prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Av särskilt intresse är atl på ett tidigt stadium förbättramöjligheten att ge krediigivare och företaget signaler om företagetsfinansiella ställning. Behovel av att följa upp företag som bygger upp sin verksamhelkring ett utvecklingsprojekt är synneriigen viktigt. I detta sammanhang finner STUdel värdefullt att samarbeta med lokala banker och utvecklingsfonder. Erhåller STUpå etl lidigt sladium kännedom om att ett företag kommit in i en krissituation,försöker STU i möjligaste mån att medverka i rekonstruktionsarbetet. STU kandock inte siödja företaget med atl lillskjuta kapital för annal än lekniskutveckling. ABFöretagskonsoUdering påpekar att deras målgrupp är förelag som är på väg utför, men inte kommit så långt i utförsbacken alt konkurs är oundviklig. Det gäller alltså atl komma in med rekonstmktionsåigärder i lid; och del är ingen lätt uppgift. Förelagsledaren har ett inlresse av att dölja en latent obeståndssituation. Den kreditgivande ban ken har inle heller starka incitament alt påverka så att en rekonstruktion sker, eflersom banken inilialt inte är i farozonen. Det är först när säker- hetsunderiaget försämrats i sådan utsträckning att del blivit en kreditrisk som banken i eget intresse tvingas reagera. Delta har letl till att AB Företagskonsolidering i många fall kommii in . Uppgiften har i stället blivit att övertyga förelagsledningen om det meningslösa i att fort sätta verksamheten. Del krävs starkare incitament för kreditgivare och andra intressenter utanför företagel att reagera på varningssignalerna. Förelagsledare gör det i allmänhet inte. Fungerade varningssignalerna bälire, skulle fler såväl föriustbringande verksamheier stoppas som rekonstruklionsåtgärder sältas in . Det naturliga motstånd som tyvärr finns hos en företagsledning att söka hjälp i en krissituation reduceras om utredningens förslag lill någon form av rekonstmklionslån kunde bli verk- 403 Det behövs som morot för atl åstadkomma attföretagaren söker Prop. 1986/87:74 hjälp . Även kosinaderna för en konsulfinsatskan avskräcka - framför allt i den slora, verkligt hjälpbehövande, kretsen avsmå företag. AB Företagskonsolidering tror att förluslerna för staten skullebli försumbara, förutsatt att behovel av ett rekonstruklionslån utretts av etlseriöst och oberoende konsultföretag. Utredningen föreslår alt utvecklingsfondernas resurser förrådgivning till nyförelagare försiärks. En majoritet av remissinstanserna lillstyrker förslaget,däribland kronofogdemyndigheten i , utvecklingsfonderna iStockholms och , TCO, , ,, , , , , KonkursförvaltarkollegiernasFörening, Leverantörsgruppen saml AB Företagskonsolidering. Remissinstanser som har både posifiva och negativa synpunkter,eller är tveksamma, till förslaget är bl.a. kronofogdemyndigheten i Sundsvallsdistrikt, utvecklingsfonden i , LO, SHIO-Familjeföretagen,, Föreningen () samlhögskolan i . i påpekar attdet är viktigt för en fungerande marknadsekonomi att nya idéer får utvecklasoch atl det inte finns hinder mot alt etablera nya förelag. Utredningensförslag om rådgivning till nyförelagare som har en affärsidé men saknarföretagskunnande är lovvärd. i distrikt anser attförslaget inte kan bedömas. Myndighelen menar dock atl de statliga organensuppföljning av bidragsföretag är för tafatt. Ofta tycks man sakna närmarekunskaper om företagen och, när sådana finns, får sysselsättningsaspekter ochandra politiska fakiorer överskyla klara ekonomiska fakta. Utvecklingsfonden i ansluter sig tillutredningens upp fattning och välkomnar förslaget om en förstärkning av utvecklingsfonder nas resurser inom detta område. I är utvecklingsfonden i relation till sin marknad mycket resurssvag. För att motsvara resurserna och insatsmöjligheterna hos en genomsnitfiig utvecklingsfond skulle fon den behöva ha 120 anställda i stället för de knappt 40 man har . Fondens verksamhel i nyföretagarfrågor har i huvudsak skett i form av brett upplagda kampanjer, utbildningsinsatser, framtagning