prop · GA03151 · 1986-12-31 00:00:00 — 1. förbud all röja sådant, som nägon har erfarit iallmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är påkallat av hänsyn lill intresse som angives i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 2. husrannsakaneller liknande intrång eller 3. frihetsstraffsom påföljd för viss gärning. prövar för riksdagensvidkommande huruvida tredje stycket är tillämpligt i fråga om visst lagförslag. Mötesfriheten och demonslra- Mötesfriheten och demonstra- tionsfriheten får begränsas endast tionsfrihelen fårbegränsas av hän- av hänsyn lill rikets säkerhet, till syn till ordning och säkerhet vid ordning och säkerhet vid samman- sammankomsten eller demonstra- komsten eller demonstrationen el- tionen eller till trafiken. I övngr/år ler till trafiken eller för all motver- dessa friheter begränsas endast av ka farsot. hänsyn till rikets säkerhet ellerför att motverka farsot. Föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gällersammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visstetniskt ursprung. Denna lag träder i kraft den . Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 16kap. 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas tre nya paragrafer, 16kap. 10 b och c samt 19 §§, av följande lydelse. Den som offentligen eller eljest i uttalande eller annatmeddelande som sprids bland allmänheten hotar eller uttrycker missaktning förfolkgrupp eller annan sädan grupp av personer med anspelning pä ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse, döms för hets motfolkgrupp lill fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Den som i uttalande eller i annat meddelande som spridshotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse, döms för hets mot folkgrupp lill fängelse i högst ellerom brottet är ringa, till böter. Den som i stillbild eller i en film, ett videogram, etttelevisionsprogram eller andra rörliga bilder skildrar sexuellt våld ellertvång med uppsåt att bilden eller bilderna sprids eller som sprider en sådanskildring, döms, om inte gärningen med hänsyn lill omständigheterna ärförsvarlig, för olaga våldsskildring till böter eller fängelse i högst sexmånader. Detsamma gäller den som i rörliga bilder närgånget eller utdragetskildrar grovt våld mot människor eller djur med uppsåt att bilderna spridseller som sprider en sådan skildring. Första stycket gäller inte filmer eller videogram somstatens biografbyrå har godkänt för visning. Det gäller inte heller enupptagning av rörliga bilder med samma innehåll som en film eller ettvideogram som har godkänts av biografbyrån. Vidare gäller första stycket inteoffentliga förevisningar av filmer el ler videogram. Har en upptagning av rörUga bilder försetts med ett intygom att Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. en film eller elt videogram med samma innehåll hargodkänts av . skall inte dömas till ansvar enligt förstastycket för spridning av upptagningen. Vad som har sagts nu gäller dock inte omintyget var oriktigt och den som har spritt upptagningen har insett eller bortinse detta. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhel i yrkesmässigverksamhet eller annars i förvärvssyfte till den som är under femlon år lämnarut en film, ett videogram eller en annan upptagning av rörliga bilder medingående skildringar av verklighetstrogen karaktär som återger våld eller hotom våld mot människor eller djur döms för otillåten utlämning a v film ellervideogram till böter eller fängelse . Första stycket gäller inte filmer eller videogram somstatens biografbyrå har godkänt för visning för någon åldersgrupp av barn underfemtonår. Det gäller inte heller en upptagning av rörliga bilder med samma innehållsom en film eller ett videogram som har godkänts av biografbyrån. Vidare gällerförsta stycket inte offentliga förevisningar av filmer eller videogram. Har en upptagning av rörliga bilder försetts med ett intygom att en fdm eller ett videogram med samma innehåll har godkänts av statensbiografbyrå för visning för någon åldersgrupp av barn , skallinte dömas till ansvar enligt första stycket. Vad som har sagts nu gäller dockinte om intyget var orikligt och den som har lämnat ut upptagningen har insetteller bort inse detta. Allmänt åtal för brott som avses i 10 b och c §§får såvittavser filmer eller videogram väckas endast efter medgivande av statensbiografbyrå. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)'dels att 1 kap. 8 §, 8 kap. 7 § och 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels attdet i lagen skall införas en bilaga av följande lydelse. 