prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Härvid synes lämpligen förslaget tilländringar i riksdagsordningen böra behandlas pä samma sätt som förslaget tilländringar i regeringsformen. Detta betyder att har att fatta tvålikalydande beslut om ändring av regeringsformen och riksdagsordningen, varviddet andra beslutet fattas sedan val hållits till . Dessutom bör förflyta mellan den tidpunkt då ärendet första gången anmäldes iriksdagens kammare och valet. Innebörden härav är att regeringen bör anmälaförslag till ändring av regeringsformen, riksdagsordningen och ny riksbankslagi senasl . första och vilande beslut omändring av regeringsformen och riksdagsordningen kan då fattas under våren1988. Efter valet kan fatta detandra och slutliga beslutet om ändring av regeringsformen och riksdagsordningensamt beslut om bl. a. en ny riksbankslag. De i detta sammanhang aktuellalagändringarna kan sedan träda i kraft . Riksgäldskontorels ställning samt samordningen avstatsskuldspolitiken Kommittén går så över till att i kapitel 9 behandla frågorom ställning samt samordningen av statsskuldspolitiken. Med samordning av statsskuldspolitiken avser kommittén detsätt på vilket statsupplåningen samordnas med penningpolitiken och finanspolitiken.Under senare hälften av 1970-talet och fram till senhösten1984 fanns otvivelaktigt stora samordningsproblem mellan statsupplåningen ochpenningpolitiken eller uttryckt i institutionella termer - mellanriksgäldskontoret och . Den snabba utvecklingen under de allrasenaste åren mot att använda marknadsanpassade metoder vid emission avstatsskuldväxlar och i penningpolitiken har emellertid i väsentlig mån minskatbehovet att med särskilda åtgärder samordna denna upplåning medpenningpolitiken. Enligt kommitténs mening borde mest angelägnasamordningsbehoven kunna tillgodoses med att upplåning- en skerenligt en plan som utformas av berörda intressenter. Därutöver bör Pron 1986/87' 143 det ankomma på chefer och tjänstemän i berörda organisationer atttillse att erforderlig samverkan i emissionsfrågor sker i smidiga former. Under de senasie lio åren har statsskuldspolitiken ochpenningpolitiken i vårt land genomgått drastiska förändringar. Kommittén ärövertygad om att förutsättningar och metoder i statsskuldspolitiken ochpenningpolitiken samt de allmänna ekonomiska förutsättningarna härför kommeratt ändras även . Det framstår dä inte som lämpligt att formaorganisationen till en bestämd situation. Inte heller framstår lagregleradeformer för samverkan som lämpliga. Kommittén anser i stället att det ärsärskilt viktigt att berörda parter har flexibilitet att anpassa samverkanmellan statsupplåningen och penningpolitiken till vad förutsättningarna ochmetoderna i varje situalion kan kräva. Vad så gäller samordningen mellan statsupplåningen ochfinanspolitiken erinrar kommittén om att räntorna på statsskulden utgör mer än20% av statens utgifter. Även om skulden och upplåningen är given kan de operativabeslut som fattar få betydelse för den belastning somräntorna pä kort och lång sikt uppvisar på statens budget. Kommittén anser attstatsskuldsförvaltningens mål behöver kunna hävdas och att statsskuldspolitikenskall bedrivas med en långsiktig inriktning att begränsa de statsfinansiellakostnaderna för upplåningen. De olika avvägningar som behöver göras inom ensädan ram kan emellertid innebära skilda konsekvenser för statens budget ochkan ocksä hänga samman med ställningstaganden som görs som ett led iverkställandet av den ekonomiska politiken. Enligt kommitténs mening är detdärför önskvärt att regeringens finansiella och ekonomiska bedömningar ilämpliga former löpande kan tillföras och vägas in i riksgäldskontorelsstyrande organs beslutsfattande. Samordningen mellan statsupplåningen ochfinanspolitiken är enligt kommitténs mening av sådant beständigt slag och börske i sådana former att förutsättningarna för samordningen bör gesorganisatoriskt uttryck. För att främja samordningen mellan statsupplåningenoch finanspolitiken är det enligt