prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Undantag från denna huvudregel gäller emellertid för studerande vidfolkhögskolans fritidsledarlinje, vilka i likhet med övriga studerande påhögskolenivå får sina studiemedel utbetalade två gånger per lermin, () anser atl denna ordning medför administrativanackdelar för såväl sludiemedelsnämnden som läroanstallen och förordarutbetalning även till dessa sluderande. Det är enligt min meningrimligt, inte minsl ur de studerandessynvinkel, att utbetalningarna görs efter en enhetlig rutin lill samtliga studerande vid samma skola. Jag tillstyrkerdärför CSN:s förslag. Det ankommer på regeringen att utfärda närmarebestämmelser härom. Även om jag i sak finnerskäl för CSN:s förslag om studiemedel under mililär repetilionsutbildning ärjaginle beredd all nu tillstyrka det. Genomförandet av förslaget kräver ettrelativt nära samarbete mellan CSN, och försvaretscivilförvaltning och enligt min uppfattning behöver förutsättningarna fördetta samarbele klarläggas ytterligare. Även vissa konsekvenser när det gällersamordningen mellan dagpenningen vid repetilionsutbildning ochstudiemedelssystemet kan behöva belysas. Jag avser mot denna bakgrund attföreslå regeringen all uppdra ål CSN att i samråd med de båda övriga berördamyndigheterna utforma ett mer fullständigt förslag i frågan. Enligt regeringsformenkrävs etl uttryckligt bemyndigande för alt en myndighet skall få utfärdaföreskrifier i en viss fråga. CSN harbegäri bemyndigande alt utfärda föreskrifter i fråga om rätten lill studiemedel med hänsyn till desluderandes studieresultat, krav på sludieomfaltning för rätt till studiemedelpä hel- och deltid vid komvux ochstatens skolor för vuxna samt när det gäller prövningen av rält till s, k, extra studiemedel. Jagtillstyrker CSN:s förslag dock med ett tillägg. Med hänsyn till atl studier i reducerad omfattning kanförekomma även i andra skolformer än i komvux och vid slatens skolor för vuxnabör bemyndigandet när del gäller bedömningen av studiernas omfattning omfattasamtliga skolformer. Mitt förslag kräver ändring av 4 kap, 5, 6, 7 och 25 §§studiestödslagen (1973:349), Utgiften för särskiltvuxensludieslöd i form av återbetalningspliktiga studiemedel beräknarjag till169,7 milj, kr. Jag övergår nu till frågor om ålerkrav ochåterbetalning. Vid faslslällande avbetalningsskyldighet tas hänsyn till av makes taxerade inkomst om denna beräknas uppgå till högst . Vid högre makeinkomst tas hänsyn med ytterligare en procentenhet för varje . som inkomsten överstiger . malt räknas av makes inkomsi in i det s.k.avgiftsunderlaget. Av makeinkomster om . och därutöver beaktas alltså vid pröv ningen. När beräkningsregelninfördes svarade intervallets övre gräns mot Prop. 1986/87:100 en relativtnormal begynnelselön för en nyutexaminerad akademiker. 10 förekommerknappasl löner pä dessa nivåer för personer som arbelar pä heltid under helaåret. CSN föreslär mot denna bakgrund att den nedre gränsen för hänsynslagandetill av makes inkomsi höjs från . En sådan justeringmotsvarar ungefär kostnadsutvecklingen och innebär betydandelättnader i hänsynstagandet till makes inkomst. Jag vill i delta sammanhangerinra om atl regeringen i enlighel med beslut har uppdragit åtstudiemedelskommittén att lämna etl förslag om slopande av den s.k,äklamakeprövningen vid ålerbelalning av studiemedel. enligt minmening, uppenbart att de nuvarande belonpsgränserna har fåll orimliga effektervilka har framstått som alll merpåtagliga . 