prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En särskild nämnd,glesbygdsnämnden, med företrädare för bl.a. enskildoch kooperativ handel, centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner, ärknuten till verket som rådgivande organ i frågor som rör dislribulionoch varuförsörjning i glesbygd. omorganiserades den Ijuli1986. Fr.o.m. /87 harprogramindelningen avskaffats och verket erhåller medel genom ettförvaltningskostnadsanslag (förslagsanslag). verksamhet är i hög grad koncentrerad tillhushäUseko-nomiska frägor ochproduktsäkerhelsfrågor. En effektiv rättslig kontroll av marknaden behöver upprätthållas. Uppföljningen avriktlinjer och överenskommelser kommer att intensifieras. I vad mån nyarikflinjer kommer atl utarbetas blir beroende av i vilken utsträckning förelagen vidlaregenålgärder.Konsumentverket satsar vidare på att utveckla den lokala konsu-menlpoUliken, attsiödja särskilt utsatta grupper av hushåll och alt engagera fler grupper i konsumentpolitiken. föreslår i sinanslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslaget för /. 1985/86:121 angavs minskningen av anslagetunder ireårsperioden /87-1988/. /88 föresläs ske genom minskning av personal- ochlokalkoslnaderna. Detta kommer inte atl drabba den operativa verksamheten utan i första hand de inlerna servicefunktionerna. Personalminskningen kräver en fortlöpande allmän rationalisering av verksamheten och ökade investeringar pä kontorsauto mation. Konsumeniverkel färdisponera en rörlig kredit hos riksgäldskonlorel för den uppdragsfinansieradeverksamhelen inlill ell belopp av . Verket disponerar en rörlig kredit intill etlbelopp av . under tionde huvudtitelns kommittéanslag för arbetet medkönsdiskriminerande reklam. Konsumentverketbedömer atl intäkterna kan öka med . genom en ökad produktion ochförsäljning av tidningar, böcker etc. Den ökade försäljningen medför attproduktionskostnaderna ökar med motsvarandebelopp. Prop.1986/87: 100 Bil. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) (34 497 000) (-1-1 186000) Varuprovningar m. m. på Avgår intäkter under anslagei har beslutat om en delvis förändradinrikining av konsumentpolitiken (prop. 1985/86: 121,LU 34, rskr. Denna skall bli tydligare inriktad på hushållsekonomiska frågor. Den lokala konsumentpoliliskaverksamhelen skall utvecklas. Särskilt utsatta grupper skall stödjas, bl. a. genom uiökad budgelrådgivning. Fler grupperi samhället skall engageras ikonsumentpolitiken. Vidare skall företagen ha ell större ansvar för allförbällra konsumenternas förhållanden. I propositionen markeras del samband som finns mellan pris-, konkurrens- ochkonsumentpolitik. Utgångspunkten vid anslagsberäkningen ärdel huvudförslag som lades Prop. 1986/87: 100 fast i prop. 1986/87: 121, dvs. en minskning av ulgifterna med 5 %under en Bil- 9 Ireårsperiod. Budgetårel 1986/87 gjordes en realminskning . Jag föreslär atl anslagetminskas /88 och atl resterande tas budgetårel1988/89. Jag tillstyrker allen röriig kredii hos fär disponeras enligt verkets förslag.Verket bör även lillföras 0,2 milj. kronor från de medel som beräknalsför forsknings- och utredningsarbete under tionde huvudtitelns kommittéanslag. För dearbetsuppgifter som verkel tillförs med anledning av att före- skriftsansvarelför lagen (1971: 1081) om volym och vikl överförs tillverkel från statens provningsanstaltföreslår jag en resursförslärkning av . Vad gällerförsäljningen av publikationer beräknar verket att denna kan öka i omfattning.Kostnadseffekterna av en sådan ökning är emellertid svåra atlbedöma. Jag har därför endast beaktat intäkterna från försäljningen och räknat upp dessa med420000 kr. I promemorian omfinansiering av den konsumenltekniska forskningen vid Chalmerslekniska högskola (Ds Fi 1986: 26) föresläs alt ett samråds-sekretariat knytstill . Jag utgär från att om sä blir fallet, ekonomiskl utrymmeför en del av sekretariatets verksamhel kan skapas inom ramen för anslaget. