prop · GA03147 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:147 om de statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden /87:147 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att skall godkänna ett kollektivavtal mellanstatens arbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer ommedbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden (MBA-R). Vidareföreslås att regeringen bemyndigas att fördela arbetsgivaransvaret föravtalets tillämpning m. m. mellan sina myndigheter. Avtaletär träffat under sedvanligt förbehåll om regeringens godkännande. Det avsesgälla från . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 april1987 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , S. ,, , , , R. Carisson, , , ,, , , Lönnqvisi Proposition om de statsanställdas medbestämmande vidberedningen av regeringsärenden har - som framgår av det följande (avsnitt 3) -uttalat sig för en omprövning av de statsanställdas medbestämmande vidberedningen av regeringsärenden. Kontakterna mellan parterna bör enligtriksdagens mening bli färre och mer koncentrerade på väsentligheter. Ocksåformerna för kontakterna bör diskuteras, anser . Förändringarna börenligt föregås av förutsättningslösa förhandlingar. uppdrog regeringen åt statensarbetsgivarverk att söka träffa kollektivavtal med berördapersonalorganisationer i de hänseenden och med de syften som angett. Avtalsförhandlingar med de statsanställdas trehuvudorganisationer , TCO-S (TCOs statstjänstemannasektion)och Centralorganisationen /SR - har pågått sedan slutet av år 1985.Förhandlingarna har på arbetsgivarsidan förberetts och följts av en särskildrådgivande delegation med företrädare för bl. och huvudorganisationerna har den 31mars 1987 ingått ett avtal (MBA-R) om medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden.Avtalet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Avtalet reglerar ordningen för arbetsgivarens samverkanmed huvudorganisationerna, när regeringen skall besluta i frågor som liggerinom till-lämpningsområdet för lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet (MBL, ändrad senast 1984:817) och som rör arbetstagare med statligtreglerade anställningar. Det reglerar också planeringen av denna samverkan. Avtalet, som är träffat under sedvanligt förbehåll omregeringens godkännande, är avsett att träda i kraft . Detskall således kunna tillämpas redan fr. o. m. höstens budgetarbete m. m. Prop.1986/87: 147 Inom har utarbetats en översikt överden nu gällande ordningen. Denna översikt bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Den förhandlings- och informationsrätt som det här gällertillkommer de fackliga organisationer som företräder de omkring 60000(3arbetstagarna med statligt reglerade anställningar, främst statsförvaltningensanställda, lärarna och de försäkringskasseanställda. För enkelhetens skullbenämns dessa arbetstagare här "statsanställda". Pä arbetsgivarsidan är det, som framgår av bilaga 2,arbetsgivarverket som svarar för den förhandlings- och informationsverksamhetsom bedrivs enligt den nuvarande ordningen (jfr prop. 1984/85: 100 bil. AU 15, rskr. Verket samordnaroch genomför sålunda samverkansförhandlingar och information enligt MBL ellerenligt kollektivavtal, när det gäller sådana frågor som för beslut avriksdagen, regeringen eller ett statsråd förbereds inom . ansvarsområde i förevarande hänseende har dock undantagitsfrågor som bara rör dem som är anställda i eller hosriksdagen eller dess myndigheter. 