prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kan även vara tveksamt all bygga uljägareförbundels regionala organisalion, vilkel föreslås, för att ge service åtlänsvilinämnderna. Dessa borde då hellre ges någon egen administrativ/handlägganderesurs. I nuvarande stalsfinansiella läge bör man undvika altsplittra främst 231 länsstyrelsensbefinfliga väl fungerande resurser och bygga upp en ny, i Prop. 1986/87:58viss mån parallell, organisation. , och från fall lillfall även andra organisafioner, bör iställel även i fortsättningen kunna varalänsstyrelsen behjälplig i det löpande jakl- och vilivårdsarbetet. Sammanfattningsvis har inget emot atllänsälgnämnderna ges breddad kompetens som länsviltnämnder. Deras arbetsinsatsmåsle dock av effektivitets- och kostnadsskäl begränsas till rådgivning iövergripande och principiella frågor. 1 stället bör nuvarandebefattning med jämväl licensärendena bibehållas. Möjligheten lill besvärsprövning av bland annatälglicenser måste finnas kvar.----- Det är------ i detla sammanhang angelägel meden översyn av resurser vad gällerbesvärshanteringen. Härvid bör tillses att viss försiärkning av den formellagranskningen av besluten görs. Anm: Vad beträffar länsvilinämnderna och derasbefogenheier har liknande synpunkier anförts av Länsstyrelserna i ,, , , , och ,, , , , , ochVästernorrlands län samt av Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare. 13.18 iSödermanlands län: har ingen erinran mol förslaget om en lokalsamrådsgrupp inom varje kommun. Den bör dock vara en från länsviltnämnd ochjaktvårdssammanslulning (jaktvärdskrets) helt frislående grupp, ett forum förangivna intressentgmpper för ulbyte av åsikter och erfarenheter från respekliveområde. Atl tillskapa ytterligare en remissinstans i jakt- och viltvårdsfrågorfinner omotiverat. 13.19 iKalmar län:- De lokala samrådsgmpper beredningen föreslår skall inrättaskommer huvudsakligen atl handlägga frågor av renl jakflig natur. Dessaarbetsuppgifier sammanfaller med det ansvarsområde som jaktvårdsföreningarnaoch deras jaktvårdskretsar har. Behovet av att inrätta ytteriigareell organ för jaktliga frågor måsle därför ifrågasättas, såvida del ijaklvårdskretsarna ingår företrädare för kommuner, jordbrukel etc. ----- För atl få till stånd en enhetlig handläggning närdet gäller frågan om tillstånd till jakt på klövvilt bör- ävenbeslutsfunktionen rörande jakl på rådjur - om licensjakten bibehålles - och dovhjortläggas på länsvilinämnden. När det gäller frågan om hur länsviltnämndens kanslifunkfionskall lösas finner att beredningens förslag bör bli föremål förytterligare överväganden. Att knyta nämndens kanslifunktion till länsstyrelsensnaturvårdsenhet som föreslås ersälta naturvårdsverketsom besvärsinstans i vissa frågor rörande älgjakt måste vara ägnat att minskaförtroendet för som besvärsinslans. Enligt meningär de två funktionerna oförenliga varför en annan lösning måsle sökas. -------- EnUgl mening lalar övervägandeskäl för att läns jaktvårdsföreningarna ges ställning som kansli för länsvilinämnden och även atl nämndens sekrelerare hämias därifrån. beredningen framfört mol alt ge jaklvårdsföreningarnamyndighets- eller kanslifunktion motsägs av att konslruklionen förekommer inom lantbm kamas organisationer.- Härtill kommer att beredningen själv fidigare föreslagil att skall medges möjlighet atttill sjöfågdjaklföre- 232 ning delegera beslutanderätten rörande jakl på allmänl vatten. Vad avserlänsvUtnämndens sammansättning bör enligt Prop. 1986/87:58 mening en av ledamöierna besitta särskild sakkunskap i irafiksäkerheisfrå gor och således utökas med ytterligare en ledamot. 13.20 i : villföra fram elt annat förslagtill organisation av länsvilinämnden.