prop · GA033 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87: 3 om ändring i sekretesslagen (1980:100) Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade uidrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås vissa kompletteringar av sekretesskyddet i sekretesslagen.Uppgifter om offentliga funktionärers personliga förhållanden, t. ex.telefonnummer och adress till bostaden som arbetsgivaren - myndigheten hartillgång till i den personaladministrativa verksamhelen, skall enligt förslagetfå ett bäitre sekretesskydd än f.n. Vidare föreslås att uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden, särskilt uppgifler av medicinsk natur i läkarintygoch liknande handlingar, skall kunna hemlighållas i vissa andra fall, bl. a. iärenden om bostadsbidrag, där della inle är möjligt . I propositionenförordas slutiigen att sekreless införs för uppgifter i polisens vapenregister.De nya reglerna avses träda i kraft . Prop.1986/87: 3 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)' dels atl 7 kap. 4, 11, 18 och25 §§ skall ha följande lydelse, dels atl det i lagen skall införas en nyparagraf, 5 kap. 5§, av följande lydelse. Sekretess gäller hos polismyndighet i verksamhel, som avser förandeav eller ullag ur vapenregister, för uppgift som har tiUförts registret, omdet kan antas alt röjande av uppgiflen skulle medföra fara för att vapenkommer brottslig användning. Sekretessgäller inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden,om det inte står klart all uppgiflen kan röjas ulan all den enskildeeller någon honom närslående lider men. inlebeslut om omhändertagande eller beslut om vård utan samtycke. Inomkommunal familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som enskild har lämnati förtroende eller som har inhämtats i samband med rådgivningen. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare ulan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefatlar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Medsocialtjänst förstås verksamhel enligt lagstiftningen om socialtjänst och densärskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samlverksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänsträknas också verksamhet hos annan myndighel som innefatlar omprövning avsocialnämnds beslut eller särskild lillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhethos invandrarbyrå. Med socialtjänst JämstäUs ärenden om tillståndtill riksfärdljänst. Ifråga om uppgifl i allmän handling gäller sekretessen i högst . Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 3 Sekrelessgäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgifl som hänför sig tillpsykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskildspersonliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan sådanbefattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp ipersonliga angelägenheler, om det inle står klart att uppgiften kan röjas ulanatt den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretessgäller i verksamhel som avses i första stycket för annan uppgifl om enskildspersonliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas alt den enskildeeller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekrelessgäller i myndighets Sekretess gäller i myndighets personaladminislrativa verksamhet personaladminislrativa verksamhet i övrigt för uppgifl om enskilds häl- i övrigt för uppgift om enskilds häl sotillstånd och för sådan uppgifl om sotillslånd och för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden enskilds personliga förhållanden som hänför sig till ärende om om- som hänför sig till ärende om om placering eller pensionering av an- placering eller pensionering av an ställd, om det kan antas att den en- ställd, om det kan antas att den en skilde eller någon honom när- skilde eller någon honom när stående lider men om uppgiften slående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inle röjs. Sekretessen gäller dock inte i beslul i ärendet. ärende om anslällning eller disci- plinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i detla stycke. Sekretessen enligt tredje slycket Sekretess gäller i annat fall ån gäller inte i ärende om anställning som avses i förstatredje styckena eller disciplinansvar. va verksamhel för uppgift om enskilds personliga förhåUanden, om detkan antas att den enskilde eller någon honom närslående utsätts för våld ellerannat allvarligt men om uppgiften röjs. