prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — a. därför atl stordriflsfördelarna i produktionoch forskning inte är lika påtagliga och alt det därför inte alllid äreffektivare med mycket stora förelag. Enskildaförelag blir ofta starkt beroende av etl fåtal produkler. Framgången kansnabbt vändas till förluster om t. ex. biverkningar upptäcks. I harlagstiftningen om produktansvar orsakat allvarliga problem för de förtag somdömts till skadestånd. Ansvarsförsäkringar och förebyggande åtgärder medförslora kosinader för företagen, men utgör också en utmaning och en stimulanstill alt utveckla säkra läkemedel. Trotsen hård konkurtens förväntas svenska företag kunna bibehålla en framskjutenposition inom delar av det medicinska områdel och även etablera sig inom nyaproduktområden. starkt utvecklingsblock med en kombination av en välutbyggd offentlig sjukvård och forskning, ett avancerat tekniskt kunnande, enstark läkemedelsindustri och elt ulvecklal förelagande baserat på medicinskteknik erbjuder goda förutsättningar för svensk industri att få del av denbetydande inlernalionella marknadstillväxt som kan förväntas i fråga omprodukter för hälso- och sjukvård. 14.8 Sammanfattning och slutsatser Deovan behandlade områdena svarar för av sysselsättningen inomtillverkningsindustrin. Av detta svarar varven och den medicinska industrintillsammans för , basindustrierna för av sysselsättningen,personbUs- och lastvagnsinduslrin för , elektronikindustrin för och energiutmstningsindustrinför . Dessaområden bärs i myckel stor utsträckning upp av ett fåtal stora svenska företag.Inom basindustrierna är verksamheten spridd till ett tiotal stora koncerner.Inom personbils- och lastvagnsområdet är och hell dominerandepå samma sätt som dominerar den svenska elektronikindustrin och ASEAbär upp tillverkningen av energiutrustningar. Sverigesom nation svarar för av bmttonational-produkt. Trots vårlitenhet har vi dock lyckats befasta vår position på flera induslriellavärldsmarknader. Svensk industri hart. ex. varit särskilt framgångsrik inomlastvagns- och telekommunikationsområdena, där 8 resp. av världsmarknadernaförsöks från svenskägda företag. För energiutmstningsindustrin finns inga säkra uppskattningar om världsmarknadensstorlek och den svenska marknadsandelen. dockatt ASEA är elt av världens mesl internafioneUl förgrenade företag o vin Svensk läkemedelsindustrioch företagen som tillverkar medicinsk ul- Prop. 1986/87:74 rustning ärfortfarande förhållandevis små på väridsmarknaderna, även om den svenskamarknadsandelen växt upp lill av den lolala försäljningen i väriden. Väridsmarknadernaskiljer sig ät vad avser tillväxtlakt, teknikutveckling,ägarstrukturförändringar m. m. Vissa delar av basindustrin stagnerar ochpräglas av en överkapacitet. Inom varvsindustrin är överkapacitetenså stor att del är är möjligt atl driva verksamhel utan belydandestatliga subventioner. Personbilsmarknaderna växer fortfarande även omindustrin betraktas som mogen. Lastvagnsmarknaden har krympt under 1980-taletmen bedöms nu ha stabiliserats. Energiutrustningsindustrin går mot en stabillångsiktig tillväxt, medan såväl eleklronik-som läkemedelsindustrin antas växabetydligt snabbare. Bedömningarna gäller under förutsätlning all inteoljekriser, svåra internationella betalningskriser och/eller internationellakonflikter helt ändrar förutsättningarna. Densvenska induslrin har en relativ fördel gentemoi slora ekonomier som t.ex. denjapanska, därför att svenska företag kan göra avsevärda framsteg även på mognaeller stagnerande marknader utan atl bilden på väridsmarknaderna väsentligtförändras. En fördubbling av vår bilindustri skulle t. ex. innebära att Sverigelog ytteriigare I % av väridsmarknaden. Tillverkningsindustrinexporterar av produktionen. Inom de behandlade områdena är andelenväsentligt högre. Exportandelen inom basindustrin varierar mellan förträvaruindustrin och för massa- och pappersindustrin.Energiulmslningsblockel exporterar av produktionen (ASEA:s utlandsandeluppgår till ). och exporterar avproduktionen, elektronikindustrin och läkemedelsindustrin ligger påexportandelar . Svenskindustri orienterade sig tidigt mol internationella marknader. Försäljning iandra länder svarar således inom de traditionella områdena för en sloroch växande del av omsättningen. Därigenom blir också en större del avproduktions- och utvecklingsarbetet föriagl lill enheler utanför landet. Sålänge som de allmänna ekonomiska villkoren och det ovan redovisade samspeletinom landet mellan köpare-säljare och olika kunskapscentra (l.ex.Ericsson-televerket, läkemedelsindustrin-landstingen-universiteten,förpackningsindustrin-papperstillverkarna-kollektiv forskning) håller en höginternationell standard finns det ingen anledning alt förutse någon stagnationav den svenska delen av berörda företag. Del finns dock anledning att betonaatl det inom flera områden blir nödvändigl atl söka internationellasamarbetspartners och atl detta i vissa fall kan innebära ett ökat utländsktägande av svenska företag och/eller ett ökat svenskl ägande av företag i andraländer. Ävenom andelen av faktureringen utanför är hög ärinlernalio-naliseringsslralegin olika i de olika blocken. Basindustrinproducerar i och säljer på export (är 379 detfrämsta undantaget med en globalt organiserad tillverkning). Även Prop.1986/87:74 läkemedel och medicinsk leknik produceras i och säljs påexport. Här märks dock en utveckling mot elt ökat samarbete och etl ökat utnyttjandeav licensering i andra länder. En liknande utveckling märks tydligt inomelektronikområdet. Forskning, utveckling och produktion utförs allt oftare näraavsättningsmarknaderna. Inlegrafionen av tal- och datakommunikation har ocksåmedfört högre krav på det tekniska kunnandet i företagen. påväridsmarknaden har resurser atl utveckla sådana komplettatelekommunikationssystem, varför samarbete ofta blir nödvändigl. Även påenergiutmstningsmarknaderna kan en ökad inlernationalisering märkas. Detidigare hemmamarknadsorienlerade produktionssystemen blir således allt merinlernalionella. Produktionen flyllas närmare slutmarknaden ochunderleverantörssystemen blir mer globala. Internationaliseringenmed en ökad produktion och ökade inköp av underleveranser i andra länder kannaturligtvis på kort sikt innebära elt hot mol sysselsättningen i . Menpå längre sikl kan utvecklingen av globala relationer minska Sverigessårbarhet. Genom alt delta i flera internationella system- och utvecklingsblock,kan svensk industri fortfarande vara internationellt betydande inom fleranischer utan atl alllför mycket av de samlade resurserna koncentreras till eneller ett fåtal slulmarknader. Utvecklingen inom varvsnäringen kan i någon månbelysa riskerna med ett slort inhemskt utvecklingsblock, som hell beror avutvecklingen på en världsmarknad. Meden utveckling mol en ökad internationalisering av produktionen ochförsäljningen blir del av yllersla vikl att villkoren för induslriell verksamheli är sådana att nya utvecklingsblock växer upp vid sidan av och somkomplemenl till de traditionella svenska nyckelområdena och all ell utbrettnyföretagande kan bidra till alt utveckla nya marknader. Nya utvecklingsblockkan exempelvis avse: medicinsk teknik; förnyelse av basindustrin in på nyamaterialområden; utveckling av industriell eleklronik för utnyttjande i denmekaniska verkstadsindustrins produkter och produklion; utveckling av nyasystem för varudislribution och marknadskommunikation som utnyttjar modeminformationsteknologi fullt ut. I ett sådant dynamiskt perspektiv torde svenskindustri ha goda fömtsättningar till en fortsatt hög inhemsk och internafionellkonkurrenskraft. Innehållsförteckning tillbilaga 3 Svenskt näringsliv i ett internationellt Prop. 1986/87: 74 1 Inledning ...................................................... 260 2 Internationell bakgrund ................................... 262 3 Indusirins utveckling åren1975-1986 .................. 273 3.1 Produktionen ........................................... 273 3.2 Produktivitetsutvecklingen ......................... 