prop · GA0389 · 1986-12-31 00:00:00 — Om den som åberopat ett vittne avslår från förhöret ellerom frågan om vittnesförhör av annan orsak förfaUer, får därefter inga tvångsmedelenligl 20 eller 21 § användas mot vittnet. Görvittne sig skyldigt lill försummelse eller tredska, som avses i 20 eller 21 §,och vållas dä/-ai'/-ö/ze-gångskostnad för part, äge rätten, även om yrkandedärom ej framstäUls, förplikta vittnet att i den omfattning, soitt finnesskälig, ersätta kostnaden. Har även part av rätten förpliktats att ersätta motpartensådan kostnad och har parlen utgivit ersättningen, äge han av vittnet uihekotnmavad vittnet förpliktals utgiva. Gör ettvittne sig skyldigt till sådan försummelse eller tredska som avses i 20 eller21 § och vällas därigenom rättegångskostnader för någon av parterna, skallrätlen på yrkande av parten ålägga vittnet atl i skälig omfattning ersätta koslnaden.Har även en part ålagts av rätten att ersätta motparten sådan kostnad och harparlen betalt ersättningen, har han rätt att av vittnet/d ut vad vittnetålagts atl belala. Vad nusagts om vittnes skyldig-hel att ersätta parts kostnad äge motsvarandetillämpning beträffande kostnad, som orsakats för statsverket. 37 kap. Om förhör med part under sanningsförsäkran Vad som sagts om vittnes skyldighet att ersätta enparts kostnad skall gälla även beträffande kostnad som orsakals för staten. 37 kap. Om förhör med part och med målsägande som inte förlalan I tvistemål må för vinnande av bevis förhör under sanningsförsäkranäga rum med ena parten eller med båda. Part må påkalla förhör under sanningsförsäkran såväl medsig själv som med motparten. Den som enligt 36 kap. 13 § första styckel icke måavlägga vat-nesed må ej höras under sanningsförsäkran. Vid förhör i bevissyfte med part eller med målsägande sominte för talan skall 36 kap. 17 § tillämpas. Om rällen inle beslutar annat,skall dock förhör med den som är tilltalad i brottmål inledas av rätten ochledningen av förhöret därefter övergå till åklagaren. / tvistemål får förhör i bevissyfte med part äga rum undersanningsförsäkran. Förhöret skall därvid om möjligt begränsas till sådanaomständigheter som är av särskild betydelse i målet. Innanpart avgiver sin berättelse, skall han avlägga denna försäkran: lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag skall säga helasanningen och intet förtiga, tUlägga eller förändra". Sedan part avlagt försäkran, erinre rätten honom om viktendär- Vid förhör enligl delta kapitel skall i övrigl 36 kap. 9 §andra stycket, 10 § första stycket, 13 § första stycket, 16 § samt 18 och 19 §§tUlämpas. Vid förhör under sanningsförsäkran skall, förutom delagrum som anges i första stycket. 36 kap. 5 och 6 §§, 8 § andra stycket, 11 § saml14 och 15 §§ tUlämpas. I brottmål skall, förutom de lagrum som anges i förstastycket, 36 kap. 24 och 25 §§ tiUämpas ifråga om ersättning lill målsägande,som kallats till förhör i anledning av åklagarens lalan. Detta skall gälla ävennär någon annan part än en målsägande eller en tilltalad kallals lill sådantförhör. Vid tillämpning av de bestämmelser som anges i första-tredjestyckena skall vad som sägs om vittne anses gälla part eller målsägande sominte för lalan. Mötersynnerligt hinder mot upptagande av bevis genom skriftlig handling vidhuvudförhandlingen, må enligl rättens heslut beviset upptagas utomhuvudförhandlingen. Upptagande av bevis genom skriftlig handling/dr äga rumutom huvudförhandling, 1. om handlingen inte kan företes vid sådan förhandling eller 2. omupptagande vid sådan för handling medför kostnader eller olägenheter som inte slår i rimligt förhållande till betydelsen av atl upptagandet sker vid huvudför handlingen. Om det är av synnerlig vikt för utredningen, Jår ävenannan handläggning äga rum i anslutning till bevisupptagning enligt första st\'ckel. År medhänsyn liU föremålels beskaffenhet eller av annan anledning av synnerlig vikt.alt syn hålles före huvudförhandlingen, eller kan syn eljest ej lämpligenhållas vid huvudförhandlingen, må den enligt rättens beslut äga rum utomhuvudförhandlingen. Syn får äga rum utom huvudförhandling, 1. om syn inte kan hållas vid så dan förhandling eller 2. omsyn vid sådan förhandling medför kostnader eller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av alt den hålls vid huvudförhandlingen. Om delär av synnerlig vikt för utredningen, får även annan handläggning äga rum ianslutning till syn enligl första styckel. 