prop · GA0390 · 1986-12-31 00:00:00 — Bestämmelsenom ränta är tillämplig oavsett när uidelningsmedlen utbetalas lill borgenären. Förvaltarenär skyldig atl sälta in boets medel på bankräkning. Den upplupna ränta som belöper sig pä ett visst utdelningsbelopp frän dagen då utdelningsförslagel upprättades skall gottgöras borgenären. Borgenären är berättigad endast fill den verkliga ränta som belöper sig på utdelningsbe loppet. Någon anknytning till de i räntelagen angivna räntenivåerna är det således inte fräga om. Rätten fill ränta avser vidare endast ränta på del 339 belopp som faktisktbetalas ut. Har förskottsbetalning ägt rum, skall det Prop. 1986/87:90 beloppet givetvis avräknas. Detsålunda uppburna ränlebeloppet skall inte avräknas på borgenärens fordran pägäldenären. Detta torde stå klart utan författningsreglering. Innanutdelning äger rum, fär förvaltaren självmant eller på begäran av en borgenärbetala ut utdelningsmedel i förskott i enlighet med vad som föreskrivs i 15 8. Ävenom en borgenär har fått betalt i förskott för sin fordran, skall den tas upp iutdelningsförslagel. Paragrafensförsta stycke överensstämmer i huvudsak med 10 kap. 13 8 KLförslagel ochmotsvaras närmast av 143 § första stycket KL. Det andra stycket överensstämmermed 10 kap. 14 8 fjärde stycket KLförslagel och 143 § Qärde stycket KL. Enligtförsta styckel fär förvaltaren betala ut medel till borgenärerna i förskottenligt 15 8.1 den paragrafen anges de grundläggande riktlinjerna för närförskottsbetalning kan bli aktuell. Av förevarande stycke framgår altförvaltaren själv kan ta initiativ till förskottsbetalning. skäl fill dettakan vara atl räntan pä förmänsberättigade fordringar är högre än vad boel kanerhålla om medlen innestår i bank. Förskottsbetalningkan naturligtvis ocksä påkallas av en borgenär. Detta överensstämmer med vadsom gäller vid förskotlslyftning. Det är angelägel att det klargörs påvems initiativ en förskottsbetalning äger rum. Om det är borgenären som begärtförskottsbetalning, har förvaltaren enligt 16 § andra stycket möjlighet attkräva atl borgenären ställer säkerhet för en eventuell skyldighet atlåterbetala utbetalda medel. Om förvaltaren vägrar att efterkomma en begäran omförskottsbetalning, kan frågan enligt 17 8 hänskjuias lill rällens prövning. Enförskottsbetalning är alltid alt betrakta som preliminär. Betalningen skall tasupp i utdelningsförslagel (se 4 8 tredje slyckel). Härav följer atl en annanborgenär normall inle torde ha rätt alt överklaga förvaltarens eller rättensbeslut alt tillåta förskottsbetalning. Däremot kan naturligtvis den borgenärsom förgäves har gjort framställning om förskottsbetalning föra talan moltingsrättens beslut atl vägra förskottsbetalning. Förskottsbetalningskall utgå för en fordran med förmänsrätt, om del Förskottsbetalningskall utgå för en fordran ulan förmånsrätt, om del är uppenbari atttillgängarna räcker till betalning av av sådana fordringar och detinte finns särskilda skäl mot det. Förskottsbetalningför en fordran utgår endast i den män del kan antas atl utdelning kommer att belöpa pä denna. Är fordringen beroende av villkor eller tvistig, fär förskott inte betalas ut. föreligger, fårförskottsbetalning ske endast till en borgenär som har beva- Prop.1986/87:90 kal sin fordran i konkursen. Paragrafensförsta stycke motsvarar i viss mån 10 kap. 2 8 tredje stycket och 14 8första-tredje styckena KLförslagel saml 126 8 tredje slyckel och 143 8förstaIredje styckena KL. Paragrafens andra stycke motsvarar närmast 10 kap. 28 andra stycket KLförslagel och 126 8 andra styckel KL. Del tredje slyckel harviss motsvarighet i 10 kap. 15 8 första slyckel KLförslagel och 144 § förstastycket första meningen KL. Paragrafenhar utformats i enlighet med lagrådets förslag. 