prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — 9 s. 69) bl.a, anförde att denöverlappning som finns mellan STU och kan ha vissa fördelarsärskilt när det är oklart vilken linje utvecklingen kommer att följa. Del böremellertid enligt vad jag anförde ankomma på myndigheterna att samräda ochhålla varandra underrättade om sin verksamhet så att det inte uppkommer onödigtdubbelarbete. Jag anser att dessa utgångspunkter bör gälla för denförbränningstekniska forskningen även . Jag anser att EFU:s betänkande och bl.a. STU:s ochGasföreningens yttrande ger ett allsidigt underlag för ställningstagande fillfortsatt omfattning och inriktning av gasieknisk FoU. Naturgas är ettenergislag som finns i rikliga mängder i vår omvärld och som för närvarandehåller på alt introduceras på den svenska energimarknaden. Vidare har naturgasbetydande miljöfördelar jämfört med andra fossila bränslen. Av dessa skäl ärdet väsentligt atl FoU rörande utnyttjande av naturgas ges hög prioritet undernäsla treårsperiod. Jaganser att statens energiverk bör ha etl ansvar för alt koordinera insatserna rörande gasteknisk FoU inom ramen för energiforskningen. Verket bör därför tillsammans med STU, BFR, , berörda företag m.fl. utarbeta ett program för fortsatt FoU på det gastekniska området. En prioriterad fråga i detta sammanhang är möjligheterna att ytterligare reducera kväveoxidutsläppen vid naturgaseldning, exempelvis genom förbränningstekniska åtgärder eller utvecklad reningsteknik. I des sa frågor bör samråd ske med SNV. Jag avser senare föreslå regeringen att ge statens energiverk elt uppdrag med denna inriktning. Motivenför fortsatt stöd till FoU rörande värmefillförsel är enligt EFU dels behovetav att fullfölja oljeersättningen, dels behovet av att minska elanvändningenresp. höja kraflvärmepotenlialen inför kärnkraftavvecklingen. Insatserna börenligt EFU huvudsakligen fördelas på högskoleför-lagd FoU och branschforskning.Väsentliga frågor är uppbyggnad av bättre kunskapsbas för fjärrvärmeteknik,systemstudier m.m. Fortsalt stöd förutsätts ske till slorskalig värmelagringoch mer avancerade värmepumpar. Vidare bör enligt EFU forskning om erfarenheteroch effekter av energiplanering ske liksom om metoder ochanalysmodeller. Generellt bör gälla för Värmelillförselprogrammet att statensenergiverk söker uppnå en god samverkan med fjärrvärmebi",byggnadssektorn och BFR. anför inga erinringar mot EFU:s förslag i denna del. Inom ramen förden kommunala energiplaneringen bör enligt VVF övervägas hur naturgasen på etlnaturligt sätt kan anpassas lill kommunernas planer. Enligt Efn begränsar förnärvarande den minskade efterfrågan på värmepumpar industrinsutvecklingsinsatser. Enligt Efn finns motiv för fortsatt statligt utvecklings-och demonslrationsstöd för avancerade värmepumpar liksom på områdetbränsledrivna värmepumpar. Värmepumpar av delta slag kan bli ekonomiska vidhögre elpriser och få strategisk betydelse i samband med kärnkraftavvecklingen.SGI, SGU och VVF anser att resurserna avseende värmelagring bör ökas jämförtmed EFU:s förslag. FOA pekar på att energiplanering är viktig medhänsyn till genomförandefrågor. Det finns brister i kommunernas förmågaatt kunna hantera långsikfiga frågor i anknytning till implementeringen avenergipolitiken och då ett ökat ansvar lagts på kommunerna beträffandegenomförandet borde denna programdel förslärkas för all i ökad utsträckningkunna stödja och bistå med rådgivning till kommunerna. De närmare formerna fördetta bör utredas. Jaganser att EFU:s förslag tillsammans med de synpunkter som framförts frän olikaremissinstanser ger ett gott underlag för fortsalla insatser inom deltadelprogram. Jag förutsätter att statens energiverk vid beslut om inriktning avfortsatta FoU-insatser beaktar de synpunkter som framkommit från bl.a. Efn,SGU och VVF. I likhet med Efn anser jag all del finns behov av fortsatt FoU närdet gäller mer avancerade värmepumpar. har pä regeringens uppdrag utrett fömtsättningarna för attsänka driftlemperaturen i