40 kap. II § Vad i 36kap. 7 § första stycket. 9 § andra stycket samt 15, 18 och 19 §§ är stadgat omvittne skall dgfl motsvarande tillämpning beträffande sakkunnig. Vad somsägs i 36 kap. 9 § andra styckel samt 15, 18 och 19 §§ om vittne skalltillämpas också i fråga om sakkunnig. Görsakkunnig sig skyldig till försummelse eller tredska, som avses i 12, 13 eller14 §, och vållas därav rättegångskostnad för part, äge rätlen, även om yrkandedärom ej framställts, förplikta den sakkunnige att i den omfattning, somfinnes skälig, ersätta kostnaden. Har även part av rätten förpliktals Gör ensakkunnig sig skyldig till sådan försummelse eller tredska som avses i 12 eller14 § eller uteblir en sakkunnig, som kallats lill förhör, och vållas därigenomrättegångskostnader för någon av parterna, skall rätten på yrkande av partenålägga den sakkunnige alt i skälig omfattning ersätta kostna- atlersätta motparten sådan kostnad och har parlen utgivit ersättningen, äge han avden sakkunnige utbekomma vad denne Jörpliktals utgiva. Vad nu stadgats om sakkunnigs skyldighet atl ersätta partskostnad äge motsvarande tillämpning beträffande kostnad, som orsakats förstatsverket. 42 kap. Om stämning och förberedelse Har även en pari ålagts av rätten all ersättamotparten sådan kostnad och har parlen betalt ersättningen, har han rält altav den sakkunnige Ja ul vad denne ålagts att belala. Vad somnu sagts om sakkunnigs skyldighet alt ersätta parts kostnad skall gälla ävenbeträffande kostnad som orsakats för staten. 42 kap. Om stämning och förberedelse och om avgörande avmål ulan hnvudförhandUng Villnågon erhålla stämning å annan, skall han hos rätten göra skriftlig ansökandärom. Den somvill inleda en rättegång mot någon skall hos rällen göra en skriftlig ansökanom stämning. 1 stämningsansökan skall käranden uppgiva: 1. de omsländigheler,vara han grundar sin talan, uppställda efter sitt sammanhang och, när så lämpligenkan ske, i särskilda, med nummer försedda punkter; 2. detyrkande käranden framställer; 3. de skriftligabevis käranden åberopar; samt 4. deomständigheter, som betinga rättens behörighet, om ej denna framgår av vadeljest anföres. Ansökan skall vara egenhändigt undertecknad av kärandeneller hans ombud. Vid ansökan bör käranden i huvudskrift eller styrktavskrift foga de skriftliga bevis, som innehavas av honom. 1. ettbestämt yrkande, 2. enutförlig redogörelse för de omständigheter som åberopas till grund föryrkandet, 3. uppgift om debevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis saml 4. uppgiftom sådana omsländigheler som gör rätten behörig, om inle behörigheten framgårav vad som anförs i övrigt. Har käranden några önskemål om hur målel skaU handläggas,bör han ange dessa I ansökningen. Ansökningen skall vara egenhändigt undertecknad avkäranden eller hans ombud. De skriftliga bevis som åberopas bör ges in tillsammansmed ansökningen. 6§ Utfärdas stämning, skall förberedelse i mälet äga rum. Under förberedelsen skall målet Vid förberedelsen skall klarläg- såberedas, atl det vid huvudför- gas handlingenkan slutföras i elt sam- I. parternasyrkanden och in- vändningar samt de omständighe- /('/ som parterna åberopar till grund Jörsin talan, 2. i vadmån parierna är oense otn åberopade sakförhållanden, 3. vilkabevis som skall förebringas och vad som skall styrkas med varje bevis. 