1126 8 andra och tredje styckena KL anges när inlerimsuldelning skall äga rum.Såvitt gäller de förmänsberättigade fordringarna sägs där all utdelning inlefär skjutas upp i avvaktan på utdelning till andra borgenärer. Ävenopriorilerade borgenärer är under vissa förutsättningar berätfigade lillinlerimsuldelning. Förskotlslyftning fär enligt 143 8 KL ske främst fillborgenärer med förmånsrätt enligt 10 8 förmånsrättslagen och till borgenärermed särskilda förmånsrätter. Om tillgångarna räcker ocksä till övrigaförmänsberättigade borgenärer fär förskotlslyftning äga rum i den utsträckningdet är möjligl. Oprioriterade borgenärer saknar möjlighet tillförskotlslyftning, men skall normalt ges rält lill betalning i förskott i formav inlerimsuldelning under förutsättning att tillgångarna räcker fill utdelningmotsvarande av deras fordringar. 1första stycket behandlas de förmänsberättigade fordringsägarnas rätt lillförskottsbetalning. Nuvarande regler om detta har ersatts med en bestämmelse omatl förskottsbetalning skall utgå för en förmånsberälfigad fordran om detlämpligen kan ske. Härav följer att förvaltaren är skyldig all självmant bevakaom förutsättningarna för förskottsbetalning till dessa borgenärer föreligger. Idenna förutsättning ligger ocksä all medel mäste finnas fillgängliga. 1principiell överensstämmelse med 126 8 andra slyckel KL upptas i andra stycketen regel som ger opriorilerade borgenärer rätt lill förskottsbetalning omlillgängarna räcker till utdelning för deras fordringar med minst tio procentav fordringsbeloppet. Del torde vara ytterst sällsynt att inlerimsuldelningtill oprioriterade borgenärer förekommer. Konkurslagskommitlén har ocksåövervägt all slopa denna bestämmelse men stannat för all inle göra det. Föregen del menar jag, i likhet med kommittén, alt bestämmelsen bör behällas. Allbestämmelsen sannolikt kommer alt till-lämpas endast undanlagsvis minskarnaturligtvis inte dessa borgenärers intresse av alt, när nägon gäng frågan bliraktuell, inte i onödan behöva vänta på sina pengar. Enförutsättning för att förskottsbetalning skall ulgä till dessa borgenärer äratl del är uppenbari all tillgängarna räcker lill betalning av avderas fordringar. Det måste ocksä finnas en betryggande marginal för allförskottsbetalning till opriorilerade borgenärer skall fä ske. Förvaltarenskall föranstalta om förskottsbetalning sä snart förutsätt ningarna är uppfyllda. Hans skyldighet är dock inle ovillkorlig. Om särskil da skäl föreligger är han berättigad all underlåta förskottsbetalning. Som exempel på sädana särskilda skäl kan nämnas atl utdelningsförslaget kom- 341 mer att upprättas inomkort eller atl boets likvida medel för tillfället måste Prop. 1986/87:90 reserveras för andra ändamål. Enligttredje siyckei första meningen gäller som en allmän förutsättning förförskottsbetalning all del måste kunna antas all fordringen kommer alt erhållautdelning i konkursen med minst förskottsbetalningens belopp. Förskottsbetalningkan därför inle bli aktuell förrän förvaltaren har skaffat sig etl någorlundagott underlag för sin bedömning. Förvaltaren bör således normall ha en ganskagod bild av värdet av konkursboels tillgångar liksom av de fordringar som görsgällande och konkursboets egna utgifter innan förskottsbetalning sker. Om enborgenär har förmånsrätt i viss egendom, bör förskottsbetalning kunna ske avmedel som flyter in vid försäljning av den egendomen trots att förvaltaren ännuinte hunnit skaffa sig en helhetsbild av konkursboet i övrigl. Vidareskall utgångspunkten vara atl de medel som tillställs borgenären inte skallbehöva föranleda återbetalning till boel. Del är givet att del som underiag fördenna bedömning måste ligga flera faktorer, som kan vara mer eller mindreosäkra. En faktor är givelvis tillgångarnas storiek. Andra faktorer är de kändafordringarnas storlek och dessas förmånsrätt liksom förekomsten av tvisliga ochvillkorade fordringar. Omen fordran är tvistig eller beroende av villkor, fär enligt andra meningen itredje stycket förskott inte betalas ul för fordringen Gfr 10 6 andra stycket).Förskott fär enligt iredje meningen inte heller betalas ul för en fordran förvilken borgenären är bevakningsskyldig innan han fullgjort den skyldigheten.Den bestämmelsen motsvarar