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till för budgetårel1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 9237 465 1986/87 Anslag 8824 000 1987/88 Förslag 8882000 har till uppgift atl pröva tvister mellan konsumenter ochnäringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter saml atl ge rekommendationer om hurtvisterna bör lösas. Nämnden skall dessutompå begäran av domstol avge yttranden enligt lagen (1974:8) om rättegången itvistemål om mindre värden. Vidare skall nämnden stödja kommunernasreklamationshantering och därvid bl. a. informera om nämndens praxis och ge råd till konsumentvägledare på lokal nivå. aren heltidsanställd ordförande. Till nämnden harknutits ett råd med uppgifl alt bislå nämnden i vikligare frägor om verksamhelens omfattning ochinriktning. Rådet skall bestå av förelrädare för konsumenter, näringsidkare ochkommuner. Under /86 kom 7463 anmälningar in till nämnden. Detla är istort sell en oförändrad ärendeiillsirömning jämfört med föregående budgetår. Under /86 har 7086 ärenden avgjorts av nämn- 42 den varav 4043 vid sammanträde. Ärendebalansen var vidutgången av budgetårel 1985/86 2748 ärenden. Del är en ökning med 377 ärenden jämfört med föregående år. föreslår i sin anslagsframslällning bl. a. följande. En minskning av anslaget, enligt huvudförslagel,kommer all drabba personal- och samman-irädeskostnaderna och medföra förlängdahandläggningslider och en ökad ärendebalans. Nämnden hemställer därför alt huvudförslagetinte tillämpas. Nämndenyrkar i stället - med hänvisning till arbetsbelastningen -att anslaget uppjusieras med , medvilket belopp anslaget minskades budgetårel 1986/87. Nämndenyrkar medel för att utvidga verksamhetsområdet lill alt omfallasnickeritjänsler (-(- . ), för besiktningar m.m. (. Nämndenförutsätter atl särskilda medel tillförs nyskapade rådel. Prop.1986/87: 100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Beräknad ändring 1987/88 (6484 000) (-1-221000) Med hänvisning lill den översyn av konsumentpolitiken somnyligen har gjorts är jag inte beredd att föreslå några förändringar iverksamhetens inriktning. Jag föreslår atl förnäsla budgelär medel för beräknas med en real minskningav utgifterna . Nämnden bör inomramen för befintliga medel genomföra stickprovsundersökningar av ivilken utsträckning nämndens beslut följs. Jag utgär även ifrån atl enförbättring av del databaserade registreringssystemet kan genomföras inomramen för befintliga medel. Ekonomiskl utrymme för rådets verksamhel bör skapas inom ramen föranslaget. Jag hemställer alt regeringen föreslär atl tillAllmänna 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av . Vissa centrala myndigheter m. m. Prop.1986/87: lOO 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Byggnadsslyrelsenär central förvaltningsmyndighel för frågor om anskaffning av lokaler för civila statligamyndigheler och förvallning av slalliga fastigheter. 1 verkets uppgiflingär främst att förvalta de fastigheter som är upplagna i styrelsensförmögenhetsredovisning, atl anskaffa lokaler för statsmyndigheterna ochutreda behovet av slalliga byggnadsprojekl i den män dessa uppgifler inleankommer på annan myndighet, att efter uppdrag projeklera, bygga ochinreda byggnader för statens räkning saml all genom ulvecklings- ochnormeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i fråga om byggandeoch fastighetsförvaltning för slatens räkning. Verket leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldirektör som också ärordförande i styrelsen. Den centrala förvallningen är uppdelad på sju byråer,nämligen en utredningsbyrå, en projekteringsbyrå, en byggnadsbyrå, en utrikesbyrå, en fastighetsbyrå, enleknisk byrä saml en administrativ byrä. Härtill kommer etl planerings- ochbudgetsekretariat, en inredningssektion, en personaladministrativ enhel saml eninlernrevi-sionsenhet. Den regionala verksamheten är uppdelad i fem regioner,södra, västra, östra, mellansvenskaoch norra med regionkontor i resp. , , , och Umeå.Inom regionerna finns även elt antallokalkontor som svarar för