prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — innebär att de bedömningar som jag nu gör avbehovel av sysselsällningsskapande älgärder behöver bli föremål för nyprövning i anslutning till komplelteringspropositionen. 1986/87: 100 Innan jag redovisar min bedömning av medelsbehovet underdelta anslag villjag att la upp vissa frågor som rör beredskapsarbeten på vägar.Under enlång följd av är har beredskapsarbeten utgjort ett väsentligt tillskott till demedel som har anvisat direkt lill för underhåll och nybyggnad av vägnätet. Storleken på demedel som på detta sätt har avsatts för vägarbeten utförda genomberedskapsarbete har under senare årvarieral. Regeringen har för innevarande budgetår föreskrivit att vägarbeten skall utföras som beredskapsarbeten förminsl 175 milj. kr. Härtill har regeringen med stöd av finansfullmaktenmöjhghet att lidigarelägga bl. a. vägarbeten i sysselsätlningsslödjande syfle,i s. k. byggpaket. Det är enligt min mening mer ändamålsenligl att medel förvägarbeten anvisas direkl till kommunikationssektora. Efter samråd med chefen förkommunikalionsdepartementel harjag bedömi atl 175 milj. kr. bör räknas av från medlenberedskapsarbelen och i stället anvisas under sjätte huvudlileln. Chefen förkommunikationsdepartementet har , efter samråd med mig,föreslagit atl dessa medel bör utnyttjas till genomförandet av eltinvesteringsprogram för att höja bärigheten på huvuddelen av vägnätet.Programmei är ett led i en successiv utveckling av vägnätet sä all detla kan upplåtas för de boggilryck ochbmltovikter som gäller och kommer all gällainom EG. En slor del av investeringarna avser ålgärder i skogslänen. Genom denförändring somjag nu förordat kommer vägmyn-dighetemas prioriteringsmöjligheterall öka som AMS och länsarbetsnämnderna skall ha etl inflylande närdet gäller att anvisa arbetskraft till vägarbeten som fmansieras med dessamedel. Jag vill i detta sammanhangerinra om att arbeismarknadsverket självfallet även i fortsättningen kommer atl, inom ramen för tillgängliga medel,kunna besluta om beredskapsarbelen på vägnätet. Under /86 sysselsattes i medeltal ca20000 personer iberedskapsarbeten. Av dessa var eller 9000 kvinnor. Denna andel bör kunna ökas. Ungefär en iredjedelav beredskapsarbetena anvisades ungdomar mellan . För innevarandebudgetår har med anledningav 1986 ärs budgelproposition (prop. 1985/86:100 bil. 12, AU 11, rskr.153) och kompletteringsproposiiion (prop. 1985/86:150bil. 4, AU 19, rskr, 355) anvisal2182,5 mUj, kr,, varav 50 milj. kr.avser slmkturslöd för byggarbelsmarknaden och 0,5 milj. kr. för de arbelsmarknadspolitiska insatserna i den nordiskahandlingsplanen. I detta sammanhang villjag också erinra om att regeringenunder med utnyttjande avfinansfullmakten har beslutat om lidigareläggning av slatliga investeringarför 599,5 milj. kr. vilka huvudsakligen kommer att ulföras undervintern 198687. Innan jag går in på en bedömning avbehovet av beredskapsarbeten under näsla budgelår vill jag la upp vissa frågorom slorieken av statsbidrag förberedskapsarbete. Statsbidrag för beredskapsarbete kan beviljas i formäv gmndbidrag och tilläggsbidrag. Gmndbidrag avser bidrag till löne- Prop.1986/87:100 kostnader för den lill arbelet anvisade arbetskraften och får somregel Bil, 12 uppgå till högst av dessa lönekostnader. För arbeten sommedför investering i byggnader elleranläggningstillgångar får dessutom ell lill-läggsbidrag utgå avskillnaden mellan den godkända toiala koslnaden och lönekostnaden föranvisad arbelskraft. För statliga beredskapsarbelen utgör som regel bidragelhela kostnaden för arbetet, för affärsverken kan statsbidraget minskas.Avvikelser från dessa huvudregler får undervissa fömtsättningar beslutas av AMS, både när det gäller högre och lägrebidrag än de som jag nu har nämnt. Förhöjda bidrag får utgå för arbeten somanordnas i regioner med hög och långvarig arbetslöshet och sjunkandebefolkningstal. För enskilda beredskapsarbeten som inte avser invesleringarutgår gmndbidrag av