prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Teknikpolitiken framstår allt tydligare som ett utslagsgivandeinstmment för att främja överordnade politiska mål såsom ekonomisk tillväxt,en god miljö, full sysselsättning, balans i handeln med omväriden och regionalutveckling. Svenskindustri har, som statsministern redan nämnt, sedan mitten av 1970-talelkraftigt ökat satsningarna pä FoU. Industrins insatser avser i huvudsakutvecklingsarbete, dvs. att med utgångspunkt i en befinUig teknisk-vetenskapligkunskapsbas ta fram nya eller förbättrade produkter, processer, metoder och system.Den internationella konkurrensen fömtsätter emellertid att utvecklingsarbetetbygger pä ny teknik. Ny teknik är i hög grad vetenskapsbaserad. Saknas denvetenskapliga basen, eller är den otillräcklig jämfört med omväridens nivå,saknas också en väsenfiig förutsättning för en fortsall industriell tillväxtoch internationell konkurrenskraft. har stora satsningar inom förSverige strategiska teknikområden påbörjats i samarbete mellan flera länderoch med betydande statlig medfinansiering. bör akfivt delta i sådanainternationella program för att möjliggöra för såväl forskarna som företagenatt följa och dra nytta av den internationella teknikutvecklingen. Jag föreslärdärför i det följande en kraftfull ökning av STU:s resurser för atl möjliggöraelt svenskt deltagande i europeiska samarbetsprojekt inom FoU-omrädel. På flera avgörande delområden för industrinsutveckling och konkurrensförmåga är den svenska teknisk-vetenskapliga basen såsvag att den inte utgör en tillräcklig gmnd för industriell utveckling. Enökning av FoU-insatserna är därför nödvändig på vissa områden av strategiskbetydelse. Chefen för har tidigare(bil. 6) anfört att en förstärkning av högskolans basresurser vid bl.a. detekniska fakulteterna har mycket hög prioritet. Riktade förstärkningar tillsärskilt prioriterade områden har också föreslagils liksom en förstärkning avresurserna vid de olika forskningsråden. Detta medför att verkningsgraden på deinsatser som STU gör inom strategiska teknikområden ökar. Inriktningen av mina förslag har har stora likhetermed STU:s alternativ "Plus ". Därutöver har jag, inom ramen fördelta anslag, beräknat insatser för målinriktad forskning inom det nationellainformalionsleknolo-giprogrammel, insatser för att finansiera europeiskaforskningssamarbets-projekl, en ökning av STU:s insatser inom områdetmiljövårdsleknik, medel för att sätta i gång insatsområdet Gruvteknik 2000 samten integrering i STU:s ordinarie verksamhet av delprogrammet Energiteknik förtransporter inom energiforskningsprogrammet. STU har möjlighet att lämna stöd i form avutfästelser om siöd, s.k. projektförsäkring. STU skall härvid reservera ettbelopp som motsvarar ulfastelsebeloppet inom sitt för stöd disponibla anslag.För projeklför-säkringsåtagande skall utgå försäkringsavgift, royalty ellerannan löpande avgift. För alt STU inom tilldelade anslagsramar bl.a. skallkunna öka den totala volymen av projektstöd, anser jag att STU vid utfästelseom stöd bör reservera etl belopp som motsvarar av ulfastelsebeloppet. Dettatorde enligt min bedömning väl täcka de kostnader som kan föranledas av att STUtvingas infria vissa gjorda projektförsäkringsåtaganden. Somjag har nämnt har STU i sin anslagsframställning för budgetåret1987/88 lämnat förslag till ett treårigt program; Jag förordar all regeringenmot bakgrund av STU:s redovisade treårsplan förelägger förslag omett treårigt program för STU:s stöd fill teknisk forskning och utveckling underbudgetåren 1987/88-1989/90. Förden verksamhet som finansieras över anslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling beräknar jag ett medelsbehov av totalt 2325,8 milj. kr., varav 726,8 milj. kr. för /88. Jag förordar således ätt regeringen inhämtar godkännande av att 1599 milj. kr. disponeras för samhet avseende teknisk forskning och utveckling under budgetåren 1988/89-1989/90. ' /87 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats