prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Den nya inriktningen avenergiberedskapen ställer krav på avsevärda förbättringar ikrishanteringssystemen och på en utökad handlingsberedskap. För nästa budgetårberäknar jag kostnaderna härför till 4,2 milj.kr. Jag har då tagit hänsyn äventill kostnader för inköp av datorutrustning samt repetitionsutbildning avvapenfria tjänstepliktiga och vissa kostnader för kontroll avkrishanteringssystemen som innevarande budgetår har be- räknats under anslagettill drift av beredskapslager. För omställningsåtgärder ienergisystemet - som rör t. ex. gengas, alter nativ till gengasen, omställning av värmeverk och blockcentraler m. m. - Bilaga 12 beräknar jag för nästa budgetär 4 milj.kr. Medlen för förbättring avkrishanteringssystemen och för omställnings- departementet åtgärderna -sammanlagt 8,2 milj. kr. - bör räknas av mot den av chefen förförsvarsdepartementet föreslagna ekonomiska ramen för den civiladelen av totalförsvaret. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Beredskapslagring och industriella åtgärder för /88 anvisa etlreservationsanslag av . Särskilda kostnader för lagring av olja,motorbensin, m. m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslagetstår till regeringens disposition för att täcka oförutsedda kostnader underreservationsanslaget C 17. Beredskapslagring och industriella åtgärder isamband med lagring av olja, motorbensin, m. m. föreslår att anslaget står kvar oförändrat. Jagförordar alt anslaget nästa budgetär står kvar oförändrat. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Särskilda kostnader för lagring av olja, molorbensin, m.m. för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Åtgärder inom delfunktionen Elkraft Nyttanslag (förslag) 11300000 Medhänvisning till vad jag har anfört (avsnitt 2.6.1) om försörj ningberedskapen inom elkraftsområdet förordar jag att ett nytt anslag förs upp för åtgärder inom delfunktionen Elkraft. Med utgångspunkt i huvud förslaget i beräknar jag behovet av medel för sådana 112 åtgärder till 11,3 milj. kr.för /88. Beloppet bör räknas av mol den av chefen förförsvarsdepartementet föreslagna ekonomiska ramen för den civiladelen av totalförsvaret. Medlen bör disponeras avstatens energiverk, som har ett samordnande ansvar för hela funktionenEnergiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret. Medlen böremellertid av ställas till statens vattenfallsverks förfogande föratt användas till att stimulera andra kraftföretag att vidta beredskapshöjandeåtgärder i sin fredstida planering. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Åtgärder inom delfunktionen Elkraft för /88 anvisa etlreservationsanslag av . 1986/87 Anslag 1987/88Förslag I det fall ienlighet med 's (lEA) krisfördelningssyslem skallfullgöra s.k. tilldelningsskyldighet av olja får regeringen, eller myndighetsom regeringen bestämmer, besluta att ägare eller innehavare av olja skallavstå denna till staten eller annan. Den ersättning som skall utgå för vad somtas i anspråk bestäms av oljekrisnämnden. Nämndenföreslår oförändrade resurser . - för arvoden, expenser m. m. Anslagetbör för nästa budgetår vara oförändrat. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för /88 anvisa ett förslagsanslag av lOOOOkr. 8 1986/87. Bilaga 12:1 Prop. Bilaga 12 Miljö- och energi- Bränsle- ochdrivmedelsberedskapen under kriser departementet och i krig (SOU 1986:42) Sammanfattning av och remissyttranden energiberedskapsutredningsbetänkande 1...................................................................................... Sammanfattningav betänkandet (SOU 1986:42) Bränsle- och driv medelsberedskapen under kriser och i krig ................... . 114 1.1.................................................................................. Bakrundm.m 114 1.2 Planeringsförutsättningar.......................................... 115 1.3 Prognoser över energikonsumtionen ........................ 