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 18§I annal fall än som avses i 17 § gäller sekreless i verksamhel som avser förandeav eller uttag ur regisler 1. för uppgifl hosrikspolisstyrelsen, som angår brott eller den som har misstänkts, åtalats ellerdömts för brott, om uppgiflen har lämnals dit för databehandling inomrättsväsendels informationssystem, 2. för belastningsuppgifl som har lillförtskörkortsregisirel, 3. för uppgifl som har lillförtssärskilt regisler som författningsenligt förs hos myndighel angående brolleller tjänsteförseelser begångna av personer som är eller har varil verksammahos myndigheten. Sekretessenenligt första slyckel 1 gäller inle i ärende om strafföreläggande ellerföreläggande av ordningsbot. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 3 Sekretess gäller hos luftfartsverket i verksamhet, som avser förandeav eller uttag ur certifikatre-gistret, för uppgift som angår brott ellerenskilds hälsotillstånd, om det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgiften röjs. 25§ Sekretess gäller i ärende om Sekreless gäller i ärende om kommunalbostadsförmedling för bostadsförmedling för uppgifl om enskilds personliga för- uppgifl om enskilds personliga för hållanden, om det kan antas att den hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom när- enskilde eller någon honom när slående lider betydande men om stående lider betydande men om uppgiflen röjs. tessgäller i ärende om bosladsbidrag eller bostadsanpassningsbidrag. I fråga omuppgifl i allmän handling gäller sekretessen i högst . Dennalag träder i krafl . Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , Proposition om ändring i sekretesslagen (1980:100) 1Inledning Sekretesslagen(1980:100, omtryckt 1985:1059) trädde i kraft . Del ligger isakens natur alt lagen kontinuerligt måste anpassas till ändrade förhållandenpå den offentliga sektorn. Vid lagens tillkomst betonades också viklen av från statsmakternas sida uppmärksamt följer rättsutvecklingen på området(KU 1979/80:37 s. 6). Del är mol denna bakgrund man skall se det förhållandetatt lagen har ändrats åtskilliga gånger och att jag nu tar upp olikaframställningar från myndigheter och organisationer som främst avser önskemålom ett utökat sekretesskydd för enskildas personliga förhållanden i skildasammanhang. Jag behandlar först en skrivelse från vari begärs ett ökat skydd för sådana uppgifter om offentligafunktionärers personliga förhållanden som myndigheterna i egenskap av arbelsgivarehar tillgång till. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga1. Jagtar vidare upp frågan om sekretesskyddet för uppgifter om enskildas personligaförhållanden främst i läkarintyg och liknande handlingar i vissa ärenden där någolsådant skydd inte fmns . har i en skrivelse den 24september 1985 begärt skydd för sådana uppgifter i ärenden om riksfärdljänst.Stockholms kommunstyrelse har i en skrivelse hemslälll omskydd för uppgifter av detta slag i ärenden om bostadsbidrag. kommunsfastighetskontor har i en skrivelse gjort framställning om ettliknande skydd i ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Skrivelserna bör fogastill protokollet som bilagor 2, 3 och 4. Uppgifterom enskildas hälsotillstånd och vissa belastningsuppgifter ur polisregistrettillförs bl.a. det certifikatsregisler som förs hos luftfartsverket.Uppgifterna åtnjuter inte f. n. något sekretesskydd hos luftfartsverket. Ocksåfrågan om att införa ett sådant skydd behandlas i detta ärende. Rikspolisstyrelsenoch m.fl. organisationer har i skrivelser den 24 junirespektive tagit upp frågan om sekretess för uppgifter ipolisens vapenregister. Jag tar upp också dennafråga till behandling här. Skrivelserna bör fogas till protokollet som bilagorsoch 6. Jagberör slutligen ytteriigare etl par skrivelser som gäller sekretessfrågor. Skrivelsernafrån , ,och m.fl. organisationer har remissbehandlats.De remissinstanser som yttrat sig över framställningarna anges i respektiveavsnitt. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats ijustitiedepartementet och fmns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 834-85,2886-85, 1657-85, 2495-85). Ocksåvissa andra lagstiftningsfrågor med anknytning till sekretesslagen är f.n. akluellainom justitiedepartemenlel. En gäller sekretessen hos ombudsmän. Denhar samband med det förslag av JO-utredning (SOU 1985:26) som är underbehandling i . Jag avser att ta upp den frågan senare om inte denpågående riksdagsbehandlingen ger anledning till annat. En annansekretessfråga angår lystnadsplikt inom församlingsarbetet. En framslällning i ämnelav kyrkokommitté (Kn 1982:05) remissbehandlas f. n. Det är min avsiktatt ta upp även denna fråga i senare sammanhang. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yltrande över etl förslag tilllag om ändring i sekretesslagen, vilket upprättals i pågrundval av de gjorda framställningarna m. m. Det till lagrådet remitterade förslagelöverensstämmer helt med propositionens lagförslag. Lagrådet har i sittyttrande, som bör fogas till protokollet som bUaga 7 lämnat det förslaget ulanerinran. 2.1 Sekretesskydd för uppgifter om offentliga funktionärerspersonliga förhållanden Mittförslag: Uppgifter om offentiiga funktionärers personliga förhållanden, t. ex.adresser och telefonnummer till deras bostäder som myndigheterna har lillgång lilli den personaladministrativa verksamheten, skall i vissa fall kunna skyddas avsekretess. Om det kan antas atl den enskilde eller hans närstående riskerar attutsättas för våld eller annal allvarligt men om en sådan uppgift röjs skalldenna hållas hemlig. Härigenom får anslällda hos myndigheterna ett bättre skyddmol hot och andra trakasserier än de har . Framställningenfrån : Förbundet har hemställt om en översyn av sekrelesslagenoch om en lagändring så att handlingar med sådana uppgifter om en myndighetsanställda, som inte är av betydelse för dessas arbetsuppgifter, inte skall varaoffenlliga. Remissinstanserna:Justitiekanslern () anser att de skäl som bär upp offentlighetsprincipen inteär särskilt påtagliga när det gäller frågor som berör anställdas rentpersonliga förhållanden och tillstyrker att frågan om Prop. 1986/87: 3sekretess uireds närmare. Kammarrätten i har en liknande inställning.Riksförsäkringsverkel ställer sig mera tveksamt men har ingen invändning motatt frågan ses över. Justitieombudsmannen (JO) tar uttryckligställning mot en sådan ordning som förordas i framställningen. () avstyrker framställningen. TCO anseralt ändringar i sekretesslagen inte är den rälla lösningen på problemet.Centralorganisationen SACOISR däremot tillstyrker en översyn med syfte att åsladkommaen lagändring lill skydd för de anställdas personliga integrilel och säkerhet.Också och tillstyrker en översynav bestämmelserna. Skälenför mitt förslag: Bestämmelser om i vilka fall sekretess gäller för sådana uppgiflerom offentliga funktionärers personliga förhållanden som har samband med justdenna deras ställning finns i 7 kap. 11 § sekretesslagen som avsermyndigheternas personaladminislrativa verksamhet. Paragrafenstvå första stycken gäller sekretess i myndigheternas personalsocialaverksamhet. För uppgifter som kan förekomma i en myndighets personaladministrativaverksamhet i övrigt gäller normalt inle någon sekretess alls. Skälet är altsådana uppgifler i allmänhel är förhållandevis harmlösa från