1 kap.8§ Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighet jämställas ,kyrkomötet och beslutande församling. Vad somföreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt alt ta del av handlingar hosmyndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos notariuspublicus och, såvitt avser verksamhet för officiell provning av fordon.Aktiebolaget . angivna organ skall vid tillämpningen avdenna lag jämställas med myndighet. Vad somföreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att la del av handlingar hosmyndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ somanges i bilagan till denna lag, i den mån handlingarna hör till den verksamhetsom nämns där. De i bilagan angivna organen skall vid tillämpningen av dennalag jämställas med myndighet. Sekretess gäller i verksamhet, som bedrivs av annan än statlig myndighet och som består i tillsyn eller stödverksamhet med avseende på näringslivet, för uppgift om Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som beståri tillsyn eller stödverksamhet med avseende på näringslivet, och itillsynsverksamhet, som annan än statlig eller myndighet utövar medavseende på näringslivet, för uppgift om 1. enskildsaffärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om detkan antas atl den enskilde lider skada om uppgiften röjs, 2. andra ekonomiska eller personligaförhållanden för den, som har trätt i affärsförbindelse eller liknandeförbindelse med den som är föremål för tillsyns- eller stödverksamhet som avsesi denna paragraf. 1 Lagenomtryckt 1985:1059. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag frånsekretessen enligt första stycket 1. om den finner del vara av vikt atluppgiften lämnas. I frågaom uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Attfriheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen att meddela ochoffentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § förstastycket 1 och 2 samt 5 § 1 och 2 samma förordning. De fall av uppsåtligtåsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § förstastycket 3 och 5 § J tryckfrihetsförordningen i övrigt är begränsad, är de därlystnadsplikten följer av Attfriheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen att meddela ochoffentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § förstastycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 samma förordning. De fall avuppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap.3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen i övrigt ärbegränsad, är de där tystnadsplikten följer av 6 lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. 6 och 6a §§ lagen (1980:11) om tillsyn Över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. Ienlighet med vad som anges i I kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningenom rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla ocksåhandlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hörtill där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fallmed hänvisning till numret i () på denförfattning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits ät organet. fördelning av statliga medel mellan länsbildningsförbundenför stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligt stöd i form av utbildningsbidrag för doktorander(SFS 1976; 1046) statligt stöd till utbildnings- och utgivningsverksamhet(SFS 1976; 1046) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande ochförnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) för mejeriprodukter,ekonomisk förening. Svensk költhandel, förening u.p.a., Sverigesoljeväxlintressenter, förening u, p. a., potatisintressenter,ekonomisk förening. Svensk sockerhandel ekonomisk förening. Svenskspannmålshandel, ekonomisk förening, och Svensk ägghandel, förening u.p.a. fisk, ekonomisk förening Riksprovplatserna Aktiebolaget ,Aktiebolaget och Skolor med enskild huvudman och statligt regleradeanställningar Riksutställningar,internationella fredsforskningsinstilut (), och statligt stöd till kulturverksamhet genom ideellaföreningar (SFS 1976; 1046) all verksamhet som publicus (SFS1981:1363) statligt stöd i marknadsreglerande syfte (SFS 1967:340) statligt stöd i marknadsreglerande syfte (SFS 1974:226) obligatorisk kontroll (SFS 1985; 1105) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos skolan statligt stöd i form av stipendier (SFS 1976; 1046) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andrafrågor som rör statligt reglerad anställning hos stiftelsen (SFS 1976; 1046) statligt stöd i form av bidrag lill resor och sfipendier(SFS 1976; 1046) statligt stöd i form av stipendier prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågorsom rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1976; 1046) Denna lag träder i kraft . Lag om upphävande av lagen (1981:485) om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag Härigenom