av informa tionsmaterial, påverkan genom andra grupper m.m. Några störte resurser på personlig rådgivning och konsultation har inte kunnat sättas in. En rådgivningsverksamhet till nyetablerare i startgroparna anser fonden inte bör begränsas till enbart företagare inom tillverkningssektorn. Verksamhe ten bör ses som en naturlig fortsättning på Starta-Egel-aktivitetema som inte heller är strikt målgruppsinriktade. Av flera skäl bör en sådan verk- 404 Avgiften skulle utgöra en spärt mol att perso- Prop.1986/87:74 ner med alltför lösa och ostrukturerade planer belastar fondernasresurser. Avgiften skulle också ge elt tillskott till fondernas ekonomi. Utvecklingsfondeni konstaterar att nyföreiagande alllid är förenat med risker. har ulvecklingsfonden sedan starten engagerat sigfinansiellt i totalt 136 nystarter. Av dessa fanns vid utgången av år 1985101företag kvar som sammanlagi sysselsatte 713 personer. Kapitalförlusterna i demisslyckade projekten har för samtliga inkluderade parter (inkl. leveranlörer)varit mycket marginella. Den största risken för konkurser ligger därför inteinom den tillverkande industrin Utan i detaljist- och serviceleden. Inom dessaområden har utvecklingsfonden vare sig resurser eller kompetens att ägna sigåt djupa insatser. Föratl skapa en bäitre grund för allmänna kunskaper om företagandels värld bordeman på ett fidigt stadium inom skolväsendet la upp detta som etl särskiltämnesområde. förekommer i princip ingen utbildning inom grund- ochgymnasieskolan. Många av våra högskoleutbildningar, som till slor del riktasmot näringslivel, förbiser också på ett oförklarligt sätt utbildning inom deltaområde, t. ex.jurister, civilingenjörer, samhällsvetare och statistiker. Omman på etl tidigt stadium i ulbildningskedjan skapade förståelse för och insiktom företagandets villkor, skulle vi erhålla en betydligt bättre grund förvidareutbildning för de personer som slutligen beslular sig för att arbeta inomdetta intressanta område. UlveckUngsfondeni finner förslagel atl öka utvecklingsfondernas möjligheter attutbilda nyförelagare posifivt. Likaså är påpekandet att kreditgivarna behövergöra en tätare uppföljning av nystartade projekl riktigt. För detta krävs emellertidatt tillräckliga resurser kan avsättas för ändamålel. LOfinner förslaget utvecklingsbart. En sådan rådgivning bör innefatta lagar ochregler som gäller på arbetsmarknaden. Ökad rådgivning får dock inte leda tillatt de rådgivande upphör all avråda personer med begränsade förutsättningarfrån alt starta förelag. Frågan är dessutom om utvecklingsfondema är rältinstans. kan i slort instämma i utredningens synpunkier på ulvecklingsfondernasrådgivande funktion. Förbundet kan också tänka sig att delta i diskussionerkring uppläggningen av en förbättrad utbildning för nyförelagare. EnligtSHIO-Familjeförelagen år det viktigt med information och rådgivning lill nyförelagare.Inle minst bör delta beaktas vid undervisningen i skolor och högskolor. Ivilken mån utvecklingsfonderna bör engageras i sådan rådgivning bör beslutas efleravvägning i förhållande till övrig verksamhet hos fonderna. För närvarandepågår inom SIND en utredning om utvecklingsfondernas utbildningsverksamhet. SHIO-Familjeförelagenhar i en skrivelse lill industridepartementet begärt en översynav ulvecklingsfondernas arbetsuppgifter och verksamheisformer. kani huvudsak instämma i ulredningens syn punkter på utvecklingsfondernas rådgivande funktion. Utvecklingsfon derna kan otvivelaktigt ha möjligheter all med rådgivning och på liknande sätt siödja företag. Del kunde säkerligen vara till nytta om fonderna 405 utvecklade dennaverksamhet, vilken visseriigen också kan utövas av Prop. 1986/87:74bankerna anser föreningen. FinansbolagensFörening har inga invändningar mot förslaget och ser det som ett värdefulltkomplement till den rådgivningsverksamhet som bedrivs av kreditgivare,revisorer, m.fl. Högskolani noterar att rådgivning till nystartade företag under de försia verksamhelsårenär