274 3.3 Lönsamheten i industrin ............................ 276 3.4 Investeringarna ........................................ 280 3.5 Arbetskraften ......................................... 284 4 Marknadsandelar ochkonkurrenskraft ................. . 289 5 Svenska företags investeringarutomlands .......... . 298 5.1 Inledning ............................................... . 298 5.2 Använda datakällor .................................. . 298 5.3 Omfattningen av den ulländskaverksamheten 298 5.3.1 Sysselsättningen ..................................... 298 5.3.2 Investeringar och materiellaanläggningstillgångar 303 5.3.3 Forsknings- ochutvecklingsverksamhet ....... . 306 5.4 Internexportens betydelse ........................ . 306 5.5 Utvecklingen i : Enjämförelse mellan multinationella företag och övrig svensk industri ................................................. 309 5.5.1 Sysselsättningen ..................................... 309 5.5.2 Utvecklingen avförädlingsvärdet ................ 309 5.5.3 Investeringsutvecklingen ......................... 310 5.5.4 Forskning och utveckling .......................... 312 5.5.5 Exporten ............................................... . 312 6 Ägarstrukturförändringar ................................... 315 7 Olika näringars utveckling ochomvandlingstakt .... 319 7.1 Förändringar inäringsstrukturen 19501985 . 7.2 Branschförändringar ................................. . 320 7.3 Strukturomvandlingstakt ............................. . 322 7.4 Sammanfattning ...................................... . 324 8 Sektorsindeladstrukturanalys ......................... 325 8.1 Analysmodell ......................................... 325 8.2 Forskningsdriven industri ........................... 329 8.3 Kundanpassad induslri .............................. 329 8.4 Arbetskraftsbaserad induslri ...................... 331 8.5 Råvarubaserad industri ............................. 332 8.6 Regional omvandling ................................. 333 8.7 Regionala skillnader i fråga omteknikerintensileten inom industrin 336 9 Tjänsteproduktionoch tjänsteexport ................... . 338 9.1 Tjänsteproduktion ................................... . 338 9.2 Tjänsteexport ......................................... 341 10 Råvambaseradinduslri 344 Prop. 1986/87: 74 10.1 Massa- och pappersindustri .................... 344 10.2 Sågverk ............................................. 345 10.3 Gruvindustri .................... ,.................... 346 10.4 Järn- och stålindustri ............................. 347 11 Konsumtionsvaruindustrin ............................... 351 12 Projeklexport ................................................ 354 13 Småförelagens utveckling ............................... 356 13.1 Inledning ............................................. 356 13.2 Nyföretagandel ...................................... 356 13.3 Ekonomisk utveckling ............................... 357 13.4 Invesleringar ......................................... 360 13.5 Uppköp av familjeföretag ......................... 361 13.6 Konkurser ............................................ 363 13.7 Sysselsättningsutvecklingen ..................... 364 14 Förutsättningarinom vissa industriella nyckelområden .................................................................... 366 14.1 Inledning ................................................. 366 14.2 Svenska basindustrier och derasleverantörer.... 366 14.3 Svensk varvsindustri .................................. 368 14.4 Personbilar och lastvagnar .......................... 369 14.5 Energiutrustningsindustrin ........................... 371 14.6 Elektronikindustrin ..................................... 373 14.7 Läkemedel och medicinskteknik ................... 375 14.8 Sammanfallning och slulsalser ...................... 