4. omytterligare utredning eller andra åtgärder behovs Jöre målets avgörande och 5. om det finns fönitsättningar för förlikning. Rällen skall driva förberedelsen med inriktning på etlsnabbi avgörande av målel. Så snart det lämpligen kan ske bör rätten höra parternaangående målels handläggning. Vid förberedelsenskall svaranden genast avgiva svaromål, innehåU ande: 1. deinvändningar om rälle gångshinder, som svaranden vill göra; 2. bestämt medgivande eller be stridande av kärandens yrkande: 3. om kärandensyrkande be-sirides. grunden härför med yttrande rörande de omständigheter,vara käranden grundat sin lalan, och angivande av de omständigheter svarandenvill anföra; samt 4. uppgift d deskriftliga bevis svaranden åberopar. Svaranden bör genasi i huvud-skrift eller styrkt avskriftingiva de skriftliga bevis, som innehavas av honom. Vidförberedelsen skall svaranden genast avge svaromål, / detta skall anges 1. deinvändningar om rätte gångshinder som svaranden vill göra, /vad mån kärandens yrkande medges eller bestrids, 3. omkärandens yrkande be strids, grunden för detia med ytt rande rörande de omständigheter, som käranden grundar sin lalan på. och med angivande av de omstän digheter som svaranden vill anföra samt 4. uppgifto/n de bevis som sva randen åberopar och om vad som skall styrkas med varje bevis. Deskriftliga bevis so)?i åberopas hör ges in som svaromålet avges. Underförberedelsen skola parterna var för sig angiva de ytterligare omständigheterde vilja anföra saml yttra sig över vad motparten anfört. De skola ock. i denmån det icke tidigare skett, uppgiva de be- Underförberedelsen skaU parterna var för sig ange de ytterligare omständigheter somde viU anföra saml yttra sig över vad motparten anfört. De skall också, i denmån det inte skett tidigare, uppge de be- '* Senasielydelse 1971:218, vis de vilja åberopa och vad de vilja styrka med varjesärskilt bevis. Skriftligt bevis, som ej redan företetts, skall genasiframläggas. Part vare skyldig att pä framställning av motparten uppgiva, vilkaandra skriftliga bevis han innehar. Rätten skall verka för att parterna vid förberedelsenangiva alll som de vilja åberopa i målel saml genom frågor eller erinringarsöka avhjälpa otydlighet eller ofullstän-dighei i parternas framställningar. Rätten äge förordna, att skilda frågor eller delar avmålet skola vid förberedelsen behandlas var för sig. vis som de vill åberopa och vad de vill styrka med variesärskilt bevis, SkriftUga bevis som inle redan företetts skall genastframläggas. Parterna är skyldiga atl pä framställning av motparten uppge,vilka andra skriftliga bevis de innehar. Rätlenskall, alll efter målets beskafjenhet. vid förberedelsen verka för atl tvistejrågornablir klarlagda och att parterna anger allt som de vill åberopa i målet. Rättenskall genom frågor eller erinringar försöka avhjälpa otydligheier ochofullständigheter i parternas framställningar. Rätten får bestämma att olika frågor eller delar av måletskall behandlas var för sig vid förberedelsen. Förberedelsenskall vara muntlig. Rätten må dock förordna om skriftlig förberedelse, omparts inställelse skulle medföra oskäUg kostnad eller synnerlig olägenheteller skriftlig förberedelse med hänsyn till målets beskaffenhet eljest finneslämpligare. Förberedelse sker vid sammanträde, skriftväxling ellerannan handläggning. Om det är lämpligt, får ohka former av förberedelseförenas. Svaromål enligt 7 § skall avges skriftligen, om det intemed hänsyn lill målets beskaffenhet är lämpligare att svaromålet avges vid ettsammanträde. När ett skriftligt svaromål har kommit in lill rät len,skall sammanträde hållas , om det inle med hänsyn lill niåletsbeskafjenhet är lämpligare med fortsatt skriftväxling. Om sammanlräde hålls, skall förberedelsen om möjligtavslutas vid detta. Om så inte kan ske, skall förberedelsen fortsätta genomskriftväxling eller vid ett nytt sammanträde. Vidmuntlig förberedelse skall första inslälldse utsättas att äga rum. så snart skekan. Till denna skola parterna kallas, käranden genom särskild kallelse ochsvaranden i stämningen. Är saken sådan, att förlikning Sammanträdefår hållas per telefon, om det är lämpligt med hän.syn till sammanträdetsändamål och övriga omständigheter eller om ett sammanträde inför rätten skulleorsaka