en ytterst angelägen uppgift. Vidare vore lättillgänglig rådgivning lillstort gagn även för äldre förelag. Etl problem i sammanhangei lorde vara atl småföretagarenav olika skäl drar sig för all söka hjälp. Om man vill åstadkomma en rådgivningsom är lättillgänglig för företagaren, en rådgivning där inga problem med inifialkontaktenföreligger, kunde det vara lämpligl atl organisera del hela som en förlängningpå utbildningen. Detta på så sätt att de som genomför utbildningen också framledesdeles ingår som den konsullgrupp som följer upp företagens verksamhet iframtiden. Vidare noteras att fömtsättningarna för organiserandet av konsultgmppermed högskolan som plattform allmänl selt är goda. SvenskaSmåföretagsinstitulei påpekar att det inom skolsystemets olika nivåer finnskapacitet och kompelens all hjälpa till i små och nystartade företag. Det finnsprövat i några gymnasieskolor och vid ett par universitetshögskolor. Bästutvecklade är försöken som gjorts vid universitet.Småföretagsekonomi, där blivande civilekonomer på olika sätt hjälper företagoch företagare. Erfarenheterna är mycket goda. Lönsamheten utifrån samhällel ärextremt hög. Enda svårigheten tycks vara att ena utbildnings- resp.näringslivsansvariga att samarbeta och gemensamt satsa i denna verksamhet.Institutet rekommenderar all medel avsäits för fortsatt utveckling ochförsöksverksamhet vid Svenska Småföreiagsinsiituiet i samarbete med Göteborgsuniversitet. Utredningenföreslår att banker, revisorer och intresseorganisationer genomför en treårigutbildningskampanj, "Atl driva företag". SIND bör initierasamarbetet. Enknapp majoritet av de remissinstanser som kommenterat förslaget är positiv, bl.a.kronofogdemyndigheterna i och SundsvaUs distrikt, utvecklingsfondeni , TCO, LO, , ,, Leverantörsgruppen, SIFU samt ABFöretagskonsolidering. eller annan orsak negativa eller Iveksamma till förslagel är , , , , , Föreningen () samt högskolan i , Kronofogdemyndigheteni distrikt tillstyrker förslaget men menar att man dock inte torde nå alla med kampanjen. För ett bidragsta gande företag borde utbildning av företagaren vara ett villkor. Vidare borde företagens skyldigheter och förekommande problem mer behandlas än vad som tycks vara fallet i Starta-Eget-kursema. Utvecklingsfondeni anser att både behovel av grundut- Prop. 1986/87:74bildning och vidareutbildning är stort - småföretagarutbildning är därför en avde viktigaste uppgifterna. Del har ofta varit svårt alt nå ut till småföretagenmed utbildningsinsatser och en brett upplagd kampanj av det slag utredningen föreslårär därför väl värd att pröva. LOhåller visserligen för troligt att de förelag som inle har seriösa avsikter medsitt företagande inte kommer atl nås av kampanjen och att de företagare som harambifionen alt öka sina kunskaper kommer att göra detta oavsett SIND:skampanjer. Allmänt sett är det emellertid av stort värde atl öka kunskapsnivån.Det kan också länkas att del, utöver de oseriösa och ambifiösa företagarna,finns ett mellanskikt som skulle kunna nås av kampanjen och därmed ges möjligheteratt förstärka sitt kunnande i förelagande. Den bör därför enligt LO genomföras. SHIO-Familjeföretagenhar ökat sina salsningar på vidareutbildning av medlemmarna genom inrättandetav ett särskilt utbildningsbolag, SHIO-Familjeföretagens Företagsulbildning AB.När det gäller attitydpåverkande aktiviteter är behovet stort. Både allmänhetoch polifiker måste få bäitre kännedom om småföretagens förhållanden. nödgas konstalera att de s.k. slarta-eget-kam-panjer som förekommithar visat sig lämligen förfelade i och med att de fått till följd åtskilliga fallisemang.Bankföreningen ställer sig emellertid också tveksam till etableradeutbildningskampanjer. En fortlöpande utbildning synes vara alt föredra. har i och för sig ingel att invända mot en försiärkning avrådgivningsresurserna och en treårig utbildningskampanj. Föreningen vill dockifrågasätta om inle den föreslagna utbildningskampanjen främst är en verksamhelsom berör näringslivets