3 m. m. Frågan om de statsanställdas medbestämmande vidberedningen av regeringsärenden har vid flera tillfällentagits upp i . En inom upprättad sammanställning överfrågans behandling i åren 1983-1987 bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3. Det kan också nämnas att folkstyrelsekommittén (Ju1984:05) i sitt betänkande (SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkor (s. 17, 212) harföreslagit en tidigareläggning av behandling av budgetpropositionen.1 del sammanhanget uttalar kommittén också att den föreslagna tidsförkortningenskulle underiättas, om medbestämmandeförhandlingarna rörande propositioner ochandra regeringsärenden avskaffades. Mitt förslag: Avtalet mellan statensarbetsgivarverk samt , och /SR om medbestämmandevid beredningen av regeringsärenden underställs för godkännande. Regeringen bemyndigas att bestämma vilka myndigheter somskall utöva arbetsgivarens befogenheter vid tillämpningen av avtalet m. m. ti /87. Skälen förmitt förslag: Den avtalade formen för samverkan i regerings- Prop. 1986/87: 147ärendena mellan arbetsgivaren och huvudorganisationerna bör, som jag ser det,kunna bidra till en snabb, enkel och i övrigt effektiv ordning förpartskontakterna och därmed för arbetet i . Den senahandläggningen av mera rutinbetonade ärenden kan minskas till förmän förtidigare kontakter mellan parterna i viktigare frågor. Parterna har också i en protokollsanteckning till avtaletförklarat att detta är syftet med avtalet. Avtalet kan, som framgår av bilaga 1, sägas vara uppbyggti tre delar. - I den förstadelen enas parterna om att förhandling eller information enligt MBL eller annanförfattning eller enligt avtal inte skall äga rum i sådana frågor som handläggsav regeringen och som rör förhållandet mellan staten som arbetsgivare ocharbetstagare med statligt reglerade anställningar. - I den andradelen tar staten som arbetsgivare på sig att enligt eget bestämmande samverkamed de statsanställdas huvudorganisationer genom information elleröverläggningar. I denna del redovisar också arbetsgivaren de principer som hanavser att följa i denna samverkan. - I en tredje delfinns en uppsägningsbestämmelse. Avtalet kan sägas upp med en uppsägningstid . Det kan dock efter uppsägning upphöra att gälla tidigast den 1juli 1988. Om avtalet sägs upp och inte ersätts av någon ny ordning,återinträder dagens förhandlings- och informationsskyldighet för staten somarbetsgivare i de ärenden som avtalet reglerar. Avtalet är i och för sig sådant att regeringen harbemyndigande att godkänna det utan att höra (jfr prop. 1984/85:100bil. 3, KU 34, rskr. Med hänsyn till detta avtals principiellabetydelse och frågans tidigare behandling i anser jag emellertid attdet bör underställas för godkännande. avtal i samma ämne börgivetvis kunna godkännas utan medverkan. För att avtalet som parterna har avsett skall kunnatillämpas fr. o. m. bör propositionen behandlas redan under detpågående . Jag avser att i vanlig ordning återkomma till regeringen ifråga om ett godkännande av det ingångna avtalet, så snart har tagitställning till det. Samverkan enligt det nya avtalet torde komma att ske genomdepartementens försorg. För att nå en viss enhetlighet i tillämpningen avsercivildepartementet att - i samråd med statsrådsberedningen och finansdepartementet- följa erfarenheterna av den nya ordningen och ta de initiativ som behövs föratt systemet skall fungera som avsett. Regeringen bör bemyndigas att fördela arbetsgivaransvaretför tillämpningen av den nya ordningen mellan sina myndigheter. Detsamma börgälla arbetsgivaransvaret för samverkan med arbetstagarorganisationer vid beredningenav regerings-, departements- och statsrådsärenden generellt. Enligt riksdagensbeslut (rskr. 1984/85:245; se avsnitt 2) får detta ansvar nu anses bundet tillarbetsgivarverket. 5Hemställan " "'" p«p- '86/87:147 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att dels godkänna avtalet mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om medbestämmandevid beredningen av regeringsärenden, dels bemyndiga regeringen att bestämma vem som skall utövaarbetsgivarens befogenheter vid tillämpningen av avtalet eller vid någon annansamverkan med arbetstagarorganisationer under beredningen av regerings-,departements- eller statsrådsärenden. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. 