prop · GA0392 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag har inga synpunkterpå de uppskattningar som görs av kommittén och fiera av remissinstansernabeträffande vad som är en rimlig storlek pä en stiftelse av det slag jagföreslår. Under uppbyggnadsskedet bör resurstilldelningen la hänsyn säväl tillbehoven av medel för avveckling av den verksamhet som hitills bedrivits vidsekretariatet för framtidsstudier som till stiftelsens behov av medel både förgrundläggande investeringar och för den nya verksamheten. Somframgår av forskningspropositionen har chefen för utbildningsdepartementetföreslagit all forskningsrådsnämnden under kommande budgetär erhåller 2092000kr för all avveckla verksamheten vid sekretariatet för framtidsstudier. Dedirekta medlen för detta ändamål kommer därefter atl försvinna. Eflersamråd med cheferna för och utbildningsde partementet föreslår jag att medel lill den föreslagna stiftelsen bestrids från etl nytt anslag under andra huvudtiteln benämnt "Framlidsstudier, lång siktig analys m.m." Del är min avsikt alt senare föreslå regeringen atl statsrådsberedningen fär disponera över detta anslag. För /88 föreslår jag etl reservationsanslag på sammanlagt för detta ändamål, varav 3 800000 avser en överföring från åttonde huvudti teln och resterande medel finansieras inom forskningsramen. Av beloppet är avsedda all Qäna som en grundläggande stiftelseförmögen het. Under de tvä därpåföljande budgetåren räknar jag med atl stiftelsen bör Prop. 1986/87:92 tilldelasetl belopp på i storleksordningen åriigen. Jaghemställer att regeringen dels föreslår att 1. godkännade riktlinjer för inrättande av en stiftelse för framtids studier som jag har förordat och med de huvudsakliga uppgifter jag angett (avsnitt 4.1 och 4.2), 2. godkännade grunder för finansiering av stiftelsen som jag förordat (avsnitt 4.3), 3. godkännavad jag föreslagit om forskningsrådsnämndens ändra de arbetsuppgifter (avsnitt 5), 4. lillFramtidsstudier, långsiktig analys m.m. för /88 under andra huvudtiteln anvisa ell reservafionsanslag på (avsnitt 8), delsbereder tillfälle all la del av vad jag anfört i övrigt om den fortsattaframlidssludieverksamhelen i , Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål han hemställt om. Sammanfattning av framtidsstudiekommitténs betänkande "Attstudera framtiden", del 1 (SOU 1986:33) (utdrag ur betänkandet, sid 6-10) Framtidsstudier,dvs det systematiska hanterandet av framlidsbilder, är en ung företeelse. Ävenom människor alltid intresserat sig för framliden var det först det andra väridskrigelserfarenheter inom försvarsplaneringens område som gav upphov lillframtidsstudierna. Del var också i planeringsmiljöer - och väsentligenteknokratiska sädana som framtidsstudierna främst kom alt bedrivas ochutvecklas. Redan tidigt gjorde emellertid även andra traditioner sig gällande:framtidsstudier kom till användning i projekt om de ödesfrågor som oroat storagrupper av människor främst i de industrialiserade länderna. Den mest kända avdessa studier är Tillväxtens gränser som inledde en längdebatt om gränserna för mänsklighetens fortsatta exploatering av jorden. ISverige började FOA ägna sig ät framlidsstudier . Motionerförekom ocksä i om svenska framlidsstudier. Ingenjörsvetenskapsakademienpublicerade 1969 en rapport där man pläderade för etl svenskt institut förframtidsstudier. Etl sådant diskuterades ocksä i en omforskningspolitik. Inom diskuterades framtidsstudier iforskningsberedningen. 1971 tillsatte statsministern en arbetsgrupp med uppgiftall utreda framtidsstudierna i . Året efler kom dess belänkande Attvälja framfid (SOU 1972:59) där framfidsstu-dierna i hög grad, och i visspolemik mot tankegångarna i , förankrades i samhälletsdemokratiska planering. Svenska framtidsstudier sågs i betänkandet som enmöjlighet att arbeta fram sektorsövergripande planeringsunderlag avsedda altbredda den demokratiska beslutsprocessen och även motverka starka seklorsintressen. 