prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag ärdock inte beredd att förorda cn så slor ökning av anlalel permanenta platsersom invandrarverket har föreslagit. Jag bedömer behovel av permanenta platser till högst 1200.Enligt min mening bör det ankomma på regeringen alt vid behov utökabasorganisationen. Jag är inte bereddall nu la ställning till det förslag till ny basorganisation med sex permanenlahuvudförläggningar som invandrarverkel har lämnal. Innan beslul kan fattas omantalet permanenla föriäggningar i en basorganisalion och om dimensionering ochlokalisering av dessa är del enligt min mening nödvändigt atl invandrarverket närmareredovisar bl, a, vilka arbetsuppgifter som kan delegeras från verket centralttill förläggningarna, hur verksamheten inom varje region är avsedd atlorganiseras samt personalbehovet vid de föreslagna huvudförläggningarna. Jagkommer.senare i dag att föreslå regeringen att uppdra åt invandrarverket atl snabbilämna en sådan redovisning. Elt beslut om dimensionering avpermanenla förläggningar bör inte heller lasutan att man samlidigt tar ställning till hur mottagningen och utredningsverksamheten i anslulning fill Arlandaflygplats skall organiseras. I finns en s.k.sluss där asylsökande som kommer tillArlanda skall inkvarteras under en kort lid innan de fors över fill en utredningsförläggning där polisen genomförfullsländig asylutredning. förbereder enomstrukturering av slussverksamheten ianslutning till /. Förhandlingar pågår om att få disponeralokaler vid vårdhem i när detta läggs ned. Avsiktenär att fullständiga asylutredningar i så stor utsträckning som möjligt skall göras redan under vistelsen vid och atlplacering sedan skall kunna ske på en förläggning där del inle behöver finnas polisresurser för asylutredningar. permanenta förläggningsplatser i den av invandrarverkel föreslagnabasorganisalionen är beroende avhur planerna vad gäller kan genomföras och av vilken kapacitetdenna anläggning kan ges. Jag kommer motdenna bakgmnd att föreslå regeringen att uppdra åt invandrarverkeloch rikspolisslyrelsen atl lämna förslag om hur den första inkvarteringen av asylsökande som reser in viaArlanda och handläggningen av derasasylärenden skall organiseras. I uppdraget skall också ingå bl. a. enuppföljning av de ålgärder som föreslagils av de båda myndigheterna i en rapport med förslag tillförändringar i organisalion och handläggningav asylärenden som överlämnades till regeringen , När invandrarverkel ochrikspolisslyrelsen har redovisal de angivna uppdragen bör del ankomma påregeringen all besluta om atl inrälla de ytterligarepermanenta förläggningar som kan behövas. Det bör också ankomma på regeringen alt falla beslut omdimensionering av de förläggningar som skall ingå i basorganisationen och omresurser för inkvartering och asylutredningar i anslutning till Arlandaflygplats. Även under nästa budgetår räknar jag medatt det kommer all.finnas etl behov av förläggningsplalser utöver basorganisalionen. En strävan bör 154, vara att så långt möjligt lillgodose delta behov genomalt fillfälligl öka Prop. 1986/87:100 förläggningskapaciieten på eller i näraanslulning till de permanenta för- Bil, 12 läggningarna. För alt få en snabbhandläggning av asylärenden och för alt utnyttjapolisens utredningsresurser effektivt måste invandrarverket - i enlighel med det förslag som verket har redovisattillsammans med rikspolisstyrelseni eftersträva att placera nyanlända asylsökande, vars ärenden inlehar utreits i sin helhet redan vid inresan, i någon av de förläggningar därpohsen har särskilda utredningsresurser för asylärenden. Om detta inte är möjligt,bör förläggningsverksamhelen ändå organiseras på ett sådant sätt attpolisens utredningsresurser vid permanenta förläggningar kan utnyttjas förasylutredningarna. Den lyp av utredningsannex somför närvarande finns i anslutning till förläggningen i borde vid behovkunna prövas även vid andra förläggningar. För bidrag tillflyktingars