landels fjärtvärme- och biock-centralsystem. Jaganser det vara angeläget alt denna fråga ges fortsatt uppmärksamhet, bl.a. inomramen för energiforskningsprogrammel. Pä etl område gör jag dock en annan bedömning änEFU när del gäller omfattningen av delta delprogram. I likhet med FOA anser jagatt FoU inom området energiplanering bör bli föremål för särskildaöverväganden. Jag anser all ytteriigare överväganden bör ske beträffande behovav insatser inom området energiplanering. Jag återkommer strax tilldenna fråga. Bilaga12 Miljö- och energidep. EFUanser att det är motiverat med en bevakning och utvärdering av energiteknikersom på kan bli intressanta för . ansvarar Bfnför delprogrammet Teknikbevakning (LET). Utredningen anser dock attteknikbevakning inte bör hanteras eller anslags-mässigt prioriteras åtskiltfrån de områden där energileknisk FoU stöds i mer näraliggande syften. EFUföreslår därför att delprogrammet LET förs från Efn och integreras i programmetEnergitillförsel. EFU förutsätter alt även övriga programorgan bedriverteknikbevakning inom sina respektive områden. m.fl. remissinstanser stöderutredningens förslag all integrera LET i programmet Energitillförsel, EnligtFOA bör Efn ges insyn i verksamheten och möjlighet lill överblick, exempelvisgenom att ett teknikbevakningsråd bildas med företrädare för Efn, statensenergiverk och övriga myndigheter som förutsätts bedriva teknikbevakning. Efn,och Folkkampanjen mot kärnkraft motsätter sig EFU:s förslagatt Teknikbevakning integreras i statens energiverks program. Enligt Efnminskar överblicken över verksamheten och möjligheterna till systemorienteradesatsningar om teknikbevakningen splittras på flera delprogram och organ, LOanser att den del av den teknikbevakning som Efn bedriver börkunna integreras i AES. Jaganser att det - mot bakgrund av de allmänna principer för ansvarsfördelningensom fortsättningsvis bör gälla inom energiforskningen - är mest ändamålsenligtall ansvaret för leknikbevakningsfunktionen överförs från Efn till i förstahand statens energiverk. Jag anser i likhet med EFU att även övriga berördamyndigheter åtminstone översiktligt bör bedriva mer långsiktig leknikavspaninginom sina ansvarsområden. Föröverväganden om energisystemets framtida utformning är del av stor betydelsealt en målmedveten och strategisk leknikavspaning kan ske inom ramen förprogrammet Energitillförsel. För alt statsmakterna och berörda myndigheterskall få en mer samlad bild av dessa frågor bör m.fl. separatredovisa de insatser som sker inom teknikbe-vakningsomrädet. Bilaga 12 Miljö- och energidep. Avvägning mellantillförsel och användning EFUanser att en viss forskning om erfarenheter och effekter av kommunalenergiplanering, liksom om metoder och analysmodeller är angelägen. Enligt EFUbör denna ske i samverkan med programmet Allmänna energisystemstudier vid Efnoch med BFR:s slöd till forskning rörande fysisk planering och bebyggelse. För egen del anser jag liksom EFU att del kanfinnas behov av atl i ökad utsträckning uppmärksamma den kommunalaenergiplaneringen inom ramen för energiforskningsprogrammet. Den kommuniaenergiplaneringen berör dock andra program än energitillförselprogramment. Jagär därför inte beredd atl ta ställning till hur dettaorganisatoriskt skall lösas och hur ett sådant arbete bör inriktas. bör därför enligt minuppfattning närmare överväga Prop. 1986/87:80 behov och inriktning av FoU avseende den kommunala energiplaneringen. Detta bör ske i samråd med berörda myndigheter m.m. Jag avser alt Bilaga 12 återkomma till regeringen i denna fråga. Minaförslag angående Energitillförsel överensstämmer i huvudsak med förslagen iEFU. 1 likhet med EFU:s förslag anser jag alt delprogrammet Vindenergi börföras in i delprogrammet Ny elproduktionsleknik. Ansvarsfördelningen mellanenergiverket och STU rörande exempelvis förbränningsteknisk forskning anserjag bör vara oförändrad. I min medelsberäkning för programmet Energitillförselberäknas en insatsnivå motsvarande 390 milj. kr. för