prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Alt en insättare bestrider ansökningenutgör dock inte Prop. 1986/87; 12 någothinder, om inspektionens yttrande ger grund för alt meddela tillstånd. Om en borgenär ävenär gäldenär i samma rättsförhållande, har han inte rätt till betalning eller säkerhet enligtQärde slyckel. Paragrafen, sommoisvarar 6 kap. 6 8 akliebolagslagen och 47 § I mom. första och andrastyckena BL, innehåller föreskrifter om rättens prövning av nedsättningsbeslul. I försia slyckelföreslås i enlighet med vad som gäller för försäkringsaktiebolagen enligt försäkringsrörelselagenatt den prövning av nedsättningsbeslutet som förutsätts här liksom hitlills läggs pådomstolen. Denna skall emellertid enligt tredje stycket vara skyldig attinhämta bankinspeklionens yttrande om eller i vad mån nedsättningen kan komma allinverka på insättarnas rätl. Ett kungörande av ansökningen om flllstånd lillnedsättning av aktiekapitalet kan vara ägnat att väcka oro hos insältarna. Medhänsynhärtill är det av vikt atl bankinspektionens klarläggande av nedsätt-ningens verkningarsker på ett så lidigt stadium att yttrandet är tillgängligt för insättarnaredan då kallelse- och kungörelseförfarandel inleds. Bankinspeklionensyttrande skall därför inhämtas innan domstolen utfärdar kallelse påborgenärerna och kallelsen skall innehålla etl kortfattat sammandrag av yttrandetsinnehåll. Finner domstolen med hänsyn till yttrandets innehåll att nedsättningen inte skall få verkställas, bör ansökningengivetvis genast avslås och kungörelse och kallelser sålunda ickeutfärdas. Om aktiekapitaletsamtidigt med nedsättningen genom nyemission tillförs ett belopp som minst motsvararnedsättningsbeloppet behövs inte någottillstånd till nedsättningen. Detta undantag utgör en nyhet i såvälaktiebolagslagen som bankaktiebolagslagen och motiveras med att nedsättningen i sådanl fall setl fränfordringsägarnas synpunki inte innefattar några risker. Aktiekapitalet bibehålls ju vid minsl samma belopp som dethade innan förfarandet påbörjades. BL: s beslämmelserom kallelse av borgenärer skiljer sig från motsvarande bestämmelserbåde aktiebolagslag och aktiebolagslag genom atlindividuella kallelser till kända borgenärer inte förekommer i BL. Avvikelsenmotiveras av att aktiebolagslagens regler, om de efterbildades i BL, skulle förbankaktiebolagen med deras talrika borge-närer/insättare medföra sådanaolägenheler, att nedsätlningen av praktiska skäl inte skulle kunna komma tillstånd. Denna avvikelse bör bestå och kallelse bör således endast behöva ske genom kungörelse.En följd av detta är att bankaktiebolag inte behöver foga nägon förteckning över bolagets kända borgenärer tillansökningen. Utredningen har inte heller ansett det nödvändigt atlföreskriva - vilket har gjorts i aktiebolagslagen - all en särskildunderrättelse skall skickas till utmätningsmannen i orten. Enligt fiärdestycket skall rätten meddela tillstånd till nedsättningen om ansökningen inte bestrids eller om de fordringsägare sombesirider ansökan får betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar. 1fråga om bestridande av insättare, skall tillstånd meddelas, om inspektionensyllrandeger grund för det. Borgenär som trols kallelsen förhäller sig passiv kan således inte förhindra nedsättningen.Utredningsförslagets hänvisning till Prop. 1986/87: 12 lagen (1967:531) omIryggande av pensionsutfästelse m.m. beträffande pensionsfordringar har intetagils in i förslagel, eflersom den får anses obehövlig. 