117 1.4 Ersättning med inhemsk energi ................................ 118 1.5 Särskilda lagringsfrägor............................................. 119 1.6 Lagringsbehov .......................................................... 122 1.7 Lagrens fördelning mellan statenoch övriga lagringsskyldiga .. 123 1.8 Lagringsprocenttal .................................................... 125 2 Remissyttranden ............................................................. 126 2.1 Remissförfarandet ..................................................... 126 2.2 Allmänt....................................................................... 126 2.3 Planeringsfömlsättningar........................................... . 127 2.4 Prognos över energikonsumtionen ........................... 128 2.5 Ersättning med inhemsk energi ................................. 128 2.6 Särskilda lagringsfrågor............................................. . 128 2.7 Lagringsbehov .......................................................... 129 2.8 Lagrens fördelning mellan statenoch övriga lagringsskyldiga .. 130 2.9 Lagringsprocenttal .................................................... 131 I Sammanfattning av betänkandet (SOU 1986:42) Bränsle-ochdrivmedelsberedskapen under kriser och i krig Utredningen, som antagit benämningen energiberedskapsutredning(EBU), har haft i uppdrag att klarlägga hur försörjningsberedskapen införkrissituationer skall säkras inom bränsle- och drivmedelsområdel underprogramperioden /88-1991/92. För alt trygga energiförsöriningen under kriser och krighar särskilda beredskapsåtgärder i form av lagring vidtagits för försöriningenav olja, kol, naturgas och kärnbränsle. För naturgaskonsumenterna upprätthållsviss beredskap genom lagring av ersättningsbränslen samt el. Andra beredskapsåtgärderär t. ex. förberedelser för omställning till användning av inhemska bränslen. Uppbyggnaden av beredskapslagren av olja har skettsuccessivt alltse dan till följd av skilda beslut av statsmakterna. Besluten har fr. o. m. omfattat avgränsade lidsperioder med fastställda program avseende lagringsvolymer, lagringsskyldighetens fördelning och lagringens 114 finansiering.Särskilda beredskapslager av kol har byggts upp fr. o. m. innevarande lagringsär(1985/86). Beredskapslagren av kärnbränsle tillgodoses genom alt () enligt avtal med staten lagrar anrikat uran och zircalloy.För naturgasanvändare gäller att storförbrukare och distributörer av naturgasär skyldiga att fr. o. m. den upprätthålla viss beredskap i form aversättningsbränslen eller el enligl lagen (1985:635) om försörjningsberedskappå naturgasområdel. Nuvarande oljelagringsprogram löper t.o.m. lagringsåret1986/87. Del totala lagringsmälel har fastställts till 14 milj. m' /87,vilket innebar en minskning av de tidigare beredskapsmålen (prop. 1984/85:53, FöU6, rskr 94). Bilaga 12 Miljö- och Omfattningen av de åtgärder som vidtas för att tryggaförsörjningen under kriser och krig bestäms bl. a. av antaganden om krisers ochkrigs längd och karaktär. Av stor betydelse är också den försöriningsstandardoch försörjningsuthållighet som eftersträvas samt de antaganden som därvid gälleri fråga om omfattningen av krishandel och industriproduktion samt reglering avförbrukningen av olika varor. Inom energiförsörjningen beaktas också särskiltmöjligheten att i krislägen ersätta importbränslen med inhemska bränslen ochel. EBU diskuterar i ett särskilt avsnittplaneringsförutsättningar av detta slag av betydelse för försörjningsberedskapenunder programperioden /88-1991/92. 