resor från för bosättning i annal land beräknar jag 2,6milj. har föreslagit en ändring av förordningen så attden skulle komma att omfatta även svenska medborgare som fidigarekommii lill som flyklingar. Jag är inte beredd att fillmötesgå detta förslag. För bidrag lillflyklingar för kostnader för anhörigas resor till bör invandrarverket fådisponera högsl,2,1 milj. kr. Bidrag bör fr. o. m. , om delföreligger synnerliga skäl, kunna lämnas även för andra anhöriga än maka,make och minderåriga barn till den som har fåll slanna i med stöd av3 § utlänningslagen. Sådana synnerliga skäl kan t. ex. vara alt denanhörige måste ge sig iväg med kort varsel inom tiden för ett givetutresefillstånd eller skulle lida nöd om han fick vänla på att resa till lills resan kan betalas på annatsätt. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all 1. bemyndigaregeringen alt vid behov besluta om. att inräita ytterligare permanenla utredningsförläggningar för asylsökande i enlighet med de riktlinjer somjag har förordat, 2. lillÖverföring och mottagning av flyktingar m. m. för budgel /88 anvisa ettförslagsanslag av . Ersättning till kommunema för åtgärder förflyktingar m.m, 1985/86 Utgift 638 175 820 1986/87 Anslag 620 000000 1987/88 Förslag 785 100 000 , Från anslagetfinansieras ersättning enligt förordningen (1984:683) om statlig ersättning för moltagande av flyklingar och vissa andra utlänningar (ändradsenast 1986:1021), 155 Ersättning för ekonomiskt bistånd m.m.enligt 5-9 §§ betalas ut av Prop. 1986/87:100 länsstyrelserna kalenderärsvis iefterskott. Ersäitning lämnas för ekono- Bil. 12 miskt bistånd till den som väntar på beslul i fråga omuppehållstillstånd och för ekonomisktbistånd till flyktingar under det år de beviljas uppehållstillstånd saml . För ekonomisktbistånd till sjuka och handikappade flyktingar och flyktingar som är över 60år då de kommer till kan ersäitning lämnas äntre är. Till kommuner somhar Iräffal överenskommelse med invandrarverkel om mottagande av flyktingar ochvissa andra utlänningar lämnar invandrarverkel schablonersältningar enligt bestämmelserna i10-12 §§ i nämnda förordning. För flyktingar som har uppehållstillstånd när de tas emot icn kommunär schablonersätlningen fr. o. m. fastställd till . för demsom har fyllt och . dem som är under 16år. För asylsökande ärersättningen , respeklive . Om en asylsökande beviljasuppehållstillstånd får den mollagande kommunen ytterligare . för personer somhar fylll och . för dem somär . Utöver schablonersättningen får invandrarverket enligt 13 § lämna särskilda bidrag till kommunerför speciella insalser eller för att täcka vissa speciella kostnader. Ersättning lämnasvidare till sjukvårdshuvudthännen för sjukvårdskostnader och kostnader förhälsoundersökningar enligt bestämmelser i nämndaförordning. Vad gäller utlänningar som har sökt uppehållstillstånd för bosällning och som inte är kyrkobokförda iriket lämnas ersällning för akut- och förlossningsvärd samt för vård vid abort.Ersättningen bestäms enligt riksavtalet för hälso- och sjukvård.Ersättning enligt riksavtalet lämnas ocksåför vård av flyktingar som på grund av sjukdom eller handikapp måste beredas varaktig vård på sjukhus ellerannan vårdinstitution. Särskildabidrag kan också lämnas tiU landstingskommuner för extraordinära vårdinsatser för handikappade flyktingar ochandra flykfingar med särskilda behov. Enligt sammaförordning fär invandrarverket i särskild ordning utge ersättning lill kommunerför vård av barn utan egen vårdnadshavare samt för kosinader för kollekfivagenomgångsbostäder för asylsökande. Ersättningför ekonomiskl bistånd enligt nuvarande regler beräknas av verket till 450 milj. kr. för budgetåret1987/88. Verket föreslår också alt det statliga kostnadsansvaret för ekonomiskt bistånd utvidgas lill altomfatta viss anhöriginvandring, nämligen föräldrartill här bosatta flyktingar saml de släktingar som ges rätt fill bosättning på grund av en kombination av anknytning och