1 femte stycketföreskrivs att borgenär som lillika är gäldenär inte har rält till belalningeller säkerhet enligt Qärde stycket. Hovrällen för VäsiraSverige menar att bankinspektionens tillstånd skulle kunna utesluta kallelse påbankens insättare. Alternativt skulle insättarnas bestridande kunna tillmätasbelydelse i tillståndsfrågan vid sidan av bankinspeklionens yttrande - enlösning som förefaller hovrätten vara den mest lilllalande inte minst fränrättsäkerhelssynpunkt. Som paragrafen nu är utformad är den enligt hovrättenmindre lämplig, eflersom åtgärden att höra insättarna blir en meningslösformsak (bil. 3 avsnitt 3.6.1). Att helt uteslutakallelse till insättarna för del fall bankinspektionen tillslyrkernedsätlningen anser Jag inte vara acceptabelt med hänsyn till den rättssäkerhetsom måste finnas för insättarna. Att insättarna skulle ange sina beslridandeninnan bankinspeklionens yttrande föreligger flnner jag inte heller vara enlämplig ordning. Rent allmänt måste det te sig komplicerat all rätl bedöma etlbankaktiebolags ekonomiska ställning saml huruvida och på vilket sätt en nedsättningkan komma att inverka på insättarnas rält. Del bör därför krävas all dessa färelt sakkunnigt underlag vid sin bedömning av om nedsäitningsansökan börbestridas. Med den valda lösningen kan dessutom kallelseförfarandet heltundvaras när rätlen på grund av innehållet i inspektionens yttrande finner attansökan bör avslås. Mot bakgrund av det sagda ärjag inte beredd att frångåutredningsförslaget i denna del. 7 8 Rätten skall underrätta bankinspektionen omansökningar enligt 6 8 och om lagakraftvunna beslut som har meddelats medanledning av sådana ansökningar. Har rätlen genomlagakraftvunnel beslul bifallil en ansökan enligl 6 8, är aktiekapitaletnedsatt när beslulel har registrerats. Om inte ansökan omrätlens tillstånd har gjorts inom föreskriven tid eller om rälien genomlagakraftvunnel beslul har avslagit ansökan, skall bankinspektionen förklaraatt nedsättningsbeslutet har förfallit. Detsamma gäller beslul om sådanaändringar av bolagsordningen som förulsäller alt aktiekapitalet sätts ned. Paragrafen motsvarar 6kap. 7 8 akliebolagslagen och 47 8 1 mom. tredje och femle styckena, 168 8 och169 8 2 mom. iredje stycket BL. Den innehåller beslämmelser om regisirering avrättens tillstånd till nedsällning avaktiekapitalet 1 första stycket föreskrivsatl rätten skall underrätta bankinspektionen om ansökan enligl 6 8 och om lagakraftvunnel beslut som meddelals i anledning av ansökningen. Något behov av all registrera rättens beslut innan det vunnit laga kraft torde inle föreligga utan rätlen behöver endasl lämna underrättelse om sitt beslul lillbankinspeklionen sedan beslutet vunnii laga krafl. Härigenom uppnäs - vilket sägs i andra stycket - atl, o, 6 1986/87. om rätten bifallit en ansökan enligt 6 8, får registreringen omedelbartden Prop. 1986/87: 12 verkanatt aktiekapitalet är nedsall. Har inteansökan om rätlens lillstånd gjorts från registreringen avnedsättningsbeslutet eller har rätlen genom lagakraftvunnel beslul avslagil ensådan ansökan, skall enligl tredje stycket bankinspeklionen ex officio förklaranedsättningsbeslutet förfallet. Detsamma gäller beslul om en sådan ändring av bolagsordningen som är en nödvändigföruisättning för att aktiekapitaletskall kunna sättas ned. Gällande lag (47 8 2mom. BL) innehåller bestämmelser om att nedsättningen av aktiekapitalet skall varautan verkan mot borgenärer som inle samtyckt lill nedsättningen eller som vid fordringens tillkomstinte ägde eller skall anses ha äglkännedom om rättens beslut, om bolagel försätts i konkurs från nedsätlningen. Denna bestämmelse, som harsin motsvarighet i 1944 årsaktiebolagslag (67 8 2 mom.) har, liksom aktiebolagslag,slopats. 88 I ett bankaktiebolag, vars aktiekapital utan ändring av bolagsordningen kan bestämmas till ett lägre eller elthögre belopp, kan i bolagsordningenlas in elt förbehåll att akliekapiialel kan sättas ned genom inlösen av akiier, dock inle under minimikapitalet.Förbehållet skall ange ordningen för inlösningen och inlösningsbeloppel ellergrunderna för dess beräkning. Om förbehållel försin genom atl bolagsordningen ändras, fär det endasl avse akiier som kanlecknas eller ges ut efler det att ändringen har registrerats. Har enfondemission ägt rum efter registreringen, får fondaktierna lösas in försi närIre år har förflulil från registreringen av emissionen. När del enligtförbehållet har blivit besläml att vissa aktier skall lösas in, skall del genaslanmälas för