1973inrättades sekretariatet för framtidsstudier och samarbetskommitién för långsiktsmotiveradforskning (SALFO) som resultat av utredningens arbete. Del förstnämnda skullerikta sill arbete mol del statliga planeringssystemet, del sistnämnda motforskarsamhället. De båda organen, som inledningsvis var organiserade somkommittéer i , har sedermera i olika former uppgått i densedan dess bildade forskningsrådsnämnden (FRN). Medan SALFO numera ingår somen del av FRNs normala forskningsinitierande verksamhet har sekretariatet förframlidsstudier en särbehandling i form av ett öronmärkt anslag pä ca 5,7milj. kr./år. Sekretariatetför framtidsstudier kom i praktiken atl få en mindre betydelse förplaneringssystemet och en starkare inriktning mot den allmänna samhällsdebattenän vad som avsetls. Verksamheten hamnade i etl kraftfält mellan enteknokratisk (och relativt näringslivsnära) planeringssyn, en reformpoliiisk sädanoch en framväxande alternativ- och miljörörelse. I del kraftfältet kom manmedvetet all orientera sig frän den näringslivsnära och teknokratiska polen. Utvecklingenunder 70-ialei blev en besvikelse för många och långt ifrän 20 vadstora prognosorgan förutspått. Prognosverksamhel misskrediterades Prop.1986/87:92 och många prognos- och framlidssludieenheter inom förelag och myndigheterlades ned eller omorganiserades. Under senare är kan man emellertid äter skönjaett ökat intresse för långsiktigt inriktad ariälysverksamhel. Prognosverksamhel(forecasling) ersätts emellertid allt oftare med begreppet framåtblickande (foresight)vilket slår för en mer prövande och värderande hållning lill de alternativ ochmöjligheter som slår lill buds. De nya tendenserna ligger i linje medtraditionerna inom sekretariatet för framtidsstudier som aldrig ägnat sig ät prognosverksamhel. Päflera håll i har framtidsstudier på senare lid kommit all förknippas meden framväxande regionall baserad aktivism. Denna omfattar säväl forsknings-och utvecklingsarbete som politisk handling. Ofta sker det i former som avvikerfrän centralt fastställda regler och kriterier. Arbetslösheten, den ekonomiskastagnationen och de centrala organens svårigheter alt hantera de framväxandeproblemen är uppenbarligen bidragande orsaker såväl lill den ökade osäkerhetenom samhällsutvecklingen (och sökandet efler alternativ) som lill de nyaformerna för regionala och lokala initiativ. Denna tendens finns ocksä iSverige. Till yttringarna hör regionala framtidsstudier där länsstyrelser ärinblandade, projekt finansierade av regionala forskningsråd och med stark akiionsorienteringoch olika former av alternaiivprojekt i nedläggningshotade regioner. Det kom-munprojekisom sekretariatet för framtidsstudier f.n. bedriver har också en nära kopplingtill lokal framlidsaklivism. Framtidsstudierhar av många främst förknippats med övergripande siudier av mänsklighetens hotoch möjligheter på global nivå. Startpunkten för den diskussionen blev dentidigare nämnda Tillväxtens gränser som kom alt följas av en lång rad globalamodellstudier där oroande hotbilder konfronterades med mer optimistiskastudier. En stor del av de globala modellerna kan betraktas som inlägg i enövergripande diskussion om huruvida mänsklighetens anpassningsmekanismer är fillräckligtkänsliga för att hinna reagera på de problem som uppslår till följd avbefolkningstillväxt, nedsmutsning, resursuitömning m.m. Man kan i denna globaladebatt finna en klyfta mellan en humanekologisk (och mer oroad) skola och enhuvudsakligen ekonomisk-teoretisk baserad sädan med störte fillförsikl lillanpassningsmekanismernas möjligheter. Del globala modell-byggandet var i sinursprungliga form starkt bundet lill en epok i datorteknologins utveckling. Destora modellerna krävde stora datorer och stora arbetslag av systembyggare. Densenasle lidens utveckling av persondatorer har skapat nya möjligheter attbedriva framtidsstudier utan alt begravas i modellarbeie. Fråganom framtidsstudiernas kunskapsteoretiska status har rönt upp märksamhet mot bakgrund av deras ursprung i en planeringstradilion, deras inplacering i forskningsorganisationen och alt de ofta attraherar intellektuella grupper som oroar sig över samhällsutvecklingens domine rande tendenser. 