kommitténs mening ändamålsenligt att låtariksgäldskontoret bli en myndighet under regeringen, lämpligen hörande tillfinansdepartementet. Vissa av de kreditgarantier på . somstaten genom har ställt ut är förenade med betydande riskerför att staten faktiskt kommer att på ett eller annat sätt få infria garantin.Detta gäller särskilt i fråga om garantier till varv och rederier. I en delfall är det därvid endast fråga om bevakning av statens rättigheter som konkursborgenär.I andra fall kan dock beslut av näringspolitisk innebörd komma att få fattas.Dessa fattas då i första hand i efter beredning i framförallt finans- och industridepartementen. Denna ordning är naturlig ochofrånkomlig i och med att regeringen ansvarar för verkställandet av statensnäringspolitik. Det ankommer därefter på riksgäldskonlorei att fatta avseddabeslut. Enligt kommitténs mening är det inte rimligt att ochriksdagen skall behöva ta det formella ansvaret för dessa åtgärder. mening bör därför ansvaret för garantihanteringen övergå till enmyndighet under regeringen. Den parlamentariska kontrollen av verksamheten kandärmed också bli effektivare. utför centrala finansförvaltandeuppgifter i staten. Vissauppgifter av liknande eller angränsande slag utförs av myndigheter p 1986/87' 143 Det förhällandet att dessafinansförvaltande myndigheter har olika huvudmän har begränsat möjligheternaatt utveckla/örva/r-ningsstrukturen på detta område. Vissa brister i denadministrativa stadgan har också varit tydliga närriksgäldskontorels uppgifter ökat i omfång och svårighetsgrad. mening förbättras fömtsättningarna för framlidaverksamhetsutveckling om kontoret får bli en myndighet under regeringen. finansmakt innefattar att beslutar omstatens inkomster och utgifter. I finansmakten ingår emellertid f n. inte attriksdagen skall besluta om hur mycket staten fär låna upp. 1 ställetverkställer verk den upplåning som behövs. Enbättre ordning är enligt kommitténs mening att , i anslutning till attstatsbudgeten sammanställs och som ett led i utövandet av finansmakten,beslutar om ett lånebemyndigande till regeringen. Verkställandet av upplåningenbör sedan åvila en myndighet under regeringen. finans-ochkontrollmakt skulle stärkas av en sådan ordning. Det urspmngliga motivet för att skullevara en myndighet under var att 1789 kände behov av attstärka sitt inflytande över statens finansmakt. I och med att parlamentarismensprinciper tillämpas i vårt land, anser kommittén att det historiskaoch politiska motivet för att är en myndighetnumera saknar bärkraft. Den ordning som för länge sedan syftade till atl stärkariksdagens ställning i förhållande till regeringen kan paradoxalt nog få enmotsatt verkan i dagens situation. grundlagsenliga kontroll- ochfinansmakt har svårare att komma till sin fulla rätt i vad gäller denverksamhet som bedrivs av en förvaltningsmyndighet under . mening stärks kontroll över verksamhetom verket ombildas till en myndighet under regeringen. Då kan nämligen ärendensom avgjorts av regeringen granskas av ,misstroendeförklaring kan riktas mot statsråd samt interpellation eller frågaväckas. Ärenden som avgjorts av myndigheten kan också belysas genom användningav spörsmålsinstitutet. finansmakt stärks vidare om riksdagenbeslutar om ett lånebemyndigande till regeringen i stället för att ettriksdagens verk, som . har till ovillkorlig skyldighet att med lån finansieraunderskott i statsbudgeten m. m. Dessutom blir beslut med utgiftskonsekvenserinom verksamhetsområde underkastade denbefogenhetsfördelning mellan och regeringen som följer av riksdagensfinansmakt. Kommittén kan inte se nägot vägande sakligt eller formelltskäl att behålla huvudmannaskap för . I och med attriksgäldskontoret har blivit en myndighet med viktiga verkställighetsuppgifterinom främst finans- och näringspolitiken finns däremot goda skäl som talar föratt ändra huvudmannaskapet. Kommittén förordar därför att riksgäldskontoretombildas från att vara en myndighet under till att bli en myndighetunder regeringen. För att huvudmannaskapet för skall kunnaöverföras till regeringen måste regeringsformen ändras. Den bestämmelse som berörsär RF 9: 10. där det bl.a. föreskrivs att det under skall finnas myndighel med uppgift att i enlighet med riksdagensbemyndigande /87' 143 ta upp och förvalta län till staten.Likaså mäste riksdagsordningen ändras pä nägra ställen. 