fastighetsförvaltning och byggnadsarbeten. Regionkontoren i , och Uppsalahar enheter för byggnadsverksamhei i egen regi. Inom byggnadsslyrelsen fannsvid ulgången av /86 sammanlagt ca 2 200 anslällda vilkel är 20 fler än vid ulgången av budgetåret innan. Av deanställda ingick ca 1 590 i denregionala organisationen. Av dessa var ca 810 sysselsatta med fastighetsdriftoch ca 380 med byggnadsverksamhet i egen regi. Ökningen av antalet anställdasammanhänger främst med en utbyggnad av fastighelsdriften. Omfaltningen avbyggnadsstyrelsens administration fastställs av regeringen. I statsbudgetenförs endast upp etl formellt anslag av . Byggnadsstyrelsenredovisar sin verksamhet uppdelad på huvudprogrammen: Lokalhållning,, Anskaffning, Egen regi. Inredning samt Övrig verksamhel- saml stödprogrammen Administration och ekonomi. Teknik samt Gemensammafunktioner. Kosinaderna för verksamhet har indelats i direktakostnader och indirekla kosinader. Med indirekla kostnader avses deadministrationskostnader som slutligt fördelas på de nämnda huvudprogrammen. Kostnadernafinansieras på följande sätt: Lokalhållning frän hyresin täkter.Fastighetsförvaltning från hyresintäkter, uppdragsiniäkter, anslag för energibesparande åtgärder,parkeringsintäkter m. m.. Anskaffning från anslag lill byggnadsverksamhei, uppdragsintäkter m.m.. inredningsanslag och uppdragsiniäkter. Övrig verksamhelmed uppdrags- Prop. 1986/87: 100 intäkterm. Byggnadsslyrelsens huvuduppgifter - fastighetsförvaltningoch lokalanskaffning - slyrs av ulvecklingen inom de slatligaverksamhelsgrenar för vilka byggnadsslyrelsen är ansvarig för lokalhållningen.Detla innebär att uppgifterna inom dessa områden inte primärt kan styras genom förslagfrån byggnadsstyrelsen.Etl minskat ekonomiskt utrymme för den offentliga seklorn med en minskning avden statliga verksamhelen får konsekvenser för bäde anskaffning och förvaltningav statliga fasligheter och lokaler. För byggverksamheten har ell minskat ekonomiskl uirymme leltlill en minskning av nybyggnadsverksamheten och ell ökal behov av ombyggnaderför alleffeklivisera utnyttjandet av befintliga lokaler. Det minskade ekonomiska ulrymmelkräver vidare att slandard- och normfrägor ses över i koslnadsbesparandesyfle. Inom befintligt fastighetsbestånd måste ålgärder vidtas genomomdisponeringar och uppruslningsåtgärder för att undvika hyresförluster m. m.genom tomma lokaler. Balans måste råda mellan siatsmakternas krav på godlokalekonomi och brukarnas krav på funktionella lokaler, god arbetsmiljö ochdrifi- och underhällsservice. En effektiv lokalhållning tolall sett skaU varavägledande. Förändringar av lokalför-sörjningsförutsättningar som följer avulvecklingen hos brukarmyndighe-lerna mäste följas med stor uppmärksamhel.Detta gäller för den närmaste planeringsperioden, specielll utvecklingen inomhögskolan, det slatliga exekutionsväsendet, skatteförvaltningen ochlänsförvaltningen. måste ha en väl utvecklad kunskap inom desektorer verket arbetar ochvara beredd att snabbi hjälpa tillmed de lokalanpassningar som följer avmyndighelernas verksamhelsförändingar. Regeringens direktiv rörande älgärder för lokalkostnadsbesparingarunderstryker detta. Byggnadsstyrelsenfortsätter arbelel med att effektivisera och hålla nere kostnaderna förfastighelsdrift och fastighetsunderhåll, bl. a. genom rationaliseringar, ökadsamordning av den slatliga fastighelsdriften, energibesparande åtgärder ochgenomförande av ett system för planering av fastighetsunderhållet pä fem är för yttrearbeten och tre är för övriga åtgärder. Byggnadsslyrelsen arbetar fortlöpande medatl ändra en rad rutiner i syfle altförbättra servicen till brukarna och öka effektiviteten i lokalanvändningen. Del gäller bättre ömsesidig löpandeinformation, klarare ansvarsfördelning,snabbare besked och ålgärder i den dagliga verksamheten, störte planmässighel och merabrukarinflylande i planeringen av fastighetsunderhållet m. m. En alltstörre del av besluten las pä det lokala planelvilkel medför en snabbare hanlering