närmast 16 8 första slyckel i del remitteradeförslaget och har pä förslag av lagrådei flyttats hit som denbegränsats till atl reglera lägel när bevakningsskyldighel föreligger. Även omen borgenär har tillställts förskottsbetalning mäste han bevaka samma fordranom det senare under konkursen beslutas om bevakningsförfarande. Gör han inledel blir han äterbelalningsskyldig. Haren borgenär begärt förskottsbetalning, kan förvaltaren kräva atl borgenärenställer säkerhet för att medlen återbetalas, om det visar sig alt borgenärensaknar rätt atl behälla vad som betalas lill honom. I fråga om sådan säkerhetgäller 116. Vadsom föreskrivs i 10 8 Qärde styckel om skyldighet alt beiala ränta skalltillämpas även vid återbetalning av medel som har betalts ul i förskott. Paragrafenstår i principiell överensstämmelse med 10 kap. 15 6 andra och tredje styckenaKLförslagel och 144 6 KL. Somnämnts i anslutning lill den föregående paragrafen har den i det remitterade förslagetsom första stycke upptagna bestämmelsen med viss ändring flyttats till 15 6tredje stycket. Förnärvarande är borgenären i princip skyldig att vid förskotlslyftning ställa säkerhet för eventuell älerbeialningsskyldighet. Förvaltaren har dock ganska vidsträckta möjligheter atl efterge kravet på säkerhet. I första styckel har kravel på säkerhet modifierats. Förvaltaren kan kräva säkerhet 342 om det är borgenären somhar påkallat en förskottsbetalning. Eftersom en Prop. 1986/87:90förskottsbetalning som sker pä förvaltarens initiativ förutsätts ligga ikon- // kap. kursboets intresse och borgenären är skyldig atl ta emotmedlen, bör del i sädana fall inle krävas atl borgenären skall ställa säkerhet. Avhänvisningen lill 11 6 följer alt säkerheten skall beslå av pant eller borgen.Av den följer också all garanti av bank eller annan penninginrällning alllidskall godtas samt all staten m.fl. inte behöver ställa säkerhet. Detankommer på förvaltaren all bedöma om säkerhet behöver ställas och om erbjudensäkerhet skall godtas. Ärborgenären äterbelalningsskyldig för belopp som har betalts ul i förskott ärhan enligt andra stycket skyldig atl ocksä beiala ränta pä beloppet. Dettaföljer av hänvisningen lill 10 8 fjärde slyckel. Lagrådethar i anslutning lill detta lagrum berört en komplikation som kan inträda närförskott aktualiseras till en borgenär som för sin fordran har förmånsrätt somföljer med företagsinteckning. "Problemetkan illustreras med följande, förenklade och måhända tillspetsade exempel: BorgenärenX har gentemot gäldenären Y en räntebärande fordranpå 100 (X). Till säkerhet för fordringen fär X ettföretagshypoleksbrev lydande på samma belopp. En annan borgenär, Z, ger senarelill Y ell lån mol ett hypoleksbrev med sämre företrädesrätt. X gerdärefter Y ett nytt lån pä , varvid det ursprungliga hypoteksbrevetsfipuleras vara säkerhet även för detta län. 1 den män avbetalning pä delförsta av X givna lånet sker är alltså tanken att X:s utlåningnummer 2 blir i motsvarande mån tryggad genom det hypoleksbrev, som X erhöllredan från början. Del antas nu atl Y går i konkurs. Efler betalarförvaltaren ut elt förskoll om . lill X. Ytteriigareetl är senare läggs uldelningsförslag fram. Denförelagsinteckning pä vilken Xgrundar sill förelagshypolek blir utanverkan enligt 3 kap. 5 8 lagen om förelagshypolek först när beslut fattas omfaststäilelse av utdelningen Gfr , Förelagshypolek m.m., s. 72).Det torde stå klart att förskottet på utdelningen inte kan jämställasmed en betalning före konkursen utan skall avräknas frän det belopp med vilketborgenären enligt 2 kap. 5 8 i nämnda lag har rätt all i konkursen fä betalt uregendom som omfattas av hypolekel. Mer än detta belopp, som utgörs avförelagshypoleksbrevets belopp plus tillägg, kan X intelyfta i konkursen med slöd av hypolekel. Problemetbeslår i stället däri atl Xtrots förskottsbetalningen kan försina fordringar tillgodogöra sig tillägget fullt ul (i exemplet uppgående lillöverslags vis ), på samma gång som han, i stället för konkursboet,kan