1 avvaktan pä studiemedelskommitténs förslag i denna fråga tillstyrker jag därför CSN:s förslag. Tillföljd av förslagel beräknarjag elt årligi bortfall av sludiemedelsavgifter rnedca 16 milj. kr. Förslagel kräver ändring av 8 kap. 31 § sludieslödslagen. Återbetalningen påbörjasi regel under det tredje året efler del år under vilket studiestöd senastuppbars. Det huvudsakliga motivet för denna generella betalningsfrist är atlsludieslödslagarna efter slutförd utbildning skall hinna få en acceptabelt stabilekonomi innan återbetalning krävs. För sluderande under i gymnasialutbildning gäller atl återbetalningen skall påbörjas på det tredje året efterdel år under vilket han senast uppbar återbelalningspliktiga sludiemedel. Enstuderande som under försia årskursen av en fyraårig gymnasielinje uppbäråterbetalningspliktiga studiemedel kan alltså bli åierbeialningsskyldig redanunder del sisla läsåret trols alt han erhållit studiestöd . Jag anser i likhet med CSN att återbetalningen inle bör påbörjasförrän Iredje årel efler del under vilket studiestöd senast uppbars och altdetta bör gälla oberoende av vilken form av studiestöd som har erhållits.Förslaget kräver ändring av 8 kap. 2 § sludiestödslagen. Det är enligt CSN:suppfallning angeläget att nämnden i framliden kan erbjuda en förbättrad servicevid återbetalningen. CSN anser mot denna bakgrund alt återbelalningssystemelbör förändras så all en ökad anpassning lill den enskildes förhållanden blirmöjlig. En minskning av delaljerade tillämpningsregler i sludieslödslag ochstudiestödsförordning bör därför eftersträvas. Enligt beslämmelse i 8kap. 62 § studieslödslagen skall preliminär och kvarstående avgift erläggas vidtre resp. två tillfällen under årel. Om den preliminära avgiften är 200 kr.eller däröver fördelas den på tre inbelal-ningstillfällen. Är avgiften mellan100 och . skall den eriäggas och är den under 100 kr.vid endast elt lillfälle.Beloppsgränserna för när avgiften skall fördelas på ett eller flerainbetalningstillfällen bör enligt CSN:s förslag höjas till 500 resp. . CSN anser vidare all eltsystern med fler inbelalningslillfällen för preli minär och kvarstående avgift bör införas. I elt försia skede bör enligt nämndens uppfattning den nuvarande rulinen med tre årliga inbetalnings- tillfällen för preliminär avgift ersättas med elt system med fyra inbetal- 314 ningsiillfällenoch om den återbelalningsskyldige så önskar bör avgiften Prop. 1986/87: 100kunna eriäggas vid fler än fyra tillfällen.Enligt CSN:s förslag bör det Bil. 10 ankomma på regeringen all utformanärmare beslämmelser när det gäller antalet inbelalningstillfällen. Jag är inle beredd alt nutillstyrka någon förändring av debeloppsgränser som bestämmer inbetalningarnas antal, men finner nämndens förslagnär del gäller övergång till fler inbetalningstillfällen väl motiverade. Det ärenligt min uppfattning av väsentlig belydelse atl återbetalningssystemetutformas så att individuella önskemål om betalningssätt kan godtas i ökadutsträckning. Jag anser det också angeläget alt antalet inbetalningstillfällenunder året utökas. Därigenom bliråterbetalningen av siudieskul-den jämnare fördelad över årel vilket i sig är av belydelse för denenskildes planering av sin ekonomi. Jag tillslyrker därför i sak CSN:s förslagom övergång till fler inbelalningstillfällen för preliminär avgift. Miltförslag innebär att preliminär avgifi i normalfallet bör erläggas vid fyraårliga inbelalningslillfällen. Med hänsyn lillden vikt återbetalningsreglerna har för den enskilde är det emellertid enligtmin uppfattning rimligl att bestämmelser om preliminär och slullig avgift äveni fortsättningen beslutas av . Förslagel kräver ändring av 8 kap. 62 §studieslödslagen. Därutöver anserjag attdet bör vara möjligt för CSN att i ökad utsträckning kunna lillgodoseindividuella önskemål från den enskilde. CSN bör t.ex. kunna godla månadsvisainbetalningar genom autogiro eller dylikt. Därigenom uppnås inle bara enförbättrad service ulan även en förbättrad effektivitet. För atl denna ökadeflexibilitet skall bli möjlig är det nödvändigt atl CSN får möjlighel all göraundanlag från huvudbestämmelserna i enskilda fall. Med hänsyn lill alt vissosäkerhet råder beträffande den förvänlade omfaltningen av sådana avvikelseroch alt vissa administrativa konsekvenser inle är hell klarlagdaanserjag det ändamålsenligl atl denna ordning lill en början inle regleras istudieslödslagen. Jag avser mot denna bakgrund föreslå regeringen att införa entvåårig försöksverksamhel med denna inriktning. Bemyndigande