av de olika ärendena. Byggnadsstyrelsendecentraliserar successivt arbelsuppgifler lill de regionala och lokalaenheterna. Byggnadsstyrelsenär statsförvaltningens expertorgan för bl. a. lokalför sörjningför civila slalligamyndigheter. Inom verkel finns kunskap om lokalfrågorför i storl setl hela den civila statsförvaltningen. Byggnadsty relsenhar överblick över del slatliga lokalbeslåndet och hyresmarknaden, 45 mångsidigt utvecklad kompetens beträffandeproduktion och förvallning Prop. 1986/87: 100 av slatliga lokaler samlomfallande erfarenhet av hyresavtal och andra Bil. Ansvar förfastighetsförvaltning och anskaffning av lokaler för slallig verksamhet harunder senare år i ökad utsträckning lagls på verket. Enligt byggnadsslyrelsensuppfattning bör denna utveckling fortsäUa i syfte att tillvarata verketskunskaper och erfarenheter inom verksamhetsområdet. Det är också angeläget attinte splittra sakkunskap och expertis på för många håll inom den statligaseklorn och näriiggande områden. Myndigheler och andra lokalbrukare skalluppmärksammas på byggnadsslyrelsens kunskaper och erfarenheler inomlokalförsörjningsom-rådet. Byggnadsslyrelsentillämpar, vid beräkning av verkets administrationskostnader, det huvudförslagsom fastslälldes inför budgeiårei 1986/87 vilket för /88innebär en real minskning av ulgifterna . För nästa budgelår beråknasförvaltningskostnaderna, exkl. lokalkoslnader, till , varav förlöner . Lokalkostnader beräknas lill . Sammanlagiberäknas administrationskostnaderna uppgå lill . I den följanderedovisningen ingär dessa kostnader i resp. verksamhetsområde i enlighet medföljande tabell. Uiöver administrationskostnaderna beräknas en nettoförbrukningunder nästa budgetår av . för uiredningar rörande byggnadsprojekl Verksamhetsområde Avbyggnadsstyrelsen beräknat för Lokalhållning omfaltarlokalförsörjningsplanering, behovsprövning samt inhyrning av lokaler. Denstalsfinansiella åtstramningen har medfört ett mer intensivtplaneringsarbete med syfte att effektivisera lokalutnyltjandet. Den lokalstandard somtillämpas bör enligt ytterligare diskuteras. Standardoch kostnader måste vägas mol övriga kostnader för verksamhelerna. I förstahand måste grundläggande arbetsmiljökrav tillgodoses. Lokalbrukarna måste varaberedda att tillsammans med verket pröva lokallösningar som innebär ett ökathänsynstagande till begränsningarna i befintliga lokaler och knapphet på medelför störte ändringsarbeten. I övrigt måste syftet vara att de totalakostnaderna för lokalbrukarnas verksamhet blir så låga som möjligt. Den av byggnadsstyrelsenförvaltade lokalarean uppgick vid ulgängen av /86 till knappt 9 miljoner m', varav ca 5,9 miljoner m' utgjordes av statsägda lokaler. innebär en minskning under budget året med ca 120000 m". Andelen stalsägda lokaler har ökat med ca 40000 4 m" medan inhyrda lokaler minskal med ca 160000 m". Som en följd avriksdagens beslul (prop. 1984/85: 81, JuU 18, rskr 164) Prop. 1986/87: 100om polisens arbelsformer på regional och lokal nivå har de lokala polis- Bil. 9 myndigheterna övertagit lokalansvaret för vissa mindre arbetsgrupper ochposteringar. Överföring av berörda hyreskontrakt avseeende lokaler om ca 25000m- har skelt under vären 1986. Byggnadsslyrelsenföreslår i samråd med all byggnadsslyrelsenslokalhällningsansvar för de lokaler som disponeras av de allmännaadvokatbyråerna - f. n. 37 konlor om lillsammans 8 400 m' lokalarea - fr. o.m. ersätts med elt samrådsförfarande mellan de allmännaadvokatbyråerna och vid nyetableringar och byte av lokaleravsedda för de allmänna advokatbyråerna. Detta kan enligt verken ske motbakgrund av att advokatbyråerna har särskild kompetens i bl. a. hyresfrågor ochatl lokalhållningen för byråerna hitlills har hafl ringa eller inget sambandmed övriga lokalförsöijningsplan-ering. Enligt regeringensdirekliv för myndighelernas anslagsframställningar för /88 skallcivila statliga myndigheter redovisa i vilken omfattning och vid vilkatidpunkter som begränsningar i lokalinnehavet beräknas