humanitära skäl. Motsvarande förslag har lämnats av i en skrivelse tillregeringen. När del gäller handikappade flyklingar föreslår invandrarverket alt kommunerna inte bara skall få kostnadsläckning för utgivnasocialbidrag, utan även för hem- och färdtjänst. Kostnaderna för detta beräknas inte överskrida 2 milj.kr. , Tolall beräknas kostnaderna för deföreslagna förändringarna till 15 milj. kr. För schablonersättningar lill kommunersom träffat överenskommelse Prop. 1986/87:100 med invandrarverket om att laemot flyktingar och asylsökande beräknar Bil. 12 verket den totala kostnadentill 215 milj. kr, för /88, Ulgångspunklenför beräkningen är alt 1 250 kvotflykfingar och 9000 asylsökande tasemot av kommunerna. För särskildabidrag till kommuner yrkar verket atl få samma anslag som innevarande år, 8 milj. kr., jämteprisomräkning. Kostnaderna för hälsoundersökningar ochakut sjukvård för asylsökande som inte är inkvarterade på föriäggning och förvärd av vissa flyktingar med varaktigt vårdbehov beräknas till 35 milj. kr. För särskilda bidrag tilllandstingskommuner yrkar verket 2 milj. kr jämte prisomräkning. För kollektiva genomgångsbostäder förasylsökande och för värd av bara utan egen vårdnadshavare beräknar verketkostnaderna till 25 milj. kr. för budgetårel 1987/88. Förersättning fill kommunerna för ekonomiskt bistånd beräknarjag 460 milj. kr.under budgeläret 1987/88. Jag har därvid utgått från bl.a. de kostnader somkommunerna har redovisat för och en bedömning av antalet asylsökandeoch flyktingar . Jag kan inte tillstyrka de förslag somlämnals om alt utsträcka det statliga kostnadsansvaret till atl avsesocialbidragskoslnader för vissa anhöriga. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till del förslag om ändringar iskalleutjämningssyslemel somtidigare har anmälts av chefen för . Detta förslaginnebär att kommunemas kostnader för socialbidrag kommer alt bli enfaktor i skatieuljämningssystemel. Beräkningen av dessa kostnader kommer atlbaseras på anlalel bidragshushäll i resp. kommun. Ersättningen för ekonomisk hjälputbetalas kalenderärsvis i efterskott. a. i länhar föreslagit atl utbetalningsreglerna ändras så att kanulbetala störte delen av beräknat statsbidrag i förskoll redan under del årkostnaden uppkommer för kommunen. Jag är inle beredd atl tillstyrka detlaförslag eftersom det bl.a. skulle medföraökad administration för berörda kommuner och myndigheter. Förnärvarande svarar länsslyrelserna för utbetalningarna av ersättning för ekonomisk hjälp. lämnarunderlag lill länsstyrelserna när det gäller att avgöra för vilkapersoner som ersätlnng skall lämnas. Iprop, 1983/84:124 om mottagandet av fiyktingar och asylsökande m. m.framhöll föredragande statsrådet att fortsatt uppmärksamhet borde ägnas ål attästadkomma förenklingar av ersättningsadminislrationén. I syfle alt få till stånd en förenklad administrafionoch snabbare utbetalningar bör en överföring från länsslyrelserna lillinvandrarverkel av utbetalningarna aversällningarna utredas. Jag ålerkommer till regeringen i denna fråga, Kosinaderna för schablonersältningar lillkommuner som har träffat överenskommelse med invandrarverket ommollagande av flyktingar har i 157 förtaårets budgetproposition beräknats till 190 milj. kr. för innevarande Prop.1986/87:100 budgelår. hartill regeringen anmäll att de verkliga koslna- Bil. 12 derna kommeratt bli väsenthgt större med hänsyn till det ökade antalet asylsökande ochflyktingar. För budgetåret1987/88 beräknar jag kostnaderna för schablonersältningar till 250 milj. kr. Jag har härvidräknat med i stort sett samma anlal flyktingar som ochatt andelen barn utgör . Schablonbeloppenhöjs den 1 januaii 1987 generellt med ca 6,, De nya beloppen, som skall gälla och1988, har fastställts av regeringen efter överläggningar med . Vid överläggningarnamed har också diskuterats ramen för särskilda bidrag lillkommuner och de ändamål för vilka sådana bidrag kan lämnas. Jag föreslår medutgångspunkl:i dessa