lyfta ränta på förskotlsbeloppel, här uppskattad lill 15 000kr. Genom förskottsbetalningen gör X alltså en vinst päsistnämnda belopp, med motsvarande förlust för Z (eller annan borgenär) somföljd. Dennaeffekt av förskottsbetalningen får anses innebära en oacceptabel rubbning av borgenärernas inbördes förhållande. Lagrådei har övervägt en lagreglering men, bl.a. med tanke på frågans speciella natur, avstått frän försök härtill. En utväg ur problemet stär atl finna i den lämplighelsbe- dömning som enligt 15 6 i förevarande kapitel skall göras, när fräga kom mer upp om förskott lill förmänsberätligad fordringsägare. Det bör vara möjligt för förvaltaren atl i den uppkomna situafionen som villkor för förskott uppställa att borgenären förbinder sig atl pä sin utdelning avräkna en - försiktigt beräknad - ränta på förskotlsbeloppel. Godtar borgenären detta villkor, kommer han i princip varken i bättre eller sämre ställning i 343 förhällande till andraborgenärer än om förskoll inte hade ulgells. 1986/87:90borgenären avböja villkoret, får förvaltaren anses skyldig att underlåta yyp förskottsbetalning." Föregen del har jag inte något att erinra mol vad lagrådet sålunda har anfört. Omförvaltaren vägrar förskottsbetalning med begärt belopp, fär borgenärenhänskjuta frågan fill rätlens prövning. Paragrafenöverensstämmer i sak med 10 kap. 16 8 KLförslagel och i huvudsak med 145 6 KL. Paragrafentäcker också det fallet att förskottsbetalning medges men endast med en del avdet begärda beloppet. Däremot kan inte förvaltarens krav pä säkerhet ellerbedömning av erbjuden säkerhet komma under rättens prövning, omförskottsbetalning medges med begärt belopp. Rättensprövning sker på handlingarna. Formellt saknar rätten möjlighet atl hållaförhandling för all pröva om förskottsbetalning skall medges eller inle. Nären konkurs anses avslutad m.m. Enkonkurs anses avslutad när tingsrätten har fastställt utdelning enligt 7 6.Detta gäller även om en tvist angående en fordran som har gjorts gällande ikonkursen eller en fräga om underhäll åt gäldenären ännu inte är slutligtavgjord eller någon ytteriigare fillgång till följd av rättegång eller på någotannat sätt senare kan komma alt tillföras konkursboet. Ävenom konkursen är avslutad, får ell ackordsförslag som har getts in tidigareprövas enligt 12 kap. Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med 10 kap. 17 6 KLförslagel och 146 6 KL. Paragrafenmotsvaras i viss män ocksä av 14 kap. 14 8 KLförslagel och 185 f 8 fjärdestycket KL. Enordinär konkurs anses enligt 146 8 KL avslutad när förslaget till slulutdelningförst är all tillgå för granskning även om vissa särskilt angivna frågor ännuej har slutligt avgjorts. En mindre konkurs anses avslutad när beslutet atlfastställa utdelningen meddelas. Det nu föreslagna enhetliga förfarandetbygger principiellt pä utdelningsförfarandet i mindre konkurs. 1 enlighethärmed föreslås alt konkursen skall anses avslutad när fingsrätten harfastställt utdelningen enligt 7 6. Liksom bör konkursen ansesavslutad även om vissa frågor inte har slutligt avgjorts. Del saknar i dettasammanhang betydelse om fingsrättens beslut atl fastställa utdelningsförslagelöverklagas. Enligt146 6 KL anses konkursen avslutad även om bl.a. frågan om förvaltarens arvode ännu inte är avgjord. I 14 kap. 9 8 första stycket sägs atl arvodesfrägan skall avgöras som rätten beslutar atl fastställa 344 utdelning i konkursen. Detkan således inle förekomma all fingsrätten Prop. 1986/87:90 beslutar omutdelning ulan all arvodesfrägan är avförd. Detta har beak- 11 kap. latsvid utformningen av denna paragraf Den omständigheten atl arvodes-beslutetöverklagas påverkar inte frågan när konkursen skall anses vara avslutad. Atlen konkurs som avslutas genom avskrivning skall anses avslutad först sedanavskrivningsbeslutei har vunnit laga kraft torde slå klart utan särskildreglering. Blirmedel fillgängliga för utdelning efler det att utdelningsförslag enligt 4 8 har upprättats, skallförvaltaren dela ut dem till