1 detta avsnitt redovisar EBU bl.a. de bedömningar som1984 års försvarskommitté (FK 84) och överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF)har gjort av långvariga försöriningskriser och av ekonomiska hot samt vilkakrav dessa ställer på vår krisplanering. Bl.a. har synen på olika krisskedenslängd och karaktär förändrats. Planeringen bör enligt FK 84 och ÖEF avsefredskris, förkrigsskede, neutralitets-/krigsskede samt ett efterkrisskede. Fredskrisen har av statsmakterna definierats som ensituation då normal fredsstandard inte kan upprätthållas i produktion,sysselsättning, export och konsumtion på grund av importbortfall av en ellerflera för försöriningen viktiga varor utan att det är krig eller krigsfara ivår nära omvärld. Fredskris bör skiljas från sädana knapphetssituationer,konkurrenssituationer och handelsstrukturomvandlingar som är ständigtåterkommande i det internationella handelsutbytet. Det bör också skiljas frånen situation där kriser och konflikter föranleder medvetna åtgärder selektivtriktade mol med syfte att uppnå politiska fördelar gentemot oss. beslöt , närmast med anledning avoljekrisen , att en s. k. fredskrisreserv av olja skulle byggas upp.Sverige anslöt sig, inom ramen för , till det s.k. lEP-avtalet (prop.1975:42) som bl. a. innebär att varie land skall ha ett beredskapslager sommotsvarar 90 dagars nettoimport. FK 84 har i sitt förslag till inriktning av programplaneringenför (Ds Fö 1986:1) i stort anslutit sig till ÖEF:s följande omarbe- tadeallmänna karakläristik av kris- och angreppsfallen. De olika skedena delas in iförkrigsskede, neutralitetsskede, krigsskede och efterkrigsskede. Förkrigsskedetbeskrivs som ett skede med tilltagande motsättningar mellan stormaklsblockenoch alltmer omfattande handelsstörningar innan krig i eller i vår näraomvärld har brutit ut. Neutraluetsskedet omfattar en situation då krig råder ivår nära omvärld, men då vi själva inte är berörda av krigshandlingar. Underkrigsskedet är indraget i krig och all utrikeshandel förutsätts varaavbruten. Under efterkrigsskedet antas atl utrikeshandeln successivt ökar. Förkrigsskedet fömtsatts pågå i ca etl år. Neutralitets-/krigsskedetantas ha en utsträckning i liden i enlighet med regeringens anvisningar. Oljebehovettillgodoses hell genom ianspråktagande av lager under neutrali-tets-/krigsskedet. Förbrukningen bestäms av de antaganden som görsbeträffande industriproduktionens storlek och sammansättning, utnyttjandet avtransportsystem, hushållens uppvärmningsstandard m. m. Den anger såledeskapacitetsutnyttjandet i kris i förhållande till ett normalläge. Enligt försvarsbeslut skall verksamheten inom detekonomiska försvaret, genom komplettering av det fredstida samhällets resurseroch förberedelser för dess omställning, skapa en sädan försörjningsberedskapatt individens överievnad och samhällets funktion kan tryggas om vi helt ellerdelvis blir hänvisade till egna försörjningsresurser. Detta innebär attnäringslivets egen förmåga i största möjliga utsträckning utnyttjas för attlösa förekommande uppgifter under kriser och krig. En utgångspunkt för planeringen skall härvid vara attsamhällets minimibehov skall kunna tillgodses med hög säkerhet. Det innebäratt försöri-ningsförmågan i första hand skall säkerställas för livsmedel,beklädnad, värme, hälso- och sjukvård samt härför erforderliga stödfunktioner iform av insatsvaror, arbetskraft, energi och transporter. Efter samråd med överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB)har EBU beräknat försörjningen för olika behovskategorier enligl tabell 1. Bilaga 12 Miljö- och Genomsnittlig konsumtionsstandard under kriser (%av normal konsumtion) - Industrin (65 %under förkrigsskedet och under neutralitets- /krigsskedel) - Dieseldrivnalandsvägstransporter (under förkrigsskedet och under neuiralilels-/kngsskedet) - Bensindrivnatransporter (under förkrigsskedel och under neulrali-tets-/krigsskedet) - Flygtrafik (62%under förkrigsskedet och under neulralitels-/krigsskedet) - Bostads- ochservicesektorn inkl. fjärrvärme (under förkrigsskedet och under neutralitets-Zkrigsskedel;jord- och skogsbruk m. m. - Utrikes sjöfart(under förkrigsskedel) TiU dettaskall läggas vissa behov för försvarsmakten som inte tillgodoses i annanordning samt behov av insatsvaror för ammoniak- och kimröksframställning inomkemifunktionen. Enligt de beräkningar som kommittén har gjort innebär ovanredovisade förutsättningar en genomsnittlig samhällelig försörjningsnivå på , varav under förkrigsskedet och under neutralitets-Zkrigsskedet 61 %.