prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — Bland dessa länder kannämnas , , , Saudi , och . Under åreterhöll bolagel kontrakt också med avseende medverkan i en totalmodernisering av landels flyglrafikledningssystem. Bolagetsomsättning för verksamhetsåret uppgick lill 22,9 milj. kr. vilket innebär enökning med jämfört med /85. Verksamheten har medverkai till enviss resultatförbättring för luftfartsverket. Exporlförsäljning i samverkanmed flygtrafikledningsskolan på /Slurup flygplats har också ökal skolansomsättning. Inomutbildningsverksamheten vid flyglrafikledningsskolan startades ny kurs förflygledare från Saudi . anlal specialkurser med elever från bl.a.Irak, , Saudi har genomförts. Bolagel har arrangerat flygsäkerhelskurser genom"" med 62 elever från 18 nationer. utlandsverksamhet initierades av önskemålel atlutomlands kunna sälja personalens kunnande saml inom verket utvecklade väghållningshjälpmedel.I samband med i lanserades Ijänsterna under mbriken . För att uppnåen i förhållande liU verkets ordinarie arbetsuppgtfler väl avgränsad verksamhelhemställdes hos regeringen om all få bilda etl separalbolag. Efter riksdagsbehandling medgav regeringen i beslut den 19maj 1982 (I 873/82) atl bilda eU av staten helägt aktiebolag varsaktier skulle förvallas av vägverkel. Stifielseurkund upprättades den 18 junivarefter konstituerande stämma hölls. Den utsedda slyrelsen höll sUt första sammanträdeden . Beslul har sedermera fallats om aU föriänga detförsta räkenskapsårel till alt omfalla perioden till och med ulgången av Skr. 1986/87:20 år 1983. Bolagetssyfte är alt bedriva konsulterande verksamhet främst i utlandet. Delta omfattarförsäljning av produkler och tjänsler liksom därmed förenlig verksamhet inomväghållningsomrädet. Resursbasen är främst del kunnande och den erfarenhet somfinns i vägverkels ordinarie organisation. De marknadsförda produkterna harutvecklats i samarbete mellan vägverkel, statens väg- och trafikinstitut (VTI)samt svensk industri. Marknadsförings- och försäljningsavtal har träffats medett flertal utvecklande och tillverkande förelag. Avsiklenär all i samarbete med konsuller, entreprenörer och svensk industri verksamma iutlandet bredda basen för svensk försäljning av produkter och tjänsler. Det hardärvid visat sig all administrativt och organisatoriskt kunnande inomväghållningen främsl vad gäller vägunderhåll och trafiksäkerhet har bäslafömtsättningarna alt konkurtera på den internationella marknaden. SweRoadsprofilering som ett av vägverkel förvaltat dotterbolag har givit tillträde tillandra länders vägmyndigheter och beslutsfattare. Underåret har lolalt ca 100 personer engagerats utomlands och i slutet av år 1985var 43 personer anslällda av SweRoad. Bolagetsaktiekapital är oförändrat, 2,0 milj. kr. Omsättningen har ökalmed ca 7 milj. kr. lill ca 22 milj. kr. SweRoadpresenierade ell långsiktigt trafiksäkerhetsprogram för Botswana.Ett nytt kontrakt har undertecknats . SweRoad kommer under entvå-årsperiod atl genomföra delar av programmet som berör bl.a. organisation,utbildning, information, datainsamling. IZimbabwe pågår fyra projekl varav två har påbörjats . De ursprungligaprojekten, med tillhandahållande av personal på olika nivåer inomvågadministrationen och genomförande av ett utbildningsprogram förbilinspektörer, har förlängts . Denya projekten innebär att SweRoad på konsultbasis skall dels introducera nyametoder för planering, styrning