prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — lägre alternafivet 520milj. och i det högre alternafivet 918 milj. kr. Skillnaden (398 milj. )består i ökade insatser på komponentteknik (133 ), på långsiktigaforskningsprogram inom systemleknikområdet Bilaga 10 ), påkollektiva forskningsprogram (39 milj. samt på Industridep. teknikspridning, särskildatillämpningar av informationsteknologi och in- novationsstöd (lOömilj.kr. STU:sanslagsframställning, eller i några fall det härtill fogade förslaget tillforskning m.m. inom informationsteknologiområdet, har remissbehandlats.Yttranden som berör informationsteknologiomrädet har avgivits av 13 instanser.En sammanställning av remissyttrandena bör fogas fill protokollet i dettaärende som underbilaga 10.2. Genomgående har ett starkt slöd uttalats förstatliga insatser på området. Åtgärderna betecknas på flera håll somnödvändiga för att bevara vår industriella konkurrenskraft och våra möjligheterau hävda en oberoende utveckling i ett internationellt sammanhang. Någraremissinstanser, bl.a. överbefälhavaren och , harlämnat relativt utförliga synpunkter på programmets uppläggning och förordat enomfattande satsning, gemensamt av staten och industrin, även pä industriellutvecklingsverksamhet för att också på kort sikt höja den tekniska kompetensenpä industriellt sett strategiska områden. i m.fl.har betonat viklen av alt de teknisk-industriella insatserna kompletteras medforskning i fråga om informationsteknologins konsekvenser i arbets- ochsamhällslivet. 5.2 Huvuddragen i programförslaget Jagavser att ge en samlad redovisning av förslaget till åtgärdsprogram påinformationsteknologiområdet senare denna dag (prop. 1986/87:74 om näringspolitikeninför 1990-talel). Som statsministern nämnt syftar programmet till attvidmakthålla och stärka kompetensen inom landet och därigenom minska beroendetav utlandet. Syftet är vidare att stimulera fill att utnyttja de möjlighetersom den vetenskapliga och tekniska utvecklingen av informationsteknologinöppnar för industrin och samhällslivet i övrigt. Det avser även att möjliggöraen förbättrad kvalitet hos de informationsteknologiska system som kommer tillanvändning i näringsliv och offentlig förvaltning och all dessa system bättresvarar upp mot användarnas önskemål och krav. Det informationsleknologiska åtgärdsprogrammetomfattar insatser på tre huvudområden: detnationella mikroeiektronikprogrammet, som påbörjades , fullföljs ochavslutas /88-1989/90. etttekniskt-industriellt informationsteknologiprogram, på framför alltsystemtekniknivån påbörjas. Det omfattar insatser i fråga om - grundläggande forskning och forskarutbildning, - målinriktad forskning, - industriell utveckling. - insatser görs för att främja en god användning avinformationsteknolo- Prop. 1986/87:80 giska system i enlighet med de rikfiinjer som statsmakterna beslutat om enligt propositionen (1984/85:220) om datapolitik (FiU 1985/86:5, rskr. Bilaga 10 88). Förslag som rör grundläggande forskning hartidigare redovisats, av chefen för (bil. Chefenför kommer senare att ge en redovisning av frågor omforskning kring informa-Uonsteknologins användning. Jag avser att utveckla vadjag förordar i fråga om industriell utveckling m.m. inominformationsteknologiomrädet och i fråga om mikroeiektronikprogrammet ipropositionen om näringspolitik. 5.3 Målinriktad forskning inominformationsteknologiområdet Jagövergår nu till den roll, inriktning och omfattning som den målinriktadeforskningen bör ha inom det tekniskt-industriellainformationsteknologi-programmet. Den målinriktade forskningen inominformationsteknologiprogrammet bör driva den kontinueriigakunskapsutvecklingen vid högskolor och forskningsinsfitut framåt så atl detvetenskapliga kunnandet utvecklas i enlighet med behoven inom denteknisk-industriella utvecklingsverksamheten på området. Till insatserna börbl.a. höra dalavetenskap (vari ingår principer och metodik för konstruktion avdatorsystem och programvara), kommunikation