1986/87: 147 STATENS ARBETTSGIVARVERK AVTAL Dnr87Q3-Q662-GO AVTAL OM MEDBESTÄMMANDE VID BEREDNINGEN AV REC3ERINGSÄRENDEN Dettaavtal reglerar ordningen för 1. samverkanmellan statsrådsberedningen och departementensamt huvudorganisationerna i frågor inom MBLstillämpningsområde som rörarbetstagare med statligt reglerade anställningar, 2. planering av sädan samverkan. 1 frSgor som avses med första stycket och som handläggsav regeringen gäller inte nägon förhandlings- eller informationsskyldighet enligt MBL eller annan författning eller enligt avtal. Bestämmelserna i 33 § MBL gällerinte i frSga om detta avtal. Protokollsanteckninq till I §: Parterna förklarar attavtalet syftar till en snabb, enkel och i övrigteffektiv ordning för samverkan. Den sena behandlingenav mer rutinbetonade ärenden skall minskas til! förman förtidigare kontakter mellan parterna i viktigare frSgor. Med samverkan avses information eller överläggning. Samverkan sker enligt arbetsgivarens bestämmande. Prop.1986/87: 147 Arbetsgivarenavser därvid att handla enligt följande principer: Information Huvudorganisationerna skall informeras om viktigarefrågor som skall behand las i bl a beslut om propositioner, lagradsremisser, förordningar, direktiv för offentliga utredningar, regleringsbrev, tjänstetillsättningar och förhandlings uppdrag. Med viktigare frågoravses sSdana frSgor inom avtalets tillämpningsområde som behandlar betydande följder förarbetstagarnas anställnings- och arbetsvillkor, t exviktigare ändringar av offentligrättsliga bestämmelserom anställningsvillkoren eller förändringarbeträffande anställningstrygghet och stationeringsort pä grund av störreverksamhetsförändringar, frågor om riktlinjerna för personalpolitiken och frägor om chefstillsättningar. Denna punkt omfattar inte tillsättning av politiska befattningar i regeringskanslieteller tillsättning av tjänst som anges i bilaga 2 punkterna a, c, d och eallmänna tjänsteförteckningsavtalet(ATF). Denna punkt omfattar inte heller beslut om den arbetsgivarpolitiskainriktningen, t ex direktiv till 5AV. Parterna är överens om att informationen skall behandlas med sädan varsamhet att den inte ges allmän spridning, innan regeringen ger offentlighet ät beslutet. Informationen skall lämnas sä tidigt som möjligt. Nägon information behöver inte lämnas,om ärendet är särskilt brådskande eller om arbetstagarsidan redan har fatttillräcklig information pä lokal eller central nivä eller om parterna vid genomgäng av propositionsförteckningar eller annars äröverens om detta. En strävan skallvara att informationen i regel lämnas isamband med delningen inom . Ny information skall lämnas,om -underna för ett beslut väsentligen har ändrats. Informationen sker i regel genom att skriftligtmaterial lämnas över. 1986/87: 147 Huvudorganisationerna far frän mottagandet av informationen skriftligen lämna synpunkter, om inte arbetsgivaren ochorganisationerna enas om någon annanfrist. En strävan skallvara att materialet i regel skall utgöraett exemplar av delningen i de delar som omfattas av samverkan enligt dettaavtal. Om det behövs,skall den skriftliga informationen kompletteras med muntlig information vid en överläggning med huvudorganisationerna, därde bereds tillfälle att ställa frägoroch lämna synpunkter. Vid bedömningen av om en överläggning behövs skall särskilt avseende fästasvid organisationernas önske mal. Vid överläggningen skall förasprotokoll, om en part begär det. Av protokollet skall framgä de synpunkter som framförtsav huvudorganisationerna. I protokollet tas pS begäran av part in uttalanden som parten vill göra. Synpunkter fränorganisationerna om hur en fräga skall lösas samt övrigauttalanden de vill göra skall lämnas skriftligen senast i samband med att parterna åtskiljs vid överläggningen, om inte arbetsgivaren och organisationernaenas om nägon annan tidpunkt. Samverkan avslutas i och med överläggningen. Protokollet skall justeras av parterna möjligt. När justerat protokoll föreligger rörandesamverkan i anslutning till en proposition, översänder arbetsgivaren en protokollskopia till riksdageni samband med att propositionen överlämnas till . Om detta inte är möjligt skallarbetsgivaren därefter sända en protokollskopia till'. 