lönekostnaden. Det finns enligt min uppfattning ettutrymme för att sänka bidragsprocenlen förgrundbidragel i syfle att uppnå nödvändiga besparingar i statens utgifter.Gmndbidraget bör enligt min mening normalt få uppgå till högsl för arbeten som beviljas fr. o. /88. Av regionalpolitiska skäl bör dock även i fortsättningenhögst kunna utgå i stödområdena A och B. De möjligheter till jämkningarav bidraget som finns bör också kvarslå. AMS har i sinanslagsframslällning föreslagit vissa ändringar av statsbidragsreglerna för beredskapsarbeten bådepä den kommunala och den statliga sidan. På den kommunala sidan gällerförslagen ändrade bidragsregler förinvesieringsarbelen. På den slatliga sidan har AMS föreslagit att huvudmännenbör lillföras en del av beredskapsmedlen över ordinarie anslag. Bidragen till statliga beredskapsarbeten skulle då kunnaminskas i motsvarande mån. Härigenomskulle man enligt AMS uppnå bäitre möjligheter till långsiktig planering, få bättre framförhällning och störrevalfrihet för huvudmännen. Detta skulle också innebära att det blirlättare för länsarbetsnämnderna att med korl varsel besluta omberedskapsarbeten. Jag är för egen del inte beredd alt nuförorda någon ändring av statsbidragsreglernai dessa delar. Jag vill i sammanhanget påminna om atl AMS har möjligheter atl mer långsiktigt, medutgångspunki i bedömt minimibehovav beredskapsarbeie, lillsammans med berörda myndigheler, göra upp planerför den beräknade omfattningen av beredskapsarbeten. Jag tänker dåfrämst på , skogsstyrelsenm, fl. myndigheter som normalt har många beredskapsarbetare sysselsattai sin verksamhet, AMS har förordat att beredskapsarbetenbör kunna användas i ett mer offensivtsyfte, t, ex. som led i individuella handlingsplaner. Jag finner det utmärktalt på så sätt flexibell utnyttja beredskapsarbetena. vill jag dock erinra om vad jag har anfört ombehovel av alt minska långtidsarbetslösheten och den rollberedskapsarbetena härvid bör ha. Behovet av beredskapsarbelen skallbedömas mol bakgmnd av den förvänlade konjunkturutvecklingen och med hänsyn tagen lill den toiala omfattningen pä sysselsättningsskapande åtgärder och andra arbetsmark nadspoliliska insalser och då främst arbetsmarknadsutbildning, men även anställning med lönebidrag och skyddal arbete. Somjag har anfört är bedömningen av utvecklingen osäker. Min bedömning nu är all det 88 behövs närmare 4 miljoner sysselsättningsdagar i form avberedskapsarbe- Prop. 1986/87: 100 ten.Jag förutsätter, att regeringen liksom för innevarande budgetår kom- Bil, 12mer att få disponera en finansfullmakt för eventuell förstärkning av desysselsättningsskapande ålgärderna. Jag beräknar molbakgmnd av vad jag nu har anfört medelsbehovet för beredskapsarbetentill 1 874 milj. kr. Jag har då tagit hänsyn till vad jag har förordat ifräga om vägarbeten och ändrade bidragsregler. För kännedomvill jag redovisa att jag avser föreslä regeringen alt 150 milj. kr. avmedlen lill beredskapsarbeten bör stå lill regeringens förfogande. Fr. o. m. innevarande budgetår är rekryteringsstödetuppdelat i tvä former. Den första formen avser bidrag för anställning avpersoner med obruten arbetslöshet resp. för2024-åringar och av utförsäkringshotade personer. Bidragel utgår av lönekostnaden inkl,sociala avgifter och får utgå . För innevarande budgetårhar 275 milj, kr, anvisats för 1,1 miljoner sysselsättningsdagar. Under hösten1986 har rekryteringsstödet i störte utsträckning än tidigare kommit de långtidsarbetslösatill del. Jag utgår frän att den inleddautvecklingen kommer alt fortsätta. Eftersom stödel i sin nya form endasl har verkal är de hittillsvarandeerfarenheterna av del begränsade. /88 bedömer jag lills vidare behovet av denna form avrekryteringsstöd till 1,1 miljoner sysselsättningsdagar, vilkel kostar 290 milj. kr. Jag avser att återkommatill regeringen i samband med komplelteringspropositionen med en revideradbedömning. Om behov uppstår av atl öka omfaltningen bör liksom för innevarandebudgetår möjlighel