allgodkänna avtal och beslut som rör stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även /88 bör STU ha möjlighet att för delar av sin verksamhet göraekonomiska åtaganden under en femärig planeringsperiod. Med hänsyn till atl jaghar förordat en treårig ram för verksamheten under detta anslag erfordras intenågot bemyndigande . Etl sådant bör däremot inhämtasför de därpå följande två åren. Jag förordar därför atl regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att under /88 få falla beslut om stödlill nämnda ändamål som, inberäknal löpande avtal och beslut, innebäråtaganden om högst 255 milj. kr. under /91 och högst 220 milj.kr. Som jag harnämnt föreslår jag en ny programstmklur för STU. Jag går närmare in påverksamheten inom de olika programmen. Programmetutgörs i huvudsak av de tidigare programmen 2. Kunskapsutveckling och 3.Internationell kontaktverksamhet. Syftet med programmet är att bygga upp ny kompetensoch förstärka den tekniskt-vetenskapliga basen i det svenska FoU-systemel genomatt: - inifiera forskning inom nya forskningsområden, - bygga ut forskningen inom strategiska områden, - initiera tvärvetenskaplig teknisk forskning, - stödja inomvetenskapligt framstående forskning samt - stödja internationellt forskningssamarbete. STU:sinsatser inom detta program görs dels i form av ramprogram förkunskapsutveckling, dels i form av obundet projektstöd, dels via STU:s tekniskaforskningsrådsfunktion. Isamverkan med högskolesektorn initierar, planerar och samordnar STU s.k.ramprogram för kunskapsutveckling. Del innebär att större koncentrerade ochmålinriktade forskningsinsatser genomförs på minst fem år.I planeringsarbetet deltar också representanter från de slörreindustriföretagen. Programmen har stor betydelse när del gäller alt bygga uppkunskap och föra ut den fill industrin. De stärker därigenom förmågaatt utveckla egen teknik och tillgodogöra sig utländsk. Förnärvarande genomförs 22 ramprogram vid STU för en sammanlagd årsbudget av 120,3milj. /88 har jag helt eller delvis inom anslaget . beräknat medelför att påböija följande nya ramprogram: - Cellulosabaserade flerkomponentsystem . - Elledande polymereroch dessas elektriska egenskaper 2 1986/87. Dessutom kommer ett antal nya ramprogram attpåbörjas inom ramen för det nationella informationsteknologiprogrammei. STU bör även i fortsättningen sträva efter atthålla hälften av resurserna under delta program fria utanför ramprogrammen förkunskapsutveckling. Härigenom bör en tillräcklig grad av flexibilitet kunnaupprätthållas. Stödet för etl ramprogram skall vara tidsbegränsat. När ettramprogram skall avvecklas måste detta ske successivt och förberedas . För att särskilt värna om teknisk grundforskningutifrån rent vetenskapliga värderingar och kvalitetsaspekter har en tekniskforskningsrådsfunktion (STUF) inrättats inom STU. som både ärvalt och sammansatt av forskare, tar beslut om stöd fill kvalitativthögtstående forskning vars relevans kan avgöras först på myckel lång sikt.Innevarande treårsperiod har 20 milj, kr, beräknats för dennaverksamhet. På grund av ansökningarnas stora antal och myckelhöga kvalitet beräknar jag att ramen för STUF inom detta program bör höjas till minst 25 milj. kr. Beträffande svenskt deltagande i europeisktforskningssamarbete vill jag anföra följande. Betydande resurser satsas nu inom EG på forskningoch utveckling inom ett antal högintressanta teknikområden. Resultaten av dennaFoU-verksamhet kommer att påverka industrins utveckling inte bara inom EG:sgränser ulan i hela . Här vill jag speciellt peka på de standardiseringsåtgärdersom informationsteknologi- och telekommunikationsprogrammen leder till, vilkai hög grad påverkar den svenska industrin. Det är av största vikt att svensk forskning ochindustri ges möjlighet att delta i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram;dels för atl dra nytta av de resultat som kommer fram, dels för att kunna varamed och påverka utvecklingen, inte minst vad gäller