prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Ersättning lill arbetslöshetskassor avserverksamhet enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. De erkända arbetslöshelskassorna får genom AMSstatsbidrag för del av utbetalda ersättningar. Kassor med särskilt sloraersättningsutbetalningar och otillräckliga ekonomiska resurser kan genomsärskilt bidrag få nödvändiga förstärkningar. Frän anslagsposlen bekostas även särskilda utbetalningar lill medlemmar i fiskares erkända arbetslöshetskassa som följdav internationella överenskommelser om fångstbegränsning. Statsbidrag tillpermitteringslöneersättning avser statsbidrag till arbetsgivare som harbetalat permitleringslön lill arbetstagare och som är ansluten till ettpermilteringslöneersättningssystem. Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) avserverksamhet enligt lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd. Slödel ulgör elt komplemenl till arbetslöshetsförsäkringen och ger ekonomisklslöd för vissa gmpper av nytillkomna på arbetsmarknaden samt lillarbetslösa som inte är anslutna till arbetslöshetsförsäkringen. Utbildningsbidragavser bidrag till personer som dellar i arbetsmarknadsutbildning eller är inskrivna vid arbetsmarknadsinstitut.Utbildningsbidrag beslår avdagpenning och särskilda bidrag i form av resekostnadsersättning,traktamente m. m. För budgeiårei 1987/88 utgär AMS i sina medelsberäkningarför ersättning till deerkända arbetslöshetskassorna från en arbetslöshet enligt arbetskraftsundersökningama() på och en genomsnittligt utbetald dagpenningpå . Med dessa förutsättningar och en oförändrad högsta dagpenningnivåberäknar AMS utbelalningsbehovet lill 6199 milj. kr., varav 2169,7 milj. kr, utgör anslagsmedel. AMS föreslår ingen höjning avdagpenningnivån men finner detangeläget att dagpenningen fortlöpande anpassas till den allmänna pris-och löneutvecklingen. För slalsbidrag tillpermitleringslöneersättning räknar AMS med ett oförändrai medelsbehov om 105 milj. kr., varav 36,8 milj. kr, utgör anslagsmedel. I fråga om delkontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) räknar AMS med . AMS föreslår atl KAS höjs från 120 lill . dag.Utbelalningsbehovet blir då 480 milj. kr., varav 168 milj. kr. utgör Prop.1986/87: 100 anslagsmedel. AMS föreslår en viss höjning avutbildningsbidragen som utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering. för ungdomar som inte är berättigade till ersättning från erkänd arbetslöshetskassa börhöjas till . Dagpenningen för övriga som inle är berättigade tillkassaersällning bör höjas från 220till . Kostnaden för dessa höjningar beräknar AMS till 55 milj, kr. AMS vill vidare attmöjligheterna atl yllerligare förbättra ulbildningsbidragen och/ellersärskilda bidrag skyndsamt bör utredas. Deltagande i utbildning bör för individen varafördelaktigare än kontant stöd. När placering i stadigvarande arbete inte ärmöjlig är utbildning den försia ålgärd somarbetsförmedlingen skall pröva. Beredskapsarbete är en andra-handsåtgärd.I sista hand kan kontantstöd tillgripas. Detta synsätt måste avspeglas iutbildningsbidragets konsimktion. Förläggningar ianslutning till AMU-centra bör enligt AMS intäklsfinansieras och inte längre subventioneras viaulbildningsanslagel. Kostnaderna, 30 milj. kr., bör finansieras av medlen tillutbildningsbidrag. Kostnaderna för skador som orsakas avpersoner som är inskrivna vid betalas för närvarandefrån anslaget C 3. Yrkesinriktadrehabilitering, AMS föreslär alt dessa kostnader i stället skall finansierasfrån anslaget för ulbildningsbidrag. Utbelalningsbehovet för ulbildningsbidraglill deltagare i arbetsmarknadsutbildning beräknar AMS lill 2876 milj. kr.,varav 1006,6 milj. kr. ulgör anslagsmedel.Anlalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag har beräknals lill 115 000 och den genomsnittligautbildningstiden lill . Motsvarande kosinader för utbildningsbidragtill deltagare i yrkesinriktad rehabilitering beräknas till 200 milj. kr,,varav 70 milj, kr, utgör anslagsmedel. Antalet dellagare