Ökningen under neutralitets-Zkrigsskedel jämfört med beslutet beror bl.a.på ökad lag- ringsskyldighet för elproduktionen samt en höjning avförbrukningsnivån Prop. I tidigare försöriningsplaner togs inte oljekondenskraftverkens lager in i försörningsplanen. Om försörjningsnivån ändras med 10 procentenheterökar/minskar lag- Miljö- och energi- ringsbehovet med minst 1,6 milj. m\ departementet Försörjningsnivän är delvis beroende av krishandelnsomfattning. Om t, ex. oljeimporten är av normal import torde det vara svårtatt under nägon motivera en väsentligt lägre försörjningsnivä, t.ex.60%. Regeringens direktiv om att oljeimporten kan antas ligga mellan avnormalimporten ses som en säkerhetspolitisk bedömning, där ett antagande omhögre import än ger en för hög säkerhetspolitisk risk. Efter samråd med ÖEFföreslår utredningen alt importen under förkrigsskedet antas uppgå till avden normala. En höjning av importantagandet till medför ett minskatlagringsbehov om 1,6 milj. m' olja. 1.3 Prognoser över energikonsumtionen Vid bedömning av krisbehoven utnyttjas prognoser överanvändning och tillförsel av energi . Till grund förlagringsbehovet av olja och kol /92 skall liggaförbrukningsprognoser för . har på uppdrag avutredningen utarbetat energiprognoser t. o. m. är 1992. har förutredningen presenterat etl "högprisalternativ" och elt"lågprisalternativ" med utgångspunkt från elt råoljepris på 23 resp.18 dollar per fat. EBU har i sina förslag utgått från etl pris av perfat. bedömning redovisas i tabell 2. Slutlig energianvändning totalt (exkl. utrikessjöfart), PJ Den totala energianvändningen inom industrisektornberäknas öka med ca , varav elenergin förväntas svara för den övervägandedelen av ökningen. Förbrukningen av eldningsolja 1 och 2-5 beräknas minska med11 resp. . Inom samfärdselsektorn beräknas energianvändningen öka medtotalt 9 117 Bensinanvändningen beräknas öka med och dieselanvänd- Prop. 1986/87:95 ningen med . Bostads- och servicesektorn beräknas minska sinförbrukning med 4 Bilaga . En viss minskning av oljeförbrukningen förutses, men möjligheten Miljö- och energi an övergå till andra bränslen vid prisändringar är stor. 1.4 Ersättning med inhemsk energi Inom EBU har en särskild arbetsgrupp studeratmöjligheterna till och förutsättningarna för att ersätta olja och kol med eloch ved. Denna fråga har tillmätts stor betydelse. En ökad inhemsk försörjningunder en kris ger större oberoende som en sådan ersättning har en samhällsekonomiskbetydelse. Sammanlagt kan enligt EBU ca 1,2 milj. m olja ersättasunder förkrigsskedet genom en bruttotillförsel av drygt el. Ytterligare370000 m olja kan ersättas med ved. Den totala oljeälgången för uppvärmning år1992 uppgår till ca 3,2 milj. m'. Efter ransonering och ersättning kvarstår avdenna olja ca 1,2 milj. m' som inte kan ersättas. För uppvärmning behövs normalt el. Genomomdisponeringar och efter ransonering går det åt el, dvs. Huvuddelen av denna ökning kanaliseras tillavbrytbara leveran ser; högst förbrukas i icke urkopplingsbara system. Emellertid kan redan en så här liten ökning av elförbrukningen innebära problem i under höglasttid. Av det skälet reserveras 200000 m' olja för drift av kraftvärmeverk. Därmed garanteras att den ovan föreslagna elersätlningen med stor säkerhet skall kunna genomföras. Nettoökningen av vedanvändningen motsvarar för småhusenoch flerfa-miljhusen, beräknad pä samma sätt som elkraften ovan, 150000 m olja.Totalt föreslås att dessa under förkrigsskedet förbrukar ca ved motnormalt ved. Möjligheten till vedersältning har således använts medförsiktighet. I fjärrvärmesystemet, där kraven på råvaran är mindre och därdistributionen m. m. är enklare att lösa, utnyttjas möjligheterna lill attanvända inhemska bränslen fullt ut. Totalt föreslås en ytterligare tillförselav ca . Tillskottet används för att ersätta kol. Ca 