framtida standardisering.När nu EG öppnar dörten till sina industristralegiska FoU-program bör svenskaförelag och institutioner utnyttja möjligheterna att medverka i dem. Jag föreslårdärför en kraftfull ökning av STU:s resurser inom detta program för projekt somutförs inom ramen för EG:s FoU-program. Även samarbetet inom de rent forskningsinriktadeEG-programmen bör breddas från svensk sida. Här kan den europeiska samarbetsorganisationeninom vetenskaplig och teknisk forskning (COST) erbjuda en kanal till sådantsamarbete. EG ger särskilda möjligheter för länder som deltar i COST-samarbetetatt delta i EG:s program. deltar i COST-samar-betet . Under program 1. Ny kunskap planeras och stöds ävenSTU:s internationella kontaktverksamhet saml viss projektsamverkan. Vidareinryms medel för STU:s biträde till departement och myndigheter vid förhandlingarmed främmande länder och internationella organisationer. För sistnämnda verksamhet har jag beräknat medelför /88 på en oförändrad nivå. Jaghar erfarit all STU inom ramen för delta program, tillsammans med statens industriverk,avser atl medverka i kompetensuppbyggnad i ämnet kvalitetsstyrning. En närmareredogörelse för delta återfinns i propositionen om näringspolitiken inför1990-talet (avsnitt 6). Programmetutgörs av del tidigare delprogrammet la. Insatsområden, de delar avdelprogrammet Ib. Teknikområden som utgör slöd till dels kollektiv forskning,dels sådana FoU-projekt som avser nya produktionssystem och processer samt dedelar av delprogrammet 1 c. Industriservice som avser särskilda insatser förteknikspridning. STU:sinsatser inom detta program sker i form av: - FoU-projekt: nya produktionssystem och processer - Särskilda teknikspridningsinsalser - utöver dem somgörs inom ramen för insatsområden och kollektiva FoU-program Insatsområden upprättas för all i programformåstadkomma en nationell kraftsamling av FoU-resurser inom särskilt prioriteradeområden för alt utveckla och föra in ny teknik i avancerade tillämpningar. Flertalet insatsområden utgår från ett definieratproblem eller avgränsat problemområde. Det finns exempel på insatsområden medindustriell inriktning och insatsområden med syfte att lösa ett specifiktsamhälleligt problem. Insatserna är tidsbegränsade och engagerar företag,forskningsinstitufioner och andra intressenter mol ett gemensamt mål. Hittillshar 12 insatsområden genomförts och 9 pågår under innevarande budgetår för ensammanlagd årsbudget om 64 milj. kr. Jagräknar med att pågående insatsområden fortsätter planenligt och förordar attverksamhet inom några nya insatsområden sätts i gäng . För /88 har jag, utöver medel för att fullföljaredan pågående verksamhet, beräknat medel för att påbörja insatsområdenaDriftulvecklingssystem för processindustrin. Medicinska bild- ochkunskapssystem, Högpresterande konstmklionske-ramér samt Kommunikationssystemför handikappade. Dessa fyra insatsområden ingår i de av mig särskiltprioriterade teknikområdena. Vidare har jag beräknat medel för insatsområdetGmvteknik 2000, som STU har föreslagit inom ramen för "regionalinnovationspolilik". Jag kommer att lämna en närmareredogörelse för detta insatsområde vid min anmälan till proposifionen omnäringspolitiken talet (avsnitt 13.2.4). Följande sammanställning ger en kort redovisning av pågående och Prop. 1986/87:80 planerade insatsområden (milj. Bilaga 10 Industridep. (5,0)' Finansiering genomäteri;öring från Stifteisen.Forskningsgruvan, Kollektiv forskning innebär samverkan inom enbransch eller annan grupp av företag kring ett gemensamt forskningsprogram.Syftet med denna verksamhet är alt stödja industrins gemensamma ansträngningaroch på bredden bygga upp en kompetens- och teknikbas för all lösa gemensamma problem.Industrin har ett uttalat ansvar för val av mål och utformning av programmen.För närvarande finns 29 kollektiva program. Inom dem samarbetar ungefär 1200företag i forskningsföreningar. Ungefär hälften av de kollektivaprogrammengenomförs vid kollektiva institut och