treårsperioden /90.För /88 beräknar jag 130 milj. kr. 3.2.7Grundforskning och annan långsiktig forskning Mittförslag: Målet för insatserna inom programmen Energirelaterad grundforskningoch Allmänna energisystemstudier bör vara att komplettera övrig merseklorsinriktad FoU inom energiområdet med grundforskning och annan merlångsiktigt inriktad forskning. Genom att stödja sädan FoU bör det bli möjligtatt skapa goda och utvecklande forskarmiljöer vid våra universitet ochhögskolor. Vidare bör möjligheter öppnas för att inomenergiforskningsprogram-mels ram fiilsätta forskartjänster inom universitet ochhögskolor. Den samhällsvetenskapliga och beteendevetenskapliga forskningen somberör energiområdet bör stärkas och bedrivas mer målinriktat. Mertvärsektoriellt bedriven forskning bör ocksä främjas och miljöfrågorna böruppmärksammas. EFU:sförslag: Överensstämmer huvudsakligen med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser delar eller anför inga erinringar mol förslagen. Skälen för mina förslag: Ilinje med EFU:s förslag föreslär jag en betydande förstärkning av denenergirelaterade grundforskningen och annan mer långsiktigt tillämpadforskning. Det innebär nära nog en fördubbling av resurserna för detta områdejämfört med innevarande treårsperiod. Härigenom skapas goda och stabila forskarmiljöer. Föralt stärka långsikfighelen i de satsningar som ges kommer jag i det följandeall föreslå all NFR i ökad utsträckning bör kunna tillsätta tjänster inom ramenför energiforskningsprogrammet. Vidare förordar jag att de tidsbegränsade forskartjänstersom jag beräknade för innevarande program skall förlängas. När det gällerAES-programmet föreslår jag förslärk- ningaroch en ökad betoning av mer samhällsvetenskapligt inriktad forsk- Prop.1986/87:80 ning. Jag övergår nu till att var för sig behandla EFU:sförslag till program för Bilaga 12 Energirelaterad grundforskning och Allmänna energisyslemstudier. EFUföreslär atl Energirelaterad grundforskning ges en starkare ställning somsärskilt program. Därigenom kan enligt EFU en bättre helhetssyn skapas när detgäller långsiktig, uthållig och ej mälstyrd forskning inom energiområdet.Ansvaret föreslås delas mellan NFR och STU. Studsvik föreslås inte längre fånågot ansvar inom detta program utan istället ges elt eget anslag. EFU anseratl en förstärkning av resurserna till grundforskning och långsiktig forskningär angelägen. NFR konstaterar all EFU:5 förslag innebär enväsentlig förstärkning av NFR:s resurser som skulle möjliggöra utökade insatserinom områdena förnybara energikällor och miljöeffekter. STU som tillstyrkerEFU:s förslag avser att pröva möjligheterna alt i ökad grad engagera STU:stekniska forskningsrådsfunktion vid fördelning av stödet. Statens energiverkanser det angeläget att energiforskningen i högre grad än tidigare fårmöjligheter att utnyttja NFR:s kontaktnät och tillägna sig NFR:s arbetsmetoder.Delta bör kunna medföra att energiforskningens vetenskapliga kvalitetförbättras. Enligt Efn främjas en från både forsknings- och sektorssyn- punkt önskvärd långsikfig kunskapsuppbyggnad bäst genom en växelverkan mellanhögskolan och de berörda sektorsmyndigheterna. Flera former för samverkan, t.ex,obligatoriska samråd och vidareutveckling av samarbetet inom ramen för NFR:senergiutskolt, bör kunna användas. / SR anser inle alt EFU:s förslag tillförstärkning av dels allmän naturvetenskaplig grundforskning, delsenergirelaterad grundforskning är fillräckliga. Enligt /SR:s mening börfinansieringen av olika forskningsprogram, 1. ex. pä energiområdet, diskuterasi elt samlat forskningspolitiskt perspekfiv. Föregen del anser jag i likhet med EFU att någon mer detaljerad fördelning av medleninte behöver göras på olika delposter. Inte heller anser jag det behövligt attföreskriva hur samarbetet bör bedrivas mellan olika organ. I linje med Efn:soch statens energiverks synpunkter bör ett vidgat samarbete mellan NFR ochberörda sektorsmyndigheter vara eftersträvansvärt. Jag anser atl det genommina förslag på detta