finnas för AMS att föra över medel frän anslagsposten Beredskapsarbelenlill denna form av rekryteringsstöd, . Den andra formen avrekryteringsstöd är inriktad pä övriga svårplacerade personer och personer för vilka andrainsatser visat sig vara otillräckliga. Bidragel ulgår med samma procentsatssom för den första formen men får inormalfallet inte ulgå än . För innevarande budgetår har 150 milj. kr. anvisats för600000 sysselsättningsdagar. Jagberäknar att samma antal dagar kommer att behövas under budgetårel 1987/88. Kostnaden härtör uppgår lill 160 milj.kr. Medelsramen bör inte få utvidgas genom omprioriteringar. Bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet Försöksverksamhetmed bidrag till arbetslösa som startar en egen verk- . samhet har pågått . Antaletbeviljade bidrag har legat förhållandeviskonstant på omkring 2000 per budgetår sedan siarten. av bidragen har gått lill kvinnor, vilkel får ses som ett bra resullal med hänsyn lill den toiala andelen kvinnliga företagare ilandet. förhoppning atl andelen kvinnor som får bidraget skallöka i fortsättningen. Jagvill i detla sammanhang nämna del arbele som pågår inom 89 styrkommittéför lokala sysselsättningsinitialiv () med att analysera de Prop.1986/87: 100 speciella svårigheter som just kvinnor kanha. Regeringen haruppdragit åt AMS och högskolan i att utvärdera bidraget. Uppdragen har redovisals idecember 1985 resp. . Jag vill här kort beröra nägra frågor som lasupp i utvärderingarna. I båda utvärderingarna pekas på behovetav utbildning och rådgivning till de personer som med hjälp av bidraget skallstarta egen verksamhel. Ofta har dessapersoner brislfälliga kunskaper i företagsekonomi, marknadsföring och akluelllagstiftning. Den arbetslöse bör också, enligt högskolan i , få kvaliflcerad hjälp med attutveckla den egna affärsidén, liksområdgivning i övrigl. Denna rådgivning bör kunna lämnas även som bidraget utgär. Högskolanföreslär vidare att länsarbetsnämnderna får möjlighet att besluta omstöd upp i vissa fall. Även AMS föreslår vissa regeländringar,t.ex. att bidrag bör kimna lämnas även lill den som löper risk förarbetslöshet, att bidraget skall kunnalämnas som alternativ till annan arbelsmarknadspolitisk åtgärd, att del skallkunna utgå till den som är arbelslös men ej berättigad till arbels-löshelsersätlning,alt bidraget förfaller om del inte har ulnyttjats saml allförelagaren tillförsäkras konsultmedverkan genom alt länsarbelsnämnden kan köpa sädan hos ulvecklingsfonden eller hos annat lämpligt organ. Av länsarbetsnämndernas yllrandentill AMS framgår bl. a. attstarta-eget-bidraget är ell värdefulll komplement till övriga arbetsmarknadspoliliskainstmment. Nämnderna tillslyrker därför all systemet permanentas. Nämnderna pekar emellerlid också påbehovel av utbildning av de personer som får bidrag. AMS har förklaratsig beredd alt genom arbetsmarknadsutbildningse lill att de som får bidrag också har en relevant utbildning. I utvärderingarnaberörs också frågan om avveckling av företag som har startats av arbetslösa som fått bidraget.Högskolan i bedömer i sin utvärdering av de 33 företag som ingår iundersökningen att 15 förelag kommer alt avvecklas inom 1-2 är. De återstående18 företagen bedömer högskolan ha en anställningspolential av totalt 80personer (inkl, de 18 förelagarna) under ell tidsperspektiv av frånförelagsstarten. Beträffande de utslagnaförelagen bedömer högskolan alt en nedläggning kommer all genomföras såatl de ekonomiska förluslerna blir av ringa omfattningi de flesta av förelagen. Högskolan bedömer avvecklingsnivån som för hög ochföreslår som åtgärder för att motverka delta i första hand utbildningoch rådgivning . För egen delinslämmer jag i AMS och högskolans syn på behovel av utbildning/information och rådgivning. Som AMS framhåller pågår redan elt utvecklingsarbete föratl förbättra utbildningsinsatserna för dem som skall starta egel. Jag vill undersiryka viklen härav och finner det naturligt att de som erhåller bidrag har grandläggande