. Ilöpande priser beräknas utgifterna öka med 1,i lågalternalivet och med 5,3 %i högalternativet. Inedanstående tabell redovisas utvecklingen i löpande priser för de totalautgifterna uppdelade på realekonomiska kategorier. Tabell 8 Totala statsutgifter Miljarder kr., löpande priser Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 1986/87: 150 Iappendix II redovisas statsbudgetens utgifter uppdelade på ändamål. Elt ändamålkan innefatta utgifter hänförliga lill mer än ett departement. Ändamålet"Stöd till barnfamiljer" upptar t. ex. utgifter som i statsbudgetenredovisas under både och bostadsdepartementetsverksamhetsområden. Ett anslag pä statsbudgeten kan i sin tur innefatta utgifterför fler ändamål. I dessa fall hänförs anslaget till den ändamålsgrupp somsvara mot anslagets huvudsakliga syfte. Respektiveändamålsgrupp inleds med en tabell som redovisar utgiftsutvecklingen för deolika områdena. Redovisningen görs i oförändrad pris-och lönenivå. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändringtill Procentuell Genom snittlig förändring snittlig procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/9) 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 -0,3 -0,2 -0,1 -0,7 -1,2 -1-2,1 -0,1 -0,2 Tilländamålsgruppen hör utgifterna för polisväsendet, åklagarväsendet,och kriminalvården. Resursförbrukningen inomrättsväsendet är till stor del beroende av brottsutvecklingen och hur storandel av brotten som anmäls lill polisen. Brott mot som har kommittill polisens kännedom har ökat med igenomsnitt 3,. uppgick antalet anmälda brott mot brottsbalkenlill ca 894 000 vilket är en ökning med ca 49 000 jämfört med föregående år. Antaletanmälda broU mot annan lagsfiftning (t. ex. skattebrott, trafikbrott ochnarkotikabrott) har från en hög nivå år 1981-1982 minskat och uppgick fillca 124 000. Deprognoser för brottsutvecklingen som redovisas i årets budgetproposition pekarpå en fortsall uppåtgående trend för brotlsbalksbrolten med någon eller någraprocent . Någon prognos för brott mot annan lagstiftning presenteras ej. Vidsidan av brollsulvecklingen påverkar lagsstiflningens utformning samt de olikaverksamheternas effektivitet resursbehoven. 1 syfte atl be- gränsa kostnaderna pågår ett omfattandearbete inom för atl ändra lagstiftningen i olikaavseenden samt ge olika verksamheter en effektivare organisation. Polisväsendet förstärks under /88 med ca 70tjänster. Utvecklingen har inneburit att antaletutbildade polismän som inte har s. k. lablåtjänst minskal till omkring 1 300personer. Stråvan är att nå en bättre balans mellan antalet polismanstjänsteroch antalet utbildade polismän. Långlidsbudgetberäkningarnautgår från en aspirantintagning om 150 aspiranter /88. 250aspiranter /89 samt 430 aspiranter ilångtidsbudgetperioden. Beräkningarnai långtidsbudgeten baseras på oförändrade ekonomiska resurser föråklagarväsendet och domstolsväsendet. Kriminalvårdensinriktning styrs av de principbeslut om kriminalvårdens utformning somfattades av 1973. Beläggningen vid kriminalvärdsanstalterna har variti stort sett oförändrad . För att möjliggöra en utjämning av desäsongsmässiga variationerna i beläggningen vid kriminalvårdsanstalternainförs ett system med aktiv styrning av de tidpunkter då straffverkställighetenpåbörjas. Systemet är avsett för kortiidsdömda som är på fri fot når de skallbörja avtjäna straffet. Behovet av anslaltsplalser under långtidsbudgelperiodenbedöms kunna tillgodoses inom ramen för oförändrade ekonomiska resurser. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 11 Internationellt utvecklingssamarbete och övriginternationell samverkan. kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 Totalautgifter +3,1 utvecklingssamarbete +2,2 och övrig internationell samverkan +6,0 -0,5 -0,2 12026 -66 -25 -21 O -2,7 Tilländamålsgruppen hör utgifterna för internationellt utvecklingssamarbete sombistånd och u-landsverksamhet saml övrig internationell samverkan såsomutrikesförvaltning och medverkan i internationella organisationer. /88 har regeringen föreslagit att närmare 9,7 miljarder kr.anvisas till internationellt utvecklingssamarbete. Härutöver tillkommer ca 190milj. som föreslås anvisas över andra anslag än de reguljärabiståndsanslagen. Beräkningarna för budgetåren därefter har utgått från attbiståndet skall uppgå lill av bruttonationalinkomsten i löpande priser. Återflödet i biståndet, dvs upphandlingen av varor ochtjänster i , är av anvisade bisländsmedel. U-krediternaoch del tekniska samarbetet genom BITS medutvecklingsländer beräknas generera upphandling i till ett värde av catre gånger det bistånd som lämnas. Utgifter för u-krediter och tekniskt samarbeteberäknas uppgå till oförändrad andel. Utgifternaför deltagande i internationella organisationer fastställs efterförhandling mellan de medverkande staterna och fördelas efter överenskomnafördelningsnycklar. Utrikesförvaltningensutgifter är till viss del utlandsberoende och påverkas av inflationen ochvaluiakursutvecklingen i respektive värdland. Prop.1986/87:150 Bilaga 1.2 oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 därav Militärt försvar Civila sektorer/ -0,7 0 -11,3 0 -2,9 *Klassificeringen förändrad. Ändamålsgruppen omfattar utgifterna för totalförsvarelsmilitära och civila delar samt övrig verksamhet inom totalförsvaret. skall ta ställning tillinriktningen av totalförsvaret för perioden /88-1991/92 (1987-års försvarsbeslut).Regeringen har i proposition 1986/87:95 Totalförsvarets fortsatta utvecklingredovisat förslag till inriktning av totalförsvaret för perioden. Regeringens proposition utgår från de ekonomiskaförutsättningar som angetts av 1984-års försvarskommitté. Långtidsbudgetenutgår i princip från dessa förutsättningar. För det militära försvaret föreslås att planeringsramenför perioden skall uppgå till ca . Den militära utgiftsramen föreslås priskompenseras enligtett modifierat försvarsprisindex. Detta modifierade index bygger i princip påen samman-vägning av fem officiella indexserier. Stora besparingar är planerade inom fredsorganisationen.För perioden /83-1991/92 är planeringsförutsättningen att ca 9,1 miljarderkr. i prisläge , skall sparas. Möjligheterna till ytterligarebesparingar utreds . Besparingarna görs för attskapa tillräckligtutrymme för utbildning och utrustning för krigsorganisationens Prop.1986/87: 150 behov. Mot bakgrund av de osäkerheter i överbefälhavarensplanering som Bilaga 1.2 redovisas i propositionen 1986/87:95 kan intereduceringar och senarelägg-ningar av planerad materielanskaffning m. m. under försvarsbeslutandepe-riodenuteslutas. Utgifterna för militärt försvar under /88beräknas totalt uppgå till ca , varav . Den militära utgiftsramen föreslås höjas med 200milj. per är under budgetåren 1988/89-1991/92. En ny planeringsram för den civila delen totalförsvaretföresläs införas fr. o.m. Ramen omfattar investeringar,samt vissa drift- och förvaltningskostnader inom totalförsvarels civila del.Den civila planeringsramen föreslås priskompenseras enligt ett särskilt index. För totalförsvarets civila del beräknas ett totaltmedelsbehov på 3 097 milj. kr., varav 1 592 milj. kr. ingår i planeringsramenför /88. För den civila delen av totalförsvaret innebär förslagettill inriktning bl. a. förstärkningar av uthållighet och kapacitet för hälso-och sjukvård i krig samt en förändrad inriktning av befolkningsskyddet i krig. 1 princip omfattar totalförsvarets civila del allsamhällelig verksamhet som avses fortgå i krig. I budgetsammanhang är dockavgränsningen snäv och avser endast anslag eller delar av anslag som är direktinriktade