hälften av programstyrelser, vilka läggerut forskningen på befintliga insfitut, universitet och högskolor samt i vissafall även på företag. genomförs kollektivaforskningsprogram för en sammanlagd årsbudget för STU av 125,1 milj. kr.Industrins satsning är totalt 149,6 milj. kr. STUhar ålagts att sträva efter atl minska statens finansieringsandel för kollekfivforskning till . Jag har med tillfredsställelse kunnat konstatera att deavtal som träffats därefter visar att industrin nu lar pä sig ett slörre ansvaroch successivt anpassar finansieringen till de nya riktlinjerna. Det ärangeläget att STU även i fortsättningen strävar efter atl minska statens STU:s stöd lill FoU-projekt med inriktning mot nyaproduktionssystem och processer syftar till att utveckla nya eller oprövade processer och Bilaga 10 produktionssystem och ge dem ett första fäste inom landet. En viktig uppgift för STU är att påskyndaspridningen av ny teknik till små och medelstora förelag i olika regioner. Inomramen för bl.a. insatsområden och kollektiva FoU-program görs sådana insatser.STU gör i samarbete med utvecklingsfonderna särskilda insatser. Dessutomfinansierar STU helt eller delvis följande aktiviteter: - kontaktsekretariaten vid universitet och högskolor - småföretagsservice vid kollektiva institut - teknikservice vid tekniska gymnasier - teknikspridning via projektet Jag vill i detta sammanhang nämna att STU harredovisat förslag till en "regional innovationspolitik" som föreslåsomfatta såväl förelagsinriktade insatser som insatser som ändrar rambetingelsernaför företagen. Jag återkommer till dessa frågor vid min anmälanlill propositionen om näringspolitik inför 1990-talet (avsnitt 11). Vidare har jag inom ramen för program 2. Ny teknikberäknat medel för alt finansiera förstudier inom ramen för EUREKA-samarbetet.En kortfattad redovisning av EUREKA-samarbetet återfinns i avsnitt 7. Programmetutgörs av de tidigare delprogrammen le. Induslriservice och Ib. Teknikområdensom avser slöd lill produktutveckling och produktförnyelse, delprogrammet Id.Arbelstagarprojekt samt programmet 4. Programmet syftar till att bredda den industriellabasen genom all utveckla nya industriella verksamheter som bygger påleknikbaserade pro-duklulvecklingsidéer med hög fillväxtpotential. Stödet under detta program ges tillproduktutveckling och produktförnyelse och mottagare av stödet är främst - enskilda personer eller organisationer rhedbegränsade egna ekonomiska resurser, - nya leknikbaserade företag, - etablerade små och medelstora företag. Under detta program har jag även beräknat medel förolika teknikupp-handlingsstödjande akfiviteter, arbetstagarinitierade projekt,småföretags-service, innovalionsbefrämjande åtgärder m.m. Jag föreslär att STU:s stöd till produktutvecklingäven i fortsättningen hålls på en mycket hög nivå. De möjligheter ätt breddaden industriella basen som öppnats genom det ökade utbudet av kvalificeradeleknikbaserade produktidéer bör så långt möjligt tas lill vara. STU:s roll inom teknikupphandling är alt underlätta för främst offentliga användare att anskaffa produkter eller system som inte finns på markna den och atl få fram nya produkter eller system som bättre svarar mot användarnas behov och krav. STU medverkar också vid teknikupphand ling utanför den offentliga sektorn, t.ex. mellan företag eller för att lösa 21 problem fört.ex. en viss yrkesgmpp, äldre eller rörelsehandikappade. Genom teknikupphandling samordnas och stärks användareför atl som beställare kunna driva fram en efterfrågad utveckling. Ett likaviktigt syfte med all utnyttja instrumentet teknikupphandling är att främjaindustrins produktförnyelse och konkurrenskraft. STU har även elt ansvar att allmänt främja teknikupphandlinggenom utbildning och information i samarbete med bl.a. kommunala upphandlandeorgan. Inom landstingssektorn stödsteknikupphandlingsprojekten av den av STU och för Teknikupphandling och Produktutveckling (LFTP). Förnärvarande pågår ca 20 STU-slödda projekt