att bedrivaförsöksverksamhet finns intagen i 9 kap. 6 § studieslödslagen. Enligtbestämmelserna i den paragrafen får regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer meddela föreskrifier om försöksverksamhet. Därvid fåravvikelse göras från bestämmelser i lagen.När erfarenhelerna därefterulvärderas bör det vara möjligt all få ell fasiare grepp om vilka beslämmelsersom bör permanenlas genom reglering i sludiestödslagen och i vilka fall beslutkan överlåtas till regeringen eller CSN. Enligt nu gällande reglerskall återbelalningstiden förkortas i det fall skulden minskas med ell högrebelopp än vad som molsvaras av den årliga avgiften. Årsavgiften sätts nämligeni sådant fall inle ned. CSN föreslår att den årliga avgiften skall kunna sättasned om särskilda skäl föreligger. Jag är inte beredd alt nu förorda CSN:sförslag i denna fråga. Jag är inte heller bereddatl nu tillstyrka CSN:s förslag om alt överföra prövningen av ansökningar omavskrivning av studieskulder på grund av synnerliga skäl från regeringen tillnämnden. En ålerbelalningskyldigsom erlagt för myckel i preliminär eller slutlig avgifi kan enligt gällande regler få tillbaka det överskjutande beloppel. Återbäringsker dock inte om den återbetalningsskyldige har obetalda Prop. 1986/87:100avgifter från något annat år. Någon motsvarande regel som hindrar ålerbä- Bil. 10 ring i det fall en återbetalningsskyldig har obetalda ålerkrav finnsemellerlid inte, CSN föreslår alt en sådan begränsning införs. Jag biträderCSN:s lorslag. Förslaget kräver ändring av 8 kap, 76 S studiestödslagen, Mina förslag tilländringar i studiestödslagen och förslag till lag om tilläggsbelopp tiilbasbeloppet vid beräkning av studiemedel m,m. finns samlade under anslaget E 5,Vuxenstudiestöd m, m. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännaden förändring av ulbelalningsrulinerna för studiemedel somjag har förordat, 2. tillSludiemedel m.m. för budgetårel 1987/88 anvisa ell förslagsanslag av , 1985/86 Ulgift 814766348 1986/87 Anslag 816800000 1987/88 Förslag 992100000 Från anslaget bestridsutgifter för timsludieslöd. dagsludieslöd och särskilt vuxensludieslöd i formav vuxensludiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap. Sludiestödslagen (1973:349,omlryckl 1981:579, ändrad senast 1986:230. 250, 251 och 385). Från anslagetbestrids också kosinader för slalsbidrag till uppsökande verksamhel påarbetsplatser, m.m. Bidragsbestämmelserna ålerfinns i förordningen (1980:483)om slalsbidrag lill uppsökande verksamhel på arbetsplatser, m.m. (ändrad senasl1986:393), Vidare bestrids från anslaget kostnader för bidrag till ceniralafackliga organisationer för planering av uppsökande verksamhet ochgrundläggande utbildning av fackliga studieorganisatörer samt för informalionom vuxensludieslöd m,m. Från anslaget beslridsockså utgifler för särskilt vuxensludieslöd för arbetslösa. Bestämmelsernaålerfinns i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(ändrad senasl 1986:252), Utgifterna under anslagetläcks genom medel från vuxenutbildningsavgifien. () beräknarutrymmet från vuxenut bildningsavgiften till vuxensludieslöd m.m. och till administrationen av dessa slöd till 1246 milj.kr. för /88. Av della belopp föreslår CSN atl I 152 milj.kr.avsätts för vuxensludieslöd, uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer m.m., vilket är en ök ning med 335,2 milj. kr. i förhållande tillanvisade medel 1986/87, Nämnden 316 förordaralt reslerande vuxenutbildningsavgiftsmedel, 94 milj. kr,, endast Prop.1986/87:100 används för vuxenstudiebidrag för arbetslösa och för administrationav Bil. CSN föreslår alt medlenfrån vuxenutbildningsavgifien oavkortat skall gå till vuxenstudiestöden ochdess administration, När det gäller tim- ochdagstudiestöd föreslår CSN att timstudieslödet och inkomstbidraget slopas ochersätts av ett differentierat och inkomstre-latcrat stöd. När det gäller dentekniska lösningen av förslaget lämnar nämnden två alternativ utan att förordanågot av dessa. Dessutom föreslär