1 har framlidsstudiernas drag av icke-forskning möjligen fått en överbeloning till följd av deras inplacering i forsknings rädsnämnden. Det är uppenbart att framtidsstudier i mänga avseenden skiljer sig frän den vetenskapssyn som dominerar inom naturvetenskaplig 21 forskningmen å andra sidan har slor släktskap med traditioner inom Prop. 1986/87:92 samhällsvetenskapligoch humanistisk forskning. Den vetenskapsteoretiska debatten i dessa frågor ärsåledes av betydelse för framlidsstudierna liksom erfarenheter från dessa börkunna bidra lill diskussionen. Det finns i framtidsstudier ett skapande ellergestaltande moment som ofta gär utöver det i traditionell mening vetenskapliga.Formerna för denna sammanbindning av och framliden kan variera: de kanske i konstverkets form säväl som med metoder hämtade från systemanalys ochandra forma-liserade tekniker. 1 likhet med vad som gäller på andra områden kanformerna för detta endast utvecklas genom öppen kritik i samspel med andralikartade miljöer. Vimenar all statens deltagande i och finansiering av framtidsstudier bör tillgodosesunder fyra skilda former. För det första föreslår vi all regeringen utanfördet ordinarie forsknings- och planeringssystemet, inrättar en självständigstiftelse för framtidsstudier med huvudsaklig uppgift att i egen regi eller isamarbete med andra bedriva framtidsstudier. För del andra föreslär vi attforskningsrådsnämnden även fortsättningsvis ska ha etl ansvar när det gälleratt initiera och ekonomiskt stödja framtidsstudier och liknande verksamheter.För del tredje föreslår vi all statliga myndigheter generellt åläggs ell ansvarför långsiktig bedömning av framtidsperspektiven inom sina respektivesamhällssektorer. För det Qärde föreslår vi att centrala statligaforskningsorgan bör kunna stödja den framväxande regionala FoU-verksamhel somkan skönjas. för framtidsstudier vi föreslår bör ha staten som ensam stiftare.Stiftelseformen är vald för atl ge självständighet gentemot centrala statligaorgan samt viss frihet i arbetsformer m. m. Stiftelsen blir det enda statligtfinansierade organet med huvuduppgift atl bygga upp kompetens på och arbeie medlångsiktig analys och framtidsstudier. Verksamheten ska utföras i former somgör del möjligt för utomstående och icke initierade atl ta del av resultatenoch dra nytta av de erfarenheter som vinns i arbetet. Stiftelsen skaregelbundet publicera en rapport, gärna i form av årsbok, där man sammanfattarsina väsentligaste resultat. Stiftelsens verksamhel kan sammanfattas i fyraarbetsområden: I) en bred framåtblick mol långsikliga tendenser iteknik och samhällsutveckling, 2) en djupare projektverksamhet kringväsentliga framtidsfrågor, 3) arbetsformer riktade mol offentligheten samt 4)särskild uppmärksamhet ål metodfrägor. Stiftelsenväljer själv de program eller teman man vill ägna sig åt. Viföreslår atl får en styrelse på nio personerutsedda och valda av regeringen sedan organisationer, instilufioneroch enskilda givits tillfälle att föreslå kandidater. Stiftelsekapitalet börgöras litet och stiftelsen därför i realiteten beroende av stafiiga anslag. Denföreslagna verksamheten har kostnadsberäknats till omkring 15 milj. kr. åriigen.Del medger att ca 20 personer totalt kan engageras i framtidsstudierna varav ca15 i forskande/utredande uppgifter. Slorieken är avsedd att ligga i underkantav vad som vanligen brukar anges vara den kritiska massan för verksamheter av liknandeslag. Förslagetinnebär att forskningsrådsnämndens särskilda ansvar för fram tidsstudier upphör. Därmed försvinner ocksä de öronmärkla anslagen. föreslåremellertid också att nämndens ställning när det gäller atl ägna sig Prop.1986/87:92 ät gränsöverskridande verksamheter - tvärvetenskap, långsiktigaanalyser, framtidsstudier och därmed sammanhängande verksamheter - bör stärkasoch än tydligare ingå i FRfJs allmänna forskningsstödjande uppgifter.Förslaget innebär således en uppdelning mellan den rörliga anslags-givandeinstansen (FRN) och den fasta institutionen (den föreslagna stiftelsen). Viföreslår vidare att de statliga myndigheterna generellt ges elt ansvar förlångsiktiga och seklorövergripande perspektiv på den egna verksamheten. Dessauppgifter kan lämpligen kopplas med övergången lill ny treårig budgetprocess.