intresseorganisationer och anser det därför varatveksamt om t.ex.bankema har anledning att medverka på annat sätl än genom informalionom lånemöjligheler och liknande. Vidare måste reservation göras för att deifrågavarande förslagen kan få kostnadskonsekvenser som pådetta sladium inle kan överblicka. Det torde inte var möjligl att på detstatsfinansiella området genomföra kostnadskrävande förslag utan motsvarandeneddragning på andra håll. En bedömning och avvägning av delta slag anser sigSparbanksföreningen på föreliggande maierial inte kunna göra. FinansbolagensFörening konstaterar att ulredningen kommit fram till atl brister i ekonomi ochadministration i mindre företag är mycket vanliga och att det finns ett klartsamband mellan företag som går dåligt och brister i den ekonomiska planeringen.Behovet av utbildning är stort. Mot denna bakgrund föreslår utredningen attbanker, revisorer och branschorganisationer genomför attitydpåverkandeaktiviteter och organiserade utbildningsinsatser i form av enutbildningskampanj - "All driva företag". Samarbetet bör enligtutredningen lämpligen initieras av SIND. Föreningen ställer sig tveksam tillnyttan av en sådan kampanj. Resurserna borde kunna användas på ett mer konkretsätt, t. ex.genom att möjligheter öppnas för en kontinuerlig utbildning i ämnensom behandlar företagande i olika avseenden. SverigesAckordscentral noterar att enligt ulredningen bör företagarna 407 görasmera medvetna om sitt ansvar och de risker som föreligger inte bara Prop.1986/87:74 för dem själva utan också för omvärlden. Behovet härvidlag skulletillgodoses genom kursverksamhel. Mot detla kan möjligen invändas dels attmånga torde ta avstånd från en sådan förmyndarmentalitet, dels att marknadenredan företer en viss mättnad - med ovidkommande inslag av belöning ochrekreation. Ackordscentralen skulle hellre vilja föredra atl i grundskolanssista klass läggs in på schemat 3 å 4 fimmar om skattelagstiftning och de lagarsom gäller på arbetslivets område. Lägger man till något om bokföring kan detlavara lillräckligt avskräckande från vidlyftiga projekt. avvisar för sin del förslaget och menar att utbildning är enmer värdefull metod än kampanjer. EnligtFöreningen , FAR kan det ifrågasättas om en utbildningefter det av utredningen föreslagna mönstret är det mest effektiva sättet atthöja bildningsnivån i förelagen. Mycken erfarenhei lalar nämligen för attutbildning av ifrågavarande slag för all få avsedd verkan bör ges så nära som möjligl och helst i omedelbar anslutning lill den praktiska problemsituation somföretagaren befinner sig i. Ett annat problem hänger samman med svårighelernaatt nå rätt personer, dvs.desom är i störst behov avutbildningsinsatserna den redan kunnige och intresserade vill lära sig mera,den okunnige och ointresserade är inte utbild-ningsmotiverad. Högskolani anser att det är naturligt atl högskolan står för huvudmannaskapet vadgäller framtagande, planering och genomförande av utbildningen. Detta givetvisi aktiv kontakt med banker, revisorer och övriga intressenter. Det vore vidareen rimlig tanke alt ett samordningsansvar för all statsmedelsfinansierad företagamtbildningläggs på högskolan där så är möjligt. SIFUanser alt företagsledare bör motiveras att skaffa sig lämpliga kunskaper om attdriva företag. Samhället bör stödja de företag som startat ny verksamhet ellerdriver förelag i någon form. Samhällets stöd bör i första hand inriktas mot deminsta företagen. Erfarenhetsmässigt har det visat sig atl just de allra minstaföretagen behöver såväl påverkan, stimulans som ekonomiska bidrag för alt låtautbilda sin personal. Regional utbildning, om sådan skulle bli aktuell, kräverhelt klart större ekonomiska resurser från utbildarens sida, eftersom elevgmppernaper ulbildningstill-fälle blir begränsade. SIFU delar även utredningensuppfattning att det är lämpligt att utbildningen leds av personer som ärverksamma i näringslivet. Detta gör atl utbildningen vinner aktualitet ochkonkret tillämpning. SIFUdelar