kunskaper och tillräcklig insikt om vad egel företagande innebär.Detta är enligt min mening en fömtsättning för att siödet skall vara framgångsrikt. Betydelsen av atlha lillräckliga kunskaper i t. ex. ekonomi, marknadsföring och de lagar och förordningar som reglerar en rörelse kan inle nog betonas. När det gällerbedömningen av företagsidéer m. m. anlitas normall ut- Prop. 1986/87: 100 vecklingsfonderna. Om så anses nödvändiglbör givetvis andra organ kun- Bil, 12 nautnyttjas. Vid denna bedömning är det också naluriigt alt viss rådgivningtill den sökande kan ges i samband med att beslut om stöd tas. pä sedvanligt sätt anlita fonderna eller konsulter som stöd i skilda frågor. De aktiva insatser somAMS nu gör för att höja kompetensenhos handläggarna på förmedling och länsarbetsnämnd bör också kunna bidratill förbällringar för de sökande. AMS tar i sin utvärdering upp frågan omnär starta-eget-bidrag skall kunna beviljas.Utgångspunkten för förmedlingens bedömning skall, som jag framhöll kompletteringsproposiiion(prop. 1983/84:150 bil. 4), vara att annat lämpligl arbete inte finns eller altannan åtgärd inte är lillämplig. Härmed avses inte att alla andraaltemativ skall ha praktiskt visat sig varaolämpliga utan att förmedlingen utifrån sina kunskaper och erfarenhetergör bedömningen att detta stöd är del mesl adekvala. För budgetåret1987/88 föreslår jag att oförändrai 75 milj, kr. anslås till bidrag till arbetslösa för att startaegen verksamhet, Detla bör räcka till mellan1700 och 2 000 bidrag. Jag föreslår vidare atl verksamheten permanenlas. I övrigl är jag inle beredd atl föreslånågra ändringar i fråga om bidraget utom på följande punkt, Starta-eget-bidragetutgår i stället för arbetslöshetsersättning. Till skill nad frånslarta-eget-bidråget är arbetslöshetsersättningen pensionsgmn-dande. Jag anseratt bidragel bör jämställas med arbetslöshetsersättningen i detla avseende. Jagföreslår därför alt starta-eget-bidraget görs pensions-gmndande. Milt förslagföranleder ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet föreslår jag ytterligare en ändring i lagen om allmänförsäkring. Denna ändring föranleds av ändringar i studieslödslagen (1973:349)och har behandlals under åttonde huvudtiteln. Förslaget till lagändring börfogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 12.2. Jag har i dennafråga samrått med chefen försocialdepartementet. För industribeställningar under budgetårel 1987/88beräknarjag oförändrat 15 milj. kr. Om behovet visar sig vara större, bör högst15 milj. kr. kunna förasöver från anslagsposten Beredskapsarbeten lill denna anslagspost. Förinnevarande år har 50 milj. kr. anvisals för högst 500 personer. Stödel utgär som ett bidrag till lönekostnadema vid anställning av arbetslösa byggnadsarbelare som är arbetshandikappade eller och bedöms som svårplacerade. Arbetskraften anvisas av arbelsmarknadsmyndighe lerna. De anvisade skall anslällas avregionala aktiebolag som bildas ge nom byggföretagens försorg. De regionala bolagen skall svara för rehabili tering av anställda i samverkan med byggsektorns anpassningsgrupper. Denna rehabiliteringsverksamhet, som bedrivs på försök , har 91 bara funnits iett halvår. anlal regionala bolag har bildats och verksam- Prop.1986/87:100 hetenbyggs nu successivt ul. har böljat anvisa Bil. arbetskraft.Det finns emellertid inte nu underlag för en bedömning av verksamhelens omfattning under nästa budgetår. Jagföreslår därför atl 50 milj.kr, anvisas även för /88. Jag avser att återkomma i sambandmed kompletleringsproposiiionen med en reviderad bedömning Denförsöksverksamhel med sysselsättningsskapande åtgärder som har pågått sedan budgetårel 1984/85 har inneburil attmånga nya idéer inom området har prövats. Bland de projekt som påbörjades underbudgetårel 1985/86 kan nämnasförsöksverksamhel inom arbetsförmedlingen med platsautomat och videotex,"Arbetsveckorna i " vilkel innebar att alla arbetslösa anmälda vid arbelsförmedlingen i erbjöds ell arbete , utveckling