borgenärerna. Paragrafenöverensstämmer i sak med 10 kap. 21 8 första styckel första meningen och 14kap. 16 6 första meningen KLförslagel saml delvis med 148 6 första meningen och185 g 8 andra stycket första meningen KL. Paragraferna19-21 har utformats i enlighet med lagrådels förslag. Det innebär bl.a. att 198 andra och iredje meningarna i det remitterade förslaget med någon jämkningtagits upp som första stycke i 20 8. Efterdel alt ett uldelningsförslag har upprättats eller t.o.m. efter konkursensslut kan det visa sig att gäldenären har haft viss tillgång. Det kanvidare inträffa atl medel som i utdelningsförslaget har reserverats föreventuella konkurskostnader eller massaskulder eller för tvisliga ellersuspensivl villkorade fordringar inte behöver tas i anspråk för sitt avseddaändamål. Medlen skall dä delas ut enligt vad som sägs i denna och följandeparagrafer. Reglerna är däremot inte lillämpliga pä egendom som gäldenärenefter konkursens slul förvärvar genom exempelvis arbetsförtjänst, arv ellergåva. Efterutdelningkan enligt milt förslag ske på två olika sätt. Om det är oklart hur medlenskall fördelas, skall etl formellt förslag lill efterutdelning upprättas ochkungöras (20 8). I övriga fall eller när medlen inle förslär till betalning avde med förfarandet förenade kostnaderna, fär efterutdelning ske i en förenkladform (21 6). Se härom även den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7.2). Omdet är oklart hur medlen skall fördelas, skall etl förslag lill efterutdelningupprättas. 1 sådant fall fillämpas bestämmelserna i detta kapitel om utdelning,utbetalning av uldelningsmedel och förskottsbetalning. Iförslaget lill efterutdelning kan utdelning beräknas även för en fordran somhar blivit känd efter del alt uldelningförslag enligt 4 8 upprättades. Enfordran fär beaktas utan bevakning trots alt bevakningsförfarande förut harvarit anordnat i konkursen. Har sä inle varit fallet, fär rälien emellertidbesluta om bevakningsförfarande inför efleruidelningen. Avnytillkomna medel skall en borgenär för en fordran som inte har tagils upp i uldelningsförslag enligt 4 8 först sä långt medlen räckertilldelas 345 sä mycket som skulle hatillagts fordringen, om denna hade beaktats i Prop. 1986/87:90utdelningsförslagel. Därefter får han fillsammans med övriga borgenärer ta yy p del i vad som kan återstå. Paragrafensförsta stycke saknar direkt motsvarighet i såväl KLförslagel som KL. Det andraslyckel, som i sak överensstämmer med 10 kap. 21 8 andra stycket KLförslagel,saknar motsvarighet i KL. Del tredje stycket överensstämmer i sak med 10 kap. 98 andra styckel KLförslagel och 132 6 andra styckel KL. Iförsta stycket anges när förslag lill efterutdelning skall upprättas ochkungöras. Detta skall ske om det är oklart hur medlen skall fördelas. 1 annalfall får efterutdelning ske formlöst enligt 216. Fördelningenkan normalt inte anses klar om exempelvis konkursen har avskriviis pägrund av otillräckliga tillgångar. I en sådan situation har normalt någotutdelningsförslag inte upprättals. Borgenärerna har därför inte tidigare fåttmöjlighet alt granska förvaltarens ställningstaganden i fräga om utdelningsordningenm. m. Gfr 10 kap. 5 8). Enannan situation som bör motivera en formell efterutdelning medutdelningsförslag och kungörelse kan vara alt en borgenär inför efleruidelningenhar gjort gällande en ny fordran. En sådan fordran kan komma atl förändraförutsättningarna för det tidigare upprättade utdelningsförslaget och därmedocksä borgenärernas rätt till utdelning. Den omständigheten att det eventuelltkan finnas okända borgenärer bör emellertid inle utgöra tillräckliga skäl förformell efterutdelning. Är de nytillkomna fillgängarna så betydande atloprioriterade borgenärer i detta skede kan komma i fräga för utdelning, börbevakningsförfarande anordnas. Enfordran som har gjorts gällande i konkursen men som inte kommer i fräga förutdelning, behöver inte prövas i samband med ell uldelningsförfarande. Om devid efterutdelning tillgängliga medlen