och uppföljning av vägunderhållet inklusiveelt vägdatabanksystem, dels genomföra en arbetsledarulbildning inomvägunderhållsseklorn. SweRoadpresenierade en trafiksäkerhetsstudie med elt förslag tillorganisation för framtida irafiksäkerhetsarbele. Förslaget har sedanunder årel remissbehandlats och därefter accepterats av vägmyndigheten ochfinansministeriet i . startades ett långsiktigl vägunder- 170 Arbetet har iinder året bestått i att inven- Skr. 1986/87:20 lera vägnätet, sludera väglrafiksäkerhetsfrågor, utvecklatrafikräknings-syslem och all vara rådgivare i vägunderhållsfrågor. tillverkad mätbil () har använts vid väginventering-en. Samarbelelmed vägmyndigheten i har pågått och har avslutats underårel. Samarbetet har gällt dels vägunderhållsfrågor såsom framtaganden avhandböcker och anvisningar för vägmärken och vägvisning, rådgivning viduppbyggnaden av ell våglaboralorium dels framtagande av en investeringsplan förlandsbygdsvägnätet. Underhösten erhölls elt uppdrag all upprätta etl utbildningsprogram för arbetsledareoch maskinoperatörer inom vägmyndigheten i . Uppdraget, som påbörjals vidårsskiflet, kommer atl pågå . Undervåren arrangerade SweRoad tillsammans med mexikanska myndigheler ellsvensk-mexikanskt Irafiksäkerhelsseminarium i inom ramen för dettekniska utvecklingssamarbetet länderna emellan. SweRoadjämte några andra svenska förelag var under höslen inbjudna till Kinaoch höll där projekterings- och vägbyggnadsseminarier. Etl samarbetsavtal hardärefter upprällals mellan vägmyndigheten i och SweRoad. SweRoadhar under årel haft arbetande personal också i , och . SweRoaddellar med personal i , administrerad av SverigesExportråd. Gruppen, i vilken ingår ell flertal svenska vägfirmor ochmaskinlillverkare, har tUl uppgifl alt sälja svenskt kunnande inom helavägunderhåUsseklorn. Enavancerad bil, "Road surface lesier" (RST), har genom , där SweRoad är delägare, haft mälningsuppdrag i ochUSA där verksamheten kommer alt fortsätta. Erfarenheternafrån de försia projekien och fortsalla förfrågningar från ett stort anlalländer pekar på viklen av goda språkkunskaper och dokumenterat kunnande.Formell utbildning måste tillmätas stor belydelse, samlidigt som den personligaerfarenheten av offentlig tjänsl ger insteg hos myndigheter utomlands. Denfortsatla uiökningen av verksamheten inriklas i första hand på engelskspråkigaländer i och . I första hand inom områdena väghållning ochtrafiksäkerhel uiökas akliviielerna i , , m.fl.Offertgivning och förhandlingar pågår dessutom med elt flertal länder iMellanöstern och , några tillsammans med svenska konsulter ochleverantörer. (milj.kr.) och skalt -39 O Redovisat eget kapital 51 51 Ibörjan av träffade företrädare för staten överenskommelse medkommunerna samt om genomförande av dets.k. Detla skulle ske genom enligt fömtsättningarsom preciserades i elt av parterna godkänl dokument. godkände undervåren 1980 överenskommelsen. Tillgmnd för parternas överenskommelse låg avtal mellan och Dansk A/S om leveranser och transport av naturgas. Dessa avtal hadeträffats inom ramen för etl avtal den 29 febmari 1980 meUan svenska och danskaregeringarna om samarbele på naturgasområdet. Analyserunder pekade på försämrade fömtsättningar för projektet, främslberoende på en ogynnsam utveckling av gas- och oljepriser samt högreinvesteringskostnader. upptogs därför förhandlingar mellanstaten och dåvarande ägare, kommunerna samlSydkraft AB. Förhandlingarna