och signalbehandling, bild- ochtalbehandling samt mät-och reglerteknik. På komponentområdet har en ökadambition i de stafiiga insatserna åstadkommits genom det nationellamikroeiektronikprogrammet som avslutas . Viss fortsättningav den utökade forskningsverksamheten bör kunna ske inom det förordadeinformationsteknologiprogrammet, bl.a. inom oplronikomrädel eller sädan komponentteknologisom har betydelse för tillämpningar pä systemnivån. Jag vill även peka på deför svensk industri intressanta beröringspunkterna med kraftelektroniken. Insatser inom STU:s och arbelsmiljöfondensgemensamt planerade program för människa-dalor-frågor bör ingå tillsammans medde mera tekniska forskningsområdena. Detta kan enligt min mening ses som eltviktigt bidrag till den del av informationsleknologiprogrammet som avser informationsteknologinsanvändning. Till den målinriktade forskningen räknar jagstatens del av ansvaret för de kollektiva forskningsprogrammen päinformationsteknologiområdel. Jag kommer alt beröra statliga insatser för attfrämja utnyttjandet av den nya informationsteknologin inom företag, i synnerhetde små och medelstora industriföretagen, i proposifionen om näringspolitik senarei dag. Referensnivån för medelsberäkningen tillinformaiionsleknologipro- grammet bör vara den nivå som STU har föreslagit för sitt grundförsläg i anslagsframställningen för budgetaret 1987/88. Över denna nivå bör ökade insatser göras främst på sådana delområden som jag har nämnt inom en ram för /88 av 11,5 milj. kr. För /89 bör 30 milj. kr. tilldelas och /90 43 milj. kr. TotaU omfattar således : treårsbudgetenför denna del av informafionsleknologiprogrammet 84,5 milj. kr. Medlen böranvisas under anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. STU bör svara för den vidare planeringen och inilieringen avforskningsinsatserna. Ifråga om fördelningen av verksamheten mellan olika orter vill jag anföraföljande. Den önskvärda regionala spridningen av informationsteknologinsstimulanseffekter fär i första hand åstadkommas i del industriella ledet, ochjag avser att återkomma i denna fråga i propositionen om näringspolitik senarei dag. 1 fråga om forskning på området talar enligt min mening starka skäl föratt kraftsamling bör ske till profilerade högskoleorter och specialiseradeforskningsinstitut. Vad gäller norra bör vid inilieringen avforskningsprojekt med hänsyn till redan pågående verksamhet särskilduppmärksamhet ägnas främst ät högskolan i . Jag har i denna fråga samrättmed chefen för . Prop,1986/87:80 6 Forskningssamarbete med Europeiska Gemenskaperna Somtidigare redovisats av statsministern och utrikeshandelsministern, har inom EGunder senare år kraftfulla inifiativ tagits för att förstärka samarbetet päforskningsområdet. Ett övergripande ramprogram för EG:s forsknings- ochutvecklingsverksamhet godkändes av 1983. Programmetsyftar fill alt hävda EG:s konkurrenskraft utåt, särskilt på det industriellaområdet. En rad nya beslut på forskningsområdet togs ; bl.a.godkändes ein budget pä sammanlagt ca avseende fusion,strålskydd och radioaktivt avfall, bioteknologi, program för stimulans avforskamtbyiel, ny teknik för tillverkningsindustrin saml icke-nukleär energi. De största ansträngningarna för att höja dentekniska nivån i europeisk industri har gjorts inom elektronikområdet. hade rådet fattat beslut omen större forskningssatsning genom all anta elt program förinformationsteknologi, ESPRIT, (European Strategic Programme for Research anddevelopmeni in ). Detta är det största och mestprioriterade av EG-pro-grammen med en budget i första fasen pä ca 10 miljarderkronor för , varav EG och industrin, svarar förhälften var. Programmet har som mål att: - ge europeisk informationsteknologi-industri dentekniska gmnden för att vara internafionellt konkurrenskraftig under1990-talel, - stimulera industriellt samarbete inominformationsteknologisektorn, - bidrafill utvecklingen av internationell standardisering. ESPRlT-programmel har samlat de ledande företagen och forskningsin stituten i i genomförandet av ca 100 projekt. ESPRIT innebär därigenom, enligt de flesta bedömare, ett stort steg framåt i utvecklingen av forsknings- och utvecklingssamarbetet i . ESPRIT-programmetomfattar dels basteknologier (mikroelektronik. programvaruteknologioch avancerad informationsbehandling), dels teknologi för all använda dessa.Projekt som genomförs inom programmet skall avse teknologi som ärkonkurrensneutral. Projekten finansieras lill hälften av EG och till hälften avde medverkande företagen och institutionerna. 