378 Sammanfattning av (SIND 1985:7) Genombeslul den 20 seplember 1984 gav regeringen statens industriverk (SIND) iuppdrag alt utreda orsaker till förändringar av antalet förelagskonkurser. promemoria fogad till beslutet framhölls bl.a. att befintliga kunskaper omolika orsaker till konkurser borde kompletteras i lämplig omfattning. Vidare ärdet angeläget att studera hur en konkurs fungerar som instrument förföretagssanering och vilka konsekvenser den får för olika intressenter. För attförbättra kunskaperna i nämnda avseenden skulle ett begränsat antal konkurserstuderas. Flertalel fall borde avse företag inom tillverknings- ochbyggnadsindustrin. Utredningsarbetet skulle avslutas med överväganden om vilkaproblem som bör bli föremål för åtgärder. Vidmitten av uppgick företagskonkurserna till ca 3000 och dettaanlal förblev ungefar oförändrat l.o. skedde endramatisk ökning med till drygt 4000 konkurser. Anlalet konkurserfortsatte atl öka och var anlalet ca 5500. Ökningen synes därefter hafortsatt. Relativt sett är del dock få företag som går i konkurs. Såledesutgjorde antalet konkursföretag av det totala antalet företag.Denna andel varierar mellan olika näringsgrenar. Den högsta konkursfrekvensenföreligger inom holell- och restaurangnäringen. Antalelanställda i konkursföretag uppgick år 1984 till 17600, vilket moisvarar ca 0,av den lotala sysselsätlningen i landet. minskadeantalet anställda i konkursdrabbade företag med . Uppskattningsvishar av alla konkursföretag färre än fem anslällda. 3 SIND: s fallstudier och övriga underlagsmaterial SINDhar studerat sammanlagt ca 550 konkurser. 50konkurser i industriföretag beslutade 50 " i byggnadsföretag beslutade 100" i slumpvisl urval beslutade (Samtliga) 308" ivilka utvecklingfonderna hade fordringar ochsom beslutades (Samtliga) 60" i vilka staten hade fordringar i form av re- gionalpolitisktstöd och som beslutades . Ianalyserna av konkurserna har etl stort antal handläggare vid fillsyns- Prop.1986/87:74 myndigheter och regionala utvecklingfonder medverkat liksom även konkursförvaltareoch revisorer samt företrädare för kreditgivare och leveranlörer.Bedömningsunderlag har inhämtats även från länsstyrelser och länsarbetsnämnder.I referensgmpper, som knutits tiU utredningsarbetet, har ingått representanterför bl. a. företagsorganisationer, fackliga organisationer ochackordscentraler. 4 Konkursorsaker och konkursutveckling Denvanligaste konkursorsaken är enligt SIND brist på kunskap, erfarenhet ochkompetens hos företagsledningen. Påtagliga brister i förmågan alt planera ochfölja upp företagets ekonomi har kunnat noteras. Särskilt i nystartade ochexpanderande förelag är även för litet kapital ofta en orsak till konkurser. Uppföljningenav bl.a. banker och leverantörer är ofta bristfällig. Ett aktivare agerandefrån kreditgivarna skulle enligt SIND kunna minska antalet konkurser.Konkurrensen mellan kreditgivare har lett till alt vissa mindre välgrundadeprojekt har kunnal få finansering. Planeradekonkurser förekommer i mycket ringa omfattning. Byggbranschenhar drabbats hårt av minskningen i byggvolymen. Däremot har inget statisfisktsamband kunnat konstateras mellan antalet konkurser i industrin ochvariationer i industrins tillväxtlakt. Denkraftiga ökningen av antalel nyelablerade företag har enligt SIND lelt till enökning av antalet konkurser. Främst i branscher där det är lätt atl etablerasig har antalel konkurser blivit högt. På grund av att statistik över antaletnyelablerade företag endasl har producerats går det dock inleatl fastlägga ett statistiskt samband mellan ökningen av antalel nyetableringaroch anlalet konkurser. Utvecklingmol mer tjänsleproduktion i samhället har skapat en marknad för nya företag.Företagare och kreditgivare synes ha underskattat behovel av kompetens för attdriva serviceföretag. Devalveringarnahar hafl mycket liten betydelse för konkursutvecklingen. Konkurserhar en betydande direkt effekt på sysselsättningen i den verksamhel som går ikonkurs. En delstudie av konkursföretag som fått stöd av utvecklingsfondernavisar alt av de 3800 berörda förlorade sitt arbete. Enligtbedömningar av bl.a. länsarbetsnämnderna erhåller dock yrkesutbildad