även utredningens uppfattning om inriktning på utbUdning en. En företagsledare bör ha tillräckliga kunskaper för alt ur de ekonomis ka rapportema kunna utläsa företagets resultat och stäUning, förstå nöd vändigheten av likviditetsplanering och kalkylering samt förstå att inte driva ett olönsamt företag vidare. Likaså bör han lära sig att värdera och bedöma de personer och företag med vilka han avser att göra affärer. En erfarenhei som SIFU gjort är alt skattelagstiftningen är mycket restrikfiv mot avdragsrätt för kurser som innebär "nyinvestering". En lagändring som medför en välvilligare lokal tolkning av avdragsrätten för kurser typ 408 "Startaeget" och "" skulle öka möjlighelen föraktuella Prop. grupper all våga satsa påbehövlig utbildning. SIFU har redan ulvecklade kurserav det slag som efterlyses i utredningen. under uppbyggnad.Inriktningen på SIFU:s utbildning är jusl fortbildning, med inriktning på praktisktillämpning, och utbildningen vänder sig i stor utsträckning till små ochmedelstora företag i . tagsekonomi drivs sedanflera år utbildning för nystartade företag under benämningen "BU DinEgen". Enökad uppmärksamhet vad beträffar utbildning, mol de allra minsta och enligtutredningen mest konkursutsatta företagen, skulle ulan alltför stora planeringsålgärderoch tidsutdräkter kunna genomföras med SIFU som aktiv utbildare. SIFU:skompetens och kontaktnät då det gäller pedagogiken bör i första hand utnyttjas.Medel för viss produktulveckling, marknadsföring av utbildningen, gäma i formav föreslagen kampanj , samt ekonomiskasubventioner till de allra minsta företagen föreslås hämtas från SIND:s anslagför småföretagsutveckling. En aktiv insats med SIND:s, utvecklingsfondernas,utbildningsenheternas och SIFU: s samlade resurser, skulle kraftfullt kunnaråda bot på många av de brisier på kompetenser som utredningen påpekar är orsaktill de allt flera konkurserna, just bland företag med mindre än fem anställda. Utredningenföreslår att SCB skall utveckla nyetablerings- och konkurs-stafistiken. Bl.a.skall bolagsform, företagsstorlek, brisier i konkurs och offentliga ackordkunna utläsas. Samfiigaremissinstanser som yttrat sig är i huvudsak positiva till förslaget. Delademeningar råder dock om redovisningen av privalkonkurser. SCBanger atl man under försia studerat möjligheterna att medcentrala företags- och arbetsställeregistret (CFAR) som bas producera enlöpande nyetableringsstatislik. En slutsats av den senaste undersökningen äratt CFAR kan ligga till grund för en nyetableringsstatislik, men atl det förnärvarande är nödvändigt alt komplettera registerdata med enkätuppgifter. SCBdiskuterade med industridepartementet deerfarenheter som framkommit beträffande nyeta-bleringstatisfiken ochden framtida utformningen av densamma. SCB registrerar fr.o. m.januari1986 den juridiska formen för företag som gått i konkurs i enlighet med utredningens förslag. När det gäller privatpersonskonkurser anser dock SCB att dessa har etl aUmäninforma- tivt intresse och även fortsätiningsvis bör redovisas i konkursstatistiken. Utredningens synpunkt att SCB så långt möjligt bör klassificera konkurser i verksamheter som bedriver näringsidkande som företagskonkurser stäm mer helt med den klassificering som SCB har gjort i konkursstafisliken från den nya statistikens start . Även när det gäller offenlliga ackord har SCB följl ulredningens förslag och har redovisal en sammanställning över aviserade förhandlingar om offentligt ackord för . Enligt över enskommelse med () får SCB även ett underlag för redovisning av skalteackord fr.o. diskussioner med RSV omatt erhålla vissa ekonomiska dala från tillsyns- Prop. 1986/87:74myndigheterna alternativt länsslyrelserna vad gäller konkurserna. SCB hoppasatt genom sådana uppgifter kunna belysa omfattningen av fordringar i konkursertill olika borgenärsgmpper, såsom banker, leverantörer, skatter och löner. Växjötingsrätt biträder utredningens förslag om konkursslatistikens utformning,enligt vilken de rena