iniegritelssynpunkt.Uppgifter om adress och telefonnummer till en offenlligl anställds bostad kan alltsånormalt inte hållas hemliga hos arbetsgivaren-myndigheten. Avoffentlighetsprincipen följer då att en myndighet är skyldig att på begäran aven enskild lämna ut en allmän handling som innehåller uppgifler av nu nämntslag, t. ex. en handling i en personakt rörande den anställde. Enligt 15 kap. 4§sekretesslagen är myndigheten också skyldig alt munlligen, l.ex. per telefon,lämna ut sådana uppgifler, om del begärs av en enskild och hinder inte möter avhänsyn till arbetets behöriga gång. Atl detta är innebörden av gällande rätthar slagits fast bl. a. i etl beslut av JO (dnr 2879-1984) sedan enförsäkringskassa vägrat att till en enskild lämna ul uppgifter om hemadresser lilltre anställda vid kassan. Somjag inledningsvis har berört har , bl.a. molbakgrund av JO:s beslut, i en särskild framslällning lill justitiedepartementetbegärt elt ökal sekretesskydd för uppgifter om offenlligl anställdas personligaförhållanden som myndigheterna har tillgång till. Förbundet har bl. a. hänvisattill atl tjänstemännen hos myndigheterna ofta känner sig hotade av enskilda somvänder sig till dem. gäller särskilt om den enskilde har drabbats av etlför honom ofördelaktigt beslul. Den enskilde kan då låla sittmissnöje komma lill uttryck i form av hot om repressalier mot tjänstemanneneller dennes familjemedlemmar. Enligt förbundet är det viktigt att denanställdes personliga integritet kan skyddas i sådana fall och alttjänstemännen inte skall behöva riskera alt utsättas för hot på sin fritid ochi sitt hem. Fråganom elt ökat sekretesskydd för uppgifler om offenlligl anslälldas personligaförhållanden i sådana fall då den anställde riskerar atl utsättas förtrakasserier av olika slag har diskuterats i vid etl antal tillfällen,senast när jag besvarade en inlerpellation (prot. 1984/85:135 s.75). I mitl svar till interpellantenerinrade jag om att den avvägning mellan Prop. 1986/87: 3 offentlighet ochsekretess som gjordes vid sekretesslagens tillkomst på det hela tagel harfungerat lillfredsställande och atl del var viktigt alt offentlighetsprincipenhar så få undantag som möjligt. Jag uttalade emellertid också att jag motbakgrund av utfallet av den remissbehandling av förbundets framställning somdå pågick skulle komma att noga pröva, om skälen för en ökad sekretess vägde såtungt att en lagändring av det slag som efterlysts av interpellanten bordegenomföras. Detär givetvis angeläget atl en myndighets personal i möjlig utsträckning skyddasmot våld och andra trakasserier från personer som anser sig ha skäl alt varamissnöjda med personalens verksamhet. Visserligen finns det för den som så villnormalt andra sätt att komma över uppgifter om exempelvis en offentligfunktionärs bostadsadress och telefonnummer än att inhämta uppgifter frånmyndigheten, men det kan uppenbarligen i ett akut fall vara ägnat alt väcka oroall uppgiflerna måsle lämnas ut. Jag har därför stor förståelse förde motiv som ligger bakom förbundets framslällning, särskilt som jag vet atlmotsvarande problem finns hos många andra myndigheter. Samlidigt är del viktigtfrån principiell synpunkt all undantag från offenllighelsprincipen förekommeri så liten utsträckning som möjligt. Inom myndigheternaspersonaladministrativa verksamhel har sedan gammalt gälll en långtgåendeoffentlighet. En viss inskränkning av denna skedde visserligen genom 1980 årssekretesslag, men den avsåg en förhållandevis begränsad del av denna verksamhel. Underden fortsatta beredningen av framställningen från förbundet har jag - bl.a. molbakgrund av reaktionen från remissorganen vilken måste bedömas som väsentligenpositiv - gjort den bedömningen att det skulle vara möjligt att tillmötesgåönskemålet om en ökad sekretess i här avsedda fall utan att offentlighelsintressetskulle behöva trädas för när i någon mera pålaglig ulslräckning. Jag är därförnu beredd