regisirering att aktiekapitalet sätts ned med dessa aktierssammanlagda nominella belopp. När registreringen har sketl är aktiekapitalet nedsatt. Paragrafen, sommotsvarar 6 kap. 8 8 akliebolagslagen och 45 8 första-tredje styckena BL, innehållerbestämmelser om inlösen av aktier med stöd av förbehåll i bolagsordningen. \ första stycketföreskrivs all det i bolagsordningen kan las in etl förbehåll atlakliekapitalet kan sältas ned genom inlösen av aktier, dock inle underminimikapitalet. Förbehållet skall ange ordningen för inlösningen ochinlösningsbeloppet eller reglerna för dess beräkning. Bestämmelserna omnedsättning i förslaget är inte begränsade lill enbari preferensaktier. Akflekapitalet kansåledes, till skillnad från vad som gäller, sättas ned genominlösen av såväl slam- som preferensaktier. I andra slycketföreskrivs att sådana förbehåll som tillkommit genom en ändring avbolagsordningen endasl får avse akiier som lecknas eller ges ul efter del attändringen har registrerats. Detla motsvarar innehållet i gällande lag. Till skillnad frånvad som gäller föreslår utredningen att reservfonden får tas i anspråk för fondemission. En motsvarande bestämmelse finns i aktiebolagslagen.I förarbetena till aktiebolagslag har påpekats alt denna bestämmelse gör det möjligt atl kringgå bestämmelserna om att reservfonden skall vara bundet kapital. För atl undvika delta har här 82 införts en särskild föreskrift som innebär attom en fondemission har ägl Prop. 1986/87: 12 rum efler registreringen av enändring i bolagsordningen, får fondaklier lösas in först när förflutitfrån registreringen av emissionen. Med den föreslagna bestämmelsen åsladkommesalt borgenärerna får tid att ta hänsyn till att bolagets reservfond kan kommaatt utbetalas till aktieägarna efteren fondemission. Tredje stycket innehållerbeslämmelser om registrering av nedsättningsbeslul enligt förbehåll ibolagsordningen. När regisirering har skett skall aktiekapitalet anses nedsatt.Bestämmelserna överensslämmer med gällande lag. Förvärv av egna aktier 9 6 Ett bankaktiebolag får inle förvärva ellersom panl la emot egna akiier. Ett dotterföretag fär inte heller förvärva ellersom pant ta emot aktier i moderbolagel. Avtal i slrid mot delta förbud ärogiltiga. Har elt bankaktiebolagtillstånd att driva fondkommissionsrörelse, får bolaget utan hinder avbestämmelsen i första stycket, för att underlätta sådan rörelse, förvärva egnaakiier. Anskaffningsvärdet av det sammanlagda innehavet av egna aktier färinte vid någol lillfälle överstiga ett belopp som svarar mol av detför bolaget högsia lillålna värdet enligt 16 8 första stycketfondkommissionslagen (1979: 748). Lämnas akiier somsäkerhet för kredit och ingår som en mindre del bland dessa aktier även akiieri bankaktiebolaget, utgör försia stycket inte hinder för bolagel att som pantta emot även de egna aktierna. Regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, bankinspektionen utfärdar närmare föreskrifter om vilkabegränsningar som i detta fall skall gälla. I paragrafens förstastycke, som motsvarar 7 kap. 1 8 aktiebolagstagen och 49 8 BL, fastståsförbudet för bankaktiebolag att förvärva eller som pant mottaga egen aktie.Andra och tredje styckena innehåller bestämmelser som ulgör nya undanlag frånförsta stycket. 1 första stycket behållssom en huvudregel del nu gällande förbudei för bankaktiebolag all förvärva egnaakiier och som en konsekvens av detla även förbudet all la emot sådana aktiersom pant. Motivet för all behålla dessa förbud är bl. a. all ell innehav avegna aktier ulgör en uttunning av det egna kapilalel och därmed en försvagningav skyddel för insättarna. Om bankbolagen tilläts köpa egna aktier kan det hasamma verkan som en återbetalning till aktieägarna i samband med nedsätlning avaktiekapitalet. Grundsatsen att aklieägarna har lika rält till förmåner i bankbolagel kan också kommai fara, nämligen om köpeskillingen är högre än aktiernas verkliga värde. Genomköp av egna aktier skulle bolaget också kunna påverka kurssättningen påaktierna och därmed göra spekulationsaffärer möjliga. För att förhindra allförbudei kringgås har även dotterföretag förbjudits att förvärva eller som pantla emot aktier i moderbolagel. Enligl 7 kap. 1 8akliebolagslagen medges för aktiebolagen vissa undantag från del principiellaaklieförvärvsförbudet. Således får elt aktiebolag bl. a. på auktion inropa egenaktie som utmätts för bolagets fordran och även genom övertagande avaffärsrörelse förvärva egna akiier. Hovrätten jor menar alt deangivna möjligheterna atl 83 förvärva aktier bör vara lika angelägna förbankerna som för aktiebolagen. 