-- Jakl- och viltvården som en del av natur- och miljövården är ett viktigtintresse som bör samordnas med bla skogs- och lantbruk. Del är därför viktigtall har erforderlig kompetens även inom jakt- ochvillvårdsområdet samt därigenom får möjlighet all väga della intresse motandra. En möjlighet alt knyta denna kompelens till är alt byggain nämnden i . Organisatoriskt kan delta ske genom att nämndenbildar en delegation som tillsammans med ordförande ochsekreterare/föredragande från fattar beslut i vissa licensärendensamt ärenden av principielleller eljest viktig art inom jakt- och viltvårdsområdet. Sammansätiningen av delegalionen bör vara densamma somberedningen föreslagil. Om den nya lagens inlenlioner skall kunna genomföras måstelänsstyrelsen vidare tillföras förslärkningar även på tjänstemannaplanet inomjakt-och villvårdsområdet. saknar sådan sakkunskap. 13.21---------------------------------- iHallands län: anser det oklart vilken ansvarsfördelning som är tänkt atl gälla mellan de lokala samrådsorganen och länsjaktvårdsföreningarna/jaktvårdskretsarna. vill vi dare ifrågasätta om ytterligare elt jaktorgan på del lokala planet - med de av beredningen förslagna uppgifterna - verkligen kommer alt bli liU gagn för del praktiska vilivårdsarbetet.------ Ett sätt att avlasta är all införa enmöjlighel för atl ompröva sina lilldelningsbeslul.Erfarenhelerna från andra områden där omprövningsmöjlighel införts talar föratt en belydande minskning av anlalel besvärsärenden skulle kunna uppnås pådetta sätt. vill därför förorda denna lösning pånaturvårdsverkels "besvärsproblem" framför det av beredningen lagdaförslaget, vilket inte finner acceptabelt. 13.22--------------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : tillstyrker att - med kretsarna som grund - lokala samrådsorgan som arbetarpå ideell basis tillskapas.--- Samrådsorganet får dock inte ulvecklas till elt organ somarbetar vid sidan av jaktvårdsförening och dess kretsar. Då bliradministrationen överarbetad. 13.23------------------------------------------ Länsstyrelseni : delar beredningens bedömning av behovel av ett utökal, lokalt samarbele i vilt- och fauna- vårdsfrågor mellan berörda intressenter. Med hänsyn till all natur vårdsorgan i allmänhet saknas i kommunerna, ifrågasätter , om inle de föreslagna lokala samrådsorganen bör ges en fastare form och ett vidgal ansvarsområde. De rent Jaktliga frågorna bör dock enligt läns styrelsens mening liksom hitlills i huvudsak kunna handhas av de lokala jaklvårdskretsarna. Ansvarsfördelning och samrådsformer mellan kret sarna, samrådsorganen och andra lokala intressenter, tex på irafiksäker helsområdel, bör dock klarläggas. 1 likhei med ochlänsälgnämnden lillstyrker beredningens förslag avseende länsvilinämnderna, 233 derassammansättning och uppgifter. Tjänstemän från skogsvårds- Prop. slyrelsen, lanibruksnämnden och regionala myndigheter påirafiksäkerhelsområdel bör enligt mening regelmässigt erbjudasatt som adjungerade della i länsviltnämndernas sammanträden. 13.24------------------------------------ iÖrebro län: Beredningen föreslår alt lokala samråds organ eller samrådsgrupper bildas.--- Beredningens uttalande alt den finner del lämpligt att låla de lokala organen växa framgenom lokala inilialiv innebär alt det är högst osäkert om de lokala organenalls kommer atl inrättas och hur de organiseras för sina uppgifter. och därmed också för arbete kan uppkomma.Det är därför angeläget att de nämnda organens uppgifler och organisalionklarläggs närmare. 13.25------------------- i län:På den lokala nivån har beredning en ansett atl ett samrådsorgan med uppgift att samordna vilivårdsinsat serna bör inrättas.--- är Iveksam till om det finns elt behov av ett sådanl samråd. Inrättandet av ettsamrådsorgan får inle innebära ökal arbele för vid dess hanteringav jaktfrågoma. 