med primärkommuner som beställare ochca 30 projekt där fonden har engagerat sig. Erfarenheterna av verksamheten ärgoda och del finns behov av fortsatta teknikupphandlingsinsatser från STU. En arbetsgrupp inom industridepartementetdisponerar fr.o.m. /84 (prop. 1983/84:135) 26 milj. kr. för attfrämja teknikupphandling och underleverantörsutveckling. Av beloppet skulle 2milj. användas för kompetensuppbyggnad hos det staUigt ägda.TEMUInteraclor AB. Induslridepartementets åtgärder har tagit sikte påatt initiera konkreta teknikupphandlingsprojekt inom följande områden: teknikupphandlingsprojektmellan offentliga sektorn och industriföretag, teknikupphandlingsprojektmellan industriföretag och dess underleverantörer. De ekonomiska resurser som disponerats har ihuvudsak använts för att delfinansiera förstudier kring teknikupphandlingsprojekt.Bidrag har lämnats till ca 25 projekt som alla vid lyckat utfall har slorindustriell potential. Bidragets storlek har varierat mellan av beräknadförsludiekosl-nad och maximalt . Vid positivt utfall harprojekten vid behov förts över till Industrifonden eller STU. Erfarenheterna av all lämna bidrag fill förstudiervisar atl del kan vara en effektiv metod att initierateknikupphandlingsprojekt. Med begränsade statliga insatser påbörjas studier avstora och långsiktiga projekt som annars har en tendens alt prioriteras bort.De resurser som industridepartementet disponerar för atl stimulerateknikupphandling och underleverantörsutveckling är ännu ej helt utnyttjade,utan verksamheten beräknas kunna fortsätta under en del av /88.Därefter bör denna typ av verksamhet tas över av STU, som genom bidrag lillförstudier bör stimulera en ökad användning av teknikupphandlingsmetoden. Jag har beräknat medel för fortsatta särskildateknikupphandlingsinsatser inom STU på en i stort sett oförändradambitionsnivå. Arbetstagarinitierade projekt (ATIP) syftar lillatt få i gäng ett tekniskt induslriellt utvecklingsarbete som är grundat päidéer eller initiativ från anställda som inte arbetar med forskning ochutveckling. Verksamheten utvärderades av STU . Bl.a.framkom då att mer än hälften av de projekt som då hade avslutats hade givitetl tekniskt och marknadsmässigt lyckat resultat och tillverkning ochförsäljning hade påbörjats. pågår ett 30-ial projekt. STU:serfarenheter av verksamheten är goda och verksamheten bör utvärderas under1987, dä ytteriigareen treårsperiod har förflutit. Jag har beräknat medel för denna verksamhet på enoförändrad ambi tionsnivå under /88. Närdel gäller slödel fill enskilda uppfinnare anför STU följande. Enskilda uppfinnare har ett stort behov av finansielltstöd och rådgivning. Stödet till dem har vidgats och blivit mervariationsrikt. I en internationell jämförelse är stödet väl uppbyggt. Syftetmed STU:s slöd, är i mänga fall att ge uppfinnaren möjlighet att ta framunderlag för att konkretisera sin idé. STU:s insatser för att stödja enskilda personersuppfinningar bidrar til! atl underlätta och tidsmässigt minska vägen fram tillnyttiggörande. Vid sidan av stödet lill utvecklingsprojekt har STUvissa särskilda stödformer för atl främja uppfinningsverksamhet, bl.a.uppfinnarslipen-dier, idéutvecklingsstipendier och ett särskilt näringsbidragför innova-lörer. STU har dessutom avsatt vissa medel för punktvisainsatser för att främja uppfinnandet i samhället. Handböcker har utarbetats omkommersiell bedömning av tekniska utvecklingsprojekt, skattehandledning förinno-vatörer samt köp och försäljning av idéer och uppfinningar. Information,handböcker etc. distribueras via uppfinnareföreningarna och elt komplettstudiecirkelmaterial "Från idé lill kommersiell succé" har utarbetatsi samverkan mellan statens industriverk och STU. Föregen del vill jag anföra följande. Uppfinnare svarar för en viktig del av det idéflödesom bidrar fill förnyelsen av industrin. harett 100-tal lokala idé- och uppfinnareföreningar bildals i kommunerna runt om ilandet. Dessa föreningar utgör eri god resurs när del gäller