1 varje projekt finns minst tvåförelag från olika länder. RACE (Research and developmeni of AdvancedCommunicafion tech-nologies in Europé) är ett annat stort program inom EG, somsyftar till atl teknologiskt lägga grunden till etl för gemensamtbredbandigt kommunikationsnät. Centralt för programmet är au utveckla gemensamstandardisering. avses programmet bidra till förbättrade konkurrensvillkorför den europeiska teletekniska industrin genom en även tekniskt sett gemensammarknad. Elt tredje EG-program av strategisk betydelse ärBRITE (in for Europé). Programmetssyfte är.att modernisera tillverkningsindustrin genom gmndläggande tekniskforskning på områden som laserteknik, nya material, nya provningsmetoder,CAD/och malemafiska modeller, membran teknik, katalys- och partikelteknikm.m. EG:s forsknings- och utvecklingsakfiviteteromfattar även en rad andra program. bereds förslag om etl nyttramprogram som täcker EG:s alla insatser avseende forskning och utvecklingunder . Ramprogrammet är inriktat mol åtta stora.mål:Livskvar litet, informationssamhället, infrastruktur för den gemensamma marknaden(telekommunikation, transport), ny teknologi för att modernisera industrin,energi, bioteknik, havsteknik och forskarrörlighet. Det nya ramprogrammet har en föreslagen EG-budgetpä totalt ca , varav ESPRIT svarar för ca 15 miljarderkronor, RACE för ca 5,5 miljarder och för 3,5 miljarder. Industrin förväntasbidra med motsvarande belopp för dessa program. Andra områden är energiforskning,bioteknik, materialforskning, miljö- och klimatforskning och medicinskforskning. Sometl allmänt villkor för atl delta i de högleknologiska EG-program-men harhittills gällt att ett företag är etablerat inom EG och att forskningenbedrivs där. Det har således inte varit möjligt för ett företag i ett landutanför EG-kreisen all medverka i programmen, om del inte skett genomdotterföretag som är verksamt i ett . Pä en del områden - såsommaterial, bioteknologi, miljö/klimat samt slimulansprogram för forskarrörlighet- finns dock vissa möjligheter för företag i länder utanför EG att delta. Ävenpå strälskyddsområdet är EG öppet för samarbete med tredje land, I samband medatt de icke-öppna programmen ESPRIT och revideras, väntas EG:s kommissionföreslå rådet all denna inskränkning i behörighetsreglerna las bort. Länder somslutit bilaterala avtal med EG om forskningssamarbete skall erbjudas atl delta.För RACE har ett sådant förslag redan lagts. Redani dag deltar i forskningssamarbete med EG bl:a. genom den europeiskasamarbetsorganisationen inom vetenskaplig och teknisk forskning, COST(Cooperation in the field of Science and Technology) som ursprungligeninitierades av EG. Även inom ramen för kol- och stålgemenskapen,, och del nya arbetsmiljöavtalet med bedrivs Prop, 1986/87:80forskning. Som statsrådet har redovisat, (bil. 2) ärSverige ocksä anslutet lill EG:s fusionsforskningsprogram genom samar- Bilaga 10 betsavlal med Euratom. Dessutom har ingått bilaterala avtalmed Industridep. EG på områdena avfallsålervinning, träforskning samlhälso- och sjukvård. Det är dock regeringens vilja all forskningssamarbetetmed EG breddas ytterligare. Som ett led i en sådan utveckling slöts ettramavtal mellan och EG om fördjupat forsknings- och utvecklingssamarbete.Ramavtalet nämner inga områden, men är en ömsesidig viljeyttring att strävafill samarbete där det är till nytta för båda