att förorda en viss utvidgning av sekretesskyddet för uppgifter omenskildas personliga förhållanden i myndigheternas personaladministralivaverksamhet. Samtidigtär del emellertid uppenbari att man inle kan utforma sekretesskyddet så attdet omfattar varje uppgift om en enskilds personliga förhållanden inom dennaverksamhet. Starka offentiighets- och rätlssäker-hetsintressen gör sig t. ex.gällande i tjänstetillsättnings- och disciplinärenden. Enlämplig avvägning mellan de intressen som här står mot varandra bör kunna åstadkommasgenom en regel som innebär atl uppgifler om en anställds personligaförhållanden, t.ex. adress eller telefonnummer till bostaden, får hemlighållas,om det kan antas att fara uppkommer för all någon utsätts för våld eller annat allvariiglmen om uppgiften röjs. Skaderekvisitet bör således utformas med förebild i debestämmelser till skydd för anmälare och uppgiflslämnare som redan finns inomvissa verksamhetsområden, t.ex. sekretessen enligt 7 kap. 6§, 7 kap. 14§, 7kap. 20§ och 9 kap. 17 § sekrelesslagen. Härigenom klargörs att uppgifter omden anställdes personliga förhållanden som myndigheten förfogar över inte kan hemlighållasrutinmässigt. Del måste i det enskilda fallet finnas etl visst fpg förantagande att den anställde är i behov av ett sekretesskydd. ningen bör ofta kunnagöras mot bakgrund av omständigheterna då uppgif- Prop. 1986/87:3 terna begärsutlämnade, t.ex. genom att den enskilde som begär uppgifterna uppträder hotfullteller eljest visar en avog inställning. Om det finns grundad anledning attbefara telefonterror eller andra trakasserier av allvarligare natur riktademot den anställde bör detla givetvis i allmänhel anses utgöra ett sådantallvarligt men som krävs för hemlighållande Ofr prop. 1979/80:2, Del A, s.188). Pågrund av det anförda förordar jag all bestämmelserna i 7 kap. 11 § sekretesslagenkompletteras med en regel av angiven innebörd. 2.2 Sekretesskydd för uppgifter i läkarintyg o. d. Somjagnämnt inledningsvis föreligger det flera framställningar som gäller sekrelessför uppgifter om enskildas hälsotillstånd m. m. i läkarintyg och andrahandlingar. Isekretesslagen finns det inte någon allmän bestämmelse som ger sekretess åtuppgifter vilka härrör från läkare eller annan medicinalpersonal, näruppgifterna - i en allmän handling eller i någon annan form - förekommer utanförhälso- och sjukvårdssektorn och angränsande områden. Sekretess-skyddet försådana uppgifter har i stället tillgodosetts genom regler som gäller för deärenden eller den verksamhel där uppgiflerna kan förekomma. Åtskilliga beslämmelseri sekretesslagen ger sålunda sekretess för läkarintyg och andra uppgifter omnågons hälsotillstånd. Jag kan t. ex. erinra om bestämmelserna i 7 kap. omsekretess inom (4 §), hos försäkringskassorna m.fl. (7§), i myndighelernaspersonaladminislrativa verksamhel (11 §), i ärenden som gällervärnpliktstjänstgöring o. d. (12 §), inom kriminalvården (21 §) och i brottmål m.m.hos domstol (22*!). Det finns också regler om överföring av sekretess som börnämnas i detta sammanhang, bl. 12 kap. I § (överföring av sekretess lill domslolar)saml 13 kap. (överföring av sekretess till forsknings- och arkivmyndigheter m.fl.).Huvudregeln är emellertid atl sekretessen inte följer en hemlig uppgift ulanfördel s.k. primära sekrelessområdet, om del inte finns en särskild regel om delta. Denfråga som man mot bakgrund av det sagda kan ställa sig är om det kan finnasskäl att försöka åstadkomma ell mera helläckande sekretesskydd för deuppgifter som avses i de gjorda framslällningarna. Enligttidigare lagstiftning (14 § lagen 1937:249 om inskränkningar i rätten attutbekomma allmänna handlingar) gällde att handlingar rörande hälso- ochsjukvård var hemliga såvitt gällde enskildas personliga förhållanden. De fickdock lämnas ut om irygghel kunde anses vara för handen alt utiämnande! inteskulle komma all missbrukas lill skada eller förklenande för den