ledde till alt ett nytl konsortialavial om Sydgaskunde tecknas varvid staten inträdde som hälften-ägare iSydgas AB. SydgasAB är det regionala gasbolagel i som levererar gas lill de fyradistributörerna och i , ochLund. I uppgtft ingår också atl uppföra, äga och driva regionall gasnälsamt alt, enligt särskilt avtal med Swedegas, bygga och driva Swedegasslamledning från i . har huvudsakligen avsett . Dellainnebär uppbyggnad av en distribufion av 440 miljoner m naturgas om årel isydvästra . Den20 mars fylldes sjöledningen till med naturgas ochden invigdes . I samband därmed levererades naturgastill de första kunderna. I Början på seplember var samfiiga 17 hitfills byggdaM/R-stafioner driftsalta. Underprovdriftsliden lill och med september levererades 15 miljoner 172 m\ Ordinarie leveranserinleddes och fram fill den 31 Skr. 1986/87:20 decemberlevererades 64 miljoner m' naturgas. Sydgasprojektetsekonomiska resultat, dvs. hos såväl som distributörerna, skall enligtkonsortialavlalet om uppsamlas hos . Delta sker genom attSydgas faslsläller justering av nalurgasprisel enligt med distributörernasärskiU överenskomna redovisningsprinciper. Konsortialavlaletinnebär också åtaganden för delägarna - staten. och kommunerna - att vid behov tiltföra bolaget erforderliga tillskotteller lämna borgen för upplåning för atl täcka resultat- ochlikvidiletsunderskotl. Resullalunderskotteli om 38,8 milj. kr. i täcks genom driflbidrag från delägarna. Förår 1985 har delägarna - i förhållande tiU sitt aktieinnehav - lämnat sammanlagi40,0 milj. kr. i drtftbidrag varefler resultat uppgår till 1,2 milj.kr., vilket används för avskrivning uiöver plan av gasanläggningarna. Underår uppgick investeringarna i lill 77,8 milj. kr. Vidårsskiflet var därmed lolala invesleringar i anläggningslillgångar239,2 milj. kr. Inomramen för har påbörjats utbyggnader tillHöganäs, Klippan och i . Ulomramen för har överenskommelse träffats med Naturgas omulbyggnad till och Halmslad. Denna senare utbyggnad hålls ekonomisktåtskilt från . Utbyggnadenlill Klippan sker med ledningsdimensionen vilkel möjliggör en framlidavidareutbyggnad inle bara fill utan även till ,, och delar av . Avtal har träffats med Sydkraftom all svarar för de med överdimensioneringen förknippadekostnaderna. Investeringarnai finansieras genom upplåning med slallig garanii. Sydgashar hos Allmänna Pensionsfonden och Invesleringsbank upptagit ellcash-flow anpassal lån på totalt 100 milj. kr. varav 75 milj. kr. Sydgashar genom entreprenadavtal med Swedegas åtagit sig all projeklera och byggaSwedegas stamledning från mälstafionen i närheten av i lillIngelstorp ulanför . Enlreprenadålagan-del, som utförs lill Sydgassjälvkoslnad, har för uppgålt till 54,0 milj. kr. Sydgasäger genom transportavtal med Swedegas rätt atl utnyttja Swedegas stamledningtill att föra naturgas för från leveranspunkten i iDanmark lill grenledningar och M/R-slationer. I enlighet medkonsortialavlalet om och regeringens naturgasproposition 1983/84:47skall i tilläggsavtal till transportavtalet avtalas att avgifi förnyttjanderätten ulgår först från . Nylljanderätlsavgtfienavpassas så all Swedegas erhåller full ersäitning för samtiiga sina mol Sydgasbehov svarande kapitalkostnader avseende liden 1 oklober 1985 lill 1 oktober2005. har på uppdrag avSwedegas att svara för drifl och underhåll av slamledningen. Under årethar avtalet mellan Dangas och Swedegas om gastransport Skr. 1986/87:20 