1 milj. ton kolföresläs ersättas med inhemska bränslen och el. Nettobehov olja för uppvärmning under förkrigsskedet, 1000 m-* Neltobehov efter ransonering och ersättning Ikrigsfallet kan endast ved ersätta olja. De totala ersättningsmöjligheterna uppgår enligt EBUdärmed till ca 2,4 milj. mvarvid 1,2 milj. m' olja ersätts med el och lika mycket med ved. Prop.1986/87:95 Dessa ersättningsmöjligheter kan inte direkt jämföras medavdragsposten 1,6 milj. m i nu gällande försöriningsplan. För att kunna göra ensådan Bilaga 12 jämförelse måste särskilda beräkningar göras, eftersom beräkningstekni- Miljö- och energi-ken skiljer sig åt. Genom att jämföra netlobehovet av oljaför uppvärmning departementet 1986/87 kan ökningen av avdragspostenberäknas, efter del att vissa justeringar gjorts för ändrad krisstandard ochkrislängd. Den faktiska avdragsposten för ersättning med inhemska alternativhar enligt EBU i förhållande till 1986/87 ökat med ca 500000 m' till totalt 2,1milj. Den försiktiga uppskattningen av möjligheterna att underförkrigs- och neutralitet-/krigsskedet ersätta olja med ved beror framför alltpå att det tar tid att ställa om energiförsöriningen. Vid en mycket lång krisoch i ett efterkrisskede ökar naturligtvis vedens betydelse. Det blirnödvändigt men också möjligt att i allt större omfattning använda ved föruppvärmning. Vidare kan gengas införas i transportsektorn. Fömtom beredskapslager i form av tvångslager hos säljareoch förbrukare och statliga lager av råolja och färdigprodukter finns lager förvilka lagringsskyldigheten regleras i särskild ordning. Denna särskildalagringsskyldighet kan omfatta bl. ägare av gasturbinanläggningar förframställning av elektrisk kraft, ägare av oljekondenskraftverk ochanläggningar för framställning av stadsgas. EBU har gjort en förnyad bedömning över lagringsbehovet avolja för elproduktion. Bedömningen utgår från en neutralitets-/krigsperiodenligt de nya planeringsfömtsättningarna med reducerad överföringskapacitet påstamnätet under den kallare delen av året. Antaganden görs vidare omelförbrukningen , vattenkraftproduktionen, produktionen vid kraftvärmeverksamt industriell mottrycksproduktion. Enligt kommitténs bedömningar skulle ytterligare 200000 m'olja (totalt 600000 m') behöva lagras för att tillgodose elbehovet i enkrigssituation. Då kondenskraftverkens kapacitet enligl uppgift är begränsadtill att kunna utnyttja endast ca 100000 m av denna volym bör oljekondenskraftverkenslagringsåläggande begränsas till 500000 m'. För att tillgodose beredskapen på elproduktionsomrädetbör enligt kommitténs mening resterande 100000 m' lagras vidgasturbinanläggningarna. Lagringsmängden i fråga om gasturbinanläggningar bedömsmed utgångspunkt i installerad effekt, bränsleåtgång och beräknadäriig drifttid. Regeringens anvisningar för neutralitets-Zkrigsskedetinnebär en föränd rad planeringsperiod än gällande planeringsförutsättningars krigsskede. Enligt EBU:s mening finns det skäl att ändra drifttiden i enlighet därmed. EBU:s bedömningar och förslag i denna del återfinns i en hemlig bilaga. Utöver vad som framgår av denna bör enligt EBU vid gasturbinanläggning arna finnas ett ytterligare lager av olja ', som behövs för att säkra elbehovet i neutralitets-/krigsskedel och som har redovisats i avsnit tet om oljekondensverken. Enligt kommitténs meningbör dock uthålligheten för gasturbindriften Prop. 1986/87:95 varaoförändrad i förkrigsskedet. Bilaga 12 Miljö- och Lagrenvid gasturbinanläggningarna bör enligt EBU i likhet med lagren vid oljekondenskraftverkenfä las i anspråk även i fredstid i särskilda fall. Del ankommer pätillsynsmyndigheten att närmare reglera detta. Lagringsskyldigheteni fråga om stadsgasverk utgör en procentandel av förbrukad vara för gasframslällning. EnligtEBU behöver, med de nya planeringsförutsättningarna, den procentuella andelenhöjas om samma försöriningstrygghet som gäller för t.ex. oljeberoendeenergikonsumenter skall uppnås. EBU:s närmare