föreskrivs att lagen (1981:485) om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag skall upphöra att gälla vidutgången av . Lagen tillämpas dock fortfarande i fråga om gärningar begångnaföre nämnda tidpunkt. Lag om ändring i radioansvarighetslagen (1966:756) Härigenomföreskrivs alt 2 § radioansvarighelslagen (1966:756) skall ha följande lydelse. Missbrukav yttrandefriheten i radioprogram medför ansvar och skade-ständsskyldighetendast när gärningen innefattar yllrandefrihelsbrott. Vad som sagts nu gälleräven förverkande av egendom och annan särskild rättsverkan av brott. Medyllrandefrihelsbrott i radioprogram avses i denna lag framställning elleroffentliggörande, som enligt 7 kap. 4 eller 5 § tryckfrihetsförordningenskulle ha varit att anse som tryckfrihetsbrott, om gärningen begåtts genomtryckt skrift. Yllrandefrihetsbroll föreligger endast om programmet blivitsänt. Bestämmelse i eller annan lag om påföljd förbrott, som avses i 7 kap. 4 och 5 §§ tryckfrihetsförordningen, eller om förverkandeav egendom eller annan särskild rättsverkan av sådant brott gäller även närbrottet är atl anse som yllrandefrihetsbroll i radioprogram. Medyllrandefrihelsbrott i radioprogram avses i denna lag framställning elleroffentliggörande, som enligt 7 kap. 4 eller 5 § tryckfrihetsförordningenskulle ha varit att anse som tryckfrihetsbrott, om gärningen begåtts genomtryckt skrift. Som yllrandefrihelsbrott i radioprogram anses också sådan olagavåldsskildring i rörliga bilder som avses i 16 kap. 10 b § brottsbalken.Yllrandefrihetsbroll föreligger endast om programmet blivit sänt. Bestämmelsei eller annan lag om påföljd för brotl, som avses i andra stycket,eller om förverkande av egendom eller annan särskild rättsverkan av sådantbrott gäller även när brottet är atl anse som yttrandefrihetsbrott i radioprogram. Denna lag träder i kraft den . 2 1986/87. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27november 1986 Närvarande; statsrådet , ordförande, och statsrådenSigurdsen, , , S. , , , , ,, , , G. , Lönnqvist Lagrådsremiss om förstärkt grundlagsskydd föryttrandefriheten, m. m. I vårt land har friheten att yttra sig i tryckt skrift etlsärskilt starkt grundlagsskydd. har vi fortlöpande haft ensärskild tryckfrihetsförordning av grundlags karaktär. Den nu gällandetryckfrihetsförordningen (TF) är frän . Den växande betydelsen av andra medier än del trycktaordet, såsom radio och TV. har aktualiserat frågan om alt utvidga degrundlagsfästa garantierna för yttrandefriheten till nya områden. Dessa medierhar ett mera begränsat grundlagsskydd genom regeringsformen (RF). Även iövrigt har en översyn av gällande regler om yttrandefriheten i massmedier medtiden blivit aktuell. Jag kommer i nästa avsnitt att närmare redogöra för detreformarbete som har pågått på detta område. Jag nöjer mig därför nu med attnämna att detta arbete senast har bedrivits i en kommitté som tillkallades år1977 av chefen för juslitiedeparlementet efter bemyndigande av regeringen. Kommitténantog namnet ytirandefrihetsutredningen (YFU) och har som ledamöter haftchefredaktören , ordförande, författaren ,riksdagsledamoten , informationschefen samtriksdagsledamöterna och - fr. o. m. den20 - . YFU avlämnade ett delbetänkande (SOU1979:49) Grundlagsskyddad yttrandefrihet. Detta belänkande var avsett som ettunderlag för debatt i frågan om hur grundlagsskyddet för yttrandefrihetenskulle förstärkas. Det blev föremål för en omfattande remissbehandling.Yttrandena finns sammanställda i departementspromemorian (Ds Ju 1980:5)Remissyttranden över yttrandefrihetsutredningens betänkande (SOU 1979:49)Grundlagsskyddad yttrandefrihet. YFU avlämnade därefter betänkandet (SOU1983:70) yttrandefriheten, som innehåller förslag lill en nyyttrandefrihetsgrundlag saml förslag till ändringar i TF och RF. Den nyagrundlagen bygger pä de bärande principerna i TF. YFU;s sammanfattning av innehållet i belänkandet bör fogaslill proto- 18 kollet i detta ärende som bilaga I. De av YFU framlagdalagförslagen bör Prop. 1986/87:151 fogas till protokollet som bilaga 2.Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna börfogas som bilaga 3 till protokollet i detta ärende. Även dessa remissvar harsammanställts i en departementspromemoria (Ds Ju 1985:4) Remissyttranden överyttrandefrihelsulredningens betänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten. Jag avser atl nu ta upp frågan om ett förstärktgrundlagsskydd för yttrandefriheten. Jag kommer också alt behandla vissa andrafrägor som har samband med denna fråga. Först bland dessa frågor vill jag nämnaetl förslag lill ändring i TF som har en viss anknytning till de förslag somYFU har lagt fram men som har utretts särskilt. Del gäller en utvidgad tillämpninghos enskilda rättssubjekt av den princip om allmänna handlingars offentlighetsom f. n. gäller hos myndigheter och andra offentligrättsliga organ. bemyndigade regeringen dåvarande chefen förkommundepartementet att tillkalla en kommitté för att utreda frågor omkommunala företag m.m. Kommittén, som antog namnet kommunalföretagskommit-lén(ledamöter: regeringsrådet , ordförande, kommunalrådet och riksdagsledamoten ), avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1983:61) Handlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet. Kommitténs sammanfattning av innehållet i betänkandet börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Kommitténs förslag till lagom ändring i TF, lag om allmänna handlingars offentlighet hos andra organ än myndigheteroch lag om ändring i sekretesslagen (1980; 100) m.fl. lagförslag bör fogastill protokollet som bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna bör fogas som bilaga 6 till protokollet i detta ärende. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inomjusliliedepartemenlel och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr3500-83). Regeringen beslutade att överlämna betänkandet,såvitt angår frågan om tillämpning av offentlighetsprincipen hos privaträttsligaorgan med kommunala förvaltningsuppgifter, till stal-kommunberedningen (C1983:02). Beredningen har avgett betänkandet (Ds C 1985:13)Kommunala förelag. I betänkandet har beredningen lagt fram förslag i dennadelfråga. Belänkandet har remissbehandlats och övervägs f. n. inomcivildepartementet. Jag tar i det följande inte upp den frågan till särskildbehandling ulan begränsar mig i denna del till frågor som rör offentlighetsprincipenhos privata organ med statliga förvaltningsuppgifter. Justitieombudsmannen (JO) har lilljustitiedepartementet för kännedom överlämnat ett beslut som bl. a. rörskyddet för den som anskaffar uppgifter för offentliggörande i massmedierna. JOanser atl det kan finnas skäl för statsmakterna all i lämpligt sammanhang övervägaom inte en författningsändring behövs. har ijanuari 1985 kommit in med en skrivelse föranledd av JO-beslutet. Dalainspektionen har kommit in med en skrivelseangående förhållandel mellan kreditupplysningslagen (1973:1173) och TF. Justilie- kanslern (), , . Svenskupplysningstjänst och har yttrat sig Prop.1986/87:151 över skrivelsen. Yttrandena finns tillgängliga i det ärendet (Dnr1335-84). Slutligen bör nämnas att det till justitiedepartementetfrån enskilda personer och organisationer har kommit in ett stort antal olikaskrivelser med anknytning lill YFU;s förslag. 1 fortsättningen redogör jag först korlfallat för gällanderätt och reformarbetet (avsnitt 2). Därefter diskuterar jag behovet av ettförstärkt grundlagsskydd för yttrandefriheten samt den principiellautformningen och omfattningen av elt sådant skydd. Jag diskuterar också vilkengrundläggande lagteknisk lösning som bör väljas (avsnitt 3.1 och 3.2).Därefter presenterar jag mina överväganden och förslag under sex huvudrubrikermed utgångspunkt i de grundläggande principerna inom det tryckfrihets-rättsligasystemet, nämligen censurförbudet(avsnitt 3.3) etableringsfriheten(avsnitt 3.4) det speciellaansvarighetssystemet (avsnitt 3.5) den särskildaregleringen av yttrandefrihetsbrotten (avsnitt 3.6) skyddet förmeddelare m. fl. (avsnitt 3.7) den särskildarättegångsordningen (avsnitt 3.8). Sist i den allmänna motiveringen lar jag upp frågan omhandlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet (avsnitt 3.9). 2 Gällande rätt och reformarbetet m. m. En översikt av regelsystemet Redan i den inledande bestämmelsen i RF slås fast alt enfri åsiktsbildning är en av grundvalarna för den svenska folkstyrelsen. Denfria åsiktsbildningen skyddas framför allt genom bestämmelserna om degrundläggande medborgerliga fri- och rättigheterna i 2 kap. RF. Det skydd somdessa bestämmelser ger har byggts ut och förstärkts genom grundlagsändringaråren 1976 och 1979. Bland de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna intaryttrandefriheten och informationsfriheten en central ställning.Yttrandefriheten beskrivs i 2 kap. 1 § RF som en frihet all i tal, skrift ellerbild eller pä annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter ochkänslor. Informationsfriheten anges på motsvarande sätt bestå i frihet attinhämta och motta upplysningar saml all i övrigt la del av andras yttranden.Liksom flertalet andra fri- och rättigheter i 2 kap. RF är medborgarnatillförsäkrade dessa friheter gentemot "del allmänna", och inlegentemot andra enskilda. Yttrandefriheten och informationsfriheten kanbegränsas genom lag inom vissa ramar som anges främst i 2 kap. 12 och 13 §§ RF.Det finns ett särskilt kvalificerat beslutsförfarande som kan tillämpas