område skapas en god balans mellan grundforskning och mertillämpad FoU inom energiområdet. Jag återkommer strax med mina förslagrörande forskartjänster och tiil medel för verksamheten. Måletför området Allmänna energisyslemstudier (AES) bör enligt EFU vara att genomvetenskapliga systemstudier på energiområdet samt genom specifika studieravseende särskilt utvalda frågor bidra med underlag för den långsiktigaenergipolitiken. Efn tillstyrker huvudförslagets medelstilldelning,SNV understryker vik- Prop. 1986/87:80 ten av atl AES ges tillräckligaresurser samt all miljöaspekterna ges en central roll i utformningen avprogrammet. Verket menar vidare att de Bilaga 12 kulturella och socialaaspekterna är vikliga, anser att den rent Miljö- och vetenskapligadelen av AES bör föras över till medan den deballsfi- energidep.mulerande delen förs över lill FRN, LO föreslår all den del av teknikbevakningensom är sysleminriklad inte i nuvarande läge bör överföras till andramyndigheter utan i stället integreras i energiforskningsnämndens program förallmänna energisyslemstudier. Jag anser atl den till AES hörande långsiktigakunskapsuppbyggnaden har betydelse för all skapa ett vidgat underlag förstatsmakternas energipo-lifiska beslut. Innan jag går över till all lämna synpunkter påinnehållet i programmet vill jag något beröra ansvaret för AES-programmel. Dedelvis förändrade arbetsuppgifter som Efn föreslås få och som jag kommer all återkomma fill medför emellertidatt del är lämpligt att nämnden behåller ansvaret för AES-programmel och attdel urformas så alt programmet indirekt kan utgöra ett stöd till de funktioneri övrigt som nämnden föresläs få. EFU:s förslag utgör en god grund för fortsattainsaler inom programmet. Inom ramen för programmet bör Efn bl.a. kunna bevakamiljöfrågorna. Jag anser vidare i linje med EFU:s förslag att Efn bör begränsaantalet fasta forskargrupper men utan minskning av antalet fastaforskartjänster. Sammanfattningsvis föreslår jag alt 21 milj. kr.avsätts för AES och 7 milj. kr. för budgetåret1987/88.1 likhet med vad jag har anfört om Energirelaterad grundforskninginnebär delta en betydande förstärkning av resurserna jämfört med nuvarandeireårsprogram. Tillsattande a v forska rtjä nster m.m. Föralt bredda och fördjupa insatserna inom grundforskningsområdet föreslär EFUalt möjligheterna lill fleråriga tjänsteåtaganden, inrättande avforskartjänster m.m. förstärks inom ramen för energiforskningen. Detta innebärenligt EFU all NFR för den energirelaterade gmndforskningen skall få tillgänglill samma medel för kompetensuppbyggnad som rådet förfogar över eller kommeratl förfoga över inom ramen för rådets ordinarie program, EFU anser vidare attSTU bör ges delvis likartade möjligheter vad avser tjänster inom sin del avEnergirelaterad grundforskning, NFR instämmer i EFU:s förslag och anser detangelägel alt rådet kan agera pä samma villkor inom den energirelaterade grundforskningen som inom rådets huvudsakliga verksamhetsområde. Rådet anser vidare all det bör skapas förutsättningar för att överföra NFR-finansierade tjänster till högskolans basanslag när så är motiverat frän vetenskapliga utgångspunk ter. Genom dessa åtgärder kan enligt NFR skapas bästa möjliga växelver kan med högskolan som inom andra områden. I anslagsframställan för /88 har NFR begärt överförande av tvä tjänster, som 33 3 1986/87. bekostatsmed medel ur anslagsposten Energirelaterad grundforskning lill högskolansbasanslag. För egen del anser jag att det är väsentligt all enlångsiktig kunskapsuppbyggnad sker inom universitet och högskola som kanutgöra en bas på för forskningen pä energiområdet. Därför delar jagEFU:s och NFR:s uppfattning atl del är väsentligt alt rådet fortsättningsvisinrättar särskilda tjänster när så bedöms motiverat. När det gäller omfattningen avtjänstelillsätlningarna utgör det underiag som NFR har redovisat tillutredningen en lämplig utgångspunkt (tjänster och projektbidrag,administration m.m.). Överföring av medel frän energiforskningsprogrammellill