genomDanmark reviderats och förenklats. En ny lag om försörjningsberedskap på nalurgasområdetgäller från den . Frågan om beredskapslagring av naturgas utredsinom industridepartementet i samråd med branschen. Regeringen har i proposiiion lillriksdagen föreslagit att ägarförhållandena i Swedegas ändras genom att ,Statoil och Dansk Olie- och Naturgas A/S blir delägare. Avsikten är alt skapafömtsättningar för ulbyggnad av naturgasförsörjningen på upp tillGöteborg. Styrelsen har i febmari 1986, bl.a. mot bakgrund avoljeprisfallet beslutat begära omförhandling av gaspriset med Swedegas. Medeltalet anställda utgjorde 17 (15)personer. Förulom egen personal utnyttjar motsvarande 3-4 årsanställdafrån utomstående entreprenör för löpande drift- och underhållsarbelen samtbered-skapstjänsl. ägs av staten (), (26,), kommun(13,), () och (). har underåret minskal sitt aktieinnehav från genom överlålelsetill . (milj.kr.) Bolaget bildades i samband med riksdagsbeslulet ommolbokssy-slemets avskaffande. Bolagets uppgift är alt bedriva detaljhandel medsprit, vin och starköl saml annan i samband därmed närslående verksamhel.Enligl avtal med staten innehar bolaget den ensamrätt till detaljhandel mednämnda varor i som föreskrivs i lagen om handel med drycker. Bolagelombesörjer också partiförsäljningen till restauranger. Fr.o.m. den 1 januari1978 sker dock partihandeln med svensktillverkat starköl direkl mellan bryggerioch reslaurang. Bolagel säljer dessulom alkoholfria festdrycker. Systembolaget är etl redskap för samhällels alkoholpolitikoch arbetar för det mål för alkolholpolitiken som har slällls upp av : atl minska den totala alkoholkonsumlionen för all därigenom tränga tillbaka 174 Bolagelskall sköta försäljningen på sådant sätt att ska- Skr. dor i möjligaste månförhindras. Verksamheten skall skötas rationellt och allmänheten ges godservice inom ramen för gällande försäljningsregler och andra av siatsmakternagivna fömtsättningar. prissättningen få läckningför sina kostnader och skälig vinsl. levereras in tillstatskassan. Vidutgången av har bolaget 322 bufiker i 228 orter fördelade på 211kommuner. (och kommuner med förorter räknas vardera som enort.) En av butikerna sålde ej sprit. Dessutom fanns 644 ullämningsställen -dvs. vanliga affärer saml järnvägs- och busstationer -där bolagels varor ulanextra koslnad levereras till kunden efter beställning. Denlångsiktiga nedgången av alkohotförsäljningen fortsatte under år 1985.Systembolagets försäljning, mätt i ren alkohol, minskade jämfört medåret innan, då minskningen var av ungefär samma slorlek eller 1,. Underår såldes 6,06 liler ren alkohol per invånare (inklusive ölklass II), vilkel kan jämföras med ,en ökning . Bolagelskonsumentupplysning har omfaltal både sakin-formalion omvamsorfimenlet och fakla om alkoholens verkningar och risker. Vaminformalionenlillgodoses främst genom skyltningar i butikernas fönsler och montrar,Irycksaker och utbildning av personalen. Övrig information sker genom film,video, annonsering i massmedia, faktaböcker, broschyrer, affischer m.m. - oftai samarbele med olika myndigheter och organisationer såsom socialslyrelsen,sjösäkerhetsrådet, försvarei och idrottsrörelsen. Rörelseresultatetblev 35,8 milj. kr. högre än och uppgick tUl 279,2 milj. kr. (243,5).Läggs de finansiella och exiraordinära poslerna lill är resultatet förebokslulsdisposilioner och skalt 374,7 milj. kr. (382,7). Efterbokslulsdisposilioner, som