av modernteknikerförmedling och försöksverksamhetmed förstärkta insaler för invandrare i och Nortköping. Vidare harunder budgetåret etl antal projekl påbörjats för arbetslösa ungdomar, bl. a. försök med att utveckla metoder för att tahand om svårplacerade ungdomar ochförsöksverksamhet med riktade och förstärktaarbetsmarknadspolitiska insalser för ungdomar i . För innevarande budgelår räknades anslagsposten upp justför all möjliggöra särskilda försök för alt siödja arbelslösa ungdomar. Av innevarande års medel som harulnyttjats har merparlen avsell projekl föratl stödja arbetslösa ungdomar. a. har medel beviljals tillUngdomens utvecklingsfond i 17 län. Jag föreslår molbakgmnd av de positiva erfarenheterna all försöksverksamheten fårbedrivas även under /88, Jag beräknar medelsbehovet till oförändrat 15 milj, kr. För /88 beräknar jag oförändrat 0,5 milj.kr. för arbetsmarknadspolitiska insatser i den nordiska handlingsplanen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatl regeringen föreslårriksdagen att 1. anta inom arbetsmarknadsdepartementetupprättat förslag lill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. godkänna vad jag harförordal i fräga om ändrade bidragsregler förberedskapsarbelen, 3. lill Sysselsättningsskapande åtgärder /88 anvisa ett reservationsanslag av , Statsbidrag för ungdomslag Prop. 1985/86 Utgift 1 658 913 000 ' ' 1986/87 Anslag 1 200 000 000 1987/88 Förslag 1 140 000 000 , Från anslaget betalas utgiftema för verksamhelen enligt lagen (1983:1070)om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. AMS bedömer alt under nästa budgetår kommer i genomsnittca 20000 ungdomarper månad att sysselsättas i ungdomslag. Dessulom fömtsätter AMS tillgång till10000 inskolningsplalser. Anslagsbehovet för /88 beräknar AMS till I 200 milj. kr. Ungdomslagen som infördes harinneburil alt alla 18-19-äringarsom önskar del har kunnat erbjudas ett meningsfullt arbete. Vissa jusleringar har gjorts i lagen sedan desstillkomst och verksamheten har utvärderats vid flera tillfallen, senast underförra budgetåret. En redovisning av dessa utvärderingar fiiins i 1986 årskompletteringsproposition (prop.1985/86:150 bil. Vidare har den 28 augusti 1986överlämnal sin slutliga rapport om en uppföljning av ungdomslagen. Min bedömning i dagliksom tidigare är atl införandet av ungdomslagen var en rikligåtgärd för ifrågavarande åldersgmpp. De förändringar som har gjorts sedan lagenstillkomst har också successivt förbättrat lagens tillämpning. Vid enjämförelse mellan och motsvarande månad 1986 har antaletungdomar i ungdoms;lag sjunkil med knappt 5000. Tolall under november 1986var 26500 ungdomar placerade i ungdomslag. När del gäller andelen ungdomar somhar fått arbele av samtliga som slutat ungdomslag har en ökning skell yid jämförelse mellanförsta och . Det är framför allt flickorna somi större utsträckning än har fått arbete. Andelen ungdomar som haråterkommit till arbetsförmedlingen av samtliga som har slutat ungdomslag en jämförelsemellan nämnda perioder minskat. Del gäller också för andelen ungdomar som harvarit i ungdomslag mer än . Detta är några exempel där jag seren positiv utveckhng. Den under höslen träffade överenskommelsen mellan (), i (LO) ochPrivattjänstemannakartellen (PTK) om inskolningsplatser i det privata näringslivel börinnebära alt antalet ungdomar i ungdomslag kommer att minska ytterligare. Jagåterkommer lill inskolningsplalserna under anslaget Statsbidrag tillinskolningsplalser. ges ungdomarsom omfattas av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. möjlighel atl vara i ung domslag tills de fyller 25 är. Denna möjlighel infördes därför att dessa ungdomarvar skolplikiiga längre än andra ungdomar och härigenom skulle ha förlorat de möjlighetersom ungdomslagen ger. Även om skolpliktsål- 93 dernnu har sänkts för dessa ungdomar har de i praktiken en "fördröjd"Prop, 1986/87; 100 skolgång som innebär att de lämnar skolan vid . 