1 RF 9; 10 föreskrivs också att regeringen icke utanriksdagens bemyndigande får ta upp lån. Denna bestämmelse bör behållas ochriksdagen kan sedan med stöd därav besluta om ett bemyndigande för regeringenatt ta upp lån. Det synes lämpligt att ett sådant beslut fattas ianslutning till det att finansutskottet sammanställer statsbudgeten. Det blirdärmed ett av de sista beslut som vid varje fattar. Det lånebemyndigande som regeringen fär av rikdagenförutsätts delegeras lill och det nya riksgäldskontoretsstyrelse och ledning i övrigt avses kunna fatta upplåningsbeslut med sammapraktiska befogenheter som gäller . För atl en utländsk långivare aldrigskall behöva ifrågasätta riksgäldskontorels befogenhet att göra åtaganden, föreslärkommittén att det i en särskild lag slås fast att staten är ansvarig församtliga län och garantier som ombesörjer. Det nya bör vara en myndighet som hörtill . För att bevara kontinuitet och ge insyn iverkställandet av statsuppläningen bör i verkets styrelse finns ett väsentligtparlamentariskt inslag. avses även ha till huvuduppgiftatt ta upp och förvalta lån lill staten. Kontoret förutsätts också bedrivastatsupplåning och förvaltning av statsskulden inom ramen för en rationellstatsskuldspolitik och dess ställning mot marknaden jämfört med skall varaoförändrad. Uppgiften att genomföra penningpolitik skall åvila . utser f n. partibidragsnämndens treledamöter. Vid förändring av huvudmannaskapet kan denna uppgift liksomutbetalningen av partibidragen överföras till . Påmotsvarande sätt kan uppgiften att handha redovisning och intern revision förden inre riksdagsförvaltningen och andra verk än överförastill . Ändring av huvudmannaskapet för riksgäldskontoretförutsätter att regeringsformen och riksdagsordningen ändras vilket får somkonsekvens att den särskilda beslutsprocess som tidigare redovisats skalltillämpas. Regeringen bör sålunda anmäla ärendet om ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret med de lagändringar detta innefattar för senast inovember 1987. första vilande beslut om ändring av regeringsformenoch riksdagsordningen kan dä fattas . Efter valet i september 1988kan fatta det andra och slutliga beslutet omändring av regeringsformen och riksdagsordningen i hithörande delar samt beslutom övrig i sammanhanget aktuell lagstiftning. Samtliga nu ifrågavarandelagändringar bör lämpligen träda i kraft den , fr.o.m. vilken dagriksgäldskontoret sålunda blir en myndighet under regeringen. Kommittén lämnar förslag till en ny lag om Sverigesriksbank samt föreslår ändringar av regeringsformen, riksdagsordningen ochytterligare ett antal lagar. 1 kapitel 10 lämnas speelalmoliverlngar tillförfaltningsför-slagen. Ledamoten har avgivit ett särskilt yttrande. 1986/87: 143 Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrives att 9 kap. 10, 12 och 13 §§regeringsformen' skall ha följande lydelse. 10 § Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringenfår icke utan bemyndigande taga upp lån eller i övrigt iklädastaten ekonomisk förpliktelse. Underriksdagen skaU finnas myndighet med uppgift att i enlighet med riksdagensbemyndigande taga upp och förvalta lån dll staten. Närmare bestämmelser härommeddelas i lag. Regeringenfår icke utan bemyndigande taga upp lån eller i övrigt iklädastaten ekonomisk förpliktelse. Riksbankenär myndighet under . Riksbankenförvaltas av sju fullmäktige. En av dessa och en suppleant för honomförordnas av regeringen i sänder. Övriga sex väljes av riksdagen.Den fullmäktig som regeringen har förordnat är ordförande. Han får ej utövaannat uppdrag eller inneha tjänst inom ledning. Bestämmelser omriksdagens val av full- Riksbankenär myndighet under . Riksbankenförvallas