uppgick lill 40,0 milj. kr. (37,5), blev resultatetföre skalt 334,7 milj. kr. (345,2). Sedan avdrag av beräknad skatl skeU med198,6 milj. kr. (200,9) redovisas ett nettoresultat på 136,1 milj. kr. (144,3). Omsällningsfillgångarnaökade med 180,6 milj. kr. lill 1705,7 milj. kr. (1525,1). Del är framför alltlikvida medel som harökai. Anläggningstillgångarnaupptas med 592,4 milj. kr. (537,2). Kortfristigaskulder ökade med 226,2 milj. kr., beroende huvudsakligen pä ökadleveranlörsskuld och uppgick fill 1156,5 milj. kr. (930,3). Långfristiga skulderupptas till 454,6 milj. kr. (458,8), en minskning med 4,2 milj. kr. Invesleringari inventarier, fastigheter m.m. uppgick liU 25,2 milj. kr.. Skr. 1986/87:20varav i fastigheter 11,9 milj. kr. Bolagelägde vid uigång 120 fastigheter på fri och egen grund varav 18 samägsmed annan part. På ofri grund har bolaget 5 byggnader. Däruiöver inneharbolagel andel lill minsl 1/3 i 10 aktiebolag och två handelsbolag somtillsammans äger 22 fastigheter i vilka bolaget har butik. Ökningen ifastighetsbeståndet hänger samman med förnyelsen i bolagets buliksnät. Invesleringari fasligheler för nya och bättre butiker kommer att fortsätta. Bolagetsbutiksnät moderniseras fortlöpande, dels genom utbyle av gamla lokaler mot nya,dels genom ombyggnad, ulökning och nyinredning av äldre lokaler. Under år 1985har lolv butiker kunnal bytas medan fem har utökats och byggts om till modernslandard. Genom nyetablering har tre butiker tillkommit under årel. En butikhar lagts ned. Åtlanya butiker beräknas tillkomma medan sju bufiker enliglplaneringen skall kunna flytta lill nya lokaler. Tendensernafrån de senasle åren beiräffande Systembolagets försäljning stod sig ihuvudsak . Del innebar en viss nedgång av den toialaförsäljningen, mätt i ren alkohol. Övergången från spril till vin fortsatte.Försäljningen av starköl i systembutikerna minskade någol, vilkel uppvägdes avökad försäljning i restaurangerna. Genom att försäljningen av öl klass II ökadekraftigl, iniräffade sannolikt en viss ökning av den lolala konsumtionen avalkohol . Hur ulvecklingen blir i framliden beror i storutsträckning på vilka beslut statsmakterna fattar om alkoholpolitiken, framförallt hur skatteinstmmentet hanteras. Försäljningen av alkoholdrycker ärpriskänslig, och prisei utgörs till slörsia delen av dryckesskatt ochmervärdeskalt. Ävennär det gäller verksamheten i övrigl är bolaget beroende av statsmakternasbeslut om det alkoholpoliiiska regelsystemet. Genom beslut fastslogs änen gång alt systembutikerna skall vara slängda och . Samtidigtframhölls atl Systembolaget bör ha frihet alt självl i någol slörreutsträckning än anpassa öppettiderna efter kundernasönskemål. Efler försök i ett begränsai anlal butiker med ändradeöppettider, har bolaget nu beslutat atl normalt öppna butikerna 9.30 påmorgonen och ha öppel lill 18.00 måndagonsdag och fredag. Påtorsdagar föriängs öppethållandet tiU 19.00. Ett drygl hundratal butiker haravvikande öppettider. Olika effekter av öppethållandet skall fortlöpandesiuderas. Ilinje med uttalanden höslen har bolaget beslulal all någotöka takten i etablering av systembutiker i kommuner som saknar butik. Detinnebär atl beslut kommer alt fattas om nyetablering i 4-5 kommuner per årunder de närmasle åren. översikt 1985* 1984/85 (milj.kr.) 1985 1984/85 * Bokslut per den 1985.12.31 avser 6 månaders delårsbokslutav räkenskapsåret 1985.07.01-1986.12.31 (18 månader) varför