prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidtillämpningen av avtalet för krig och krigsfara, det s. k. krigsavtalet,förändras koncernens verksamhet. I sin krigsorganisation skall koncernen utgöraen självständig organisation inom totalförsvaret och lyda direkt underregeringen. Detåligger enligt krigsavtalet SR att utarbeta erforderliga beredskapsplaner förverksamheten i krig eller vid krigsfara. Ansvaret för att koncernens bolaghäller erforderlig beredskap åvilar SR:s chef, som vid sin sida har en avregeringen utsedd rådgivande nämnd om fem personer. SRredovisar femåriga verksamhetsplaner för koncernens försvarsberedskap.Planerna har följt de riktlinjer som angavs riksdagsbeslut omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. 374)med de revideringar och kompletteringar som senare fattade riksdagsbeslut ochanvisningar frän regeringen föranlett. Den verksamhetsplan avseenderundradioverksamhetens inriktning som redovisats för perioden /88 1991/92följer också dessa riktlinjer. Även försvarskommitténs betänkande (SOU 1985:23)Svensk säkerhetspolitik inför 90-talet har varit en utgångspunkt. Planen har itillämpliga delar utarbetats i samråd med och försvarsstaben. Vid överrraskandehändelser och angrepp saml under beredskap och krig är del av största vikt altvikliga meddelanden snabbt når ut till allmänheten och att denna även i övrigt fären snabb och saklig information. Radion och televisionen är därvid av vitalbetydelse. Gällande riktlinjer för SR:s beredskapsplanering har formuleratsmed detta som utgångspunkt och kan sammanfattas enligt följande. - Planeringen skall bedrivas såatt programverksamheten, i första hand sändningsledning och nyhetsverksamhet,kan bedrivas utan avbrott. - Verksamheten skall planeras såall bästa möjliga kontakt kan upprätthållas med olika samhällsorgan. - för beredskapoch krig skall planeras så att den sä långt möjligt överensstämmer medverksamhetsformer och ansvarsfördelning i fredstid. Dessariktlinjer bör enligt min mening kunna ligga till grund för SR:sberedskapsplanering även . Jag har i dennafråga samrått med chefen för försvarsdepartementet och statsrådet . SRredovisar i sin senaste verksamhetsplan beredskapsläget den . Av redovisningenframgår bl. a. att de senare årens förändringar i koncernens organisation ochproduktionsmetoder till viss del ändrat förutsättningarna förberedskapsplaneringen, vilket lett till att en viss eftersläpning inom dennaförekommer. Vidare har händelser som t. ex. gasutsläp- pet i och mordet på statsministern pä vikten av fungerande samband och samverkan mellan sändningsledning ochnyhetsverksamhet om allmänheten skall kunna få snabb och korrekt information. Med utgångspunkt i målen för beredskapsplaneringen och debrister som kunnat konstateras planerar SR att /88 - 1991/92särskilt uppmärksamma områdena personalplanering och utbildningsverksamhet, återanskaffningav teknisk materiel och fortsatt planering av krigs-uppehållsplatser, utbyggnadav länsradion med ökade möjligheter till lokala program samt utnyttjande avtillkommande distributionsnät och sändare för ljudradion. /80 bestrids Radioskostnader för beredskapsplanläggning, viss beredskapsutrustning, deltagande iutbildning och övning saml åtgärder för bevakning och säkerhet av medel urradiofonden. I förslagen budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil.10) till medelsberäkningar för /88 för den med mottagaravgifterfinansierade radio- och TV-verksamheten, har hänsyn tagits till behovet avmedel för beredskapsåtgärder (jfr. s. 503). Frågan om hur närradions tekniska resurser skall utnyttjasvid krig och krigsfara bör enligt min mening övervägas ytterligare. Jag avseratt senare återkomma till regeringen i denna fråga. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 1. funktionenSkolväsende, Radiosverksamhet lill den del den avser psykologiskt försvar. Bilaga 8 Prop.1986/87:95 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling Livsmedelsförsörjning m. m. FunktionenLivsmedelsförsörjning m. m. omfattar försöriningen med livsmedel inkl. vatten.Slatens jordbruksnämnd är funklionsansvarig myndighet. Vidare harlantbruksstyrelsen, och statens veterinärmedicinskaanstalt uppgifter pä detta område. 1984 årsförvarskommitté har lagt fram förslag om totalförsvarets utveckling för dennärmaste femårsperioden. Som underiag för kommitténs arbete med funktionen Livsmedelsförsöriningm. m. har funnits bl. a. en av överstyrelsen för civil beredskap utarbetad programplanför det hittillsvarande ekonomiska försvaret och statens jordbruksnämnds programplanför funktionen Livsmedelsförsörining m. m. Målsättningenför totalförsvaret, de säkerhetspolitiska övervägandena och denförsvarspolitiska inriktningen är grundläggande för alla delar av totalförsvaret.Chefen för försvarsdepartementet har i bUaga 1 till denna propositionredovisat vissa andra övergripande ställningstaganden av särskild vikt,nämligen vissa gemensamma utgångspunkter, ledning och samordning, beredskap,skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot samt personalförsöoningen.Dessa grundläggande redovisningar är av stor betydelse för det fortsattaarbetet och jag vill särskilt framhålla att inriktningen i dessa skall beaktasav samtliga i totalförsvaret ingående myndigheter. Efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet vill jag anföra följande. Som försvarskommitténframhåller, förutsätter ett starkt och allsidigt totalförsvar att dess olikadelar är i balans med varandra och väl samordnade sinsemellan. Föratt kunna fullfölja vår säkerhetspolitiska linje i situationer med reduceradeller avbruten import är det av stor betydelse att vi inom landet har sädanatillgångar av förnödenheter och produktionskapacitet att total- Kommittén konstaterar att uihålligheien Prop.1986/87:95 inom vissa delar av totalförsvaret är otillfredsställande, samtidigtsom andra delar har givits en mycket hög uthållighet. Enhetliga antagandenom Bilaga 8 krisers och krigs varaktighet och karaktär måste enligtkommitténs mening Jordbruks-tillämpas inom hela totalförsvaret i syfte attuppnå en tillfredsställande departementet balans i uthållighetshänseende.Vid planeringen av åtgärder för att tillgodose uthålligheten måste enligtkommittén försöriningsproblemen i övre och på särskiltuppmärksammas. Ettförkrigsskede bör enligt kommitténs mening i planeringen antas ha en varaktighetav upp till . Det bör antas atl den internationella handeln ochtillgången på varor vid periodens inledning i huvudsak har normal omfattning.Främst mot periodens slut kan däremot avsevärda handelsbegränsningar förekomma.Ett totalt handelsbortfall ter sig emellertid för de flesta varuområden interealistiskt ens vid förkrigsskedets slut. Ett undantag kan därvid utgöras avförnödenheter där något land har en ren monopolsituation. Möjligheternatill import i ett läge med krig i är svårbedömda. Del förefallersannolikt atl viss handel kommer att fortgå åtminstone inledningsvis, menkommittén har för planeringsändamäl i strävan att säkerställa en tUlräckligthög försöriningssäkerhet ändå bedömt att planeringen bör utgå frän att allhandel kan omöjliggöras i en sådan situation. Iplaneringen bör även försöriningsproblemen under elt skede efter krig i vår omväridbeaktas, främst i form av vissa analyser rörande omställningen till inhemskproduktion av livsnödvändiga förnödenheter. Utgångspunkten bör därvid vara attutrikeshandeln gradvis återgår till acceptabel nivå. Försvarskommitténhar redovisat grunder för planeringen utgående frän en bedömning av krisers ochkrigs längd och karaktär. Vad som där anförs om s. k. förkrigsskedens längd ochkaraktär innebär en inte oväsentlig förändring jämfört med deplaneringsförutsättningar som gällt för livsmedelsberedskapen. Sålundabör enligt kommitténs mening bl. a. på livsmedelsområdet kunna förutsättas enmer omfattande utrikeshandel än vad som legal till