parter. Jag har tidigare nämnt att slutit bilateralaavtal med EG på områdena avfallsåtervinning, träforskning, hälso- och sjukvårdm.m. deltar i dessa program i deras helhet, vilket medför att Sverigebidrar lill EG:s budget för det aktuella forskningsprogrammet enligt en bestämdfördelningsnyckel. I gengäld medverkar svenska institutioner i resp. programpå likställd fot med institutioner inom EG vad gäller tillgäng tillforskningsresultat, möjlighet atl få forskningskontrakt från EG m.m. och därmedfå forskningsprojekten delvis finansierade av EG. Förhandlingar har inletts om samarbete på onirådetavancerade material (EURAM) enligt samma former som på de ovan nämnda områdena. Möjligheten alt delta i hela EG-program gällerhittills endast områden av ren forskningskaraktär med begränsat industriintresse. De industriinriktade programmen - ESPRIT, RACE ochBRITE - har varit så gott som helt stängda för företag utanför EG.Även om en uppmjukning av behörighetsreglerna är på väg, sä kommer Sverigesannolikt inte att få möjlighet atl delta i dessa program i deras helhet.Svenska företag och institutioner kommer troligen att kunna delta endast päprö-jeklnivå, varför de med all sannolikhet inte kan erhålla projektmedel fränEG. Del svenska deltagandet måste således säkerställasinom ramarna för våra svenska resurser och utformas som en integrerad del avordinarie verksamheter. Jag kommer atl redogöra för mina beräkningarhärvidlag i samband med anslaget . STU: Teknisk forskning och utveckling,program 1. Jag vill i sammanhanget också nämna att chefen förutbildningsdepartementet vid sin anmälan av anslaget fill europeiskforskningssamverkan (bil. 6) tagit upp frågan om åtgärder avseende detteknologiska och industriella utnyttjandet av olikagrundforskningsanläggningar, bl.a. . dimension i det europeiska forskningssamarbetet har tillkommit genom EUREKA-samarbetet där företag och institutioner i 19 västeurope iska länder och deltar. Målsättningen är att driva pä den tekniska och ekonomiska förnyelsen i för att på så sätt höja produktiviteten och konkurrensförmågan inom den europeiska industrin, 10 Somjag i del följande (avsnitt 8) kommer alt redovisa, har jag under anslaget F Iberäknat medel för alt STU ska kunna finansiera förstudier av projekt inomEUREKA-samarbetet, Senareidag ämnar jag, i anslutning till propositionen om näringspolitiken inför1990-taIet, (prop. 1986/87:74, avsnitt 10.3.2) föreslå att industrifondenaktivt skall arbeta med projekt inom EUREKA-samarbetet. Vidare kommer jag att iavsnitt 10.3.4 mera detaljerat beskriva EUREKA:s roll i det europeiskaforskningssamarbetet. 8 Anslagsfrågorför /88 F. Teknisk forskning och utveckling 1986/87:100 (bil. 14 s. 80) har regeringen föreslagit alt, iavvaktan på särskild proposition, för /88 beräkna till Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling ett reservafionsanslagav , lill Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnaderelt förslagsanslag av . samt till Styrelsen för teknisk utveckling:Utmstning elt reservationsanslag av . Jag avser nu alt ta upp dessafrågor. Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling Styrelsenför teknisk utveckling (STU) är central förvaltningsmyndighet för statensinitiativ och stöd till samt planläggning och rådgivning rörande tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete, om sådana uppgifter inte ankommerpå annan statlig myndighet. STU:s finansiella stöd kan utgå i form av bidrag,lån eller utfästelse om stöd, s.k. projektförsäkring. Stöd kan också ges i formav utvecklingsuppdrag och som stipendier eller pris till uppfinnare. Utöverfinansiellt stöd kan STU bistå med rådgivning och service. STU leds av en styrelse. Chef för myndigheten är engeneraldirektör. Inom STU finns fem projeklenheter, en planeringsenhet, eninternationell enhet, en serviceenhel och en administrativ enhet. var 261 personer anställda vid dessa var 163 handläggare. STU:s programverksamhet finansieras underinnevarande budgetår frän reservafionsanslaget . Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling. Från anslaget F t. finansieras under innevarande årdessutom informa-fionsförsörjningsverksamhet saml statens bidrag tillSfiftelsen teknisk-vetenskapliga attachéverksamhel (STATT). Jag kommersenare vid min anmälan lill propositionen om näringspolitiken inför1990-talet (prop. 1986/87:74) all föreslå att verksamheten vid STATT fr.o.m.bud- getåret1987/88 finansieras från eil eget reservationsanslag (. Kostnader för STU:s förvaltnings- ochmedelsfördelande verksamhet finansieras från förslagsanslaget . Styrelsenför teknisk utveckling: Förvaltningskostnader. STU:s stöd till forsknings- och utvecklingsarbeteinom energiområdet lämnas inom ramen för energiforskningprogrammel underinnevarande budgetår från reservationsanslaget E 12. Chefenför miljö- och kommer senare att redovisa ett nytttreårigt energiforskningsprogram och integrerade forskningsinsatser på energiområdet.För att långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden pä området kommer det allföreslås att vissa delar av programmet överförs lill berörda myndighetersbasanslag. För STU föreslås att 80 milj. kr. filiförs förenergiforskningsinsatser /88-1989/90. Jag har vid minmedelsberäkning för /88 beräknat 26 milj. kr. för delprogrammetEnergiteknik för transporter. Härav tillförs anslaget . Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckhng 24 milj. kr. och anslaget F2. Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader 2 milj. kr. Chefenför miljö- och kommer senare (bil. 12) all ge enfullständig presentation av programmet, inklusive de integrerade delarna. Styrelsen för tekniskutveckling; Utrustning anvisas innevarande budgetår medel för anskaffning avdyrare utrustning för teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete.Nyttjare av utmstning som har anskaffats med medel från anslaget belastas medkostnader för avskrivningar och förräntning. Medel som motsvarar dessakostnader omförs lill en särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Till den delsom amorteringar och förräntning inte täcks av influtna inkomster för dettaändamål skall kostnaderna betalas med medel från anslaget . Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Jag föreslår inte någraytteriigare medel under anslaget F3. för /88. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har anfört om atlreservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning skallupphöra fr.o.m. /88. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Under denna anslagsrubrik anvisas medel tillteknisk forskning och utveckling. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under detta anslag(milj, kr. Prop, 1986/8. (Totalt STU) (585,7) (664,5) (989,2) (756,2) ' Ejfördelat pä STU:s nya programstruktur. Ej fördelat pä STU:s nya programstruktur. Fr. o. m. budgetåret1986/87 inkluderat i anslaget F 19. Nationell rymdverksamhet. '' Fr. o. /88 reservationsanslaget . Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet. integrerade insatser påengergiforskningsområdet. Som framgår av sammanställningen har jag förverksamheten under detta anslag beräknat ett totalt medelsbehov av 726,8 milj.kr. för /88. Av detta belopp avser 41,7 milj, kr. reformmedelsom finansierats genom medel från den reformram för forskning somstatsministern har redovisat och 24 milj. kr. för integrerade insatser päenergiforskningsområdet. Härtill kommer medel som frigjorts genomomprioriteringar inom industridepartementet. För budgetåren 1988/89-1989/90kommer att tillstyrkas ytterligare 59,3 milj. kr. från reformramen förforskning. VidSTU tillämpas programbudgetering med följande programindelning för innevarande budgetår: Industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete Programmet Industriellt och samhällsinriktatutvecklingsarbete indelas i följande delprogram: la. STU bidrar till att stärka forskning och utveckling(FoU-systemet) och dess funktion, så att det blir en viktig