nämnden att urvalsreglerna föi' tim- ochdagstudiestöd ändras sä att vuxenutbildningsnämnderna får större möjligheteralt utan detaljreglering göra urvalsbedömningar med utgångspunkt i enmålstyrning, CSN föreslår atl internalbidragel höjs /dag.Slutligen föreslås att beslämmelser införs i sludieslödsförordningen om attdagsludieslöd kan beviljas för deltagare i utbildningar som är högst 14 dagar.Nämnden begär också bemyndigande att få utfärda föreskrifier för tillämpningenav bestämmelserna i 6 kap. 5 § studieslödslagen. För lim- och dagsludieslödbör enligt nämndens mening anvisas totalt 315 milj. kr. förbudgeiårei 1987/88. När det gäller detsärskilda vuxensludieslödel föreslår CSN att möjligheter lill samordningmellan bibehållen lön under studietid och särskilt vuxenstudiestöd bör införas.Nämnden begär bemyndigande atl få utfärda föreskrifter för tillämpningen avbestämmelserna i 7 kap. 5 § studiestödslagen och 7 kap. 6 b §sludieslödsförordningen. CSN räknar med 18425 helärsstöd. en ökning med 3400slöd. För särskilt vuxensludieslöd bör därför anvisas 783.5 milj.kr, förbudgetårel 1987/88, CSN föreslår, när delgäller statsbidrag lill uppsökandeverksamhet på arbetsplatser, alt urvalsreglerna ändras pä det sätl som nämndenföreslår beträffande lim- och dagsiudieslöden. Nämnden föreslår all 39.5milj.kr. anvisas för uppsökande verksamhel på arbetsplatser under budgeläret1987/88. CSN föreslår att 14milj.kr. anvisas för planering m.m. av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer samtinformation om vuxenstudiestöden för budgetårel 1987/88. CSN föreslår en översynav de regler m.m. som rör arbetslösas utbildning och studiestöd vid sidan avarbetsmarknadsutbildningen. I en sådan översyn bör. enligt nämnden, också delsärskilda vuxensludieslödel tor arbelslösa ingå. CSN lämnar föi- närvarandeingel förslag till medelsanvisningför det särskilda vuxensludieslödel för arbetslösa. CSN har i en skrivelse föreslagitatt giltighetstiden för förordningen om försöksverksamhet med ett friare utnyttjande av resurserna förvuxensludieslöd och uppsökande verksamhel på arbetsplatser förlängs med ettår. har i två särskilda skrivelser bl.a. anhållit om att tim- ochdagsludieslöd ska utgå för studier i samiska som hemspråk. 1986/87: 100 Vuxenutbildningsavgifien utgör 0,av dentotala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften till 1 100 milj. kr. för budgeiårei1987/88. Härulöver skall resultatetav slutregleringen av vuxenutbildningsavgiften /86 beaklas vidberäkningen av den tillgängliga summan för /88. Slutregleringenberäknas ge ett överskott på 90 milj. kr. Jag föreslår all 89milj.kr, av medlen från vuxenutbildningsavgiften överförs till anslaget C 4,Bidrag till studieförbunden m,m. Vidare förordar jag attanslaget C 7, Bidrag lill visscenlral kursverksamhel i sin helhet skall finansieras med medel frånvuxenutbildningsavgifien. Kostnaderna härtor beräknarjag lill 37,2 milj, kr,, en ökning med 1,1 milj, kr. Jag förordar alttimersättningen vid grundutbildning för förvärvsarbetande vuxna liksomföregående budgetår finansieras med medel från vuxenutbildningsavgifien.Kostnaden härför beräknar jag under anslaget E 6. Timersällning vid vissavuxenutbildningar, till 36,7 milj, kr,, en minskning med 12,7 milj, kr. Kostnaderna för ceniralastudiestödsnämndens (CSN) administration av stöden uppgår lill 35 milj, kr,, enökning med 3,3 milj, kr. Utrymmet förvuxensludieslöd samt uppsökande verksamhel på arbetsplatser blir med hänsyntill nämnda utgifler 992,1 milj, kr. Jag beräknar att 684,1 milj.kr, av de medel sominflyter frän vuxenutbildningsavgiften kan avsällas lill vuxensludiebidrag.Jag räknar med all elt ökat antal studerande skall kunna få lillgång till vuxenstudiestöd under budgetårel1987/88, Jag ser det som myckelangeläget all kunna skapa ett ökal uirymme för särskilda vuxensludieslöd(SVUX), CSN framhåller i sin anslagsframställning att bifallsprocenten föransökningar om SVUX under /86 var den lägsla , drygl , Samlidigt harregeländringar och