iriksdagen när sådana begränsningar är aktuella (2 kap. 12 § tredje- femtestyckena RF). har det tryckta ordet endominerande ställning när del gäller förutsättningarna för en allsidig upplysning och opinionsbildning. Tryckfrihetensgrundläggande betydelse för en fri samhällsdebatt och ett Prop. 1986/87:151fritt samhällsskick har föranlett lagstiftaren att omgärda de tryckta skrifternamed ett särskilt starkt rättsligt skydd. Tryckfriheten skyddas mot ingrepp fråndel allmänna genom detaljerade bestämmelser i tryckfrihetenhänvisar 2 kap. 1 § RF därför till TF, som också innehåller bestämmelser omallmänna handlingars offentlighet. Genomalt TF är en grundlag ger den utförliga regleringen där etl gott skydd för dettryckta ordet. Elt utmärkande drag för en grundlag är ju att den kan ändrasendast genom likalydande beslut vid två riksmöten med nyval emellan. När envanlig lag skall ändras räcker det att beslutar om ändringen vid etttillfälle. Förfarandet vid ändring av en grundlag ger en särskild stabilitet åtde gällande bestämmelserna och utgör ett skydd mot förhastade ändringar l.ex.på grund av tillfälliga opinionsvindar. Väsentligt är också attgrundlagsbestämmelser är överordnade bestämmelser i vanlig lagstiftning ochsåledes i princip har företräde vid eventuella lagkonflikter. Yttrandefriheteni övrigt skyddas visserligen också av grundlagsbestämmelser. Men del skyddetbestår som antytts av färre och mera allmänt hållna bestämmelser i . Förfrämst radio och TV är grundlagsskyddet dessutom kompletterat med bestämmelseri vanlig lag. Det råder alltså en viktig skillnad i del rättsliga skyddet föryttrandefriheten. Friheten att yttra sig i tryckta skrifter kan begränsas baragenom ändringar i TF. När det gäller t. ex. sändningar i radio och TV kanyttrandefriheten däremot begränsas genom ändringar i vanlig lag inom de ramarRF anger. Tryckfrihetenssyfte är enligt 1 kap. 1 § andra stycket TF att säkerställa elt frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning. Genom bestämmelserna i skyddas iförsta hand den fria debatten och det fria informationsflödet i olikasamhällsfrågor. Men skyddet är inle begränsat lill detta område. Friheten atlyttra sig i tryckta skrifter gäller "vad ämne som helst". Dettainnebär att t. ex. religiösa, konstnärliga och vetenskapliga framställningaromfattas av skyddet lika väl som framställningar av ren underhållningskaraktär. ITF skyddas tryckta skrifter och skrifter som har framställts på elt jämförbartsätt, om vissa förutsättningar är uppfyllda (1 kap. 5 §). TF är exklusiv i denmeningen atl bara ingripanden som har stöd i grundlagen får göras mot trycktaskrifter. En viss begränsning i skyddet är dock att ingripanden som integrundas pä "missbruk av tryckfriheten" är tillåtna vid sidan av TF (1kap. 3 §). Om en tryckt skrift används som ett led i t. ex. ett bedrägeribrotl,kan gärningen sålunda beivras utan att del finns något särskilt stöd för dettai TF. Likaså anses ingripanden i viss utsträckning kunna göras mot kommersiellreklam, även utan att det finns någon bestämmelse i TF som uttryckligentillåter det (se dock 1 kap. 9 § 1). Skyddetför det tryckta ordet mot ingrepp frän del allmännas sida bygger på vissa grundläggande principer. Det finns särskilda bestämmelser i om censurförbud, etableringsfrihet, etl speciellt ansvarssystem med ett 21 ensamansvar,en särskild och uttömmande reglering av iryckfrihelsbrot- Prop. 1986/87:151ten, skydd för meddelare m.fi. genom ansvarsbegränsning och anonymitetsskyddoch en särskild rättegångsordning i tryckfrihetsmål med bl. a. jury. En av tryckfrihetens viktigaste principer ärcensurförbudet. Av bestämmelserna i 1 kap 2 § TF följer att det allmänna intefår förhandsgranska en skrift som skall tryckas. Det allmänna får inte hellerulan stöd av bestämmelserna i hindra en skrifts mångfaldigande, utgivningeller spridning pä grund av skriftens innehåll. Ett grunddrag i tryckfriheten är enligt 1 kap. 1 § andrastycket TF att alla har frihet att i tryckt skrift framföra tankar och åsikter,offentliggöra innehållet i myndigheternas allmänna handlingar saml meddelauppgifter och underrättelser i vilket ämne som helst. Vidare följer av 4 kap. 1§ TF att etableringsfrihet gäller för den som vill framställa tryckta skrifter.I 6 kap. finns motsvarande bestämmelser om rätlen att sprida tryckta skrifter. Det speciella systemet med ett principiellt ensamansvarutgör också etl skydd för tryckfriheten. Ansvarighetssyslemet innebär enligt 8kap. TF atl endast en person normall är slraffrättsligt ansvarig för vad somtrycks i en skrift. Ansvaret vilar i första hand på en särskilt utseddutgivare, om det är en periodisk skrift enligt 1 kap. 7 § TF, och i andra fallpå författaren (8 kap. 1 och 5 §§ TF).