att utveckla detlokala och regionala näringslivet. Det finns alltså skäl att staten i dettaskede bidrar fill deras fortbestånd och utveckling. En majoritet av de nämnda föreningarna harassocierat sig till för atl erhålla enkommunikationskanal och etl språkrör på riksnivå. För att ekonomiskt genomföraoch vidmakthålla denna process har erhållit särskildamedel frän STU. Medel har också utgått för att upprätta ett nätverk av lokalaoch regionala rådgivare i frågor som är relaterade till utveckling och exploateringav uppfinningar. STU har dessutom avsatt vissa medel för punktvisainsatser för att främja uppfinnandet i samhället. Jag anser all det nu bör göras en mera samladinsats på området i form av en treårig försöksverksamhet vid . Försöksverksamheten bör omfatta: - Uppbyggnad och vidmakthållande av ett nät av lokalaoch regionala rådgivare. - Informationsservice för lokala idé- ochuppfinnareföreningar. - Projekt som främjar samarbetet mellanuppfinnare/innovatörer och andra som arbetar för alt uppfinningar skall kunnatillgodogöras i samhället. För detta ändamål beräknar jag 3 milj. kr. ter för budgetåret1987/88. Det ankommer pä regeringen att besluta om den 23 närmare inriktningen ochomfattningen av verksamheten. Underde har STU:s samlade slöd till uppfinnareföreningar uppgått lilldrygt 1,5 milj. kr. Den föreslagna satsningen innebär alltså enavsevärd förstärkning. /87 uppgick stödet till 3,5 milj. kr.beroende pä särskilda satsningar med anledning av . Företrädareför uppfinnarintressen har vidare framfört förslag om atl skapa ett fomm därsamtliga, organisationer i landet som är engagerade inom området kan vara företrädda.Syftet med delta fomm skulle vara att ytteriigare lyfta fram uppfinnandet somett viktigt inslag i den industriella utvecklingsprocessen. Jag avser att låtautreda denna fråga närmare. 1propositionen om forskning (prop. 1983/84:107 bil. 9, NU 45, rskr 407)behandlades förslagen till STU:s nuvarande treårsprogram. De teknikområden somdä prioriterades var verkstadsteknik, informationsteknologi, bioteknik,materialteknik, massa- och pappersteknik, träteknik, kemiteknik, teknik förhälso- och sjukvård; havsteknik, tekoteknik samt flygteknik. STU har i sitt förslag till program för verksamhetenunder kommande treårsperiod i första hand prioriterat sådana teknikområden sominnebär en långsiktig teknisk förnyelse med mycket stor framtida industriellpotential. STU har således föreslagit utökade resurser inomområdena informationsteknologi, materialteknik, bioteknik, biomedicinskteknik, miljövårdsteknik och verkstadsteknik. Vidare har STU föreslagit etlnytt forskningsprogram inom området mikronik. Remissinstanserna instämmer ihuvudsak i STU:s val av områden. Jag delar STU:s bedömning när det gäller vilkaområden som skall ges högsta prioritet. STU har fördelat om sinaresurser mot de av STU särskilt prioriterade strategiska områdena. En vissytterligare omfördelning av STU:s resurser mot dessa områden är nödvändig ävenunder den kommande treårsperioden för att skapa utrymme för att kunna genomföratillräckligt stora satsningar på de områden som är av avgörande betydelse förbl.a. svensk industris framtida utveckling och konkurrensförmåga. STU bördärför omfördela sina resurser i huvudsak enligt sitt.basförslag. Jagavser nu att i korthet kommentera insatserna inom de särskilt prioriteradeområdena saml insatserna inom de övriga teknikområden som prioriteradesinnevarande treårsperiod. Jag vill i detta sammanhang också hänvisa fill vadstatsministern har anfört angående prioriterade forskningområden. Dentekniska och industriella utvecklingen går mycket snabbi inominformationsteknologin (IT). För de statliga stödinsatserna har STU en centralroll när det gäller alt initiera målinriktad forskning inom tillhörandeområden, bl.a. datavetenskap, kommunikationsteknik och signalbehandling, tal-och bildbehandling samt reglerteknik. Jag har inom delta anslag för budgetåret1987/88 beräknat 11,5 milj. kr. - utöver STU: s basförslag