beloppshöjningar, som genomförts för ulbildningsbidragen iarbetsmarknadsutbildningen, och som med automatik päverkar vuxenstudieslöden,medfört att ulrymmel för slöden har minskat ytterligare under innevarandebudgetår. Vissa vuxenutbildningsnämnder tvingas alt avslå mer än90% av de nya ansökningarna. De otillräckligaresurserna för vuxenstudiestöd leder, somjag har framhållit i mininledande översikt, till alt ettstort anlal vuxna, som vill läsa pä grundskolenivå eller i en gymnasialutbildning är hänvisade lill sludiemedel. En hög skuldsättningredan på grund- och gymnasieskolenivå kan bli mycket belungande för de vuxenstuderande, som har en kortare ålerbe lalningslid än ungdomsstuderande, och som heller inte alltid kan kompen- 31J ser3>le-år_.r-iat!diemedelsavgifternamed förbättrade lönevillkor. i>ri'j skuldsättningern ocksä omöjliggöra fortsatta studier påhögskole- Bil. Del är mol denna bakgrundmina förslag till ökade resurser förde särskilda vuxenstudiestöden skall ses. Jag förordar att det ökadeslödut-rymmet fördelas så att det i försia hand kommer studerande på grundskolenivåtill del. I övrigt bör medlen fördelas så all de regionala skillnader, somforlfarande finns vad gäller möjligheterna all få vuxenstudiestöd, i görligaslemån utjämnas. Jag räknar med att mina förslag skall leda en bra bit pä väg molmålet alt samtliga ansökningar om vuxensludieslöd pä grundskolenivå skallkunna beviljas. Jag har i min inledandeöversikt under litiera C uppehållitmig vid frågor som rör utbildningsutbudet i komvux och folkhögskolan. Jagbetonade att det för många vuxensluderande är angeläget att kunna förkorta deförberedande sludierna, framför allt pä grundskolenivå, men också när detgäller högskoleförberedande sludier på gymnasial nivå. De ofta alllför längakompetensinriktade studieperioderna i vuxenutbildningen innebär alt sävälutbildningsresurser som studiesociala resurser utnyttjas på ett mindrerationellt sätt. Men allvarligare är alt det innebär stora problem för destuderande. Att som vuxen avstå från en förvärvsinkomst och bölja sluderainnebär alltid en uppoffring. Ävenetl förmånligt studiestöd kan aldrig helt ersälla en inkomsi och medför såledesatt den studerande under en lid, kanske flera är, måsle sänka sin slandard avsevärt.Om den vuxensluderande dessulom måste skuldsätta sig för sludierna, innebärstudieperioden också belydande inteckningar i en framlida standardförbättring. Det är både ur samhälletsoch individens synpunki viktigt atl alla människor har reella fort- ochvidareulbildningsmöjligheler under hela livet. Speciellt angeläget är det allkorttidsutbildade vuxna får en andra chans att skaffa sig de grundläggandekunskaper man av olika skäl inle fick i ungdomen. Detta mäl ställer stora kravpå såväl de vuxenstuderande som på utbildningsanordnarna och gör del ytterstangeläget både att avsätta resurser och all ulnyllja lillgängliga resurser påeffektivast möjliga sätt. Jag har också tidigareanvisat vägar för alt olika vuxenutbildningsanord-nare på ett bättre sätt skallkunna anpassa silt utbildningsutbudtill de vuxenstuderandes faktiska behov. Genom t.ex. ell ökat utbud av studievägar och kurser, framför allt pågrundskolenivå, som kan bedrivas på arbetstid, deltid eller fritid, skullekonkurrensen om de tillgängliga vuxenstudieslöden minska. En större andel avde sluderande som behöver och vill läsa på heltid skulle härigenom få dennamöjlighel. skulle också många heltidsstuderande kunna begränsa sinastudier till de ämnen som de faktiskt behöver eller verkligen vill läsa. Jag kommer senare allföreslå vissa förändringar beträffar de nuvarande tim- och dagsiudieslöden som bör vara ägnade atl underiälla även ämnes studier i studiecirkel eller i komvux på arbelslid. Sädana mer begränsade studier pä deltid kan för många,särskilt för de kortutbildade, te sig som ell betydligt mer lockande alternativ, än all i vuxen ålder börja relativt krä vande heltidsstudier. Jag är inte beredd att föreslånågra regeländringar för de Prop. 1986/87:100 särskilda