personal iregel snabbt nytt arbete. Destörsta ekonomiska förlusterna drabbar konkursföretagens leverantörer ochstaten som fordringsägare för skatter och lönegarantier. En uppskattning handen att leverantörerna står för av de toialakonkursförlusterna. Under undersökningens två senaste år har bankernas andel avkonkursförlusterna tenderat atl öka. 5 SIND: s Överväganden och förslag Prop-1986/87:74 SINDredovisar i sin rapport överväganden och förslag avseende följande punkter. a) Enändring av förmånsrättslagen bör övervägas, så att löner helt eller delvis ges förmånsrätt före företagsinteckningar. Ensådan lagändring skulle enligt SIND bl.a. leda till alt bankerna blevnoggrannnare vid sin kreditgivning och uppföljning. Del skulle kunnaminska antalet konkurser. b) Ettnytl rekonstruktionsförfarande bör utvecklas. SIND anser all det finns behov av att komplettera konkurslagstiftningen på elt sätt som gör det lättare att lösa kriser i företag utan konkurs. SINDmenar atl en kombination av olika åtgärder kan leda till att fler företag kanrekonstrueras utan föregående betalningsinställelse. För alt klara löpandebetalningar lill leverantörer och andra fordringsägare bör företag beredasmöjlighel att få temporära lån från staten. Även arvode till konsult someventuellt anlitas bör finansieras med detla kapitaltiilskolt. Syflel med deltaförfarande är att skapa rådrum för alt undersöka om företaget går att räddaundan konkurs. c) Nyföretagarkompetensenvid utvecklingsfonderna bör förstärkas. SIND föreslår att de regionala utvecklingsfonderna ges ekonomiska möjligheteratt bygga ut och förstärka sina resurser för att kunna stödja nyelableradeföretag under en längre fid. d) Enutbildningskampanj bör bedrivas på temat . Utredningsresultatet pekar på ett stort behov av ökade kunskaper i ekonomi,administrafion, planering och marknadsföring hos dem som driver företag. SINDbör fillsammans med bl.a. banker, revisorer och branschorganisationer initieraen utbildningskampanj med syfte att förstärka den ekonomiska kompetensen ismåföretag. e) Detär angelägel att () snarasl möjligt un dersöker fömtsättningarna för att förbättra nyetableringsstalistiken. Li kaså bör den nuvarande konkursstatistiken kompletteras med vissa uppgifler. 25 1986/87. Sammanfattning av remissyttranden över (SIND 1985:7) har överlämnal enrapport om kon-kursutvecklingen, konkursernas orsaker m.m. samt föreslagitvissa åtgärder för all minska antalet konkurser. Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts avstatistiska cenlralbyrån (SCB), Ungsrätt, ,kronofogdemyndigheten i dislrikl, kronofogdemyndighelen iSundsvalls distrikt. (A 1982:04), Stiftelsen . StiftelsenKronobergs läns utvecklingsfond. Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO),i (LO), , , , ,, , , , , , , Konkursför-vallarkollegiernasFörening samt Föreningen (). Dessutom har skrivelser inkommii från ,högskolan i , Sliftelsen läns utvecklingsfond, styrelsen förteknisk uiveckling (STU), Leverantörsgruppen, Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling (SIFU), Svenska SmåföretagsinsUiutei, Svenska Handelskammarförbundetsamt AB Företagskonsolidering. Ett tiotal remissinstanser uttalar sig i huvudsak positivtom ulredningen medan ungefar lika många inslanser har både posifiva ochnegafiva synpunkter. Ingen av remissinstanserna har enbart negativasynpunkter. tingsräll poängierar angelägenheten av en bättresamordning av olika samhällsorgans insatser för och syn på ett företag.Tingsrätten syftar då på skattemyndigheter, kronofogdemyndighelen i egenskap avutmätningsman, statliga långivare av andra slag å ena sidan samt länsstyrelse,kommuner m.fl. vilka arbetar för en utveckling av näringslivet och sysselsättningenå den andra. Det borde inle få vara så atl den ena myndigheten uppmuntrar enviss verksamhel som den andra söker den i konkurs menar tingsrätten. i framhåller allde problem som utredningen tar upp hänger samman med det allmänna rättsmedvetandet.För att betalningsmoralen skall hållas på en acceptabel