kostnader eller ölägenheter som inte är rimliga. däromär tillåten, skall part föreläggas att komma tillslädes vid påföljd all tredskodomeljest må meddelas mot honom. Skall part infinna sig personligen, fördäggerätten tillika vae. Ärsaken ej sådan, som sägs i andra stycket, skall käranden föreläggas atl konmiatillslädes vid påföljd att hans talan i målet eljest fölfaller. Skall haninfinna sig personligen, fördägge rät len tillika vite. Svaranden skallföreläggas vae. sammanträdensom hålls per telefon gäller inte reglerna i denna balk om kallelser,förelägganden och påföljder. Part ägeej vid muntlig förberedelse ingiva eller uppläsa skrijilig inlaga eller annatskriftligt anförande. Stämningsansökan eller annan framställning, som enligldenna balk må ske skriftligen, itiå dock uppläsas; vid första inställelsen ägesvaranden som svaromål åberopa av honom ingiven skrift. Finnes vad i skriften anföresicke utgöra fidlständigt svaromål, skall rätten genom frågor till svarandensöka avhjälpa bristen. 1 måldär förlikning oiti saken är tillåten får svaranden föreläggas att skriftligenavge svaromål enligt 7 § vid påföljd att tredskodom annars kan komma altmeddelas mot honom. Vid första inställelsen skaU förberedelsen möjligtavslutas. Kan det ej ske. skall målet utsättas till JbrlsatI Jörhandling å tid.som bestämmes av rätten. EJ må målet uppskjutas längre, än som oundgängligenpåkallas. TiU fortsatt förhandling skola parterna kullas omedelbarteller genom särskild kallelse. Om föreläggande för part gälle vad i 10 § andraoch tredje styckena sägs; finnes ena partens närvaro ej erforderlig, må dockkallelse å honom ske utan sådant föreläggande. / måldär förlikning om saken är tillåten skall parterna föreläggas att inställa sigtill etl sammanträde vid påföljd att tredskodom annars kan komma atl meddelasmot den som uteblir. Parter som skall infinna sig personligen skall också föreläggasvite. 1 måldär förlikning om saken inte är tillåten skall käranden föreläggas attinställa sig lill ett sammanträde vid påföljd all hans talan i målel annarsförfaller. Skall han infinna sig personligen, skall rätten också föreläggavite. Svaranden skall föreläggas vite. Kan det antas att den som skall infinnasig personligen inte kommer att följa elt vitesföreläggande, får rätten beslutaatt han skall hämtas till sammanträdet. Rätten ägeförordna, att förberedelsen skall fortsättas genom skrijivåxling. Avsersammanträdel endast behandling av rättegångsfrågor, skall parterna i ställetför förelägganden enligl första och andra styckena föreläggas vile. Förbehandling av rättegångsfråga eller del av saken, som må avgöras särskilt, ägerätten utsätta särskilt sammanlräde. Om sådant samitianträde äge vad i tO och12 §§ är stadgat motsvarande tillämpning; avser sammanträdel behandling avrätte gångsfråga, skall dock i stället för föreläggande, som där sägs, partföreluggas vite. Vid sammanlrädefår parterna ge in eller läsa upp skrifiliga inlagor eller andra skriftligaanföranden endast om del underlättar förståelsen av ett anförande eller i övriglär till fördel för handläggningen. Vidskriftlig förberedelse skall svaranden i slämningen föreläggas att lill rätteninkomma med skriftUgt .svaromål. Hor svaromål inkommit, skall det med därvidfogade handlingar delgivas käranden. Finnes ytterligare skriftväxlingerforderlig, äge rätten förordna därom. Underlåtersvaranden att inkomma med svaromål, skall rätten genast kalla parierna tillförsta inställelse. Även eljest må rätten förordna, att förberedelsen skallfortsättas genom muntlig förhandling. Om detär till fördel för utredningen i målet, bör rätten före samitianträde eUerfortsallskriftväxling tillställa parterna en förteckning över de frågor som bör tas uppunder den fortsatta handläggningen. Parierna skall Jöre ett sammanträde sätta sig in i sakenpå sådant sätl atl något ytterligare sammanträde för förberedelse om möjligtinte behövs. Rätlen ägemeddela närmare bestämmelser om skriftväxling mellan parierna och därvid ävenföreskriva, i