konkurrensfaktorför svensk industri. Insatserna koncentreras på atl initiera och stödjaFoU-verksamhet som syftar till att: - Bygga upp ny kunskap och förstärka denvetenskapliga basen inom områden av strategisk betydelse för svensk industrislångsiktiga utveckling. - Utveckla och föra in ny teknik inom etableradeverksamhetsområden, sprida erfarenheter av tekniken samt bidra tillteknikspridningen, främst till små och medelstora förelag i olika regioner. - Utveckla ny industriell verksamhet, som bygger påleknikbaserade nya produkter med hög tillväxtpotential. STU:snuvarande programindelning har i huvudsak tillämpats /79.Verksamheten vid STU har utvecklats och preciserats. Jag föreslårdärför att programstmkluren förenklas och ändras, så atl den på ettöverskådligare sätt kopplas till inriktningen av STU:s stöd. STU:s verksamhetbör således indelas i följande program: - Program 1: Ny kunskap - Program 2: Ny teknik - Program 3: Nya produkter Jag har ort en preliminär fördelning av anslagetför /88 på de olika programmen. Det ankommer på regeringen attbesluta om den slutliga fördelningen sedan STU har redovisat sin detaljeradeplanering av verksamheten för kommande budgetär. STUhar i sin anslagsframställning för /88 samt i STU-Per-spektiv1986 lämnat förslag till plan för verksamheten för budgetåren 1987/88-1989/90. Som underiag för anslagsberäkningarna förbudgetåren 1987/88-1989/90 har STU anmodats lämna förslag som bl.a. innebär enökning av forskningsresurserna . STU har dessutom redovisat ettbasaltemaliv med oförändrad ambitionsnivå, ett förslag med minskadambitionsnivå saml etl offensivt alternafiv med en kraftigt ökad ambitionsnivå. STU:sbasallernativ innebär i sina huvuddelar etl fullföljande av de insatser som harpåbörjats . En omfördelning inom en oförändradresursram föreslås till förmån för de av STU särskilt prioriterade områdenainformationsteknologi, verkstadsteknik, bioteknik, biomedicinsk teknik ochmaterialteknik. STU:s"Plus "-alternativ innebär en förstärkning av basallemativel med 99milj. , varav 27 milj. kr. I förhållandelill basallemativel föresläs förstärka insatser på keram- och polymerområdenasamt biomedicinsk teknik. Vidare föreslås insatser på mikronikomrädet. Inomramen "" förordar STU bl. a. ett minskal stöd till basindustriernasprocesstekniska utveckling. Ibotlen på STU:s förslag fill ett offensivt FoU-program ligger. STU:s basallernativ.Därutöver föreslås etl åriigt medelstillskott på ca 400 milj. kr. för attgenomföra STU:s förslag till offensiva FoU-program inom områdenainformationsteknologi, verkstadsteknik, materialteknik, bioteknik, mikronik,biomedicinsk teknik, miljövårdsteknik och regional innovationspolitik. Vidareföreslås STU:s tekniska forskningsrådsfunktion få kraftfullt förstärktaresurser. STU:sanslagsframställning för /88 och pian för verksamheten förbudgetåren 1987/88-1989/90 har remissbehandlats. En sammanfattning avremissvaren, utom i vad avser informafionsteknologi, återfinns i underbilaga10.1. En sammanfattning i vad avser informationsteknologi återfinns iunderbilaga 10.2. Jagvill inledningsvis ge STU ett erkännande för del omfattande och väl avvägdaplaneringsunderiag som tagils fram. Industrin är i ökad utsträckning beroende avkunskap och teknik för sin förnyelse och konkurrensförmåga. Ny teknik blirsnabbt av betydelse även inom områden där den inte fidigare använts. Samfidigthar det nödvändiga FoU-arbetel blivit allt dyrare och mer sysleminriklat äntidigare. Kraven på gmndläggande kompetens inom allt fler teknikområden ökar. Svenskindustris framtida konkurrenskraft ligger inom produkt- och produktionsområdenmed kvalificerat ingenjörskunnande, som kräver ett ständigt tillskott avFoU-resultat. En förutsättning för att lyckas är att FoU-systemet förmår byggaunder och påskynda utvecklingen i denna riktning. Tekniskforskning och utveckling tillmäts också internafionellt en allt störrebetydelse som ett medel för att utveckla såväl näringsliv som offentligverksamhet.