enskildeeller för hans nära anhöriga. Frågan huruvida sekretess för en sådan handlingföljde med denna till en annan myndighet var alt avgöra med ledning avsekretessbestämmelsens formulering. Hur 14 § sekretesslag skulletolkas kan emellertid diskuteras (jfr JO 1972 s. 314, 1975 s. 132 och 242). Under förarbetena till lagen hade uttryckts denuppfattningen att läkares och hälso- och sjukvårdsmyndighetersutlåtanden, intyg m. m. inle borde vara Prop. 1986/87:3 hemliga när de förekomi ärenden som i och för sig inte föll inom hälso- och sjukvården. Dennauppfattning kan också anses vara bäsl förenlig med den restriktiva lolkning somallmänl sett bör ges åt sekretessbestämmelser, eflersom dessa utgör undantagfrån den grundlagsfästa offentlighetsprincipen. Det är dock möjligt all man ipraxis tämligen allmänt tillämpade 14 § lag mera vidsträckt än somvar förenligt med den angivna uppfattningen. 1samband med tillkomsten av sekretesslag övervägdes ingående om mankunde ulforma reglerna så alt sekretessen i större ulslräckning följde meduppgifterna i läkarintyg o. d. då dessa lämnar det s. k. primära sekretessområdetoch hanteras hos myndigheter ulanför hälso- och sjukvården. En sådan lösningskulle ju innebära en generell metod att täppa lill de luckor i sekretesskyddetför uppgifter om enskildas hälsotillstånd som kan anses föreligga. Dengenerella frågan om sekretessens spridning ulanför det primära sekretessområdet(s. k. sekundär sekreless) diskuterades utförligt under förarbetena till dennya sekretesslagen. I valet mellan en generell regel om sekundär sekretesseller speciella föreskrifter om sekretessens spridning följdes somjag redan harframhållit den senare linjen. Invändningarna mol den generella lösningensammanfattades av föredragande statsrådet på följande sätt (prop. 1979/80: 2,Del A, s. 75 f). Denviktigaste invändningen hänger samman med det förhållandet alt behovet av ochstyrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn tillsekretessintresset. Detta måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyni myndighelernas göranden och låtanden. Denna avvägning kan mycket väl tänkasutfalla på annat sätl utanför det område där den primära sekretessregeln gällerän innanför området. Offenllighetsintresset kan med andra ord kräva att de uppgiflersom behandlas som hemliga hos den ena myndigheten är offentliga hos annan myndighetsom har inhämtat dem hos den förslnämnda. Jag föreställer mig också att det ärsvårt att överblicka konsekvenserna av en regel som innebär atl sekrelesssprider sig i kanske flera led från myndighel till myndighet. En sådan regel måsleockså skapa svårigheter vid tillämpningen. Fördelarna med en disposition avsekretessreglerna som bygger på indelningen i förvaltningsområden går delvisförlorade, om varje myndighet dessutom, i fråga om utifrån erhållna uppgifler,måste beakta den sekretessreglering som i första hand gäller för andramyndigheter. I en känsla av osäkerhet om rättsläget kan tjänstemän välja attför säkerhets skull hålla tyst med uppgifter som efter en korrekt bedömning äroffentliga. Till detta kommer atl en allmän regel om sekretessens spridningantagligen måste förses med förbehåll och undantag som gör regleringen försvårgripbar i den praktiska hanteringen. Vad jag nu har anfört utgör också skälmot att införa generella regler om att sekretesskyddet för uppgift i allmänhandling skall bibehållas oavsett var handlingen befinner sig. En sådanordning skulle f. ö. skapa ytterligare tillämpningssvårigheter ochgränsdragningsproblem, i den mån det över huvud taget går atl förena den medsekretesslagens systematik. Del förtjänar slutligen nämnas atl något problem ifråga om sekretessens spridning inte aktualiseras i fråga om de regler som utanbegränsning sekretessbelägger uppgifter med visst innehåll. Jagdelar alltså åsikten att någon allmän regel om sekundär sekretess inte Prop.1986/87: 3 bör införas i den nya sekretesslagen.