mot beredskapsuppgifter. Styrande för utgifterna inom den civila delen av totalförsvaretär främst kostnaderna för oljelagringsprogrammet saml storleken på planeringsramenför totalförsvarets civila del. Mot bakgrund av försvarskommilténs ställningstagande tilländrade importantaganden under kriser och i krig föreslås att beredskapslagringenav olja i samhället minskas och att den statliga beredskapslagringen omstruktureras. Vid medelsberäkningen för övrig verksamhet inomtotalförsvaret har del förutsatt alt våra engagemang inom ramen för FN:sfredsbevarande verksamhet kommer att minska i förhällande lill budgetåret1986/87 och omfatta ca 1 000 milj. kr. IVPensioner,sjukförsäkring, m.m. oförändrad pris- och lönenivå Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 198.5/86 1991/92 därav Folkpensioner Bidrag till sjukförsäkring* -181 -144 -221 -190 -310 -0,5 + 46 +48 +50 +5,8 -0,2 -0,5 + 2,1 Ändamålsgruppen domineras av utgifter förfolkpensionering, bidrag till sjukförsäkring och statens bidrag lill kommunaltbostadstillägg till folkpension (KBT). Vadavser sjukförsäkringen redovisas av de totalt beräknade kostnaderna iovanstående tabell vilket är den andel som redovisas som anslag pä budgetensutgiftssida. Återstående av kostnaderna redovisas på budgetens inkomstsida,där de i princip skall täckas av sjukförsäkringssav-gifter och egenavgifterlill sjukförsäkringen. Administrationen av socialförsäkringssystemet /88 uppgå till ca . Adminstralionen redovisas påsamma sätt som sjukförsäkringen uppdelat på statsbudgetens utgiftssida resp.inkomstsida. Därutöver belyses utgiftsutvecklingen för den allmännatilläggspensioneringen (ATP) vars utgifter och inkomster inle redovisas överstatsbudgeten. Bland övriga förmåner inom socialförsäkringssystemet somfinansieras via fonder, och inte redovisas över statsbudgeten, kan nämnasdelpensions-och arbetsskadeförsäkringarna. Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen. Förfolkpensionärer som har liten eller ingen ATP-pension kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskotten avräknas mot utgåendeATP-pension. Folkpensionerna beräknas kosta ca . 1987/88.Bland övriga pensionsförmåner återfinns änkepension, hustrutillägg och handikappersättning. Utgiftsutvecklingen för folkpensionerna styrs i huvudsakav förändringar i befolkningens äldersammansättning och den allmännaprisutvecklingen. Även arbetsmarknadsläget påverkar utgiftsnivån. Utgifternaför statsbidraget till kommunalt bostadstillägg lill folkpensionen (KBT) styrsfrämst av antalet personer som med hänsyn till inkomst och bostadskostnad ärbidragsberättigade men också av hyresnivån i kommunerna och kommunernas egnaambitioner för bostadstilläggen. Statsbidrag utgår ined av kommunernasslalsbidragsberätiigade kostnader för bostadslill-lägg. Belastningenpä statsbudgeten kommer att minska något Prop. 1986/87: 150till följd av att antalet pensionärer med full ATP ökar. Därigenom minskar Bilaga 1.2 utgifterna för peiisionsiillskott och kommunalt bostadstillägg.Samtidigt har regeringen budgetproposition föreslagit att den övrehyres-gränsen höjs med , vilket ökar statens utgifter för statsbidragtill KBT något fr. o. m. Den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansieras avkollektiva socialavgifter samt av avkastningen pä fonderade medel. Inkomsteroch utgifter redovisas inte till någon del över statsbudgeten. Utbetalningarniä av ATP ökar dels på grund av att antaletpensionärer som uppbär ATP ökar, dels på grund av att den genomsnittligaATP-pen-sionens storlek ökar. Utgifterna för ATP uppgår för /88 tilldrygt . Försäkringen omfattar ålderspension, förtidspensionoch familjepension. ATP-avgiften härför fastställs till 10,.. Delpensionsförsäkringen började gälla . Deninnebär att förvärvsarbetande har möjlighet att