nivå måste såvälgeneral- som specialexekutionen fungera väl. När det gäller generalexekutionen kan det konstateras attett förslag till ny konkurslag remitterats till lagrådet. Förslaget innehåller bl.a. en bestämmelse om att förvaltaren har att samråda med tillsynsmyndighe- 386 ten i störteförvaltningsfrågor. Detta stadgade, som efteriysts av konkurs- Prop.1986/87:74 utredningen, och den nya konkurslagen i övrigl torde på sikleffeklivisera konkursförvaltningen. Beträffandespecialexekution har det från represenlanler för de oprioriieradefordringsägarna riktals kriiik mot kronofogdemyndigheternas effektivitet. Dethar gjorts gällande alt myndigheternas insalser ger för dåligt resultat. Dennakritik kan inte hela avvisas. Grunden till de kritiserade förhållandena ärbristande resurser. Och det kan noleras atl kronofogdemyndigheterna varskotlsom nedskärningar av anslagen även kommande år. villframhålla att de förutskickade nedskärningarna kan molverka de syften somkonkursutredningens förslag har. Kronofogdemyndigheteni distrikt anmäler att i konkursutredningen har uppenbarligen intenågon representant för borgenären/staten i skalle-, avgifts- och lönegarantimåldeltagit. I allmänhet uppträder de flesta av landets kronofogdar i denna rolloch har mycket stor erfarenhet av konkursfrågorna i synnerhet som dessa också imånga fall är konkurssökande. Myndigheten finner del anmärkningsvärt attrepresentant för denna stora borgenärskategori inte deltagit i någon avutredningsgmpperna. Kronofogdemyndighelenär dock i huvudsak posiliv vad gäller utredningens förslag och delar i stortutredningens iakttagelser vid analysen av konkursorsakerna. Företagarensbristande kunnande och kompetens är dominerande faktorer. Underskattning avresursbehovei i form av kapital och tid är dock ofta underblåst av privata ochslatliga krediigivare. I ell mycket stort antal fall drivs rörelsen för länge,ofta så att både bank och revisor torde ha insett situalionen. Myndigheleniakttar också alt företagarna ofta saknar kunskap om reglerna om personligtsiraff- och betalningsansvar för ådragna skulder i rörelsen. Det händer inteheller så sällan att en bank efler konkurs medverkar till fortsalt rörelsedriftmed företagaren ulan tanke på dennes evenluella eftertäkningar av konkursen. (A 1982:04) anser att det är väl kända frågeställningar och problem som tasupp i rapporten. Frågorna behandlas emellertid delvis på ett nylt sätt jämförtmed tidigare. En viktig utgångspunki för konkursulredningen har varil all, sålångt som det har varit möjligt, spegla helheten i konkursproblemaliken. Dethar letl fill att en lång rad av aspekter måste behandlas. I sin tur har dettaletl till alt etl stort antal personer har engagerats i utredningsarbelel.Härigenom har rapporten kommit att innehålla en bred sammanställning averfarenheler och synpunkter som belyser problemen inom konkurssyslemet.Härvidlag syns det främsta syftet med rapporten vara att genom bl.a. utbildningoch fördjupad diskussion göra dem som berörs av en konkurs medvetna om deproblem som finns. Enligt lönegarantiulredningen är det utan tvivel värdefulllom rapporten på detla sätt kan initiera åtgärder som leder lill en minskning avproblemen inom konkurssyslemet. Utvecklingsfondeni noterar atl utredningen anger att del snabba förändringsklimatet och dynamiken i näringslivel under del senaste årtiondet är gmndorsaken lill det växande antalet konkurser. Detta är givetvis en riktig slutsals. Från 1960- och halva 1970-talels fillväxfinlen- siva marknadsstruktur, då det var relativt lätt att starta ett företag inom i 387 principvilken bransch som helsl, har vi Prop.1986/87:74 och 1980-lalet fått en helt annorlunda marknadskaraktär. Den snabbalekniska ulvecklingen och den ökade inlernationella och nationella konkurrensenhar gjort det betydligt mer komplicerat att driva företag. Under enövergångstid är det därför inte onaturligt att en kraftig sanering inträffar.Saneringen förstärks också av alt under delar av haft ettbekymmersamt konjunkturläge.