grund förplaneringen. Molbakgrund av de enhetliga planeringsförutsättningar som skaU gälla för de olikafunktionerna inom det hittillsvarande ekonomiska försvaret kan enligt minmening beredskapslagren av insatsvaror till jordbruket reduceras. Däremot börsom framgår i det följande lagren av livsmedel byggas ut i viss omfattning. Jagvill i detta sammanhang understryka betydelsen av andraberedskapsåtgärder som stärker vårt lands anpassningsförmåga i kriser. Det ärväsentligt att förmågan att höja handlingsberedskapen inom totalförsvaretvidareutvecklas. Ifråga om försörjningsslandarden har på vissa områden gjortpreciserade uttalanden om den ambitionsnivå som bör gälla. Således har förlivsmedelsområdet uttalats att en kriskost som molsvarar / dag börvara en utgångspunkt för planeringen. Enligt kommitténs mening bör emellertidriksdagen på detta område uttrycka sig i mer allmänna termer. De preciserademål för försöriningsstandard m.m. som gäller bör därför upphävas såsomav beslutade mål. Det bör ankomma på regeringen och defunktionsansvariga myndigheterna att på grundval av allmänna uttalanden avriksdagen i dessa hänseenden göra de preciseringar som erfordras förplaneringen. Jag delar kommitténs uppfattning i detta avseende. Vidare instämmer jag medkommittén att frågan om den regionala för-söriningsförmågan i krig bör ägnassärskild uppmärksamhet i den fortsatta planeringen. Detta bör främst gälla övreNorrland och då bl. a. möjligheterna att när så erfordras, eventuellt redanunder normala fredstida förhållanden, kunna öka de kommersiella lagren avlivsmedel och livsmedelsrä-varor. De statliga lagren av livsmedel ochlivsmedelsråvaror som främst är avsedda för krigsfallet bör ökas. Risken förkonsekvenserna av att storstadsområdena avskärs från tillförsel böranalyseras. Denna fråga bör enligt min mening särskilt uppmärksammas avförsörjningsansvariga myndigheter. Jag vill även fästauppmärksamheten pä vad chefen för försvarsdepartementet anfört tidigare i dagbeträffande alt det är angeläget för livsmedelsförsörjningen att kunnaindikera beläggningsfältet från kärnvapeninsatser utomlands och bedömaradioaktiva substansers spridning i naturen och upptagning i växter och djur.Därvid bör erfarenheterna från kunna utnyttjas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat om funktionen Livsmedelsförsörining m.m. 4 Anslagsfrågor för /88 1986/87:100 bil. 11 har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /88 tiU Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring beräkna ett reservationsanslag av . och tillKostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. beräkna ett förslagsanslagav . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. C 4.Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Underanslaget anvisas medel förutom för investeringar i beredskaps-lager även förproduktionsförberedelser. A-, B- och C-skydd samt ransoneringsförberedelser. Överstyrelsenförordar i sin programplan alt funktionen livsmedelsförsörining m.m. tilldelas82,9 milj. kr. exkl. räntekostnader för /88. Jordbruksnämndenanser att medelsramen bör vara sådan att det blir möjligt att förutsätta atl produklionsomslällningarnainom jordbruket tidigast kan börja fä nägon nämnvärd effekt efter tre månader.Mot bakgrund av osäkerheterna beträffande omställningens genomförbarhel ochomfattningen av den inhemska ammoniakproduktionen föreslår nämnden attberedskapslagringen av kvävegödselmedel och proteinfodermedel tills vidarebibehålls på nuvarande nivå. Nämnden föreslär enändrad anslagskonstruktion. Anslaget Inköp av livsmedel m. m. förberedskapslagring föreslås benämnas Livsmedelsberedskap och inkluderapersonalkostnader, kostnader för investering och drift av lager samt övrigaåtgärder. Nämnden beräknar kostnaderna till 143,7 milj. kr. Motbakgrund av de enhetliga planeringsförutsättningar som försvarskommitténförordat bör vissa förändringar av beredskapslagringen pä livsmedelsområdetgenomföras. Under