13.26 i : De föreslagnalokala samråds- grupperna skulle få betydande arbelsuppgifter. De flesta av dessa uppgifler handhas av kretsorganen av . Risker finns för all ansvarsförhållandena beiräffande dessa uppgifter blir oklara och all dubbelarbete och ökade kostnader uppstår. Enligt mening borde det i de flesta kommuner vara tillräckligt att företrädare för de nämnda övriga intressena och, i ökad omfattning, företrädare för kom munen medverkar i krelsorganens arbete med dessa uppgifter. Om det i någon kommun finns etl särskilt behov av en samrådsgrupp, bör sådan självfallet kunna inrättas. anser atl bla följande principer bör varavägledande för beslutssystemet vad gäller älgtilldelningen inomälgjaklsområdena och jaktfiden för älgjakt. De beslutande organen bör ha ensådan sammansällning atl ärendena kan ges en allsidig prövning utifrån deolika intressen som finns i dem: jägarnas, trafiksäkerhetens, jord- ochskogsbrukels, naturvärdens och friluftslivets. Jägarna och fastighetsägarna börha möjlighet alt få ärendena överprövade även på central nivå. Beträffande länsviltnämndens sammansättning anserlänsstyrelsen alt Irafiksäkerhelsinlressena är så vikliga att förelrädare fördem bör ges ordinarie plals i nämnden. 13.27------------------------------ iJämtlands län: Beredningens förslag om lokala sam rådsorgan verkar välbetänkt. för etl sådant organ synes angelägna. varje kommun minst en jaktvårdskrets och del kan i och försig sättas i fråga om inte dessa krelsar skulle kunna klara av nämndauppgifter. Emellertid omfattar kretsarna enbari jägareförbundetsmedlemmar. Kretsarnas arbetsuppgifier är också ganska begränsade. Eltsamrådsorgan skulle däremoi stå organisafionsmässigt obundet samt få betydUgtfler och vidgade uppgifler. Del är lämpligl alt dessa organ kommer till eflerfrivilligt initiativ. Att gå fram tvångsvägen är inle någon bra lösning.Däremot finns del all anledning för kommunerna att vid behov ta tag i fråganoch undersöka och sfimulera intresset för att tillskapa samrådsorgan. Föreslagen ändring från benämningen länsälgnämnd tilllänsviltnämnd är logisk. Antalet ledamöter blir enligt förslaget detsamma som . lämpliglatt ulser ledamöterna i länsvilinämnden. ----- Det bör------- vara lämpligl atl länsviltnämnd inomsig har ell arbetsutskottsom i brådskande fall kan yttra sig på nämndens vägnar. Den föreslagna konstruktionen med länsviltnämnd sombeslulande i tilldelningsfrägornaoch som besvärsinslans är inte 1 allmänhetens ögon skulle del hela komma atl ses som Om det är så att alla ärenden skall föredras i viltnämnden är det fara värt atthandläggningen blir lång sammare och omständligare. Det föreslagna obligatoriska hörandel av lokala samrådsorgan kan ocksä innebära tyngre arbelsformer. Länsstyrel sen är vidare benägen att tro alt del finns en slörre garanii för atl berörda iniressen bevakas på ett mer likvärdigt sätl om får fortsätta atl besluta i alla lillddningsärenden.--- Förslaget innebär alt kravet på arbetsinsatser frånnaiurvårdsenhetens sida ökar i inte ringa utsträckning. Älgärenden kommer att hanteras inom både naturvårdsenhelen och juridiska enheten. Mol bakgrund härav finns del slarka skäl all tro alt densamlade hanleringen av ärenden kommer alt kräva ökade insatser frånlänsslyrdseper- sonalens sida.--- Föreslagen reform kan därför komma atlslälla krav Nämnda förhållande slår ej i samklang med sirävandena iden offenlliga verksamheten att effektivisera och inte onödigtvisbyråkratisera. Rent principiellt kan del också resas invändningar mot atttjänsteman vid naturvårdsenhelen är knuien till länsvilinämnden - låt varaenbart som sekreterare - och all tjänsteman vid samma enhel samlidigt dellar ibesvärsprövningen i ärenden som handlagts av nämnden. Sammanfattningsvis släller sig inteavvisande till tanken på atl låta länsvilinämnden besluta iälglillddningsärenden men anser atl en hel del befogad kritik kan anföras motförslaget. 