vilket avseende part skall yttra sig. Ärsaken sådan att förlikning därom är tillåten, får en part föreläggas altslutligt bestänima sin lalan och uppge de bevis han åberopar, om det ärpåkallat med liänsyn till hur parten utfört sin lalan tidigare under måletshandläggning. Efler det alt liden för sådant yttrande har gått ul, får parten inleåberopa någon ny omständighet eller något nytt bevis, om han inle görsannolikt att han har haft gUtig ursäkt för sin underiåtenhel att åberopaomständigheten eller beviset tidigare. Underförberedelsen må beslut meddelas i fråga om måls avvisande. Är dettill fördel för handläggningen av målet, bör rätten innan förberedelsenavslutas g()ru en skriftlig sammanfattning av parternas ståndpunkter, så somde uppfattas av rätten. Parterna skall beredas lillfälle all yllra sig översammanfattningen. Är saken sädan,att föriikning därom är tilläten, bör rätten, om del finnes lämpligt, underförberedelsen söka förlika parterna. Finnes särskild medling böra ske, må parterna/öre/dgg«5att inställa sig till föriikningssammanträde inför medlare, som förordnas avrätten. Är saken sådan att föriikning därom är tillåten, skaUrätten, / den mån det dr lämpligt med hänsyn till målets beskaffenhet ochövriga omständigheter, verka för att parterna förliks. Om del medhänsyn till målets beskaffenhet är lämpligare att särskild medling äger rum,kan rätlen förelägga parterna atl inställa sig till förlikningssammanträdeinför medlare som förordnas av rätten. Underförberedelsen må meddelas tredskodom så ock, om saken är sådan, atl föriikningdärom ärtUlå-len, dom i anledning av talan om anspråk, som medgivits ellereftergivas. Förlikning må ock stadfästas av rätten. Ett mål avgörs efter huvudförhandling. Utan sådanförhandling får rätten dock 1. avgöra ett mål på annat sätt än genom dom, 2. meddela tredskodom, 3. meddeladom i anledning av talan som medgivits eller eftergivit s, 4. stadfästaförlikning och 5. även iannat faU meddela dom, om huvudförhandling inte behövs med hänsyn tillutredningen i målet och inle heller begärs av någon av parterna. Innan ett mål avgörs med stöd av första stycket 5, skall pariernaberedas tillfälle atl slutföra sin talan, om det inte är obehövligt. Innan etl mål avgörs genom tredskodom enligt 44 kap. 7 a §,gäller vad sotn sägs i andra stycket ifråga om käranden. Så snart förberedelsen avslutats skall rätten, om målet inte avgjorts 20 §"Sä snart förberedelsen avslutats, bestämme rätten, sedan tUlfälle om " Senastelydelse 1969:244, Prop.1986/87: 89 möjligt givils parterna att uttala sig. För behandling av rättegångsfråga eller del av saken, sommå avgöras särskilt, må huvudförhandling utsättas, ehuru förberedelsen av måleti övrigt e/avslutats. Huvudförhandlingen må, om hinder däremot icke möter enligt43 kap. 2 § och tiUika parterna samtycka därtill, hällas i förenklad form.Sådan huvudförhandling mä äga rum i samband med förberedelsen eller,under förutsällning att samma domare sitter i rätten, frånden dag då den muntiiga förberedelsen avslutades. Oavsett om parterna sanaycka,må huvudförhandling i förenklad form hållas i samband medförberedelsen, om saken/innes uppenbar. Vid huvudförhandling i förenklad form skall vad somförekommit under det sammanträde då den muntliga förberedelsen avslutadesanses hava förekommit även vid huvudförhandlingen utan att det behöver upprepasvid denna. Till huvudförhandlingen skola parterna kallas omedelbarteller genom särskild kallelse. Om föreläggande för part gälle vad i 10 § andraoch tredje styckena samt 13 § sägs. Om kallande av vittne och sakkunnig gälle vad i 36 och 40kap. enligt 18 §, bestämma tid för huvudförhandling, ommöjligt efter samråd med parterna. Huvudförhandling för handläggning av rätlegångsfrägaeller del av saken, som kan avgöras särskilt, får hållas även om förberedelsenav målel i övrigt inte har avslutats. Huvudförhandlingen får med parternas samtycke hällas iförenklad form, om det är möjligt med hänsyn till reglerna i 43 kap. 2 §.Sådan huvudförhandling