av åtta fullmäktige. Sju fullmäktige väljes av . De nämndasju fullmäktige väljer för tid som dessa bestämmer ytterligare en ledamot sompå en gång är fullmäktig och chef för . De fullmäktige som valts avriksdagen väljer inom sig ordförande. Han får ej utöva annat uppdrag ellerinneha tjänst ' Regeringsformen omtryckt : 866 mäktige,om ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelas iriksdagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmedskild från sitt uppdrag. Regeringen kan återkalla förordnandet för ordförandeneller för dennes suppleant. Bestämmelser om valav fullmäktige, om ledning i övrigt samt om dess verksamhetmeddelas i riksdagsordningen och annan lag. Fullmäktigsom vägrar ansvarsfrihet är därmed skild från sitt uppdrag. Denfullmäktig som är chef kan även skiljas från sitt uppdrag av deövriga fullmäktige. Ordföranden får skiljas från delta sin uppdrag av de fullmäktigesom valls av . Endastriksbanken har rätt att utgiva sedlar. Bestämmelser om penning- ochbetalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. Endastriksbanken har rätt att utgiva sedlar och mynt. Bestämmelser om penning- ochbetalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. Utan hinder härav kan dockrikshanken efter bemyndigande i lag meddela föreskrifter om utformningen avsedlar och mynt. Denna lagträder i kraft såvitt avser 9 kap. 10 § och i övrigt den Ijanuari 1989. De äldreföreskrifterna i 9 kap. 12 § gäller intill dess val av fullmäktige och val avriksbankschef skett enligt de nya bestämmelserna. Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' delsatt 8 kap. 6 S och 9 kap. 4 § skall ha följande lydelse. dels atttilläggsbestämmelserna 3.8.3. 4.6.1, 4.6.2 och 7.1.1. skall 3 kap. 3.8.3 Om förslagsrätt för fullmäktige i Omförslagsrätt för fullmäktige i ./(////wöA//' 1 riksgälds- . 'Riksdagsordningen omtryckt senasl 198,': 1068 1986/87; 143 kontoret,ombudsmän och revisorer i annan fråga än som avses i 8 §första stycket första punkten föreskrives särskilt. män ochriksdagens revisorer i annan fråga än som avses i 8 § första stycket förstapunkten föreskrives särskilt. Motion fåravlämnas med anledning av redogörelse från fullmäktige i ,fullmäktige i riksgäldskonlorei, ombudsmän eller riksdagensrevisorer. Motion fåravlämnas med anledning av redogörelse från fullmäktige i ,ombudsmän eller revisorer. Konstitutionsutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 4 §, bereda ärenden om lagstiftning ikonstitutionella och allmänt förvaltnings-rättsliga ämnen, ärenden ompress-eller partistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andraärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet,övriga ärenden om , ombudsman och myndigheter utomriksbanken, riksgäldskonlorei och revisorer, ärenden om medgivandefrån att väcka talan mot riksdagsledamot eller alt ingripa i hanspersonliga frihet samt ärenden av allmän betydelse för den kommunalasjälvstyrelsen. Konstitutionsutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 4 §, bereda ärenden om lagstiftning ikonstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, ärenden ompress-eller partistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andraärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet,övriga ärenden om , ombudsman och myndigheterutom och revisorer, ärenden om medgivande från riksdagenatt väcka talan mot riksdagsledamot eller att ingripa i hans personligafrihet saml ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen. Finansutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 5 § första stycket, bereda ärenden ompenning-, kredit- och valutapolitiken, om riksgäldskonlorei och riksdagensrevisorer. Det skall vidare bereda ärenden av allmän betydelse för denkommunala ekonomin samt ärenden om statlig statislik, redovisning, revisionoch rationalisering. Finansutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 5 § första stycket, bereda ärenden ompenning-, kredit- och valutapolitiken och om revisorer. Det skallvidare bereda ärenden av allmän betydelse