13.28 i : Om del nyajaktsyslemet accepteras kommer registrering av generella områden alt upphöra.Del blir en pålaglig administrativ förenkling. Samiidigi tillkommer dockkonstruktionen med sk särskilda licensområden, etl nyll moment, som kanbefaras krympa denna rationaliseringsvinst. Dessa särskilda områden skall ocksåtidsbegränsas och kontinuerligt omprövas. - Utredningen menar atl länsslyrelsernasadministrativa insalser också kommer alt minska genom alt länsvilinämnden taröver vissa beslutsfunktioner. I fråga om besluten om avskjutningsramar blir delknappasl någon reell skillnad i hanteringen gentemot för närvarande.Kanslifunktionen beiräffande såväl ramar och licensbeslul beiräffande älgjaktensom andra jaktfrågor är länkl att bli en ny uppgifl för länsstyrelsensnalurvårdsenhel. Det är då svårt att förslå vari minskningen sammanlaget förlänsstyrelsen kommer att bestå. Säkerligen förulsäller detta försiärkning avde personella resurserna. Besvärsprövningens överföring lill inrymmerfrågesläll ningar av mera principiell natur. Del är dock med ivekan länsstyrel sen kan acceptera denna procedurförenkling. Del återstår också att se om älgjägarna gör det. Det kan för jägarna bli svårsmäll, alt förekommer i två roller i samma ärende. Dels genom sina arbetsuppgifter och handläggaransvar gentemoi länsvilinämnden (naturvårdsenheten) å ena sidan och å andra sidan den prövning av besvär som samma länsstyrel se (juridiska enheten) skall svara för. Som en nyhet framför utredningen atl personalen ilänsjaklvårds föreningen i större omfattning än nu skall della i del praktiska arbelet - ej myndighetsutövning kring administrationen av älgjakten och i aren- 235 Detta - liksom allt övrigl utredningen anseratt Prop.1986/87:58 länsjaktvårdskonsuleni och länsjakivårdare skall göra har i stortsetl sä fungerat i vårt län under hela försöksperioden. Resursökning av detskälel synes därför inle direkt påkallal. är inte främm;mde för tanken på elt bredarelokall engagemang i jakl- och faunafrågor. Samlidigt kan häri ligga en faraför ett överorganiserande, som gör framför alll älgjaktens administrationyllerligare komplicerad. 13.29 i : Myckel av deljakt- och viltvårdsar bete som sker handhas av jaklvårdskretsarna. Del kan inte uteslutas att de lokala samrådsorganen som beredningen föreslår kommer alt syssla med samma uppgifier. Del finns därför en risk för dubbelarbete och kanske även meningsmotsättningar mellan krelsen och samrådsorganel. Då de arbelsuppgifler som föreslås åvila samrådsorganel är mycket angelägna och då detta organ står öppel även för andra kategorier än jägare lillstyrker beredningens förslag om lokala samrådsorgan. lillstyrker förslagel alt omvandlaälgnämnden lill länsvili nämnden. anser att det därvid är en onödig detaljreglering all föreskriva att nämnden bör vara knuien till naturvårdsenheten och atl en tjänsteman på denna enhel bör vara sekreterare i nämnden. ----- bör------ förulom övriga skogsintressenvara representerat i nämnden. En bokstavlig tolkning avberedeningens förslag om "intresseorganisationer" ger emellertid inteplats för domänverket i nämnden, enligl utredningens förslag. bör därför ges en frihet vid förordnande avledamöter i länsvilinämnden, som gör det möjligt att ta hänsyn lill regionalaskillnader. ----- Om beslutsbefogenheten överföres på länsvilinämndentorde knappast nämnden in pleno komma atl besluta i varjeenskilt ärende. Beslulen lorde islället komma att meddelas i länsviltnämndensnamn av den handläggare som ställt till nämndens förfogande. Rentpraktiskt torde således ett genomförande av beredningens förslag medföra altlänsstyrelsen svarar för både tillståndsgivning och besvärsprövning om än detur formell synpunkt är skilda myndigheler som är i funkiion. Beredningensförslag i denna del har motiverats av önskemålel atl avlasla nalurvårdsverkeldessa besvärsärenden. Det kan ifrågasättas om della argument är fillräckligtför all införa en administrativ ordning som av flera skäl är så tveksam som dennu föreslagna. vill dock inle motsätta sig all förslagetgenomförs eftersom som besvärsmyndighel har en slörrelokalkännedom än . 13.30---------------------------- : BGSNkonstaierar dock alt viliforsk ningens resultat har hafl förvånansvärt liten inverkan på del prakliska handhavandel av viltet och dess miljöer.