1986/87: 12 Hovrällen har därför förordalatt förslaget kompletteras med nu nämnda undantag. Alternativt skulle enhgthovrätten undantagen kunna ulformas som ell bemyndigande från bankinspektionenatt meddela undantagsföre-skrifter i kreditgivningens intresse. På så sättskulle man kunna få en betryggande avvägning mellan skyddet för insättare å enasidan och bankens prakliska behov av att undantagsvis kunna skydda sig genomförvärv av egna aktier å den andra (bil. 3 avsnitt 3.6.1). De skäl som kan anförasför alt upprätthålla det grundläggande förbudei att förvärva egna aktier harenligt min mening sådan lyngd atl det skulle framstå som betänkligl alt ibankaktiebolagslagen införa de undantag från huvudregeln som finns iaktiebolagslagen. Jag anser det inte heller lämpligt att låla bankinspektionenmeddela undantagsföreskrifter i dessa hänseenden. Överträdelse avaktieförvärvsförbudet i 49 8 BL kan straffas enligt 186 8 I p. I bankaktiebolagslagenhar emellertid merparten av straffsladgandena i BL, t. ex. 186 8, slopats ochersatts bl. a. av den administrativa kontroll som bankinspektionen utövar ochsom inrymmer möjligheter till vitessanktion. 1 andra och tredjeslyckena har två särskilda undantag från förbudet atl förvärva och som pantmottaga egna aktier tagits upp. Del ena är att bankbolagsom har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse ges rätt att i begränsadomfattning förvärva egna aktier och läla dessa ingå i det handelslager avvärdepapper som fondkommissionärer får inneha enligt 2 kap. 7 8 tredje slycketbankrörelselagen. Eftersom det inle föreligger något förbud för bankbolagetatt låta registrera sig som innehavare av de egna aktierna har i 8 kap. I 8lagits in en bestämmelse som förbjuder bankbolaget att förelräda egna akiier påbolagsstämman. Del andra undantagetinnebär atl bankbolag får ta emot egna aktier som pant, om dessa utgör enmindre del av en posl aktier som en bankkund önskar belåna och pantsätta hosbanken. Även detta undanlag är betingat av praktiska hänsyn. Bankinspeklionen harframhållit att praktiska skäl lalar för all en bank skall kunna ta emot egnaaktier som panl. Om en aktieportfölj pantsätts skall inte i portföQen ingåendeaktier i banken behöva frånskiljas. Enligl inspektionen kan problemet enklastlösas på det sättet att dessa aktier inle inräknas i pantens värde. Krediten ifråga får då anpassas till belåningsvärdet av panten i övrigt.Tillämpningsföreskrifterna synes enligt inspeklionen lämpligen kunna utformasi enlighet med här angivna riktlinjer. Jag år beredd att instämma i vad inspektionen anfört. 7 kap. Bankaktiebolagets ledning Regleringen i BL av bankaktiebolagets ledning ärrent allmänt mer omfal lande än motsvarande reglering i akliebolagslagen. Bankens cenirala sly relse bär det yttersta ansvaret för verksamheten. Beslutsfattandet under styrelsen sker på grund av delegation frän styrelsen huvudsakligen av kollektivt beslutande organ. Genom bestämmelserna i della kapitel upp- 84 rätthålls en viss inre kontroll, som är avsärskild betydelse med hänsyn till Prop. 1986/87:12 den framlrädande rollsom bankerna spelar i samhällel. Denna kontroll komplelteras med den kontrollsom sker genom samhällsrepresentation i styrelsen och genom bankinspektionenstillsyn. Till skillnad frånaktiebolagslagen, enligt vilken verkställande direktören är etl självständigtbolagsorgan med i lagen angivna uppgifter, är BL utformad så, att