1986/87: 147 Särskilda informationsmöten I anslutning till att propositionsförteckningar offentliggörs anordnas genom arbetsgivarens försorgsärskilda informationsmöten med huvudorganisationerna om de frSgor som avsesi 1. I frSga om ett sädant möte skall 3-5 inte gälla. Arbetsgivaren upprättar en tidsplan för densamverkan som avses i 1 §, där arbetsgivaren bedömer detta erforderligt. Innan arbetsgivaren fastställer tidsplanen, skall huvudorganisationerna beredas tillfälle att yttra sig om planen. sluter detta avtal under förbehåll omregeringens godkännande. Avtalet gäller frän och med tills vidare med en uppsägningstid av Avtalet kan efter uppsägning upphöratidigast . Frågor, där förhandling eller information har päbörjats före ikraftträdandet, omfattas inte av dettaavtal. Avtal som pS arbetsgivarsidan slutits av statens förhandlingsrad skall inte tillämpas sa längedetta avtal gäller. "Sratsns arbet§oivarverk CentralorganisationenSACO/SR Statsanställdasintbund TCO-S(TCOs statstjänstemannasektion) Bilaga 2 Prop.1986/87: 147 Medbestämmandet vidberedningen av reqerinqsärenden - en översikt övernuvarande ordning MBL är tillämplig påförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare (1 §). Följaktligen är MBL ocksåtillämplig på de regeringsärendensom rör förhållandet mellan staten och destatsanställda. Med statsanställda jämställs i detta fall också icke-statligt anställdaarbetstagare med statligt reglerade anställningar,exempelvis lärare och försäkringskasseanställda. En tanke som gårigen på olika håll i den proposition som ligger grund for medbestämmandereform(prop. '1975/76: 10'2, InU lib, rskr. 40)är att arbetstagarnas anspråk på medbestämmanderättäven i företagsledningsfrågorhar sm väsentliga grund i att det också frånarbetstagarnas synpunkt är viktigt att förelaget skötspå ett riktigt och effektivt sätt, så att anställningarna tryggas och lönebetalningsförmågan blir god etc. Dessutom tillmäts företagsledningsbeslutensåterverkningar på innehålleti arbetstagarnas arbete och de forhållandenunder vilka arbetet bedrivs betydelse. I specialmotivenngen till 1 § MBL (anfördaprop. 1 s. 326) uttalas bl.a. följande. Enligt 1 § äger lagen tillämpningpå "förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare". Till det områdethör till en början alla frågorsom rör anställningsvillkoren för enskilda arbetstagare, såväl när det gallerbestämmandet av det arbete som skall utföras och andra åtagandenav arbetstagare som i fråga om lön och annan ersättning for arbetet. Även frågor som gäller ingåendeoch hävande av anställningsavtal och frågor om påföljd i övrigt för brott mot anställningsavtalhör till förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare. Vidare hör dit alla frågor inom området för arbetets ledningoch fördelning eller i övrigt om de förhållanden under vilka arbetet utförs. Lagens innebördär emellertid att även frågorsom brukar betecknas som företagsledningsfrågor faller inom ramen för förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Frågor som gällert.ex. utvidgning eller inskränkning ellereljest omfattningen av ett företagsverksamhet, omlokalisering av verksamheten, nyanläggningar och investeringar i övrigt,upptagande av nya verksamhetsgrenar eller nedläggning av någon del av verksamheten, har betydelseför arbetstagarna redan därigenom att besluten återverkar på förelagets ekonomi och därmed på arbetstagarnas utsikter att behålla sin sysselsättningoch trygga sin fortsatta försörjning. Detsamma gäller, om än inte alltid lika tydligt och , Prop.1986/87; 147 om beslut rörande finansiering, om i"köp och försäljning, lagerhållning,reklam och liknande inom området för företagets affärsverksamhet. Beslut som ligger inom de harangivna ramarna får också ofta återverkningarpå innehållet i arbetstagarnas arbete och de förhållandenunder vilka arbetet utförs. Lagen bygger därför på att även frågor som