förslär lill utdelning för en sådanfordran, bör därför ell efterutdelningsförslag upprättas och kungöras för allge övriga borgenärer tillfälle atl framställa invändningar. Etl ytterligareskäl för atl upprätta förslag lill efterutdelning kan vara atl del tillgängligabeloppet är mycket stort. Föratt formlös efterutdelning skall få ske enligt 21 8 krävs medgivande avtillsynsmyndigheten. Det innebär all, om tillsynsmyndigheten lill skillnadfrän förvaltaren finner det oklart hur fördelningen skall ske, ett förslag tillefterutdelning måste upprättas och kungöras. Dettorde även utan uttrycklig författningsreglering stå klart att medel som hartillställts en borgenär med stöd av 10 kap. 4 6 skall avräknas när förslagettill efterutdelning upprättas. Ocksäreglerna om utbetalning av uldelningsmedel och om förskottsbetalning ärtillämpliga vid efterutdelning. Av13 kap. 2 8 följer atl förvaltaren alltid skall avlämna slutredovisning isamband med efterutdelning. 1det andra stycket föresläs regler som är nya såvitt gäller de ordinärakonkurserna men som anses gälla i mindre konkurs. En borgenärföresläs kunna komma i fråga för utdelning vid efterutdelning även om han inlehar gett sig till känna under konkursen. Borgenären tilläts att formlöst görasin fordran gällande inför upprättandet av förslaget till efterutdelningäven om bevakningsförfarande har ägt rum i konkursen. 1986/87:90borgenär, som mol bakgrund av vad som var känt om utdelnings- // kap.möjligheterna har avstått från all bevaka sin fordran, har etl berättigatintresse av att komma i fråga för utdelning om det sedermera visar sig altunderlaget för hans bedömning väsentligt har ändrats. En borgenär som redanunder konkursen har gjort gällande sin fordran men gjort del så sent altfordringen inte har beaktats i utdelningsförslagel, kommer naturligtvis ocksä ifråga för efterutdelning. Ävenom det i slyckel hänvisas till utdelningsförslag enligt 4 8 fär del anses ståklart att föreskriften är analogiskl tillämplig även vid eventuellt följandeefleruidelningar. Någoninformation om de tillkommande tillgångarna utgår inle till borgenärerna. Inteheller åligger del förvaltaren att särskilt efterforska nya borgenärer. Om dentidigare boutredningen på grund av de begränsade fillgängarna var mindreomfattande kan del däremot finnas anledning för förvaltaren all i vanligordning undersöka främst vilka förmänsberättigade borgenärer som har fordringarhos gäldenären. Det är inte heller uteslutet att de tillkommande tillgångarnaär sä omfattande all de oprioriterade borgenärerna kommer i fråga förutdelning. Bevakningsförfarande bör då äga rum. Om elt sådant anordnas inför efleruidelningen,kan givelvis en fordran inle göras gällande formlöst. 1tredje styckel anges hur utdelning skall beräknas för nya fordringar i etlförslag lill efterutdelning. Bestämmelserna, som slår i principiell överensstämmelsemed nu gällande regler, har anpassats till de föreslagna nyauldelningsreglerna. Bestämmelserna tar sikte både på de fordringar som görsgällande efler konkursen och de som har gjorts gällande i konkursen pä etl säsent stadium atl de inte har kunnat beaktas i förslaget fill utdelning. Av 4 6följer alt i utdelningsförslagel skall, om bevakningsskyldighel inleföreligger, beaklas endast de fordringar som hade gjorts gällande dä förslagetupprättades eller annars var kända för förvaltaren. De i delta styckeföreslagna bestämmelserna innebär atl utdelning ur de nytillkomna medlen förstskall beräknas för den aktuella fordringen som om den hade gjorts gällandeinnan det fidigare utdelningsförslagel upprättades. Därefter fär borgenärenkonkurrera med övriga borgenärer om resterande nytillkomna medel enligtvanliga regler. Omförvaltaren anser alt de nytillkomna medlen kan fördelas utan atl förslag lillefterutdelning upprättas och om tillsynsmyndigheten medger del, får han dela ulmedlen till berättigade borgenärer ulan att föreskrifterna i det föregående idetta kapitel iakttas. För utbetalningen gäller dock 9 8 andra slyckel.