har beräknals lill21000 och den genomsnittliga inskrivningstiden till lolv veckor. Budgetåret1987/88, AMS förslag (kr.) (35 * av kol 2) Ersättning till arbets löshetskassor 6 199000 000 2 169650 000 Statsbidrag till permitteringslöneersättning 105 000 000 36 750000 Kontantarbetsmarknadsstöd 480 000 000 168 OOO000 Utbildningsbidrag, arbets marknadsutbildning 2 876 000 000 1 006 600000 Utbildningsbidrag, arbets marknadsinstitut 200 000000 70 000000 9 860 .000 000 3 451 000 000 Jagvill först erinra om atl flera stora frågor som gäller arbetslöshetsersätt ningarna ses över av en särskild utredare (1985:05). a. ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen, medlemsavgifter, Prop.1986/87: 100 karensvillkorel, administrationen av KAS, arbetslöshetsersättningi sam- Bil. 12 band med pension samt vissafinansieringsfrågor. I enlighet med beslut (AU 1985/86:11, rskr. 153) har regeringen vidare itilläggsdirekliv (dir. 1986:12) uppdragit åt den särskilde uiredarenatl med förtur överväga metoder att räknaupp dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen fordöpande med hänsyn tilllöneutvecklingen. I skrivelse den 9oklober 1986 har den särskilde uiredaren anmält att förtursuppdraget skall varaavslutat i sådan tid att det kan beaktas i nästa års budgetarbete. I skrivelsenanför han atl del med hänsyn till effekterna av nya löneavtal är rimligt att enviss höjning sker av den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen.Vidare finner utredaren det motiverat med en förbällring av ä-contoutbetalningarna avstatsbidrag till arbetslöshelskassorna. I likhet med den särskilde utredarenanserjag atl den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas. Jagföreslår därför att denna höjs lill . bör KAS höjas till 140kr. Dessa ersättningsnivåer bör gälla fr. o, m. den 1 juli 1987.Jag återkommer strax lillfrågan om ä-conloutbetalningar. Jag vill här också anmäla att jag, underfömtsättning av godkännande avden av mig här förordade höjningen av dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen,har för avsikt att senare föreslå regeringen att höja ulbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering. Utbildningsbidraget för den som är berättigad lill ersäitning från erkänd arbetslöshetskassa bör höjas tillhögst . För den som är lägst och inle har rätl tillersättning från arbetslöshetskassa bör bidragethöjas : Bidragsnivån , som gäller för den somär och som inle är berättigad till ersäitning från erkänd arbetslöshetskassa, bör höjas till 170kr. AMS förslag dil eh utredning omytterligare förbättringar av ulbildningsbidragen i slimuläns-syfte kan jag inte tillstyrka. Jag kan ej heller,somjag har nämnt, tillstyrkaförslaget om finansiering av förläggningar i anslutning till AMU-centra. Arbetslöshetskassornabetalar ut ca 6000 milj. kr. i ersäitning till arbetslösa medlemmar. Staten ersätter merparten eller av dessa utbetalningar genom statsbidrag. Arbetslöshelskassorna får statsbidragen i efterskott genom s, k, ä-contoutbetalningar, AMS får, när det finns särskilda skäl, beiala ut statsbidrag å-conlo även vid andra lidpunkter, Slulreglering sker engång efter varje verksam hetsår, som omfaltar kalenderår. Vidvarje ä-contoulbelalning får en kassa av den procentsats som gällde för statsbidrag året innan. Vid slutet av elt verksamhetsår har kassorna etl sammanlagt krav på siaten för statsbi drag pä mellan 500 och 600milj. Merparten av kassorna klarar av denna likvidiletsmässiga belastning genom de tillgångar som finns fonderade enligt särskilda fonderingskrav i lagen om arbetslöshets försäkring. En handfull arbetslöshetskassorhar emellertid, genom en kraf- 78 ligt ökande arbetslöshet inom resp. kassasverksamhetsområde, Prop. 1986/87: 100 Dessa kassor klarar heh enkelt inte av alt Bil.12 betalaut ersättning till medlemmarna, inte ens med utnyttjande av de Detta förhållande är naturligtvisotillfredsställande och förall underlätta för dessa kassor utnyttjar AMS sin möjlighet lill extra Som jag har nämnt utreds förnärvarande flera stora