rörbedrivandet av arbetsgivarens verksamhet i stort skall anses höra till förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Att detdock har ansetts böra göras vissa begränsningar i fråga om verksamheter med särskild inriktning framgår av 2 §.För den verksamhet som bedrivs avstat och kommun mom den offentliga sektorn av arbetsmarknaden gäller vidare särskildaförutsättningar, i det att den verksamheten skall tjäna samhälletsintressen och vara ett uttryck for folkets 1 politiska vaj angivna vilja. I 2 § MBL slås fast att arbetsgivares verksamhet som är av religiös,vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur ellersom har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantasfrån lagens tillämpningsområdesåvitt avser verksamhetens mål och inriktning. Lagförarbetena jnnehåJJfr inte mycket om bakgrunden tilleller innehållet i 2 § MBL. 1 inledningen till föredragandens anförandei proposil lotien anläggs en del allmänna synpunkter pålagens tillämpningsområde. Där förklaras bl.a. aLL företagsledningsfrågor inte bor undantas från möjligheterna attträffa medbestämmandeavtal osv. med slod av lagen. Därefter tilläggerföi-edraganden (bil. 1 s. 196'. Cn begränsning får dock göras.Det kan enligt mm mening inte bli frågaom att utsträcka arbetslagar inflytandet så långt att beslutom mål och inriktning för en viss verksamhet, som har fattats i demokratiskaformer, sätts ur spel. Inom den offentligasektorn måste den politiska demokratingaranteras och hänsyn tas till de särskilda förhållanden som råderdär. - - - Det finns även utanförden offentliga sektorn exempel påverksamheter vilkas målsättningar och inriktning beslutas i former som ligger den politiska demokratinnära. Sådana exempel är verksamheten i politiska,fackliga, religiösa, kulturella och välgörandeorganisationer eller samfund. I dessa fall böringrepp inte göras i den ordning som tillämpas förbestämmande av verksamhetens mål och inriktning. En motsvarande begränsning av arbetstagarnas inflytande bör göras i fråga om pressen och andra företag med opinionsbildande verksamhet. Vad företagen beträffarfinns det en omfattande lagstiftning, som reglerar deras verksamhet från andra utgångspunkterän förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. De förhandlande parterna är givetvis ocksåbundna av de ramar för företagens verksamhet som de offentliga myndigheterna har lagt fast. Även dengällandeassociationsrättsliga lagstiftningen innehåller begränsningar.En ekonomisk förening måste t.ex. bedrivas efter kooperativa grundsatser. t2 1986/87. 1 avsnittet om förhandlingsratti den allmänna motivlexten åter- Prop. 1986/87: 147 kommer föredraganden tillämnet (bil. 1 s. 210): Det finns emellertid anledning att här erinra om en väsentligaspekt som jag redan har berört i sambandmed att jag inledningsvis behandlade fråganom den här aktuella lagstiftningens till-lämpningsområde.Som jag då framhöll finns det i vissa kategorier av verksamhet ettbeslutsområde, som bör vara förbehållet öve. -väganden och beslut i andra former och i andrabeslutsorgan än sådana som bestäms av arbetsgivare och arbetstagarei dessa egi.'n-skaper. Jag tänker här på sådana allmännamålsättningsfrågor som den partipolitiskainriktningen hos tidningar eller andra opinionsbildande organ, fackliga målsättningar hosorganisationer på arbetsmarknaden, verksamhetens allmänna inriktning i religiösa, vetenskapliga, konstnärliga eller andra ideella organisationer ellersamfund, målsättningar av annan än företagsekonomisk inne börd 1 folkrorelseföretageller kooperativa företag, etc. Beslut om formuleringoch fastställande av de ideella eller eljest särskilda målenför arbetsgivarens verksamhet bör i sådana fall få fattas 1 de former som har tillämpats . I många hithörande fall, sannolikt de aiiraflesta, fattas besluten i en demokratiskt uppbyggd beslutsprocess och fallenhar då gemensamt att de anställda som grupp inte bör ha något företräde att framför andra fåinverka på besluten. Som jag redan