-- BGSN finner altdet vakuum som olvivelakfigt finns mellan forskning ochpraktik i stor ut sträckning beror på atl de jakt- och viltvårdsadministraliva organen saknar personal med velenskaplig utbildning. -------- De problem som uppståti i samband med älgslammensexplo sionsartade utveckling torde till stor del kunnat undvikas genom en bättre planerad avskjutning baserad på vetenskapliga prognoser. Delta förulsäller dock populaiionsekologisk kompetens hos de personer som handhar dimensioneringen av älgjakten. Enligl betänkandet finns ingel förslag lill förändring pådenna punkl. BGSN finner således att såväl den gamla som den nya, avberedningen 236 föreslagna,jakl- och viltvärdsadminislrationen.saknar den vetenskapliga Prop. 1986/87:58kompelens som är nödvändig för rationella beslut. BGSN förordar därför atlsåväl centrala som regionala organ förstärks med vetenskapligt skolad personaloch stöder därmed de åsikter som framförs i särskilt yltrande av BerntLindqvist. Denna förändring kan genomföras antingen genom inrättande av nyatjänsler eller genom en skärpning av kompetenskraven vid nytillsättning påredan befintliga ijänster. Om detta leder till ökade kostnader, börfinansieringen kunna ske genom den rationalisering av jaktadmi-nistralionen somföreslagits av beredningen. En rationaliseringseffekt kan förmodligen ocksåförvänlas av den höjda kompetensnivån, tex genom att databaserad prognos-teknik kan införas vid tilldelning av jakflicenser. 13.31----------------- Lundsuniversitet: Även om länsvilinämnderna får en vidgad lekmannarepresentationtillförs naturvårdsenhet en begränsad sakkunskap påfaunavårdens område. För atl lillgodose fauna vården är del bäitre all knytazooekologisk experlis lill länsstyrelsernas nalurvårdsenheter. 13.32 Stockholmsuniversitet: Beredningen föreslår en utvidgning av läns älgnämnderna vid länsstyrelserna till "länsvilinämnderna". Viföreslår faunavårdsnämnder där jaktintressen, nalurvårdsintressen mfi är repre senterade på lika villkor. När jaktliga frågor behandlas är det naturligt med en länsjakivårdare som sakkunnig, i andra frågor kan en ekolog delta som sakkunnig. Om en konsult får fast plals vid länsslyrelserna för alt handha faunavårdsfrågor är det viktigt atl inte endast det jaktliga viltet tillgodoses. ------ Jägarorganisationernasansvar för administrafionen av det prak tiska faunavårdsarbelet bör bara gälla det jaktbara villel. De klargöranden som beredningen försöker göra angående jägareförbundels roll i viltvården kan inte betraktas som klargörande då den breda definitionen på vilt används. Angåendeberedningens övervägande om jakllidsberedningens knytning till måste vi anmäla avvikande uppfattning. Jakttider bör utredas avSNV. 13.33------- Umeåuniversitet: SNV har som centralt huvudansvarig myndighet elt ledningsansvar för viltforskningen (se även pkt 1.2). Vidare bör SNV i samarbete med övriga berörda myndigheter ansvara för atl viltforskning ens och försöks- och utvecklingsverksamhetens resultat omsätts i hän synsregler -- och fatta beslul för det praktiska viltvårdsarbetet. Ävenom SNV samråder med berörda villforskare, jägarorganisaiioner etc vore det inle omotiverat med en förstärkt viliekologisk kompetens vid verkel för atl påskynda och effektivisera bla arbelel med olika typer av hänsynsregler.-- Vistöder beredningens förslag att omvandla länsälgnämnderna till länsviltnämnder.Även om länsvilinämnderna bör vara länsstyrelsernas rådgivande organ i defrågor som rör viltvården och jakten anser vi del synnerligen angeläget altlänsslyrelserna åtminslone successivt (tex vid nybesält-ning av ijänster)förses med egen viliekologisk kompelens. Vislöder beredningens förslag angående kommunala samrådsgmpper. --- mån kommuner inrättar någon form av kommunbiologtjäns- teranser vi del självklarl att dessa personer bör delta i samrådsgmppernas arbeten.-- 237 13.34 Stiftsnämndeni : Förslagel om kommunala samrådsgrup- Prop. 1986/87:58 per avstyrkes. De "mycket begränsade resursförstärkningar" somföreslås finansierade av jägarna kan på della sätt med fördelinbesparas. 