kunna genomföras underde närmaste följande tre budgetåren. Redovisningarna skall utföras i samråd medbyggnadsstyrelsen. Ett flertal myndigheter har föreslagit lokalbesparingar somenligt verkets bedömning bör leda tiU reducering av lokalkoslnaderna /88. Av det redovisade materialet framgår atl den disponeradelokalarean kan minskas med ca 18 300 m'. För alt åsladkomma reellalokalbesparingar kommer atl samråda med berörda myndigheteroch utreda hur de lokaler som lämnas skall kunna användas för annan verksamhet. Byggnadsstyrelsensadministralionskoslnader för programmet lokalhållning beräknas för budgetårel1987/88 till ca 29 milj. kr. omfaltar ekonomiskoch teknisk förvallning av fasligheler. Den ekonomiska fastighetsförvaltningenavser uthyrning av lokaler samt ekonomiska och juridiska frågor somsammanhänger med fastighetsägande. Den tekniska faslighelsförvaliningenomfattar fastighetsdrift, fastighetsunderhåll och ombyggnader samlenergibesparande åtgärder. Förvaltningens primära ändamål är att tillgodose destatliga myndighelernas behov av ändamålsenliga lokaler och en god arbelsmiljö.Den skall bedrivas sä atl fastigheternas värde och tekniska funktion vidmakthålls.Den skall vidare ge ett godtagbart ekonomiskt resultat vid en marknadsanpassadhyressättning. Resultatbudget för fastigheter som förvaltas avbyggnadsstyrelsen. Av byggnadsstyrelsenberäknad ändring 1987/88 Prop.1986/87: 100 Bil. Hyror från statsmyndigheter 5 324600000 Hyror från enskilda 219800000 Summa intakter 5594 000 000 statsägda lokaler 1269 400 000 Hyror m. m. för inhyrdalokaler 1887 500000 Administrationskostnader 120400 000' Kapitalkostnader a) avskrivningar 278000 000 b) räntapä kapitalet 1431 000 000 Summa kostnader 4986 300 000 Resullal efter avskrivningar, finan siella inläkler och kosinader 607700 000 Extraordinära intäkter/kostn. 40000000 Resultat före avsällningar och skatt 647700 000 Kommunalskatt -1000000 Årets resultat 646700 000 -1-331600000 -t-10200000 -30000000 f 153 600000 +75000000 ' Inkl. administrationskostnader för lokalhållningen ochövrig verksamhet . Det i förhållande /87 förbättrade beräknade resultatet för /88beror lill störte delen på ökade hyresintäkter och på att statensavkastningsränta bedöms gå ned frän /budgetåret1987/88. Om de intäkter ochkostnader som inte direkt är knutna till statsägda fastigheter, viss del avadministrationskostnaderna m.m., räknas bort samt drift- ochunderhållskostnaderna reduceras med de delar som faller pä de s. k.slotlsfasligheterna förbättras resultatet före extraordinära intäkter/kostnader,avsättningar och skatt till ca . Detta överskott uppgär till avhyresinktäkterna. Beroende på de skillnader som föreligger mellanbyggnadsstyrelsen och andra fastighetsägare vad gäller bl. a. skatteregler ochfinansiering är det svårt att jämföra lönsamheten. De översiktliga jämförelsersom trots detta görs tyder dock på att lönsamheten av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning är fullt godtagbar. Överskottet förfastighetsförvaltningen för /86 uppgick enligt bokslulel till ca560 milj. kr. varav 535 milj. kr. avser inrikes fastighetsförvaltning. En del av detlaöverskott, 22 milj. kr,, haruppkommit genom realisationsvinster vid fastighetsförsäljning varav 20 milj.kr. avser försäljning av inrikes fastigheter. föreslår atlrealisationsvinsten /86 får användas för fastighetsunderhåll,byggproduklion eller fastighetsköp. Under utgifterna för fastighetsförvaltningen /88 har beräknat sammanlagi ca 1420 milj. kr. för teknisk fas-Prop. 1986/87: 100 tighetsförvaltning i stalsägda lokaler. Av beloppelavser ca 870 milj. kr. 9 fastighelsdrift,vilket innebär en ökning om ca 40 milj. kr. jämfört med innevarande budgetär. För fastighetsunderhåll samtombyggnad och energibesparande ålgärder beräknar byggnadsslyrelsensammanlagi ca 550 milj. kr., varav 20 milj.kr. avser slottsbyggnader m.m. och 23 milj. kr. Dettainnebär en ökning för den inrikes fastighetsförvaltningen med ca 120 milj. kr. varav för slottsbyggnader 10 