12 gäller ungdomar med varakliga fysiska funktionshinder.Dessa kan ha genomgått ungdomsskolan med enstudiegång som inneburil förlängd utbildningslid. De kan också ha haftstudieavbrott till följd av viss behandlingsom de behövt på gmnd av funktionshindret. Detta är också ungdomar sommånga gånger blir förtidspensionerade direkt efter avslutad skolutbildning ochalltså aldrig får en möjlighet att pröva pä arbetslivet. För dessa skulleungdomslagen kunna ge en viss arbetslivserfarenhet som skulle underiätta fördem att därefler komma ut i arbetslivet. Jag föreslår därför atl även dessa ungdomar ges möjlighel att placeras i ungdomslaglill dess alt de fyller 25 är. Jag vill emellertid understryka all andrarehabiliteringsåtgärder bör prövas innanungdomslag kommer i fråga. Antalet personer som på della sätt kan kommaalt omfattas av ungdomslagen uppskattar jag till ca 200. Jag beräknar kostnadenhärför lill 14 milj, kr. Flera av dessa ungdomar uppbär förtidspension somkommer att påverkas av lönen i ungdomslag. Delta medför en minskning avkostnadema under socialdepartementels huvudtitel. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet . Mitt förslaghärvidlag föranleder ändring i lagen (1983:1070) om arbele i ungdomslag hosoffenlliga arbelsgivare. Förslaget bör fogas till prolokollet i della ärende som bilaga 12.3. Denföreslagna lagändringen är av enkel beskaffenhet. Jag anser därför attlagrådets yllrande inle behöver inhämtas. Regeringen harnyligen gett AMS i uppdrag att göra en utvärdering av ungdomslagen vad avserungdomar med arbelshandikapp. Uppdraget skall redovisas . utgår bidraglill administrations- och handledarkostnader av lönekoslnaderna för ungdomar som ärplacerade i ungdomslag, Mol bakgmnd av behovet av besparingar i statsbudgetenföreslår jag att bidraget för nästabudgelår sänks till . Denna bidragsminskning bör emellertid kunnauppvägas av det arbete ungdomarna ulför och de skatteinkomster som bl. a, kommunerna erhåller genom deninkomsi ungdomarna får i ungdomslag. Mot bakgmnd av vad jag nu har anförtberäknar jag all i genomsnitt ca 18000 ungdomar kommer all varaplacerade i ungdomslag under nästa budgelår lill en koslnad av 1140 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen alt 1. anta inom arbetsmarknadsdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1983:1070) omarbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, 2. till Statsbidrag för ungdomslag /88 anvisa ett förslagsanslag av . Statsbidrag tiU inskolningsplatser Prop,1986/87:100 Nytt anslag (förslag) 250 000 000 "- kompletteringsproposiiion (prop, 1985/86:150bil. 4, AU 19, rskr. 355) föreslogs ett nytt syslem med s, k.inskolningsplatser. I anledning härav bemyndigade underfömlsätlning av alt parlerna påarbetsmarknaden Iräffade elt särskilt avtal härom - regeringen att underinnevarande budgetär disponera 250 milj, kr. av medlen under anslaget B 6. Statsbidrag för ungdomslag förinskolningsplatser. Delta motsvarar ca 10000 platser om vardera sex månader.Under hösten har parterna pä arbetsmarknaden (SAF, LO och PTK) träffaten särskild överenskommelse ominskolningsplalser och regeringen har på gmndval härav och utifrån de riktlinjer som angavs ikomplelteringspropositionen, genom beslut ställt medlentill AMS förfogande. Enligt överenskommelsen skall parterna på förbundsnivåutfärda närmare tillämpningsregleroch inom några områden har detta skett. Jag räknar med atl sädana förbundsavlal nu snabbt kommer tillstånd inom fler områden. AMS har vidare fåll i uppdrag alt i samband medanslagsframställningen förbudgetårel 1988/89 redovisa dittills vunna erfarenheter av inskolnings-platserna. För nästa budgetår beräknarjagomfaltningen till 10 000 platser till en koslnad av 250 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen föreslårriksdagen att lillStatsbidrag tiU inskolningsplatser för budgeläret 1987/88 anvisa ell reservationsanslag av250000000 kr. B 8, Statsbidrag till frivilligaförsvarsorganisationer Istatsbudgeten för /87 har under denna anslagsmbrik anvisals ettförslagsanslag av .