13.35 : Då frågor rörande jaktberör även andra än de som jagar släller sig styrelsen positiv till förslagel om lokala samråds grupper. Del rörliga friluftslivet å ena sidan och jakt- och viltvården å andra sidan kan ofta ha molslridiga intressen. Det är därför viktigt alt ett bra samarbete råder mellan jaklorganisationer och idrotts- och friluflsorga- nisationer, vilkel moiiverar att exempelvis och oriente ringsklubbarna ingår i de lokala samrådsgrupperna. ----- För atl kommunernas organ skall bli bättreinformerade om frågor rörande jakl och få möjlighel alt bevaka allmännainiressen, lex bärplockning, bör kommunerna få tillfälle att utse ledamöter ide lokala samrådsgrupperna. Det bör ankomma på varje kommun atl besluta i denfrågan ulan några rekommendalioner från statsmakternas sida. Ledamöterna (samtliga c) samt Lennarl () anför i reservation:Vi vill för vår del inle motsätta oss alt lokala samrådsgrupper bildas. Dettabör dock vara ett lokalt inilialiv och ske på helt frivillig väg. Sammansättningenbör också avgöras lokall. Styrelsen avvisar förslagel om en särskild . 13.36 :-- Landstingsförbundethar i olika sammanhang understrukit vikten av en ökad decentralisering ochbättre samordning mellan olika sektorer inom den statliga förvaltningen. Moldenna bakgrund släller sig förbundet frågande till om vilt- och jaktfrågoma ärså omfattande att del behövs särskilda länsviltnämnder. Landstingsförbundetanser iställel alt dessa frågor bör placeras inom redan befinflig statligförvaltning på länsnivå. Länsslyrelserna bör därvid vara det naturliga regionalaorganet. 13.37 CentralorganisationenSACO/SR: Enligt beredningens förslag synes de arbetsuppgifter som föreslås förde kommunala samrådsgrupperna i stor utsträckning sammanfalla med dearbetsuppgifier som kommer alt åvila länsjaktvårdsföreningarna och derasjaklvårdskrelsar. Härigenom kan ansvarsförhållandena bli oklara med åtföljanderisker för dubbelarbete och ökade kosinader. /SR ifrågasätter omberedningens förslag inle innebär onödiga administrativa komplikationer ulanmolsvarande vinster och anser därför atl frågan bör bli föremål för ytterligareulredning saml all förslag lill instruktioner för de kommunala samrådsgruppernautarbetas före det att eventuellt beslut fattas om alt inräita sådanasamrådsgrupper. Härvid bör också beaktas möjlighelen som alllid finns alt påfrivillighetens väg inräita samrådsgrupper på platser där särskilda behovföreligger, ulan alt för den skull föreskriva atl samrådsgrupper obligatorisktskall inrättas i hela rikel. /SR lillstyrker förslagel i den delen att länsvilinämndernafår rådgivande funktion men ifrågasätter de föreslagna beslutsbefogenheterna. I likhet med vad som anförts beträffande de kommunalasamrådsgrupperna vill /SR inte avstyrka förslaget om länsviltnämndernas beslutsfunktioner,men anser att frågan bör utredas ytterligare innan beslut fattas så att etl avberedningens huvudmål, nämligen att åstadkomma så enkel administration sommöjligt, inle åsidosätts. I samband med alt länsviltnämndernas beslutsfunktionerutreds ylterii- 238 garebör även frågan om nämndernas storlek och.sammansättning omprö- Prop.1986/87:58 vas. 1 beredningens förslag saknas både företrädare förtrafiksäkerhets-intressena och veterinär sakkunskap. Ärendenom jakt- och viltvård berör flera veterinärmedicinska områden såsom djurskydd,epizootibekämpande, livsmedelshygien och viltpatologi. Därför vill /SRundersiryka viklen av att centrala, regionala och lokala myndigheler på varjenivå får lillgång lill veterinär sakkunskap i sådana ärenden. 13.38---------------------------------------- : Enligt bered ningen skall jägarorganisaiionerna uteslutande ägna sig åt ideeUa arbets uppgifter inom jakten och viltvården. delar helt denna upp fattning. I detla sammanhang nämner beredningen vissa arbelsuppgifter som lämpligen kan läggas på jägarorganisaiionerna - och då i försia hand och dess länsföreningar. I denna del är bered ningens förslag oacceptabelt, då hittillsvarande orättvisor mellan de båda jägarorganisaiionerna, bland annat i anslagsfrågor, kommer atl kvarstå olösta. Det måste framstå som självklart alt landets båda riksomfattande jägarorganisationer.