milj. kr.För utrikes fastigheter ökarunderhållskostnaderna med 1 milj. kr. Av kostnaderna för inrikesfastighetsunderhåll är 75 milj. kr. kosinader för sädana underhällsåtgärder somtidigare ulförls i samband med större om- och tillbyggnader och som då bekostats med investeringsmedel. administrationskostnader för programmetberäknas till ca 84 milj. kr., dvs.en minskning med ca 2 milj. kr. Förtäntningen av det av förvallade kapilalel ochavskrivningarna beräknas minska medca 60 milj. kr. resp. öka med ca 20 milj. kr. Överskottet av fastighetsförvaltningen beräknas till ca 750 milj. kr. vilket är en ökning med ca 90 milj.kr. i förhållande till 1986/87. Byggnadsslyrelsenhar konstaterat atl kostnaderna för fastighelsdrift har ökat snabbare änkonsumenlprisidex. Nägon officiell index för fastighets-drift finns inte. Verkel har därförskapat egna index för mediakostnader ochlotala fastighelsdriflskostnader baserade på uppgifter från avseende kostnadsutvecklingen föreldningsolja, värme- och hushållsel resp. faktorprisindex förbyggnadskoslnader. Tillämpningen av index visar alt ulvecklingen av verkelstotala driftskostnader i fasta priser understiger konsumentprisindex.Driftkostnaderna i fasta priser i 1978 ärs prisnivå har minskat med i genomsnitl per är. Energisparälgärder idel förvaltade fastighetsbeståndet har främsl bidragit lilldenna utveckling. De mesl lönsamma energisparåtgärderna har utförts.Byggnadsstyrelsen har trots detla satt eltbesparingsmål om för verkels lolala driftkosinader för dennärmaste femårsperioden. Anskaffning omfaltardelprogrammen Byggproduklion och Köp och försäljning av fastigheter. DelprogrammelByggproduklion omfaltar projekiering och byggande. För projekleringen anlilasutomstående konsuller.Projektledning utförs av projekleringsbyrån och vid regionkontoren. De senare svarar även för byggledning,kontroll och besiktning. För utförandet anlilas entreprenörer elleregenregienheterna i , och . För all skapa ettbättre underlag för statsmakternas beslut om invesle ringsnivånoch för att också tillvarata möjligheterna att genom god fram förhällning effekliviseradet egna arbetet har byggnadsslyrelsen i likhei angelägenhelsgraderaiplanerade byggprojekt. Med hänsyn till bl. a. invesleringsbehoven inomhögskolan och kultursektorn saml kra ven pä att ta i anspråk friställda lokaler inom nedlagda regementen har verket beräknat investeringsnivån förbudgeläret 1987/88 fill ca 700 milj. kr. avseende verkets lokalhällningsansvar. För planeringsperioden beräk nas dock attmedelsbehovei i genomsnitt uppgår lillca 5.50 milj. kr. per budgelår iprisläget , vilket sedan hänsyn 49 4 1986/87. lagits till alt underhåUsarbelen i samband medom- och tillbyggnader Prop. 1986/87: 100 numera belastar driflstaten,överensstämmer med de av regeringen i prop. 9 1983/84:100 bil 9, sid 81lämnade planeringsdirektiven. TiU detta skaU, vad avser /88,läggas investeringar om ca 1000 milj. kr. för affärsverken m.fl. inombyggnadsstyrelsens uppdragsområde. Sammanlagt räknar verket alltså med eninvesteringsnivå av storieken 1 700 milj. kr. för budgeiårei 1987/88 vilkeljämfört med innevarande budgetår innebär en ca 50 milj. kr. högre nivå, allt iprisläge . Byggnadsslyrelsen redovisar all byggnadsprojeklmed en beräknad investeringskostnad /88 av ca 210 milj. kr.därutöver kan påbörjas. För fastighetsköp uppgickförbrukningen pä de olika berörda anslagen under /86 till ca 30milj. För budgetåren 1986/87 och 1987/88 beräknar slyrelsenmedelsförbrukningen till 80 resp. 105 milj. kr. Byggnadsslyrelsensadministrationskostnader för programmet beräknas för /88preliminärt till ca 97 milj. kr.Eflersom verksamhelen är beroende av invesleringsvolymen kan resursbehovet /88 slutgiltigt bedömas först rnot slutet av innevarandebudgetår. Byggverksamheten i egenregi har en produktionsvolym av ca250 milj. kr. per budgelår vilket är av verkets totala byggvolym. Både ny och ombyggnadsarbeten inom styrelsens byggproduklion och arbeten inom förvallningsprogrammet utförs i egen regi.