vuxenstudiestöden,men jag finner det angeläget att noga följa Bil. 10 utvecklingen, när detgäller sirävan att förkorta studietiderna på grundläggande nivä. CSN har föreslagit altersättningen i vuxenstudiestöd skall samordnas med bibehållen lön frånarbetsgivaren, så att inte dubblaförmåner kan utgå. En sådan samordning gjordes tidigare av försäkringskassornamed stöd av riksförsäkringsverkels kungörelse (RFFS 1979:41), Samordningen innebar att vuxensludieslödel minskades meddet belopp som en studerande uppbar enligt kollektivavtal eller annatskriftligt avtal eller somlärlings-eller prakiikanilön, I och med att CSN frän den tog över utbetalningen avvuxenstudiestöd är kungörelse inte längre tillämplig,CSN föreslår därför atl motsvarande bestämmelser införs i 7 kap, 21 §sludieslödslagen (1973:349), Jag tillslyrker CSN:s förslag i delta avseende. Jag avser vidare attsenare föreslä regeringen att bemyndiga CSN atl utfärda särskilda föreskrifterom vilken omfattning studier i komvux eller som korrespondenssludier skall haför att berättiga till studiestöd. /85finns särskilda medel avsatta för särskilt vuxenstudiestöd för arbelslösa(SVUXA), Ca 0,014%- av lönesumman går till SVUXA, Jag räknar med alt utrymmetför SVUXA /88 blir ca 57 milj, kr., en ökning med 4 milj, kr. Jag föreslår i öviigiinga regeländringar beiräffande del särskilda vuxenstudiestödet. Jag förordar alt 200 milj.kr, av de lillgängligavuxenutbildningsmedlen avsäits för ett korllidsstudiestöd motsvarande nuvarandetim- och dagsludieslöd, en uppräkning med 46 milj. kr. Jag förordar i detföljande en ganska omfattande reformering av stöden, men räknar med alt denförordade resursökningen skail medföra att etl oförändrat antal personer skallkunna komma i åtnjutande av korllidsstudiestöd under /88. Ulvecklingen när detgäller lim- och dagsludieslöd är likartad den som gäller för särskiltvuxenstudiestöd. Efterfrågan ökar och bifallsprocenten sjunker i molsvarandemån. För lim- och dagsiudieslöden var ulnyltjandegraden länge förhållandevisläg, vilkel hade mindre samband med eflerträgan än med praktiska svårigheteralt till fullo utnyttja bifallnastöd. En del regelförändringar har medförl en förbällring härvidlag. För limstudieslö-denhar ulnyltjandegraden stigii frän 80%1981/1985/86. Dagstudiestödenhar alltid utnyttjats bättre, den lägsta siffran var 1983/84 dåulnyltjandegraden var , medan den ligger på . Trols den höga utnyttjandegradenfinns det kriiik mot slöden. Frän framför alll fackligt håll hävdas alt stödnivån är för låg för att ge kompen sation för de faktiska inkomstbortfallen, CSN föreslog också i föregående ärs anslagsframställning en kraftig uppräkning av stödnivån. då att jag ville avvakta elt förslag från CSN omell nytl, inkomsirelateral Prop. 1986/87:100 stöd. CSN har den 29 augusti1986 avlämnat sin rapporl Bibehållenlön under siudieledighet (), som en bilaga till årets anslagsframslällning. Ulredningen är för närvarandeföremål lör en begränsad remissbehandling. CSN föreslår att denuvarande lim- och dagstudiestöden skall ersättas med elt enda,inkomsirelateral studiestöd för kortlidssludier. När det gäller inkomsiersältningenskonstruktion, presenterar CSN två alternativa förslag. Enligt det ena utgårfull lön och arbetsgivaren får i efierhand rekvireraersällning från vuxenutbildningsnämnderna (VUN). Enligt del andra alternativetfar löntagaren ett löneavdrag under studierna och fär själv rekvireraersällning från VUN. Jag räknar med att fåbl.a, frågan om hur ersättningen bör ulgå, belyst av remissinstanserna. 1avvaktan pä den fortsatta beredningen av frågan är jag inte beredd att nu ta ställning denna del av BLUS- förslaget. Däremot anserjag att detfinns anledning alt redan nu genomföra vissa av de förslag som ingår i CSN:sulredning och som har elt bretl slöd bland VUN och de fackligaorganisationerna. Jag förordar således atl nuvarande lim- och dagsludieslödersätts av ett nytt, samordnat korllidsstudiestöd. Siödet bör vara timrelateraioch kunna utgå under sammanlagi högsl .