styrelsen iinslruktion måste ge erforderliga föreskrifter rörande verkställandedirektörens befogenheter. En annan avvikelse från aktiebolagslagen är attbestämmelserna om jäv för styrelseledamot går längre i BL än iakliebolagslagen. Bestämmelserna i detta kapilel bygger på samma principer somBL. Skillnaden gentemot akliebolagslagen när det gäller bl. a. verkställandedirektörens befogenheter kvarstår således. En nyhel är all begreppetbefattningshavare mönstras ut ur banklags-stiftningen och ersätts med begreppetanställd. För personer som fått uppdrag som annars ankommer på styrelsen införsbegreppet delegat. En sådan person behöver inte vara anställd i banken. För all fåöverensslämmelse med aktiebolagslagen har vissa kompletteringar och jämkningargjorts. Dessa rör bl. a. bestämmelserna om styrelseledamöternas antal (1 8första stycket) och uppdragstid (1 8 tredje stycket), om skyldighet att lämnaviss informaflon inom koncern (10 8) samt om jäv (14 8). I förstaget harvidare, efter mönster av 8 kap. 5 8 aktiebolagslagen, införts en bestämmelse omskyldighel för styrelseledamot all anmäla aktieinnehav i aktiebolag inom sammakoncern som bankaktiebolaget (5 §). I 74 § BL räknas ettantal ärenden upp som styrelsen inle får delegera. Denna beslämmelse harersatts av en generell bestämmelse att styrelsen inte får delegera ärenden somär av principiell betydelse eller i övrigt av större vikt. Bestämmelsen i 74 8femte stycket 3 enligt vilken bankaktiebolags styrelse förbjuds att delegerabeslut om kredit till styrelseledamöter saml lill vissa anställda och delegateri banken har ändrats så att beslul om krediler i slörre utsträckning kandelegeras till direktioner ellerandra delegatgrupper om det sker enligt föreskrifter som bankinspektionen utfärdar. 1 § Ett bankaktiebolag skall ha en styrelse medminst fem ledamöier. Styrelsen skall förvalta bolagets angelägenheter ienlighet med vad som föreskrivs i denna lag och bankrörelselagen (1986:000). Styrelsen väljs avbolagsstämman. Regeringen får dock utse högst fem ledamöter i slyrelsen(offenfliga styrelseledamöter) med uppgift att särskilt verka för altsamhällets intressen beaktas i bolagets verksamhet. Även annan styrelseledamotfår, om så föreskrivs i bolagsordningen, tillsättas i annan ordning än genomval av bolagsstämman. Särskilda bestämmelser om all slyrelseledamol kan utsesav annan än stämman flnns i lagen (1976:355) om styrelserepresentationen för deanställda i bankinstitut och försäkringsbolag. En styrelseledamotsuppdrag gäller för den tid som anges i bolagsordningen. Uppdragstiden får inleomfatta mer än fyra räkenskapsår och skall bestämmas så atl uppdraget upphörvid slutet av den ordinarie bolagsstämma på vilken styrelseval förrättas. Vadsom sägs i denna lag och bankrörelselagen om styrelseledamöter /87: 12 skall i tillämpliga delar gälla även suppleanter. (Jfr 8 kap. 1 8 UBAL.) Paragrafen moisvarar8 kap. I 8 och 6 8 första slyckel försia meningen aktiebolagslagensaml 71 8 första slycket, 73 8 försia slycket och 76 8 första slyckel BL. Deninnehåller regler om bl.a. styrelsens storlek och om hur slyrelsen ulses. Enligt BL skallantalet styrelseledamöter vara minst fem och högst 23. 1 överensstämmelse medaktiebolagslagen föreslås nu att bestämmelserna om högsia tillåtnaanlal styrelseledamöter utgår. Maximiantalet får i stället bestämmas i varjebanks bolagsordning och kan därmed anpassas efter bankens särskilda förhållanden (försiasiyckei). Som nämnts iinledningen lill detta kapitel är verkställande direktören i ett bankbolag intenågot självständigt bolagsorgan på sätt som aktiebolagslagen föreskriver.En verkslällande direktör i etl bankbolag handlar inom ramen för debefogenheter som slyrelsen tilldelar honom. Enligt andra slyckelskall bolagsstämman välja styrelsen. På samma sätt som föreskrivs i BL finns möjlighetatl enligl bestämmelser i bolagsordningen utse en eller flera styrelseledamöter i annanordning än genom val av bolagsslämman. Genom att ta in en sådan föreskrifl ibolagsordningen