kan äga rum i samband med förberedelseneller, under förutsättning att samma domare sitter i rätten, inom femtondagar från den dag då den muntliga förberedelsen avslutades. Oavsett parternassamtycke får huvudförhandling i förenklad form hållas i sambandmed förberedelsen, om saken är uppenbar. Om muntlig förberedelse hålls per telefon, får ävenhuvudförhandling i förenklad form hållas per telefon i sambandmedför-beredeisen. Vid huvudförhandling i förenklad form skall vad som ägtrum under del sammanträde då den muntliga förberedelsen avslutades anses ha ägtrum även vid huvudförhandlingen utan att det behöver upprepas vid denna. I fråga om kallelse lill huvudförhandhng gäller 12 §. ' Ändringen innebär bl. a, all andra styckel upphävs. 43 kap 3 § Föreligger det sådant hinder mot huvudförhandling som avses i 2 §, får förhandlingen ändå påbörias, om det kan antas att den enligt 11 § andra styckel kan/o;75d//ö senare ulan att ny huvudförhandling behöver hållas och en uppdelning av förhandlingen inte är olämplig med hänsyn till målets beskaffenhet. Inställs huvudförhandlingen, får rätten ändå ta upp muntlig bevisning när den som skall höras finns tillgänglig, om det är tillåtet enligt reglerna omförhör utom huvudförhandling. Möter mol huvudförhandling hinder, som avses i 2 §, målikväl förhandlingen påbörias, om det kan antagas, att denna enligt 11 § andrastycket kan vid senare rättegångs-tillfälle fortsättas utan ny huvudförhandling,och tillika uppdelning av förhandlingen//!/!ej- kunna ske utan olägenhet förutredningen. må rätten dock höra part, vaineeller sakkunnig, som kommit tillstädes, om det kan antagas, att han icke ulanoskälig kostnad eller synnerlig olägenhet kan infinna sig vid senare rätlegångstillfäUe.Är för utredningen av synnerlig vikt, att även annat bevis upptageseller annan handläggning äger rum, må det ske. Om bevis, som sålunda upptages, gällei tilllämpliga delar vad om bevis, som upptages utom huvudförhandlingen, ärstadgat. Om det är av synnerlig vikt för utredningen, får ävenannan handläggning äga rum / anslutning lill bevisupptagning enligt andra styckel. Om bevisning upptas med slöd av andra eller tredje styckel,gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs om bevis som upptas utomhuvudförhandlingen. Rättenskall vaka över att vid handläggningen ordning och reda iakttagas, saml ägeförordna, atl skUda frågor eller delar av målel skola behandlas var för sig. Rällenhar ock alt tUlse såväl att mälel blir uttömmande behandlat som all däri ejindrages något, som ej är av betydelse. Genom frågor och erinringar skallrätten söka avhjälpa otydlighet eller ofullständighel i gjorda uttalanden. Rättenskall se till att del vid handläggningen iakttas ordning och reda. Rätten kanbestämma att olika frågor eller delar av målet skaU behandlas var för sigeller atl i övrigt avvikelser görs från den ordning som föreskrivs i 79 §§. Rättenskall också se till atl mälet blir utrett efler vad dess beskaffenhet kräveroch att inget onödigt dras in i målet. Genom frågor och påpekanden skall rätten/ör5öA:aavhjälpa otydligheier och ofullständigheter i de uttalanden som görs. Förhandlingenskall vara muntlig. Part äge ej ingiva eller uppläsa skriftlig inlaga ellerannat skriftUgi anförande; yrkande må dock uppläsas ur skrift. Förhandlingenskall vara muntlig. Parierna får ge in eller läsa upp skriftliga inlagor ellerandra skriftliga anföranden endast om del underlättar förståelsen av etl anförandeeller I övrigt är tdl fördel för handläggningen. 8 §Sedan parierna utvecklat sin talan, skall bevisningen förebringas. Skallpart höras under sanningsJÖrsäkran, bör förhöret, om ej särskilda skälföranleda annat, äga rum, innan vittnesbevis upptages rörande den omständighet,varom parten skall höras. Skall en part höras i bevissyfte, bör förhöret äga ruminnan vittnes-bevisning tas upp rörande den omständighet/ör/iöre/ gäller. Rätten Jår förordna att skriftliga bevis skall ansesupptagna vid hu-vudjörhandlingen utan att de läses upp vid denna.