högskolans basanslag som NFR föreslär är positivt även frånenergipolitiska utgångspunkter. Detta kan vara ett sätt att långsikfigt stärkahögskolans basresurser som även kan komma till nytta för energiforskningen.EnergipoU-tiska skäl talar emellertid för atl de insatser som sker inomprogrammet Energirelaterad gmndforskning tills vidare i princip bör hållassamman. Däremot bör de två tjänster som hitfills finansierats genom programmetEnergirelaterad gmndforskning överföras till NFR resp. SLU. Myndigheterna harhemställt om detta i sina anslagsframställningar. Cheferna för utbildnings- ochjord bmksdepartemenlen har beräknat medel för dessa tjänster somskall överföras till och . Sammanlagt innebär det alt1236000 kr. avräknas frän NFR:s del av energiforskningsprogrammet. Närdet gäller mellanljänsler i övrigt vill jag erinra om att jag vid min anmälanav energiforskningsprogrammel för /84-1985/86 (prop. 1983/84:107bil. 9 s. 36-37) föreslog inrättandet av 30 fidsbegrän-sade forskartjänsterpå.mellannivå. Enligt vad jag har erfarit har detta inneburit en värdefullkunskapsuppbyggnad vid berörda institutioner el. dyl. varför det även underkommande program bör kunna tillsältas nya tjänster eller vidmakthållas redanfilisatta. Det bör ankomma pä statens energiverk alt i samråd med i första handSTU lämna förslag till hur dessa tjänster kan fördelas mellan olikateknikområden och högskolor. Vid min beräkning av anslag för berörda programinom och har jag beaktat detta särskilda medelsbehov. Sammanfattningsvis beräknar jag insatserna förenergirelaterad gmndforskning fill totalt 98764000kr. för NFR och . För budgetåret1987/88 beräknar jag insatserna inom NFR till . och fill STU 9000000kr. 3.2.8Energirelaterad FoU inom transportområdet Bilaga12 Miljö- och energidep. Mitt förslag: Syftet börvara att långsiktigt minska oljeberoendet inom transportsektorn genomutveckling av effektivare motorer och drivsystem samt utveckling avkonkurrenskraftiga drivmedel i första hand baserade på inhemska förnyelsebararåvaror. Den teknik som utvecklas bör medverka till att på längresikt nedbringa de skadliga utsläppen från transportsektorn. Insatserna på dettaområde föresläs ske inom ramen för programmet Energitillförsel delprogrammetBränsleförädling samt integrerat i STU och TFB. EFU;sförslag överensstämmer huvudsakligen med mina. EFU föreslär dock atl STU:sinsatser bör ske i form av ett särskilt program inomenergiforskningsprogrammet. Remissinstanserna:SNV anser att arbetet med att minska utsläppen frän transportsektorn har gåttför långsamt. Enligt verket kan de långtgående insatser inom transportsektornför alt uppnå gällande mål om reduktion av kväveoxidulsläppen mellan åren1980-1995, som har förbundit sig att genomföra, endast uppnäs genomåtgärder i transportsystemet såsom hasfighetsbegränsningar, förbättradkontroll av att gällande avgasreningskrav saml genom FoU för att utvecklamiljövänligare fordonsteknik. föreslår att möjligheterna tillutveckling och demonstration av miljövänliga transportsystem i full skalautreds vidare och med sikte på en betydligt högre ambitionsnivå än hittills.Detta kan ske genom tillskapandet av en "transportsektornsförnyelsefond". Motoralko-holkomniiltén (MAK) betonar i sillremissyttrande behovet av ett långsiktigt perspektiv på FoU eftersom det taruppemot 10 är efter en introduktion innan en mer påtaglig andel avdrivmedelsmarknaden kan bestå av ett alternativt drivmedel. Enligt Efn krävsdel en övergripande strategi för transporterna i samhället, oriifattande såvälrälsbundna som landsvägsbundna transporter, och en därur härledd flexibel ochtrovärdig drivmedelsstrategi. STU delar EFU:s uppfattning att fortsatt stödbör ges i form av ett samlat iransporttekniskt program. ()och överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) betonar beredskapsfrågornascentrala roll i samband med minskningen av oljeberoendet inom transportsektorn.Väg- och traftkinstitutet () betonar behovet av övergripande integreradestudier för alt