överläggningar all ramen för särskilda bidrag lillkommuner ökas med 5 milj. kr. för budgelåret1987/88 och att därmed totall 13 milj. kr. anslås för sådana bidrag. Särskilda bidrag bör under nästa budgetårkunna lämnas lill kommuner vars kostnader för flyktingmottagandel harökat särskilt påtagligt till följd av storinflyttning från andra kommuner av flyktingar som har beviljatsuppehållstillstånd. I övrigt bör särskilda bidrag hksom kunna lämnas bl. a. för särskilda insatser vidmottagande av en ny flykting-gmpp ien kommun och för särskilda insatser för handikappade flyktingar eller andra flyktingar som kräver särskilt slöd.Vidare kan särskilda bidrag användas för samarbetsprojekt mellan olika kommuneroch för kommunall slöd till folkrörelser som lokalt bedriveropinionsbildande verksamhet i flyktingfrågor. Invandrarverkels förslag att. kommunernagenerellt skall fä ersällning för de fakiiska kosinaderna för färdtjänstoch hemhjälp till flyktingar kan. jag inte biträda. Den schablonersättningsom nu lämnas till kommunerna är avsedd att täcka bl.a. kostnader för oHka former av social service. Det ligger i en schablonersättnings nalur alt del inte kan bli en fullständig rättvisa i varje enskilt fall. Höga fakiiska kostnader för vissa flyktingar torde dock som regel uppvägas av atl de fakiiska kosinaderna är lägre för andra. Om någon kommun måste göra särskiltslora insalser i fråga om färdtjänst och social hemhjälp för handikappade flyktingar, har också invandrarverket möjlighet att lämna särskiltbidrag fill kommunen för detta ändamål inom den medelsram för särskilda bidrag som verket förfogar över. Kostnadernaför ersättning fill sjukvårdshuvudmännen för vissa hälso- - undersökningar, för akut sjukvård till asylsökande sominte är inskrivna på förläggningoch för vård av vissa flyktingar med varaktigt vårdbehov beräknarjag till 35 milj. kr. Kostnader förhälso- och sjukvård för flykfingar och asylsökande under den lid devistas på förläggning har beräknats underanslaget D 5. Överföring och mottagning av flykfingar m. m. För särskilda bidrag tilllandstingskommuner för speciella vårdinsatser förhandikappade flyklingar och andra flyktingar med särskilda behov.bör invandrarverket få disponera högsl 2,1 milj. kr.under /88, För ersällning i särskild ordning avkostnader för vissa genomgångsbo städer och vård av barn utan egen vårdnadshavare beräknarjag koslna- 158 derna lill 35 milj, kr. Jag har därvid utgått från att olika former avgenomgångsbostäderkommer att utnylljas i högre grad än tidigare för inkvartering avasylsökande. Härigenom kan utflyttningen från förläggning underlättas. Vidare kanökat utnyttjande av genomgängslägenheter för asylsökande innebära en besparinggenom att kosinaderna för ekonomisk hjälp tillhemutmstning kan minskas. Prop,1986/87:100 Bil. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår atllill Ersäitning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m. m. för /88 anvisa elt förslagsanslag av785100000 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m. m. 1986/87 1987/88 1 653 000 1 911 000 Frän anslagetbetalas kosinader för ombudsmannen mot etnisk diskrimineringjämte kansli och för nämnden motelnisk diskriminering. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) (681 000) {+ 202 000) -i- 258 000 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Ombudsmannenmol etnisk diskriminering understryker att myndigheten är nystartad och atl detdärför är svårt att räll beräkna kostnaderna för verksamhelen. Arbetsbelastningen har redan från början blivit mycketslor i form av såväl skriftiiga anmälningsärenden som telefonförfrågningar. Ombudsmannenredovisar därför i en särskild framslällning ett behov av en förstärkning avpersonalen med en assistent redan under innevarande budgetår. Vidare redovisar ombudsmannen i samma framställning dämtöver ett medelsbehov av lOOOOO kr, för övrigaförvaltningskostnader. För budgetårel1987/88 beräknar ombudsmannen etl medelsbehov av