för den kommunala ekonomin samtärenden om statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, omstatens egendom om statensegendom och upphandling i allmänhet och förvaltningsekonomiska ärenden iövrigt som icke rör enbart visst ämnesområde. Utskottet skall även beredabudgettekniska ärenden, granska beräkningen av statens inkomster samtsammanställa statsbudgeten. ochupphandling i allmänhet och förvaltningsekonomiska ärenden i övrigt som ickerör enbart visst ämnesområde. Utskottet skall även bereda budgettekniskaärenden, granska beräkningen av statens inkomster samt sammanställa statsbudgeten. Utöver deval som kammaren förrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skallden företaga val till Nordiska rådetssvenska delegation, 4. styrelsen förStiftelsen . Kammarenskall också för valperiod utse aderton ledamöter av meduppdrag att följa verksamheten vid och . Utöver deval som kammaren förrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skallden företaga val lill svenska dele gation, 3. styrelsen förStiftelsen . Kammarenskall också för valperiod utse aderton ledamöter av meduppdrag att följa verksamheten vid och . Val av fullmäktige i avser riksdagensvalperiod. Fullmäktigeväljer inom sig en chef för samt inom eller utom sig en vice chefför . Är denne icke själv fullmäktig, skall han vara särskildsuppleant för riksbankschefen i fullmäktige och som sådan ha företräde lilltjänstgöring framför övriga suppleanter. val av fullmäktige i avserriksdagens valperiod. Fullmäktigeväljer utom sig högst Ivå vice chefer rikshanken jör en lid av högsl treår. Dessa skall, i den inbördes ordning som fuUmäktige bestämmer, varasuppleanter för riksbankschefen ifidlmäkilge. 8 1986/87. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop. 1986/87: 143 4S skall, såvitt gäller och skall, såvitt gäller och myndigheter, i den om- riksdagensmyndigheter, i den om fattning bestämmer fattningriksdagen bestämmer 1. handläggafrågor angående 1. handlägga frågor angåendeförhandlingar om anställnings- och förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt arbetsvillkor för arbetstagare samt andrapersonalfrågor, andra personalfrågor, 2. göra uppförslag till anslag på 2. göra upp förslag till anslag påstatsbudgeten, statsbudgeten, 3. i övrigthandlägga frågor om 3. i övrigt handlägga frågor omförvaltningen inom och förvaltningeninom och frågor om förvaltning av ekonomisk frågor om förvaltning av ekonomisk natur inomriksdagens myndighe- natur inom myndigheter,utom och riksgälds- ter, utom , 4. meddela föreskrifter och råd i 4. meddela föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i I -3. sådanafrågor som avses i 1 -3. Denna lag träder i kraft såvitt avser 8 kap. 6 § denI och i övrigt den . Tilläggsbestämmelseni 3.13.1 i den äldre lydelsen tillämpas på den berättelse som avges överförvaltningen av under /89. Riksdagenväljer 1989 för återstoden av valperioden sju fullmäktige. Därmed upphörtidigare uppdrag för fullmäktige som valt för valperioden. Föreskrifternaom chef för i 8 kap. 6 § i dess äldre lydelse gäller intill dessriksdagen valt fullmäktige enligt bestämmelserna i lagen (0000:000) om ändringi regeringsformen. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Sverigesriksbank, som enligt 9 kap. 12 S regeringsformen är en myndighet underriksdagen, är landets centralbank. Den får endast bedriva eller ta del i sådanverksamhet som anges i denna eller annan lag. 2 S ären självständig juridisk person, för vars ekonomiska förpliktelser statenansvarar. Banken har en grundfond som uppgår till ettusen miljonerkronor, en reservfondsom uppgår till samt en disposi- /87'143 lionsfond. 3 § förstås i denna lag bankaktiebolag,sparbanker och centralkassor för jordbrukskredit. förstås bankinstitut, jordbrukskassor,kreditaktiebolag, finansbolag enligt lagen (1980:2) om finansbolag, allmännapensionsfonden, försäkringsföretag med svensk koncession, landshypoteks- ochstadshypoteksinslitutionema samt . 4 § skall föra valuta- och kreditpolitik samtfrämja ett säkert och effektivi betalningsväsen. 