Även länsstyrelserna bör ges liknande rekommendationer. En del myndigheterutanför den egentliga forskningsorganisationen har forskningsstödjandeuppgifter. Även för dessa bör ansvaret för långsiktig analys ochframtidsstudier skrivas in i instruktionen. I förslaget ingår också altriksrevisionsverket bör tilldelas vissa övergripande uppgifter när det gälleratt stämma av de långsiktiga analyser som myndigheterna ägnar sig ät inför sinabudgetprocesser. Vimenar att det är angeläget all ta tillvara del uppsving av regionalt förankratoch ofta handlingsinriklat forsknings- och utvecklingsarbete som vuxit fram.Det är ofta integrerat med eller har karaktär av framfidssludier. Genomutnyttjande av den lokala högskoleorganisationen bör man ocksä kunna tillförakvalitet och metodkunnande till dessa verksamheter som f. ö. har (och börbehälla) starka autonoma drag. Vi menar emellertid alt finanseringen av dettabör styras till de områden där behov föreligger och förutsällningar finns attbedriva eller utveckla goda projekt. Enligt vår mening är FRN ett lämpligtorgan för detta. FRNföreslås behålla av del nuvarande anslaget för framtidsstudier. ärligen överförs lill den nybildade stiftelsen. Till stiftelsensbasfinansiering behövs ytterligare i storleksordningen ca 67 milj. kr. per år.Vi föreslår atl dessa medel tillgodoses inom ramen för statens åtgärder förforskning och utveckling i vid mening. Anslaget till framtidsstudier börbetraktas som kiorövergripande och handläggas av och redovisas under slatsrädsbereo. Avslutningsvisföreslär vi atl regen. 'len inbjuder den nybildade stiftelsen att presenteraett förslag lill en omfattande framtidsstudie om del svenska samhälletsframlida strukturomvandling: vilka utmaningar slår vi inför när del gällerkultur- och livsformer, teknikutveckling, arbets- och produktionsorganisation,geografisk lokalisering och samhällsorganisation m.m. sådant projekt frän eltsjälvständigt framiidsiudieinstilut kan ge värdefulla bidrag till denlångsikliga politiska debatten om de reformpoli-tiska strategierna i det avanceradeindustrisamhället. Våraförslag bör kunna genomföras fr. o. m. /88. Sammanställning av remissyttranden över framtidsstudiekommitténsbetänkande (SOU 1986:33-34) Att studera framtiden 1 Allmänt om remissförfarandet Sammanlagt90 organ har beretts tillfälle att lämna yttrande över betänkandet. Av dessavar 56 statliga organ och institutioner. Resten utgjorde kommunala organ samlsammanslutningar och intresseorganisationer av olika slag. Följandeinstanser har yttrat sig: styrelsen för internationell utveckling, styrelsenför u-landsforskning, överstyrelsen för civil beredskap, försvaretsforskningsanstalt, , sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut, , transportrådet, ,. , , universitets- ochhögskoleämbetet, forskningsrådsnämnden, humanisfisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, i ,i , i , i ,tekniska högskolan i , , högskolan i ,högskolan i , högskolan i , centrum för tvärvetenskap i ,centrum för regionalvetenskaplig forskning i , projektet kommunerna ochframtiden, lemarä-det vid , forum för kvinnoforskning iStockholm, , , statens rådför byggnadsforskning, statens planverk, energiforskningsnämnden, Ingenjörsvelenskapsakademien,styrelsen för teknisk utveckling, kammarkollegiet, statskontoret,, , i ,i , i , iNorrbottens län. Centralorganisationen /SR, Dalarnasforskningsråd. , , Föreningen förframtidsstudier. , kommun.Landsorganisationen i , , . StudieförbundetVuxenskolan, , , , , . Nordeon,Alternativ Framlid, Ensamståendes intresseorganisation, docenten . Några har yttrat sig pä eget initiativ. Flera avinstanserna, främst vetenskapliga institutioner, har dessutom bifogat yttrandenfrån anknutna organ och personer. Projektet kommunerna och framtiden haröverlämnat yttranden från några kommuner. Sammanställningennedan har disponerats sä all övergripande syn punkter pä ämnesområdet och betänkandet i allmänhet samlats under avsnittet "Allmänna och övergripande kommentarer". vilka inskränker sig tillkommentarer av denna typ förekommer således Prop. 1986/87:92 enbart underdel avsnitt som följer nedan. Vaoe avsnitt inleds med en kortsammanfattning. 2 Allmänna och övergripande kommentarer Sammanfattning:Remissinstanserna är övervägande positiva till att förslärka satsningarna päframlidsstudier. Väsentligen ställer man sig ocksä bakom de analyser ochöverväganden som finns i betänkandet. Några remissinstanser framhåller värdetav att framlidssludieverksamhelen ges en internationell inriktning. En delmenar all utredningen ägnat för litet utrymme ål de problem framtidsstudiernabör inriktas mot. Många statliga myndigheter är starkt positiva till de ökade möjlighetertill långsiktigt inriktade analyser som utredningens förslag medför. Blandvetenskapliga institutioner är meningarna delade i synen pä de organisatoriskalösningar utredningen föreslagit. En del är också oroliga för all satsningarnaäger rum på bekostnad av annan angelägen forskning. Styrelsenför internationell utveckhng (SIDA) poängterar i sitt remissvar starkt attframlidsstudierna, oavsett under vilken organisatorisk form de bedrivs, börförankras i etl brett internationellt perspektiv, "är ett litetland med starkt engagemang i internationella frågor. Solidariteten med förtrycktaoch eftersatta folk och länder är omfattande och väl politiskt förankrad blandstora grupper i samhället. Givetvis bör detta internationella engagemang återspeglasi inriktningen på de framtidsstudier som skall bedrivas." Det är,framhåller man, av särskild vikt att motverka de etno-centriska perspektiv somlätt blir dominerande i diskussionen om framtiden. Man betonar också detväsentliga i atl de institutioner som inrättas bedriver framtidsstudier av högkvalitet. Del som avgör framgång i verksamheten är huruvida de skapadeinstitutionerna förmår knyta lill sig de fåtal kvalificerade personer medlämplig kompelens som finns alt tillgå. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) framhåller att framtidsstudier "har en viktigroll all beskriva och analysera problem som i hög grad berör ,ekonomisk kris och utvecklingsstrategier, naturresurser och miljöproblem, livsmedelsförsöriningosv. utveckling och framtid bör ses även i ell sådant globallsammanhang." Med anledning av utredningens diskussion omframtidsstudiernas metodproblem och inriktning betonar SAREC behovet av ellinternationellt perspektiv: "utveckling bör ses i ell vidaresammanhang - inte bara i etl i-landssammanhang - ulan ett mer globall somomfattar även och våra relationer lill ." Överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB) tillstyrker i allt väsentligt kom mitténs förslag. Den civila delen av totalförsvaret omfattar samtliga sam hällssektorer, vars beredskapsåtgärder samordnas och leds av ÖCB. En vikfig uppgift är därvid all se lill atl beredskapshänsyn beaktas i samhälls planeringen framhåller man. "Frän denna synpunkt är del viktigt atl del 25 försen kvalificerad debatt om möjliga, önskvärda och mindre önskvärda Prop.1986/87:92 framtidsbilder för det svenska samhället". ÖCB menar allutredningens förslag om ökad långsiktighel i myndigheternas planering ärvärdefull ur beredskapssynvinkel. Man föreslår ocksä all den nya stiftelseninom ramen för projektet analyserar delångsiktiga konsekvenserna av vårt ökande utlandsberoende. "ÖCB har intresseav att följa stiftelsens verksamhet och är beredd att medverka både personelltoch finansiellt i projekt som ÖCB bedömer intressanta för civil beredskap." Socialstyrelsengör