frågor rörandearbetslöshetsersättning, bl. a. medlemsavgifter och finansieringsfrågor. I uppdragel ingår också att i samband medöversynen av medlemsavgifterna se över reglerna för fondbildning och behovetav fonder samt alt prövamöjligheterna att begränsa behovet av fonder hos arbetslöshetskassorna genomändringar i ordningen för utbetalningen av statsbidrag. Ändringar ireglerna för ä-contoutbetalningar bör mot denna bakgmnd inle göras isolerat utan bör övervägas först i sambandmed att man lar ställning till den särskilde utredarens förslag pä andrapunkter som kan ha betydelse för stalsbidragsutbelalningar. Delikviditetsproblem som kassorna kan slällas inför bör, i avvaktan på densärskilde utredarens förslag, kunna lösas inom ramen för nuvarandebeslämmelser. Jag vill här ta upp en fräga som gäller försäkringsskyddetför kursdeltagare inom arbetsmarknadsulbildningen m.fl. omfattas deltagare i arbetsmarknadsutbildning och inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut av lagen (SFS1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Reglerna i denna lag gäller dä deltagarnaulför arbete som stämmer överens med eller till sin art liknar sådant som vanligen ulförs vid förvärvsarbele.När det gäller andra moment i utbildningen omfattas deltagarna av en särskildförordning (AMS FS 1979:7) omersättning vid personskada till elev i viss arbetsmarknadsutbildning och inskrivna sökande vidarbetsmarknadsinstitut. Vidare omfattas dellagarna av förordningen (SFS1980:631) om ersättning av allmännamedel för skada orsakad av deltagare i viss arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering. Förordningen innebär att ersättning kan utgå till arbelsgivare för skador som sådandeltagare orsakar. Dessutom omfattas deltagarna av slatens grupplivförsäkring. AMU-styrelsen har iskrivelse hemställt om ett förbättratförsäkringsskydd för alla deltagare i arbetsmarknadsutbildning och oberoende av om deuppbär utbildningsbidrag. Vidare har AMU-slyrelsen hemställt att förordningen(SFS 1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av dellagare i vissarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktadrehabilitering ändras så att samtliga deltagare i arbetsmarknadsutbildningomfattas av bestämmelserna, AMS har i skrivelse ocksåhemställt om ett förbättrat och mer överskådligt försäkringsskydd fördeltagare i arbetsmarknadsutbildning och inskrivna vid arbetsmarknadsinstitut.Skrivelser i denna fråga har också kommit in från iJönköpings-Kronobergs län och från elever inom arbetsmarknadsutbildningen iGöteborg. Jag anser för egen del att försäkringsskyddet ärbristfälligt pä i huvudsak 79 För det försia ulgår inte ersättning enligt nuvarande regler tillProp. 1986/87: 100 deltagare i arbetsmarknadsutbildning och inskrivna vidarbetsmarknadsin- Bii. 12 stitut för sveda och värk, lyte eller annatstadigvarande men, s. k. ideell skada. Fördet andra bör kretsen som skall omfattas av försäkringsskyddet enligt förordningen (SFS 1980:631) om ersäitningav allmänna medel för skada orsakad av deltagare i vissarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktadrehabilitering ulvidgas så att den moisvarar samma personkrets som gäller i densärskilda förordningen (AMS FS 1979:7) om ersällning vid personskada lill elevi viss arbetsmarknadsutbildning och inskrivna sökande vidarbetsmarknadsinstitut. utgårersättning för bl. a. ideell skada till statligt anställda enligt ett särskilt kollektivavtal om ersättning vidpersonskada. Detta avtal gäller inte för dellagare i arbetsmarknadsutbildningoch inskrivna vid eller sådana personer som efterbeslut av arbetsförmedlingen görstudiebesök hos en uibildningsanordnare eller förbesök vidarbetsmarknadsinstitut. För atl uppnå motsvarande försäkringsskydd som en statligt anställd har, föreslår jag atlersättningsreglerna i avlalet även får lillämpas på nämnda personer.Delta kan göras genom ett tillägg i den tidigarenämnda AMS förordningen. Jag avser att senare föreslå regeringen en sådan ändring och beräknar kostnaderna härförtiU