officielltårsresultat och balansomslutning inle är fillgängligt. antog en proposifion(1980/81:66) med förslag "om vissa ålgärder på teleområdet". I enlighetmed beslut bildades I98I med uppgiflall äga och förvalta aktierna i dotter- och intressebolag. har som uppgtft atl självt och/eller genomandra företag och/ eller genom televerkel dels verka inom områdenatelekommunikafion och elektronik samt därmed sammanhängande områden, bl.a.genom atl bedriva tillverkning, försäljning samt konsult- ochentreprenadverksamhet inom nämnda områden, äga och förvalla fast egendom, aktieroch andra värdepapper med anknytning till nämnda områden, lämna administrativoch finansiell service såsom att genom upplåning på den allmänna kredilmarknadenanskaffa erforderiigl kapital för och bolagens räkning, hantera ochförränta likvida medel, anskaffa, sälja och hanlera ullandsva-luta samt hanterabelalningar liU och från utlandet, dels bedriva annan med del föregåendeförenlig verksamhel. Teleinvest skall utveckla affärsidéer och verksamheter somär förenliga med televerkskoncernens affärsstrategi och som förulsällerflexibilitet, snabbt och affärsmässigt effektivi handlande i konkurrensmiljö.Dessa utvecklingssatsningar kanaliseras fiU befinfliga dotterbolag, nybildadeföretag eller förvärvade förelag och verksamheter. Huvudsaklig verksamhel i moderbolagel Inom svarar Teleinvest förkoncerngemensamma funklioner som strategisk planering, samordning ochuppföljning, finansförvaltning, fasligheler och service av olika slag tilldotterbolagen. Enligt beslut av statsmakterna kan televerkel från den 1juli 1984 uppta lån på den allmänna kredilmarknaden. Utan atl belasla slalsbudgeten kan 177 12 1986/87. Televerkskoncernen utvecklas vidare som ett effekiivt ochdynamiskt serviceföretag och genom utnyttjande av de nyafinansieringsmöjUgheterna bidra liU en snabb och slabil ulbyggnad avtelekommunikationerna i . För atlsvara upp mot de nya krav som ställs på leleverkskoncernen i finansielltavseende har inom inrättats en central finansen-hel (CFE) avinternbanksmodell. CFE tUlhandahåller åt televerkskoncernen de fleslatraditionella banktjänsterna lill konkurrenskraftigt pris och svarar förkoncernens finansiering bl.a. genom att ulge Telecerttfikal ochTeleobligationer. Gentemot banksektorn representerar CFE hela televerkskoncernenoch vice versa i förhåUande till de olika koncernenheterna. Fastighetsfunktioneninom moderbolaget har som huvuduppgift atl långsiktigt säkra Teleinvestgmppenslokalbehov i strategiska områden. Funktionen bereder köp och nybyggnalion,svarar för projektledning, samordnar förhandUngar och konlakler medmyndigheler, konsuller och byggnadsföretag. Faslighelsfunktionen tecknarlångfristiga hyresavtal, fungerar som rådgivare betr. kontraktsfrågor ochhyresnivåer saml administrerar kontraktsenligt underhåll av lokaler somuthyres av Teleinvest. Enligl särskUl avtal är funktionen konsult vid slörreny-, om- och fillbyggnader för , . 