minska sinarbetstid genom att gä över till deltidsarbete i kombination med delpension.Delpension utgör av inkomstbortfallet. I årets budgetpropositionföreslås en höjning av delpensionen till av inkomstbortfallet. De utgiflsstyraiide faktorerna för delpensionen är bl. a.den genomsnittliga lönenivån hos dem som har delpension och prisutvecklingen.Pensionsförmånen är knuten till basbeloppet. Antalet delpensionstagare beräknas1987 uppgå till 32 000, Delpensionsförsäkringen finansieras getiotn avgifterfrån arbet.sgivare och egenavgifter om 0,av löneunderiaget. Avgiften förstill en särskild fond. Sjukförsäkringssyslemel omfattar hela befolkningen.Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vid sjukdom avarbetsinkomsten upp till 7,5 gånger basbeloppet (180 700 kr.år 1987), dels vissersättning i samband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling,läkemedelsinköp, tandvård, sjukvård samt .sjukresor. Regeringen har i en särskild proposition föreslagitförbättrad kompensation vid kortidssjukdom fr o m den I december 1987.Kostnaderna för reformen har beräknats till ca . Hänsyntill detta förslag har tagits i långtidsbudgeten, liksom till den föreslagnahöjningen av sjukförsäkringsavgiften och egenavgiftentill sjukförsäkringen ined fr. o. m. . Avgiftsbefrielse för pensionärer under de första 365dagarnas sjukhusvistelse föreslås slopas från . Utgiftsminskningenför sjukförsäkringen beräknas bli 540 milj. kr. för /88. Beräkningarnai långtidsbudgeten bygger på att förslaget om slopande av det avgiftsfria åretföl pensionärer genomförs enligt regeringens förslag. /88 föreslås en besparing inom sjukförsäkringengenom änd- radperiodisering av utbetalningarna till Apoteksbolaget, fiänsyn till att Prop.1986/87: 150 denna besparing är av engångskaraktär har tagits i beräkningarna. Kostnaderna för sjukpenningen påverkas av antaletsjukpenningberätti-gade, löneutvecklingen och utvecklingen av antalet ersattasjukdagar (sjuktalet). Någon förändring av antalet personer som är berättigadetill sjukpenning förutses ej . Det genomsnittliga antalet ersattasjukdagar uppgick fill 20,9. Detta innebar en kraftig ökning jämförtmed . För är 1986 beräknas sjuktalet preliminärt till 21.5dagar. Ett i förhållande till 1986 oförändrat sjuktal ligger till grund förkostnadsberäkningarna i långtidsbudgeten. En förändring av det genomsnittligaantalet ersatta dagar med motsvarar en kostnadsförändring försjukförsäkringen med drygt 880 milj. kr. gäller ett nytt system för ersättning tillde offentliga sju vårdshuvudmännen. I princip bygger det nyaersättningssystemet på enhetliga ersättningar beräknade per invånare. Nivån påersättningarna fastställs efter förhandlingar mellan staten och företrädare försjukvårdshuvudmännen. Långtidsbudgeten bygger på de ersättningar som har fastställtsför är 1987. Vad gäller läkemedel svarar sjukförsäkringen för kostnadenutöver den avgift pafienlen betalar vid inköpslillfällel. Denna avgift föreslåsfr.o.m. uppgå till den faktiska läkemedelskostnaden, dock högst60 kr. vid varje inköpstillfälle. Kostnaden för läkemedel är beroende dels avvolymutvecklingen, dels av prisutvecklingen på de olika preparaten. Sjukförsäkringensutgifter för läkemedel har ökat kraftigt . I långtidsbudgetenberäknas en viss ökning även för den kommande perioden. Försäkringens kostnader för sjukresor har ökat markant desenaste året. Kostnadsutvecklingen är beroende av den allmänna prisutvecklingenpå resor, antal resor samt den försäkrades självrisk (det sk. karensbeloppet).1 långtidsbudgeten förutses en fortsatt volymökning. Tandvårdsförsäkringen ersätter av landvårdskostnaderupp till och av kostnaderna därutöver enligt gällande taxa.Utgifterna styrs av patienttillströmningen, antalet verksamma tandläkare somhar rätt till ersättning frän försäkringen saml av den ersätlningsberättigadetaxa som har beslämls för varje behandling. ArbetskadejÖrsäkringen omfattar alla förvärvsarbetandesaml personer som genomgår utbildning i den mån utbildningen medför särskild riskför arbetsskada. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfall till densom drabbas av skada i sitt arbete. Arbetskadeförsäkringen samordnas under deförsta efter en skada med den allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen ligger utanför statsbudgeten ochfinansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och egenföreiagare. Avgiften utgör fr. o. m. 0,av löneunderlaget, dvs. ca 2100 milj. kr. Utgifterna styrs av antalet som skadas, den ersättning dessa beviljas samt tillämpningen vid prövning om rätt lill ersättning föreligger. Antalet skadefall ökade och ökningen väntas fortsätta . v Stöd till barnfamiljer kr., oförändrad pris- och lönenivå Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 procentuell 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- procentuell förändring 1988/89- förändring 1981/82- 1987/88- 1985/86 1991/92 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer 24513 +46 +26 +37 +6 +0,2 h2.9 15 335 +46 - 26 -37 - 6 +0,3 h5.1 9178 +480 +480 +480 +480 +5,2 -0,2 +4,9 Ändamålsgruppen omfattar inkomstöverföringar lillhushållen i form av allmänna barnbidrag och flerbarnstillägg, föräldrapenning,bidragsförskott, bostadsbidrag för barnfamiljer, barnpension samt vårdbidragför handikappade barn. Vidare ingår statsbidraget till barnomsorgen och dendel av statens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljerinom denna ändamålsgrupp. Statsbidraget lill kommunernas barnomsorg slår förden snabbaste utgiftsökningen . Ulgiftsslyrande faktorer för de allmänna barnbidragen ärantalet bidragsberättigade barn och bidragets storiek. Underperioden beräknas antalet bidragsberättigade barn minska. Bidraget fastställsav statsmakterna i enskilda beslut och uppgår fr. o.m. till 5820kr och barn under 16 är . Flerbarnstillägg utgår till familjer med treeller flera barn. Som barn räknas i detta sammanhang åven 16-19 åringar somstuderar. I årets budgetproposition föresläs en ökning av flerbarnstillägget.Förslaget innebär att nerbarnstillägget för det fjärde och de därefter kommandebarnen i varje familj fr. o.m. uppgår till av ett heltbarnbidrag. Ökningen beräknas kosta +110 milj. kr. Genom föräldraförsäkringen ges föiäldrarna rätt tillledighet och ersättning för vård av barn. Till föräldraförsäkringen räknasföräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Utgifterna för föräldrapenning, som kan tas ut underbarnets fyra första levnadsår, beror främst på antalet födda barn samtföräldrarnas förvärvsfrekvens och inkomst. Utgifterna för tillfällig föräldrapenning är bl. a.beroende av i vilken utsträckning barnen är sjuka. Utgifterna förhavandeskapspenning påverkas av antalet gravida kvinnor, derasförvärvsfrekvens och inkomst samt det antal gravida kvinnor som bedöms ha ettarbete av sädan karaktär att det inverkar menligt på graviditetens utveckling. Hänsyn har tagits lill förslaget om förbättradkompensation för tillfällig vård av barn fr. o. m. beräknas utgifterna förföräldraförsäkringen öka något eftersom antalet födda barn förväntas öka. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringssystemet 3 1986/87. vad gällersåväl finansiering som administration. Kostnaderna belastar Prop. såledestill budgetens utgiftssida och budgetens inkomstsida där Bilaga 1.2 definansieras genom socialavgifter från arbetsgivare och egenföreiagare. ovanståendetabell redovisas endast de kostnader som täcks via anslag pä Barn vars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott.Nivån på bidraget motsvarar av basbeloppet. Kostnaderna för bidragsförskottetberor främst på det totala antalet barn, andelen barn som lever skilda frännågon eller båda föräldrarna, de underhållsskyldiga föräldrarnas betalningsförmågasamt hur underhållsbidragets nivå fastställs. Genom de nya bidragsregler sominfördes har utbetalande av bidragsförskott bl. a. i indexhänseendekopplats till underhållsbidragens storlek. Detta innebär minskadeutgifter på statsbudgeten. Föräldrar till handikappade barn under 16 är kan fåvårdbidrag om barnet behöver särskild tillsyn eller vård eller om merkostnaduppslår på grund av handikappet. Till barn där nägon eller båda föräldrarna avlidit utgårbarnpension. Antalet barnpensioner antas vara oförändrade underlångtidsbudgelperioden. Kostnaderna för barnpensioner utgår frånfolkpensioneringen eller tilläggspensioneringen. Utgifterna redovisas i detsenare fallet inte över statsbudgeten utan finansieras i dess helhet direktgenom ATP avgiften. Bidrag ges till kommuner för anordnade avbarnomsorgsverksamhet. beslutade på grundval avpropositionen om förskola för alla barn om vissa principer för kommunalbarnomsorgsverksamhet. Utöver ovan redovisade utgifter under denna ändamålsgrupputgår stöd till barnfamiljer och underhållsbidragsskyldiga inom ramen förskallesystemet, vilket påverkar statens inkomster. Skaltebortfallet på grundav dessa skattelättnader kan beräknas uppgå till totalt omkring 850 milj. kr.under är 1986. Det statliga stödet till den kommunala barnomsorgenberäknas till ca . för /88. Totalt beräknaskostnaderna för samhället uppgå lill . Statens bidrag lilldriften av förskolan och fritidshem styrs av andelen barn som bereds plats ikommunal tillsyn. Beräkningarna i långtidsbudgeten har gjorts med utgångspunkti kommunernas barnomsorgsplaner och med hänsyn till den beräknade utbyggnadsom behövs för att nå målet för behovstäckning . VIHälso-, sjuk- ochsocialvård kr., oförändrad pris- och lönenivå Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 -11,3 Ändamålsgruppen omfattar utgifter för statliga ochstatsunderstödda vårdområden. Huvuddelen avser statsbidrag till värdområdenunder kommunall huvudmannaskap, bl a delar av den allmänna sjukvårdsersättningen(den största delen betalas inom sjukförsäkringen). Vidare utgår statsbidragtill kommuner och landstingskommuner för drift av hem för vårdeller boende saml statsbidrag till kommunerna för annan hälso- och sjukvård.Statsbidrag utgår vidare lill social hemhjälp och delar av samhällets åtgärderför handikappade. Staten och landstingskommunerna har träffatöverenskommelse om ersättning till sjukvårdshuvudmännen för hälso- ochsjukvård för . Den sammanlagda ersättningen beräknas till ca 11,8miljarder kr. Den största delen betalas av sjukförsäkringen.Överläggningar pågår mellan företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännen omersättning för perioden . Beräkningarna i långtidsbudgeten bygger på elt iförhållande till 1987 oförändrat belopp. Ett nytt statsbidragssystem för missbrukarvård m.m.infördes den . Bidragssystemet innebär all de tidigare bidragentill drift av hem för vård eller boende slagits samman med bidragen tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare. Bidragets storlekfastställs genom åriiga överenskommelser mellan kommun- och landstingsförbundenoch statens förhandlingsnämnd. Samhällets åtgärder för handikappade och äldre omfattarflera områden. Den största delen av utgifterna - t ex förtidspension ochhandikappersättningen inom folkpensioneringen, stöd till arbetshandikappade m.m. redovisas under andra ändamålsgrupper. I denna ändamålsgrupp ingårutgifter för färdtjänst och social hemhjälp samt bidrag till organisationerm.m. Statsbidraget till den kommunala verksamheten med socialhemhjälp utgår dels per årsarbetskraft inom den sociala hemhjälpen, dels perålders- och förtidspensionär.