ca I milj. kr. Den ersällning som utgår enligt nämndaförordning belastar anslaget B3. Arbetsmarknadsutbildning och koslnademahärför har varieral men kanuppskallas lill ca , per budgelär. Jag föreslär alt kostnaderna i fortsättningen belastar ifrågavarandeanslag. Jag har lagit hänsyn till detta i min medelsberäkning. När det sedan gäller kretsen av personersom bör omfallas av förordningen omersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i vissarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinrikiad rehabilitering föreslår jag attden utvidgas så atl även de personer som nämns i 1 a § i AMS förordning om ersättning vid personskada till elevi viss arbetsmarknadsutbildning m.fl, kommer att omfallas. Jag uppskattar all kostnaderna härför kommer atlunderstiga . Jag avser senare föreslä regeringen atlförordningen ändras enligt vad jag nu har förordat. Den ersättning som ulgår enligt förordningen (SFS1980:631) betalas frän dels anslaget B 3, Arbetsmarknadsutbildning, delsanslaget C 3. Yrkesinriktad rehabilitering och kostnaderna uppgickunder förra budgeiårei till knappl . Jag föreslår att kostnaderna ifortsättningen belastar ifrågavarandeanslag. Jag har lagil hänsyn lill delta i min medelsberäkning. Detotala kosinaderna för de höjningar av ersättningsnivåer och del för bättrade försäkringsskydd som jag nu har föreslagil beräknar jag till 332 milj. kr. Statens kosinader för arbetslöshelsersättningarna och ulbildnings bidragen finansieras till över statsbudgeten och till genom en arbetsgivaravgift, den s. k. arbetsmarknadsavgiften, som uppgår till 2,fr. o, m. . Kostnadernaför reformerna bör finan sieras genom en höjning av arbetsmarknadsavgiften. Höjningen bör under 80 budgetårel1987/88 inbringa ett belopp som fullt ut täcker reformkostna- Prop,1986/87:100 derna. Jag föreslår därför att denna avgift höjs med 0,154procenlenheler Bil, 12 fr. o. m. . Jag övergår nu till mina medelsberäkningar för budgetåret1987/88. Kostnadema för utgifterna under anslaget gmndas pä antaganden omarbetslöshetens framlida omfattning och är därför osäkra att beräkna. För /88 beräknar jag altarbetslösheten bland medlemmama i de erkändaarbetslöshetskassorna kommer atl motsvara per medlem och år. Med denna arbetslöshet och 3,5 miljonermedlemmar i arbetslöshelskassornaoch en genomsnitfligt utbetald dagpenning på ,, beräknarjagmedelsbehovet för ersättning lill arbetslöshetskassorna till 6876,4 miij. kr.,varav 2406,7 milj. kr. För statsbidrag lillpermitteringslöneersättning beräknar jag oförändrat 105 milj, kr., varav36,8 milj. kr. Med hänsyn till det hittillsvarandeutfallet beräknarjag anlalet slalsbidragsberättigade permit-teringsdagar tilloförändrat 350000, Vidare räknar jag med oförändrade statsbidrag, dvs,. per dag i normalfallet och . per dag vid väderpermittering. Jagvill här erinra om att regeringen har uppdragit åtriksrevisionsverket att utvärdera systemet med permitteringslöneersättning lill . Utbelalningsbehovet för KAS beräknar jagtill 514,8 milj. kr., varav 180,2 milj. kr.utgör anslagsmedel. Jag har då uppskattat antalet stöddagar till 4,1miljoner. Kostnaderna förutbildningsbidrag till deltagare i arbetsmarknadsutbildning och inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut beräknarjag till 2883,3 milj. kr., varav 1009,2milj, kr. Anlalet deltagare i arbetsmarknadsutbildningmed utbildningsbidrag har jag dä anlagit uppgå lill 105000 och dengenomsnitlliga utbildningstiden . Motsvarande siffror för inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut har jag uppskattat till 21 000 inskrivna och . Jag vill här nämna altriksförsäkringsverkel i skrivelseden har föreslagil vissa ändringar i reglerna för traktamenten och resekoslnadsersällningar m. m. isamband med arbetsmarknadsutbildning och yrkesinrikiad rehabilitering. Jagavser att senare åierkomma lill regeringen med de förslag till ändringari delta avseende som jag anser bör föranledas av skrivelsen. Mina förslag i det föregående om en höjning avdagpenningen i arbetslös hetsförsäkringen ochstödbeloppet i det kontanta arbetsmarknadsstödet samt om en höjning av arbetsmarknadsavgiften föranleder ändringar i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd och lagen(1981:691) om socialavgifter. Chefen för har föreslagit andra ändringar i lagen om socialavgifter. I det lagförslag som i anledning därav har upprällalsinom 81 har han, efter samråd med mig, låtit föra införslagel om höjning av arbetsmarknadsavgiften. Förslagen till lagändringar iövrigt börfogas till protokollet i detla ärende som bilaga 12.1. Prop.1986/87:100 Bil. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att dels anta inomarbetsmarknadsdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring ilagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. tillBidrag tUl arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för budgetårel 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 3 575 046 000 Z 712 500 000 2 479 500 000 Reservation 1 731 301 000(1) (1) Reservationen får tas i anspråk förbeslutade medel till beredskapsarbeten, som skall betalas ut under budgetåret1986/87. Frän anslaget betalas utgifter för desysselsättningsskapande åtgärderna Beredskapsarbelen,Rekryteringsstöd, Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet, Indusiribeslällningar, Slmkturslöd för byggarbetsmarknaden.Försöksverksamhet med sysselsällningsskapande ålgärder och Nordiskahandhngsplanen. Beräknad ändring1987/88 Föredraganden Rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär Bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet Industri t)estäl 1-ningar 2 132 000 000 50 000 000(1) , 15 000 000 500000(1) 2 712 500 000 + 25 000 000 (1) Beloppen har omfördelats från medelsora har beräknats under anslagsposten Beredskapsarbeten. Beredskapsarbeten omfattar slatligaberedskapsarbelen samt statsbi- Prop. 1986/87: 100 drag till kommunalaberedskapsarbeten och enskilda beredskapsarbeten. 12 Beredskapsarbeten syftar till att motverkaarbetslöshet till följd av säsong-ochkonjunkturnedgång eller när arbelslillgången av andra skäl är otillräck-hg. Vidare ges genom beredskapsarbetensysselsättning åt äldre, lokalt bunden eller handikappad arbetskraft, som harsvårigheter atl få arbeie på öppna marknaden även i goda konjunkturer.Beslämmelser om beredskapsarbeten finns i arbetsmarknadskungörelsen(1966; 368), Rekryteringsstödoch enskilda beredskapsarbeten av icke investerings-karaktär omfattarstatsbidrag till bl. a. tidigareläggning av anslällningar av långlidsarbetslösaeller svårplacerade inom den enskilda sektorn och inom kommuner ochlandstingskommuner, saml lill enskilda beredskapsarbelen av icke investeringskaraktär. Bidrag tillarbetslösa för att starta egen verksamhel omfattar en försöksverksamhel med bidrag till personer somär 20 är eller äldre för atl dessa vidslart av egel förelag skall klara sin försörjning under ett initialskede. Bestämmelser om bidraget finns i förordningen(1984:523) om försöksverksamhet med bidrag lill arbelslösa som startaregen rörelse. Industribeställningar avser kostnader förslalliga industribeställningar som läggs ut av sysselsällningsskäl. Strukturstöd förbyggarbelsmarknaden omfattar slöd för anställning av byggnadsarbetare som ärarbetshandikappade eller äldre och svårplacerade. Försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder omfattar statsbidrag för att bl, a, stödjautvecklingsbara projekt och sysselsättningsskapande affärsidéer. /86 anvisades 2042 milj, kr, till beredskapsarbeten, varav 187 milj, kr, med ulnytljande av den avriksdagen anvisade finans-fullmakten.Under /86 har utbetalningarna för beredskapsarbelenuppgått till 2739 milj. kr. Statsbidragskostnaden persysselsättningsdag för anvisade arbetslösa i olikaslag av beredskapsarbelen har utvecklats på sätt som framgårav följande labell. Statsbidragskostnad per sysselsättningsdag för anvisadearbetslösa i beredskapsarbeten 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 TOFALT 438 521 615 600 Därav - statliga 797 846 1 042 976 - kommunala 356 ' 405 462 447 - enskilda 303 628 1 056 1675 83 För budgetåren 1982/83-1984/85 harstatsbidragskosinaden omräknats, Prop, 1986/87: 100 baseradeskostnaden per sysselsätiningsdag på totalt utförda Bil, 12sysselsättningsdagar. Fördelningen av kostnader ochsysselsättningsdagar under /86 Andra arbeten ( ) Dengenomsnittliga statsbidragskosinaden per sysselsättningsdag för anvisadearbelslösa varierar beroende på hur beredskapsvolymen är sammansatt. /86 var bidraget till invesieringsarbelen nästan fyra gånger högre än för andra arbelen.Bidraget till slalliga beredskapsarbetenutgår vanligtvis av koslnaden. För invesieringsarbelen är andelen anvisade betydligt lägre än förövriga arbeten. såvälfördelningen på huvudmän som beredskapsarbetenas art heh avgö- Prop.1986/87: 100 rande för dagsverkskostnaden. Under de senasle fem åren har dengenomsnittliga statsbidragskosinaden per sysselsätiningsdag för anvisadearbetslösa varit följande Denkonjunkluravmaltning som enligt AMS nu kan förutses kan bedömas närma sig siltbottenläge under /88. Det är därför nödvändigt att ha en högberedskap för sysselsättningsskapande åtgärder. Redan i ingångsläget måsteinsatserna upp på en väsenlligl högre nivå än den som lills vidare gäller för innevarande budgetår. Omövriga ålgärder kan genomföras på den nivåAMS föreslår, beräknar styreisen behovet till ca sex miljonerdagsverken. Andelen sysselsatta i investeringsarbetenberäknas till . Den genomsnittliga dagsverkskostnaden utslagen på detlotala antalet sysselsatta iberedskapsarbete beräknas lill : För den anvisade arbetskraftenberäknas koslnaden per sysselsätiningsdag till . Anslagsbehovet beräknas med oförändrade regleruppgå till 3 575 milj. ki-, I beloppel ingår medel till strukturstöd förbyggarbetsmarknaden med 50miU. Beredskapsarbeten fördelade på kön ochåldersgrupper budgetåret 86/87 MÄN () KVINNOR () 28 * -.. 43 20-24 ii *'*25-444ri , ' 254 är 12* 45-60 är övriga äldrar 22 * 45-60 är 3%övriga åldrar Beredskapsarbetenbör, enligt AMS, i större Utsträckning kunna Utnytt jas inom ramen förindividuella handlingsplaner för sökande där platsför medling inle är ett lillräckligt instmment. Beredskapsarbeten bör 1. ex. vara etl instrument för arbetspraktik efter avslulad arbetsmarknadsutbild ning eller i kombination med vägledningföregå val av yrke och utbildning. Beredskapsarbete bör även kunna användas som ett medel för att pröva 85 bosättningoch arbete på orter utanför hemorten där eflerfrågan pä arbels- Prop.1986/87:100 kraft väntas finnas . Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av icke in vesteringskaraktär Utvecklingen av rekryteringsstödet och enskildaberedskapsarbeten under budgetåren 1983/84 1987/88 (utfall och prognos) Sysselsättningsdagar Dagsverkskostnad Totalkostnad (miljoner) (kr.) 1987/88 (prognos) För atl begränsabehovet av traditionella sysselsättningsskapande ålgärder i form av offentligaberedskapsarbelen är del viktigt att förstärka de insatser som är inriktade påalt underlätta arbeisplacering i det privata näringslivet.AMS beräknar omfattningen av rekryteringsstöd under /88 till 825 milj, kr,, vilketmotsvarar ca 3 miljoner sysselsällningsdagar till en dagsverkskostnadav . Under /86 har hos företag som harpåkallat eller avseit att påkalla förhandlingar enligt lagen om medbestämmande iarbetslivet om en sådanförändring av verksamheten som skulle kunna medföra en driftinskränkning laglsut statliga industribeställningar, s. k. rådrumsbeslällnin-gar, till ell värde av ca 15 milj, kr. Densammanlagda sysselsättningseffektenberäknas till ca , varav ca 1300 faller på budgetårel1986/87. Den svagare konjunkturen moiiverar enligt AMS en ökning avanslagsposlen till 50 milj. kr. Bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet AMS räknar med alt omfaltningen av stödel till arbelslösasom startar egen verksamhetkommer att ligga på samma nivå som under innevarande budgetår. Medelsbehoveiuppgår därmed till 75 milj. kr. Somjag har redovisat saknas nu underlag för enslullig bedömning av utvecklingen på arbeismarknaden under /88.