i sill remissvar en omfattande genomgäng av de förändringar som sedan 70-taletsbörjan ägt rum när del gäller långsiktigt tänkande inom socialsektorn. En delav de brister som påtalades redan i har nuundanröjts genom bl.a. de projekt som omnämns i betänkandets bilagedel. "Framlidsstudiernas helhetsgrepp på samhällsutvecklingen rimmar ocksåmyckel väl med den syn pä socialsektorns roll i samhällsplaneringen som nuväxer fram och som har sitt stöd i de nya socialQänst- och hälso- ochsjukvårdslagarna." Utvecklingen i när del gäller framtidsstudierinom del sociala området har skett parallellt med en internationell utveckling,där inte minst spelat en betydande roll framhållerman. "tillstyrker förslaget till inrättande av enstiftelse för framtidsstudier och ser som en stor fördel atl kunna utveckla ettnära samarbete med den föreslagna stiftelsen." Sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI) framhåller atl10% av BNP disponeras av hälso- och sjukvården. Trots detta harframtidsstudierna inom denna sektor givits en undanskymd plats i utredningen.Särskilt riktar man uppmärksamheten pä hälso- och sjukvärdens högateknikberoende och den teknologiska utvecklingen inom främst akutsjukvården. SPRIframför ingen erinran mol utredningens förslag. "Beträffande uppgifternaför den utanför del ordinarie forsknings-och planeringssystemet vill SPRI betona betydelsen av att de viktigastearbetsresultaten kontinuerligt avrapporteras i en offentlig och - somkommittén framhåller - lätt tillgänglig rapport. Mot bakgrund av SPRlserfarenheter är publiceringsformen av stor betydelse när avsikten och strävanär alt sprida kunskap om och få lill stånd en allmän debatt kring aktuellaproblem och frågor." Televerketframhåller atl del "borde vara fruktbart atl dela ansvaret förframtidsstudier mellan etl anslagsgivande organ (FRN) och elt utförande organ(den föreslagna stiftelsen) så som kommittén motiverar sill förslag". Verketnoterar emellertid problemet atl stärka FRNs roll samudigt som man avser berövanämnden en så pass stor del av dess budget för framtidsstudier. Transporirådei"delar uppfattningen all del kan finnas behov av över gripande siudier eller planeringsunderiag som inte är låsta av sektors gränser. De risker som finns lill ensidigt beaktande av egna sektorsintres sen m. m. kan behöva motverkas." Man har ingenting alt invända mol de förslag som framtidsstudiekommittén framför men anser atl kunskapsöver föringen mellan en stiftelse och myndigheterna behöver belysas närmare. "En av svagheternamed hifillsvarande övergripande framlidsforskning Prop. 1986/87:92 synes ha varit just svårigheterna atl nä elt samband mellan denna /framtids/forskningoch de centrala myndigheternas egna framtidsstudier." Enbartorganisations- och inslrukliohsförändringar löser inle sädana problem menarman. Slalensungdomsråd noterar all "framtidsstudier är elt viktigt inslag i forskningom ungdomarnas förändrade villkor och deras möjligheter att påverka sinframtid". Man hävdar vidare atl den ungdomsforskning som bedrivs i vårtland i internationell jämförelse framstår som övervägande seklorspecifik. Ungdomsrådetinstämmer i behovet av etl oberoende och kvalificerat organ som från en seklorsövergipandeposition kan bidra till välgrundade diskussioner om framliden. Sfiftelsen börenligt rådels syn vara särskilt lyhörd för ungdomarnas värderingar och behov avkunskap för framliden varför man ser förankringen i organisationerna, inteminst i ungdomsorganisationerna, som väsentlig. KungligaVetenskapsakademien diskuterar i sitt yttrande svårigheterna att göraträffsäkra och långsiktiga bedömningar. "Prognoser och framtidsbedömningarhar emellertid, som påpekas både i utredningsdirektiven och i utredningen, ävenandra kvaliteter än de som kan mätas i träffsäkerhet. Det är välkänt att t.ex.konjunkturbedömningar lider av påtaglig osäkerhet, inle bara i sinaberäkningar utan även genom att de genom sin existens påverkar handlandet hosbeslutsfattare pä olika nivåer.