privatkonkurserna, om de ej regislreras, skulle framkommasom en restpost, bestående i skillnaden mellan övriga konkurser och del lotalaantalet konkurser. Lönegarantiulredningen(A 1982:04) tillstyrker förslagel om en utveckling av nyetablerings- ochkonkursstatistiken. I sammanhangei kan framhållas alt lönegarantiulredningenbedömer SCB:s konkursslafistik som myckel värdefull. Redan i sitlhittillsvarande arbete har ulredningen haft stor användning avkonkursstatistiken. LOanser förslaget befogat med lanke på de ökade nyetableringarna och de därmedsammanhängande konkurserna. Utredningen förslår dock att enskilda personer inteskall ingå i statistiken. Eflersom många s.k. företagare enbart är ute efteratt sätta arbetslagarbegreppet och därmed gällande lagsliftning på området urspel, bör dessa enligl LO:s mening även fortsättningsvis ingå i statistiken. har i och för sig inget att invända mot förslaget mennoterar att de kostnadsmässiga konsekvenserna inte berörs i betänkandet. SverigesAckordscentral anser att en utvidgning av SCBs statisfik säkerligen kommer altbli av värde. Speciellt gäller detla relationen mellan godemansförordnanden ochinledda ackordsförhandlingar. Vid en jämförelse har konstaterats att iackordsärenden, behandlade av Ackordscentralen, av godemansförordnandena leltfram fill inledande av ackordsförhandling. I ärenden som inte handlagts avAckordscentralen har genom uteslutningsmetoden räknats fram att endast ca 20 %resulterat i ackord. Det är dock möjligt att i ett fåtal fall ackord har kunnalgenomföras under hand, dvs. med 100-procenlig anslutning. Slutsatsen blir altdel förekommer ett omfattande missbruk av ansökningar om godemansförordnanden.Konkursdomaren kan ju inte förväntas ha de förelagsekonomiska insikter somkrävs för att bedöma om framställningen är seriös. Det är därför inteosannolikt att - i ärenden som inte handläggs av Ackordscentralen -syftet med godemansförordnandeär att handläggaren därmed skall komma i åtnjutande av den exklusivaförmånsrätten vid en förväntad omläggning till konkurs. Denna fråga borde lättkunna belysas genom åtgärder från SCB:s sida. Det vore också av värde meduppgifter om tillgångar och skulder i ackordsärenden liksom antalet berördaanställda. KonkursförvaltarkollegiernasFörening menar att del i och för sig är bra med statisfiska uppföljningar som i likhet med styrker redan allmänna uppfattningar. Eftersom kan intyga att ingen konkurs är den andra lik, torde det vara myckel svårt att dra några generella slutsatser förrän långt i efterhand. Den statistik som finns när del gäller tillgångars och skulders storlek m. m. grundar sig sig på konkursbouppteckningar. Mycket mer intressant hade 410 varitom statistiken grundat sig på redogörelser enligt 128 § tredje stycket Prop.1986/87:74 konkurslagen. understryker viklen av atl SCBs statisfiksnarasl kompletteras med uppdelning av konkurser avseende näringsidkare ochövriga. Leverantörsgruppenanser atl det finns ett behov av att nyetablerings-och konkursstatistikenytterligare utvecklas. Möjligen skulle bland företagsformerna också inordnasekonomiska föreningar. 3.1 Etableringskontroll och näringstillstånd Kronofogdemyndigheteni vill erinra om all de förelag som utredningen i huvudsak behandlarförutsätts ha uppnått en viss dignitet. I den verklighet därkronofogdemyndigheterna arbetar utgörs dock ofta förelaget av en person, en såkallad B-skattare, med kontoret på fickan, utan egentlig bokföring, utanregistrerad firma, utan någon som helst planering, ofta med svarta inkomsteroch ofta med eftersläpande skatteoch avgiflsskulder. Kronofogdemyndighetensenda vapen mol en sådan belalningsovillig rörelseidkare är konkursansökan, somdock ofta är ett tmbbigt vapen. Utredningens slutsatser och förslag harknappast någon effekt på dessa fall. Enligt kronofogdemyndighetens uppfattningborde någon form av näringstillstånd övervägas ålminstone för vissa branscher.I grunden oseriösa företag borde alltså aldrig kunna starta så enkell som nusker.