kan ettbankaktiebolag frivilligt bereda representation i sin styrelse för t. ex. de anställda, stat eller kommun, särskildmyndighet eller offentlig ellerenskild institution. Vidare får regeringen på samma sätl som enligt BL möjlighet atl utse ett anlal styrelseledamöter.Dessa s. k. offentliga styrelseledamöterskall ha till uppgifl att särskiltverka för atl samhällets intressen beaktas i bankens verksamhet. De offentligastyrelseledamöterna skall vidvolering och i fråga om beslutförhet inräknas i del anlal styrelseledamötersom bestämls i bolagsordningen. Enligl 4 8 lagen(1976; 355) om slyrelserepresentation för de anställda i bankinstilut ochförsäkringsbolag har de anställda rätt atl utse högst två styrelseledamöter i bl.a. ettbankaktiebolag med mer än 25 anställda. Enligl7 8 nämnda lag skall dessa styrelseledamöter inte räknas in i antalel styrelseledamöter enligt försia stycket av dennaparagraf En styrelseledamotsuppdrag gäller enligl iredje slyckel för den tid som anges i bolagsordningen.Efter mönster av 8 kap. I § aktiebolagslagen fär tiden för uppdraget inteomfatta mer än fyra räkenskapsår och skall bestämmas så atl uppdragel upphörvid utgången av den ordinarie bolagsstämma på vilken styrelseval förrättas. Längsta tiden förelt styrelseuppdrag utökas alltså frän nuvarande tre till . Maximitiden gäller för alla styrelseledamöteroch inte bara dem som har valts på bolagsstämman. Om en styrelseledamotsom utsetts på annat säll än genom vat på bolagsstämman, t. ex. av enannan enskild institution, fält ett styrelseuppdrag på mer än fyra är upphöruppdraget trols detta vid den ordinarie bolagsstämman under Qärde åretefler det atl han valts. Inget hindrar alt samma person utses för en nymandatperiod. I lagen om styrelserepresenlalion för de anställda ibankinslitul och försäkringsbolag finns särskilda bestämmelser omtiden för en styrelseledamots uppdrag (15 §). Denna tid stämmer över- Prop.1986/87: 12 ens med den i detta stycke föreslagna uppdragsliden. Om styrelsesuppleanlerskall finnas måste delta anges i bolagsordningen med uppgift om antalet ellerlägsta och högsta antalet, se 2 kap. 5 8 6. För suppleanter skall enligt fjärdestycket i tillämpliga delar detsamma gälla som enligt denna lag ochbankrörelselagen gäller för styrelseledamöter. Härigenom blir bl.a.bankrörelselagens bestämmelser om krediQäv lillämpliga också på suppleant.Suppleanter för offentliga styrelseledamöter skall enligt departementschefensuttalanden i prop. 1970:141 s. 13 inte finnas. 2 8 Ett uppdrag som styrelseledamot upphör iförtid, om ledamoten eller den som har utsett honom begär det. Anmälan omavgång skall göras hos styrelsen och, om en ledamot som inle är vald påbolagsstämma vill avgå, hos den som har tillsatt honom. Om en styrelseledamotsuppdrag upphör i förlid eller hinder enligl 3 8 uppkommer för honom att varastyrelseledamot och det inte finns någon suppleant, som kan inträda i hansställe, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärder för att en nystyrelseledamot tillsätts för den återstående mandattiden. Sådana åtgärderbehöver dock inle vidtas, om den förutvarande ledamoten var offentligstyrelseledamot eller arbetstagarrepresentant som avses i lagen (1976: 355) omslyrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag.Skall ledamoten väljas på bolagsstämma, kan valet anslå till den nästaordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslutförmed kvarstående ledamöter och suppleanter och deras antal inte understiger fem. Om en styrelseledamot somenligt bolagsordningen skall tillsättas i annan ordning än genom val avbolagsstämma inte har utsetts, skall bankinspektionen förordna en ersättare påansökan av en slyrelseledamol, aktieägare, borgenär eller någon annan varsrätt kan vara beroende av atl det flnns någon som kan företräda bolaget. (Jft 8 kap. 2 8 UBAL.) Paragrafen, som motsvarar8 kap. 2 8 aktiebolagslagen och 73 § första stycket 2 och andra slycket BL,innehåller bestämmelser för del fall styrelseledamots uppdrag upphör .