ytteriigare , med utgångspunkti de medel som har anvisats av riksdagenför innevarande budgetär. I detta belopp ingår en beräknad koslnad för resorför diskriminering med . Föredragandens överväganden Prop. Del är angeläget ätt ombudsmannen mot etniskdiskriminering ges goda möjligheter att bedriva sin verksamhet. Den utgör envikfig del av det opinionspåverkande arbete som bedrivs på olika plan i syfteatl bekämpa främhngsfienllighel och för att förbättra de etniska reläfionerna!Regeringenhar därför tidigare denna dag anvisat extra medel för lönekosinader för bl. a.en försiärkning av ombudsmannens kansli med en assistent samt för förvaltningskostnaderi övrigt. Jag föreslår nu att medel anvisas permanent fr. o. m.budgetårel 1987/88 för en assislent samt för en viss förstärkning i övrigl av medlen förförvaltningskostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår atl liil Ombudsmannen mot etniskdiskriminering m.m. för /88anvisa ett förslagsanslag av . Underbilaga12.1 Prop, 1986/87:100 Bil. 12 1 Förslag till Lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 §2 Dagpenning utges med lägst 130 Dagpenning utges med lägst 140 ochhögsl om inle annat och högst "#om inte annat följer av denna lag.Arbetslöshets- följer av denna lag. Arbetslöshets kassan beslutar omdagpenningens kassan beslutar om dagpenningens slorlek. Denna lag träder i krafl . ' Lagen omlryckl 1982:432. - Senaste lydelse 1986:328. Lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenomföreskrivs all 18 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 §' Kontant arbetsmarknadsstöd ul- Kontant arbetsmarknadsstöd ut- ges med per dag. ges med 140 kronorper dag. Till den som sökerdeltidsarbete eller i annat fall är arbetslös under del av vecka utgår arbetsmarknadsstöd med detantal ersällningsdagar som följerav en av regeringen fastställd omräkningstabell. /bete som harulförts enligt lagen (1983:1070) om arbele i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare skall jämställas med arbele på heltid. Denna lag iräder i krafl . ' Lagen omlryckl 1982:433. Senaste lydelse 1986:329. Underbilaga 12.2 Prop. 1986/87: 100 Bil. Lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivsatt 11 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. 11kap, 2f Med inkomst avanställning avses den lön i pengar eller naiuraförmåner, i form av kost,bostad eller bil, som en försäkrad har fått såsom arbelslagare i allmän ellerenskild Ijänsl. Till sådan inkomst räknasdock inte från en och sammearbetsgivare utgiven lön som ej uppgått fill . I fråga omarbete som har utförts ulomlands bortses vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst frän sädana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader och andrasärskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställninganses även a) sjukpenning enligtdenna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersällning somutgär enligt annan författning eller på gmndav regeringens förordnande, i den män ersättningen Iräder i slället förförsäkrads inkomsi såsom arbetstagare i allmän eller enskild Ijänsl, b) föräldrapenning, c) vårdbidrag enhgt 9kap. 4 §, i den mån bidraget inle är ersättning för merkostnader, d) dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, e) kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om konlanl ar betsmarknadsstöd, O utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g)timstudiestöd, inkomstbidrag g)korltidsstudiestöd och vuxen- ochvuxenstudiebidrag enligt stu- studiebidrag enligt studiestödslagen diestödslagen (1973:349), (1973:349), h) delpension enligtlagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensionsförsäkring, i) dagpenning lillvärnpliktiga och vapenfria Ijänsteplikfiga under repetilionsutbildning,frivilliga som genomgår utbildning under krigsförbandsövning eller särskildövning inom värnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samtcivilförsvarspliktiga, j)ulbildningsbidrag för doktorander, k) timersättningvid grundulbildning för vuxna (gmndvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare, 1) livränta enligt 4kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms medtillämpning av sagda lag. ' Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse 1986:1138. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 100 12 m) från m) från ochkonstnärsnämnden utgående och konstnärsnämnden ulgående bidrag som ej är att hänföra till in- bidrag som ej är alt hänföra lill in komst av annat förvärvsarbele en- komst av annat förvärvsarbete en ligt 3 §, i den mån regeringen så hgt 3 §, i den mån regeringen så förordnar. n) statsbidrag tillarbetslösa som tiUskott tiU deras försörjning när de startar egen rörelse. I fråga om ersäitning i pengar ellernaturaförmåner som sägs i första stycketför arbete som någon utfört för någon annans räkning ulan att vara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpligadelar bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra slyckel. Vid beräkning avinkomsi av anställning skall hänsyn las fill lön eller annan ersällning, somden försäkrade har fåll frän en arbelsgivare, som är bosall utom riket eller är utiändskjuridisk person, endasl i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket ochöverenskommelse inte träffats enligt 3 kap. 2 a § eller då han tjänstgjort somsjöman ombord på svenskt handelsfartyg. Vadsom sägs här skall inte gälla beträffande lön lill svenska medborgare,om svenska staten eller, där lönen härtör från utiändsk juridisk person, ensvensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den ulländska juridiska personen, enligt avriksförsäkringsverket godtagen förbindelse har atl svara förlilläggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller las lilllön ellerannan ersättning frän främmande maktsbeskickning eller lönade konsulat här i rikel eller frän arbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådanlkonsulat och som inle är svensk medborgare.Vad som sägs här skall inle gälla beträffande lön lill svensk medborgare ellerlill den som utan att vara svensk medborgare är,bosatl i riket, om en utiändskbeskickning här i riket enligt av godtagenförbindelse har atl svara för lilläggspensionsavgiften. Den som ålagil sig förbindelse enligtiredje eller fjärde slycket skall anses såsom arbetsgivare. Denna lag träder i kraft, i fräga om II kap. 2 § första stycket n) den 1 januari1988, och i övrigl den 1 juh 1987. Bestämmelserna i 11kap. 2 § första stycket n) lillämpas första gängen när pensionsgrundande inkomst bestäms förår 1988. 1986/87: 100 Bil.12 Lag om ändring i lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare Härigenom föreskrivsatt 1 § lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§' Denna laginnehåller regler om arbete i ungdomslag hos staten, kommuner,landsfingskommuner, kommunalförbund, församlingar och kyrkliga samfälligheter för arbelslösaungdomar som har fylll aniingen arton meninte eller, om de har fullföljt en minst Ivåårig gymnasial utbildning,sjutton men inte . Reglerna lillämpas också på ung- Reglernatillämpas också på ungdomar som inte harfyllt domar som inte har fyllt och som avses i 1 § lagen och som (1985:568)om särskilda omsorger I. avses i 1 § lagen (1985:568) om om psykiskl utvecklingsstörda särskilda omsorger om psykiskl ut- m. fl. vecklingsstörda m.fl., eller 2. fått sinskolgång fördröjd tiU följd av ett varaktigt fysiskt funktionshinder. Ett ungdomslag är en gmpp av ungdomar somdeltar som biträden i arbete som ulförs åt arbetsgivaren och uträttar andranyltiga sysslor som annars inte skulle hablivit uträttade. Syftet är atl ungdomarna skall fä en meningsfullsysselsättning och praktisk erfarenhet av arbetslivet. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1986:330. Jämställdhet mellan kvinnor och män Prop.1986/87: 100 Bil. A.Arbetsmarknadsdepartementet m. m. 51 1.Arbetsmarknadsdepartementet, förslagsanslag XJlreAningai m.m., reservationsanslag