närmareutvecklat ar det självfallet inte lätt att genom en allmän beskrivning bestämma den gräns för lagenstillämpningsområde som jag häråsyftar. Det är i stor utsträckningnödvändigt alt överlåta åt rällslillämpnmgen all från fall till fall bedöma hur gränsen skall dras. Jag skall ispecial-motiveringen återkomma till vissa ytterligaresynpunkter på den här aktuella gränsdragningsfrågan. De särskilda överväganden somgjordes för den offentliga sektorns de] med hänsyn till den politiska demokratin och till den offentligaverksamhetens uppgift att tjäna samhällsintresset framgår av bl.a. följande uttalande av föredraganden (prop. 2 s. I.O, 173). Alla röstberättigade - alltsåäven de offentligt anställda arbetstagarna - kan med sm röst påverkabesluten om vilken verksamhet som de statliga och kommunala myndigheterna skallbedriva. Det skulle strida mot vår vedertagnademokratiska ordning - som den kommer till uttryck främst i regeringsformen resp. kommunallagen - att låta de offentliganställda genom kollektivavtal fåett annat, mer inflytande överbeslut som bestämmer myndigheters verksamhet i fråga om mål.inriktning, omfattning och kvalitet änmedborgarna i övrigt. Således kan det naturligtvis avprincipiella skäl inte kanve i fråga att införa ett förhandlingsförfarandedirekt med regeringen eller som ett moment i riksdagsbehandlingen av en fråga. Samma principiella invändningar gälleri samband med beslutsfattandet 1 en kommuns politiska organ. Ävenom förhandlingar enligt 11 eller 12 §. MBL såledesmte kan Prop. 1986/87: 147 få förekomma direkt med de högsta pol iliska" organen, lorOe de anställdas medverkan i sådana frågor i stallet kunna förekomma 1 ett tidigare skede, nar ärenden infördet politiska avgörandet forbereds av tjänstemän iregeringskansliet eller av olika kommunala myndigheter. Den för den offentliga sektorn vanligtvis mest lämpade ordningen i dessa situationer är enligt mm mening atl förhandlingar enligt 11 eller 12 § sker påden nivå, där underlaget för de politiska organens beslutslutligt arbetas fram. Det måste också vara av stort värdeför de politiska organen att ett sådant ärende har berettsefter förhandling med företrädare för de anställdasom berörs av beSlutet i ärendet. De anställdasmedbestämmande i allmänhet förutsattesvid MBL: s tillkomst efter hand bli anpassat efter förhållandena ivarje enskilt fall. En sådan anpassning skulle ske genom 3ltmedbestämmandeavtal träffades. Den nuvarande ordningen för samverkansförhandlingar och informs-tion 1 regermgsärendena regleras närmare främst i ett avtal cieri (medsenare avtalade ändringar) mellan staten och destatsanställdas huvudorganisationer, dvs.Statsanställdas förbund, TCO-S och /SR. I anslutning till detta avtaltill- lämpas en av staten ensidigt utfärdad handläggningsordningav cJen (medsenare ändringar). Dessutom tillämpas bl.a. ett avtal mellan parterna av den 8december 1978 om viSS infornia-tion. Till detta avtal finns en handläggningsordning av . Avtalen, handläggnmgsordnmgarnam.m. framgår av bilaga 2:1. Avtalet 1977 innebärbl.a. Förhandling enligt 11 § MBL skall normalt påbörjas möjligt, dock senast efter det förhandlingen påkallades.Vid förhandling förs protokoll, såvidainte parterna är ense om något annat. Om förhandlingenavser en proposition, överlämnas en kopia av protokollet till . Information skall lämnas om propositioner - bl.a. budgetpropo- sitionen - direktiv förvissa offentliga utredningar och enskilda Prop. 1986/87: 147 regeringsbeslutsom är av mera allmänt intresse for all belysa arbetsgivarens verksamheteller som rör rikllmjerna for personalpolitiken. företräddes staten i dessa sammanhang av en särskild myndighet, statens förhandlingsräd(FHR). Denna har upphörtoch dess uppgifter tagits över av SAV (prop. 1984/85:100 bil.15 s. 68,59; AU 15, rskr. SAV - inte fackdepartaiEntet - är sålunda denmyndighet som vid beredningen av ett regeringsbeslut företräder staten vidsamverkansförhandlingar och information enligtMBL eller kollektivavtal.