5 § Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har riksbankenensam rätt att ge ut sedlar och mynt. Det ankommer ocksä pä att meddela föreskrifter om utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlar och mynt som utges av är lagligtbetalningsmedel. Penningenheten i landet kallas krona. Kronan delas i etthundraöre. 6 § Sedlar får ges ut med namnvärdena tio, femtio,etthundra, fem hundra, ettusen och . Mynt får ges ut med namnvärdena , , enkrona och . Dessutom fär minnes- och jubileumsmynt med andranamnvärden ges ut. 7 § Riksbankenskall svara för landets försörjning med sedlar och mynt. 8 § Sedlar ochmynt som är skadade eller förslitna får lösas in av . Banken färocksä ge ut ersättning för sedlar som blivit helt förstörda. Om det föreligger särskilda skäl. får lösa insedlar och mynt som upphört att vara lagligt betalningsmedel. 9 § skall följa utvecklingen pä valuta- ochkreditmarkna derna samt vidta erforderliga penningpolitiska åtgärder. 10 § Riksbankenskall bestämma det system som skall gälla för att fastställa kronans externavärde samt bestämma om tillämpningen av detta system. 11 § Det ankommerpå att i valutapolitiskt syfte hålla tillgångar i utländsk valuta,utländska fordringar och guld. 12 § får i valutapolitiskt syfte köpa, sälja och förmedla han- pron 1986/87'143 det med utländsk valuta, utländska statspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev i utländsk valuta och guld samt rättigheter ochskyldigheter som anknyter till nämnda lillgångar. 13 § I valutapolifiskt syfte får ta upputländsk kredit och kredit i utländsk valuta, bevilja kredit till annan centralbank och till Inter nationella valutafonden samt bevilja kredit inom ramen för verksamheten i Banken för internationell betalningsutjämning. Efter medgivande av får ivalutapolitiskt syfte bevilja kredit till andra internationella finansorganvari är medlem och sluta avtal om långsikliga internationellalåneåtaganden. får också efter medgivande av av egnamedel tillskjuta insatskapital i internationella finansorgan vari ärmedlem. 14 § Riksbankenfår förvärva de särskilda dragningsrätter som tillkommer genomdeltagandet i systemet med sådana dragningsrätter inom Internationellavalutafonden. Det åligger vidare att fullgöra de skyldigheter somföljer av deltagande i detta system. 15 § Riksbankenfår verka som förbindelseorgan i förhållande till internationella finansorganvari är medlem. 16 § Riksbankenfår med eller utan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guldfrån andra stater, mellanstatliga organ och utländska bankinrättningar. får även göra insättningar av nämnda slag hosutländska bankinrältningar. 17 § Omriksbankens uppgifter och befogenheter enligt valutalagen (0000:000) gäller vadsom sägs i nämnda lag. 18 § Riksbankenfår på penningpolitiskt motiverade villkor bevilja lån till och ta emotinlåning från samt medverka i betalningsutjämning.Räntevillkoren för denna ut- och inlåning skall offentliggöras. Om det föreligger synnerliga skäl. får även påandra villkor än som avses i första stycket bevilja lån till svenskabankinstitut. Under samma förutsättning får lån beviljas också till andraföretag som står under tillsyn av bank- eller försäkringsinspektionen. 19 § 1 syfte att påverka kreditmarknaden får 1. köpa. sälja ochförmedla handel med svenska statspapper, andra lätt omsäitningsbara skuldebrevsamt rättigheter och skyldigheter som anknyter till nämnda tillgångar. 2. om särskildaskäl föreligger ge ut egna skuldebrev med kort löptid. 20 S 1 kreditpolitiskt syfte fär genom beslut isärskilda fall uppställa kassakrav gentemot bankinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av bankinstitulets förbindelser, beräknade på det sätt i det särskilda fallet bestämmer,skall , , motsvaras av medel som med eller utan räntegottgörelseinnestår på bank- Prop. 1986/87: 143 institutets checkräkning i riksbanken.1 den utsträckning i det särskilda fallet bestämmer likställs medsådana medel bankinstitutets inneliggande kassa.