1985/86 (milj. 1984/85 (milj. 1985/86 47082 1984/85 44882 Verkets uppgifl och omfauning har av slalsmakterna givits elt övergripandeansvar för telekommunikationerna i . Detta innebär ett sammanhållelsystemansvar oavseU vilka företag som lUlhandahåUer den enskilda komponenten eller utmstningen. Televerkskoncernen skaU ha enbred verksamhet inkl. egenproduklion med syfte att vidmaklhålla en nationell kontroll övertelekommunikationsnätet. Televerkel skall informera utåt om sinaulbyggnadsplaner och de möjligheter detla skapar. Televerkel svarar för anläggning, drifl och förvaltning avde slatliga teleanläggningar, som är underställda verket. skall som affärsdrivande verk drivas enliglaffärsmässiga principer med krav på tiUfredsstäUande lönsamhet. nåderskall sålunda täckas med intäkter från dem, som utnyttjar telever- Skr.1986/87:20 kets Ijänster. Televerkskoncernens företagsmässiga uppgifl harfastställts till följande: - Televerkskoncernenshuvuduppgift är atl i erbjuda och underhålla kommunikation alla tillalla. Detla skaU ske på ell sådant sätt att behovel av kommunikationer för lal,data, lexl och bild fillgodoses med god kvalilel och bra förhållande mellanpris och presianda, inklusive service. Verksamheten skaU drivas affärsmässigtmed lyhördhet för kundernas önskemål. Televerkels profilmål är all uppfattassom ett kundslyrt, effeklivl och kvalitetsmedvetet företag. - Televerkskoncernen skalltillgodose statsmakternas krav på sociala och regionalpolifiska hänsyn. - Televerkskoncernens långsiktigalönsamhet skaU vara real avkaslning på del egna kapitalet, dvs. enförränlning som är högre än inflationen enligt konsumentprisindex.Koncernens soliditet skall ligga på en hög nivå. Inom själva televerkel skallarbetsproduktiviteten öka perår. ansvar ingår alt utveckla och tillhandahålla en samhällsekonomisktriklig leleinfrastmklur baserad på elt sammanhållel telenät (inklusiveradionät) och till behoven anpassade grundtjänster. Televerkelsgmndtjänster bör i fillämpliga delar lillgodose följande krav; - full samtrafik mellan alla somär anslutna till tjänsten - öppen, aktuell och pålitlignummerinformation - hög tillgänglighet och tekniskkvalilel - full internalionell samtrafik - slörsia möjliga samtrafik ochutbytbarhet mellan generationer av ulmstning - enhelliga taxor för hela landet - tillgång lill service i helalandet Televerkskoncernenbestår av en verksdel och en bolagsdel. Med undantag av utvecklingsbolagetEllemtel och satellitbolaget ägs och styrs bolagsdelen via det avteleverkel helägda . Verksdelen består av huvudkontor, fyracenirala avdelningar, fyra divisioner saml 20 geografiska teleområden.Slyrningsmässigt är koncernen indelad i sex övergripande resultatområden: - (TRAFIKAPPARATEN) Frånoch med lägger om räkenskapsår till kalen derår. Delta görs genom alt /86 förlängs . Här nedan redovisas enbart de 12 försia månaderna av 1985/86. Televerkels och koncernens expansion har fortsaU /86. Inomresultatområdet 'KUND' kan nämnas; Skr. Antalelmarkeringar för automatisk telefontrafik uppgick lill 31,4 miljarder vUketmotsvarar en ökning med 8,. AntalelDatelanslutningar var 103000, vilket innebär enökning med i förhållande till föregående budgetår. - har Datex ca20000 anslutningar vilket motsvarar marknadsandel av totalt 125-130000datakommunikalionsanvändare. - upphördeteleverkets monopol på telefoner. Det blev därmed fritt att välja typgodkändaoch T-märkta telefoner för anslutning tUl nälel. Resultatområdel'' ansvarar för ulbyggnad och modernisering av av telenätet. Under år1985/86 har fortsatt att byta ut de gamla elektromekaniskatelefonstationerna mot del dalorslyrda stationssytemel . Ytterligare 14 nyaAXE-stationer har öppnats och sammanlagt har 330000 nummer rillkommU underåret. Vid sluiet avjuni 1986 hade därmed 58 datorstyrda lagits idrtfl med totalt 1 250000 anslulna kunder. Inomresultatområdel 'RADIO' har den dominerande salsningen skelt inom landmobilradio.