klarlägga hur oUka komponenter inom transportsystemet samverkarpå kort och lång sikt. TFB är beredd att bistå vid utvärderingar av störredemonstrationsprojekt. Bilaga12 Miljö- och energidep. Skalenför mina förslag: Energianvändningen inom transportsektorn har varit stabilunder den senaste tioårsperioden. Så gott som hela sektorns energianvändningbestår av oljeprodukter (bensin och dieselolja). haroljeförbmkningen inom andra sektorer minskat. Påflera häll bedrivs verksamhet som syftar till att åstadkomma eneffektivare energianvändning inom transportsektorn, TPR:s arbete medenergihushållningsfrågor för transportsektorn syftar bl.a. lill atl öka effektiviteteni transportsystemet, reducera energiförbrukningen och minska oljeberoendet.Forskningsinstanser inom energiområdet rörande åtgärder i transportsystemetstöds av transporlforskningsberedningen (TFB). Verksamheten omfattar bl.a.studier rörande energi-bebyggelse-transporter. Stöd för insatser rörande energianvändningför transporter och samfärdsel inom området energianvändning i fordon lämnas avSTU. Det gäller bl.a. utveckling av nya eller förbättrade mofioner ochdrivsystem. De insatser som sker inom TFB och STU och som har beröring medtransportsektorn har till stor del finansierats via energiforskningsprogrammet. beslutade om en plan föralternativa drivmedel (prop. 1982/83:100, NU 14, rskr. Enligt planen ärmålet för de statliga insatsernaunder att ge närmare underlag för etl beslut i slutet av1980-lalel om introduktion av elt rent alkoholbränsle som drivmedel i slörreskala. En lägesrapport rörande planen överlämnades av tillregeringen (Motoralkoholer i , 1986:7). Regeringen tillsatte i mars 1985motoralkoholkommittén (MAK; I 1985:02) med uppgift att klariägga desamhällefiga förutsättningarna för en introduktion av inhemskt producerademotoralkoholer. Kommittén har framlagt betänkandet Alkoholersom motorbränsle (SOU 1986:51). 1 belänkandet som är föremål förremissbehandling föresläs bl.a. en försöksverksamhet med drift av i förstahand tyngre fordon med motoralkoholer. Regeringen beviljade i oktober 1986Stiftelsen bidrag med högst 10 milj. kr. för attnärmare klariägga fömtsättningarna för att uppföra en fullskaleanläggning företa-nolprodukfion baserad på bl.a. jordbruksprodukter. Arbetet skall redovisastill regeringen /. På regeringens uppdrag har STU utarbetat och fillregeringen redovisat rapporten av miljövänliga alternafivadrivsystem (STU ). I rapporten som utarbetats medenergiforskningsulred-ningens arbete har STU strävat efter att så långt möjligtbeakta och integrera miljöaspekterna i energiforskningsprogrammel. har beslutat om etl införande avobligatoriskt krav pä katalytisk avgasrening års bilmodeller.Möjligheter finns att på frivillig väg införa katalytisk avgasrening redanfr.o.m. kommer altöverlämna förslag fill framfida avgasreningskrav för tyngre fordon tillregeringen. beslutade i slutet av är 1986 om ensärskild bilavgaslag (prop. 1985/86:56, JoU 7, rskr. Lagen syftar tillatl förebygga att bilar och andra motordrivna fordon orsakar skada påmänniskors hälsa eller på miljön genom utsläpp i luften av avgaser och andraämnen. Genom lagen blir det möjligt att successivt skärpa kraven påavgasrening. SNV kommer enligt lagen att ges ett centralt myndighetsansvar. Hämtöver har elt flertal utredningar och skrivelserinkommit lill miljö-och energideparlemenlel (tidigare industridepartementet)gällande energibesparingar och miljöförbättringar inom transportsektorn. Detgäller exempelvis utvecklandet av alternativa motorer, förbättringar ibefintliga kolvmotorer, introduktion av eldrivna bilar etc. Jagkan för egen del konstatera att hittillsvarande insatser inom transportsektorninte varit särskilt framgångsrika när det gäller all minska oljeberoendet ochutsläppen av skadliga ämnen. Inom transportsektorn består oljeberoendetsamtidigt som avgaser från motorfordon blir en alltmer dominerande del av detotala föroreningarna. Miljöproblemen varierar dock myckel mellan olikaregioner och orter.