beräkningar framgår av denhemliga bilagan. Vidlandets raffinaderier finns lager av råolja. EBU föreslår att raffinaderiernafår tillgodoräkna sig dessa fr. o. m. den för att fullgöra lagringsskyldighelenav produkter. EBUföreslår att följande kommersiella lager beaktas som avdragsposter i försöriningsplanernaför perioden /88-1991/92. Vid mera väsentliga förändringar ilagerhållningen till följd av t. ex. energikonsumtionensutveckling bör dessa beaktas genom revideringar i aktuell försöriningsplan. - 100000 m dieselbrännolja igårdscisterner, - 500000 m' tunn eldningsolja ifastigheter, - 500000 m riock eldningsolja hosstörre förbrukare, - 20000 m'jelbensin hosoljehandeln, - 80000 m' flygfotogen hosoljehandeln, - ångkol hos kolhandeloch förbmkare. Medinlagring menas att en lagringsskyldig uppdrar åt en annan lagringsskyldig atthelt eller delvis ombesöria lagring för hans räkning. För att minska riskernaatt tvångslagren tas i anspråk vid oljehandelsföretags inlagring bör enligt EBUbl.a. vissa ändringar vidtas i tUlämpningsföre-skrifterna till lagen(1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol samt lagringsavgiften höjas dåinlagring sker utan tiUstånd. Enligtdirektiven skall EBU utgå från att vinterdispensen för tjock eldningsolja ochråvara för framställning av stadsgas kommer att upphöra fr.o.m. den 1 juli1987. EBU anser emeUertid att vinterdispensen för stadsgasråvara t. v. börfinnas kvar. Medtros kel effekt en avses det förhållandet att, när en förbmkare eller säljareav bränslen eller drivmedel inträder som lagringsskyldig, skyldigheten baserarsig på hela den under basåret förbrukade resp. sålda kvantiteten. EBU harenligt direktiven haft att undersöka möjligheten att eliminera eller minskatröskeleffekten. EBUmenar att gällande lagbestämmelser ger det utrymme som krävs för att för varienytillkommen lagringsskyldig medge de eventuella lättnader som kan anses varamotiverade. EBU hänvisar sålunda lill möjligheten till inlagring vid särskildaskäl och möjligheten att medge hel eller delvis befrielse frånlagringsskyldigheten vid synnerliga skäl. Ar1984 levererades industriell spillvärme till fjärrvärmenät. 17 värmeverk hade en andel spillvärme som var större än av total värmeproduktion. Skyldighetenatt hålla beredskapslager av lagringsbränslen grundar sig på den del av deförsålda/förbrukade lagringsbränslena som används för energialstring. Försådant bränsle som används för processändamäl föreligger ingenlagringsskyldighet. I de fall spillvärmen från industriella processer användsför energiändamål finns inga särskilda beredskapsålgärder vidtagna i händelseav krig eller andra allvarliga försöriningskriser. EBU har haft i uppdrag attpröva hur försöriningsberedskapen för spillvärmekonsumenterna bör tillgodoses. Enligtlagen (1977:439) om energiplanering (ändrad 1985:47) åligger detkommunen att upprätta plan för tillförsel, distribution och användning avenergi i kommunen. Enligt lagen (1964:63) om beredskap (ändrad1985:290) är kommunen, efler länstyrelsens förordnande, vidare skyldig attvidtaga reservanordningar för gas-, vatten- och elektriciletsförsöriningen. Avgörandeför om spillvärmekonsumeniernas behov kan tillgodoses i krig eller under enlängre kris är enligt EBU dels varifrån den industriella spillvärmen las, delsom kommunerna har reservanordningar, l.ex. oljepannor, i beredskap vid etteventuellt bortfall av leveranserna från industrin. Fråganom hur spillvärmekonsumeniernas energiberedskap skall tillgodoses i händelseav krig eller annan allvarlig försöriningskris bör enligl EBU:s mening vara enangelägenhet som åläggs kommunen att planera för. pågår ettarbete under ÖCB:s ledning, i syfte att utarbeta analysmetoder för altsystematisera kommunernas riskbedömningar inom bl.a. området kommunalteknisk försörininginkl. fjärrvärmeförsörjningen för att tillgodose beredskapen såväl ifredssituationer som i kris-/krigssituationer. Frågan om finansieringsansvaretmellan stat och kommun studeras särskilt.