förevarande anslag bör, fömtom vissa kostnader förproduktionsförberedelser m. m., anvisas medel för bruttoinvesteringar iberedskapslager. har investeringskostnaderna redovisats netto. Eflersamråd med chefen för försvarsdepartementet beräknar jag under detta anslag12,7 milj. kr. för /88. Jag har därvid beräknat 11,0 milj. kr.för lagring av livsmedel och utsäde samt 1,7 milj. kr. förproduktionsförberedelser, m. m. Någonändring av anslagskonstruktionen bör inte göras. Jaghemställer att regeringen föreslär Prop.1986/87:95 alttill Inköp av livsmedel m. m.för beredskapslagring för budget /88 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Frånanslaget bestrids driftkostnaderna för beredskapslagring av livsmedel m. m.samt kostnaderna för andra beredskapsåtgärder än lagring i form av planering m.m. Under anslaget anvisas medel för lönekostnader m. m.för viss personal. Beräknad ändring 1987/88 Beredskapslagring av livsmedel. fodermedel m. m.: Beredskapslagring av gödsel- och Övergripande planering, planläggning -(-20632000 Överstyrelsenföreslår att livsmedelsfunktionen tilldelas 82,9 milj. kr. exkl. /88. Somtidigare redovisats under anslaget Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagringhar nämnden föreslagit en ändrad anslagskonstmktion. Nämnden föreslår attanslaget Kostnader för beredskapslagring av livsmedel skall benämnasRäntekostnader. Beredskapslagring avlivsmedel, fodermedel m. m. Räntanpä disponerat kapital vid ingången av /88 har beräknats efteren räntesats av . Varulagrets värde vid börian av /88beräknas uppgå till knappt 900 milj. kr. varav proleinfodermedlen svarar för250 milj. kr. Den årliga räntan på detta kapital blir ca 107 milj. kr. Övrigadriftkostnader har beräknats lill 96,8 milj. kr. Beredskapslagringav gödsel- och bekämpningsmedel Detdisponerade kapitalet vid ingången av /88 uppgår till 317 milj.kr. Den årliga räntan på detta kapital blir 38 milj. kr. Övriga driflkoslnaderhar beräknats till 7,1 milj. kr. Förplanläggning av jordbrukets blockorganisation och utbUdning m. m. avblockledare beräknas . avser vidare att genomförasärskilda blockstudier för . Till åtgärder för att säkerställaerforderlig tillgång pä dragkraft m. m. behövs . Undersökningar ochutveckling av reservelverk inom blockorganisationen kräver . För övrigaberedskapsåtgärder beräknas 11 milj. kr. Dessa åtgärder omfattarberedskapsrådets verksamhet och undersökningar, information och utbildning avpersonal, utveckling av styrmedel för omställning av jord-bmksproduklionen viden kris och av regleringssystem för insalsvaror till jordbruket, planläggningav livsmedelsberedskapen med ADB-system samt förberedelser för undanförsel. Tillföljd av bristande personaltillgång vid beredskapsbyrån har eftersläpningaruppkommit framför allt i förberedelserna för produktionsomställningar inomjordbruket (bl.a. utredning av regleringssystem för insatsvaror och av andrastyrmedel), i framtagandet av inhemska produktionsalternativ (för t.ex.bekämpningsmedel), i utvecklingen av beredskapen mot kärnvapen, biologiska ochkemiska stridsmedel samt beträffande informationsberedskapen. Samtidigtdimensioneras beredskapslagringen utgående från att produktionsomställningarnakan genomföras. försvarsbeslut framhöUs dessutom betydelsen avatt förbättra handlingsberedskapen och atl söka alternativ till den alltdyrare beredskapslagringen. Dessutom betonades alt ökad uppmärksamhet måsteägnas åt skyddet mot bl. a. kärnvapen. Det senare har ytterligare understrukitsav konsekvenserna av den inträffade kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. bruksnämnden har dessutomerhållit i uppdrag att tillsammans med överstyrelsen för civil beredskap och isamråd med statskontoret vidareutveckla system för reglering av förbrukningenav dagligvaror. Nämnden föreslär därför enomfördelning av medlen varigenom anslagsposten Personalkostnader ökas så attnuvarande vakantsättning vid nämndens beredskapsbyrå av en handläggartjänstupphör. Förutomstyrmedel och regleringssystem krävs ytterligare studier/ forskning beträffandefoderstater, de enskilda jordbruksföretagens ekonomi m.m. Föratt förbättra handlingsberedskapen avser jordbruksnämnden att ökainformationsberedskapen samt övnings- och utbildningsverksamheten. Somframgår under anslaget Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring börnågon ändring av anslagskonstruktionen inte göras. Medanledning av de förändringar som föresläs i inriktningen av livsmedelsberedskapenkan viss utförsäljning av beredskapslagren av gödselmedel, bekämpningsmedeloch proteinfodermedel genomföras vilket medför att värdet av dessa lagerminskar från ca 567 milj. kr. till ca 482 milj. kr. under /88.Inkomsterna bör disponeras för att täcka utgifter i driften. Förpersonalförstärkning i samband med ökad beredskapsplanering bör etlengångsbelopp av . anvisas under förevarande anslag. Livsmedelsverkethar i anslagsframställningen för /88 yrkat medel för en tjänstför beredskapsärenden. En omfattande utrednings- och utvärderingsverksamhet omeffekterna av bedrivs , som kommer att ge ökatunderlag för beredskapsplanering. Verkets betydelse i samband med händelser avtotalförsvarskaraktär kommer därvid att belysas. Jag är därför inte beredd attnu ta ställning till livsmedelsverkets förslag och avser alt återkomma tillfrågan i samband med budgetproposition. Avden av chefen för försvarsdepartementet tidigare denna dag föreslagnaplaneringsramen för totalförsvarets civila del beräknar jag under detta anslag16,3 milj. kr. för /88. Tillsammans med de medel som föresläsunder anslaget Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring utgör dessamedel planeringsramen för funktionen Livsmedelsförsörining m. m. Medhänvisning till sammanställningen och till vad jag har anfört i det föregåendehemställer jag att regeringen föreslär atttill Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. för /88anvisa ett förslagsanslag av . Bilaga9 Prop.1986/87:95 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling Totalförsvaretscivila delar: funktionen Arbetskraft och funktionen Flyktingverksamhet. Chefenför försvarsdepartementet har redovisat grunder och inriktningför planeringen av totalförsvarets civila delar, inkl. personalför-söriningen.Efter samråd med honom vill jag anföra följande. Inomramen för programmet Arbetskraft har () ansvaret föratt personalplanläggning sker vid krigsviktiga myndigheter, organisationer ochföretag. AMS utfärdar råd och föreskrifter samt deltar aktivt i arbetsgivarensplanering i syfte att säkerställa en fungerande produktion i krigsförhållanden.En viktig del i en fungerande personalförsörining är de resurser som finnsinom de frivilliga försvarsorganisationerna. AMS skall svara för att dencivila delen av denna arbetskraftsresurs utnyttjas och ges en adekvatutbildning. Genom del arbete som AMSbedrivit har viktigare delar inom näringslivet nu aktuella personalplaner. framhåller är det av vikt att personalplanläggningen kanintensifieras såväl inom näringslivet, som inom förvaltning ochorganisationer. För att detta skall vara möjligt fordras dels att tillräckligaresurser för planering finns inom arbetsmarknadsverket, dels att berördaarbetsgivare på ett aktivt sätt tar sitt ansvar för personalplaneringen. Jagvill speciellt framhålla betydelsen av att myndigheters och företagspersonalplanering kompletteras så alt den omfattar alla krigsviktigamyndigheter, företag m. m. Möjligheterna atttillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft har under det senasie året ökatgenom kvinnornas ökade arbetskraftdella-gande. Som försvarskommittén framhållerär det viktigt att AMS undersöker möjligheterna att skapa en förbättradöverblick över yrkesbakgrunden hos kvinnor med sikte på att kunna tillvarataderas kompetens inom totalförsvaretså all verksamheten i företag och förvaltning, även efter omfattandeinkallelser av män, kan fortsälla. En annanviktig fräga som försvarskommittén har behandlat gäller det arbetsrättsligasystemet under krig och beredskap. Frågan, som har handlagts av den s.k.beredskapsdelegationen (A 1983:02) är i princip slutbehandlad. Jag kommer atlföreslå regeringen all överlämna en lagrådsremiss i ämnet. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört i fråga om funktionenArbetskraft. Anslagsfrågor för /88 1986/87:100 bil. 12 har regeringen föreslagitriksdagen att till förvaltningskostnader för budgetåret1987/88 anvisa ett ramanslag av I . och, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /88 beräkna till Statsbidrag tillfrivilliga försvarsorganisationer ett förslagsanslag av . (s. 95). Medhänvisning lill vad chefen för försvarsdepartementet har anförti fråga om funktionen Arbetskraft anhåller jag att nu få ta upp följandeanslagsfrågor. B.Arbetsmarknad m. m. Under denna rubrik har i prop. 1986/87:100 bU. 12 /88 föreslagits ett ramanslag av I . disponerar under innevarande budgetår660 . för planläggnings- och övningsverksamhet för verkets del itotalförsvaret. () har i sin anslagsframställningför /88 hemställt bl.a. om sammanlagt I milj. kr. för särskildakostnader i samband med myndigheters och företags kontroll av personalens disponibilitetmot uppgifter i befolkningsregistret vid personalplanläggningen. I 1987 årsbudgetproposition föreslog jag i avvaktan på föreliggande proposition intenågon höjning av det belopp som anvisats för ändamålet för innevarandebudgetår, . Mot bakgrund av vad jag anfört om vikten av att AMS färtillräckliga resurser för att fullgöra sin uppgift förordar jag en uppräkningav anslaget för detta ändamål till den av AMS föreslagna nivån. Jag beräknardärför medelsbehovet för ändamålet under anslaget B I. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /88 till I milj. kr., dvs. en ökningav det begärda anslaget med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill förvaltningskostnader för budgetaret 1987/88,utöver i prop. 1986/87:100 bil. 12 upptagna medel, anvisa ett ramanslag av . Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer 1986/87:100 bil. 12 har regeringen föreslagit att, i avvaktanpä särskild proposition i ämnet, till Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationerför /88 beräkna ett förslagsanslag av . AMS har i sinanslagsframställning för /88 begärt 12,2 milj. kr., dvs.ytterligare 4,9 milj. kr. för statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer.Av beloppet avser 2 milj. kr. kostnadsökningar med anledning av förbättradeersättningar och förmåner inom frivilligförsvaret enligt prop. 1985/86:134. Jag beräknar medelsbehovetför statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer för /88till totalt 9 milj. kr. Jag har därvid räknat med alt kostnadsökningarna medanledning av prop. 1985/86:134 om ersättning och förmåner inom frivilligförsvarelblir lägre än vad som förutsetts. En uppräkning av anslaget för pris- ochlöneökningar har ocksä gjorts. Jag räknar med att verksamheten härigenom kommeratt kunna behållas på i huvudsak oförändrad nivå dvs. totalt ca 25 000utbildningsdagar. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer för /88anvisa ett förslagsanslag av . TotalförsvarsfunktionenFlyktingverksamhet omfattar ansvar för mottagande och omhändertagande avflyktingar under kriser och i krig samt härför erforderliga beredskapsförberedelseri fred. är ansvarig myndighet för funktionen. Regeringenhar genom beslut uppdragit åt slatens invandrarverk att utredaoch lämna förslag rörande den framtida utformningen av beredskapen för mottagandeoch omhändertagande av flyktingar under kriser och i krig. Ifredstid gällande organisation för mottagning och omhändertagande av flyktingarbör så långt möjligt tillämpas även under kriser och i krig. Härigenommöjliggörs en smidig övergång till den organisation som bör vara förberedd föralt omhänderta etl stort antal flyktingar under kort tidsrymd.