prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Redangenom dessa föreskrifter uppställs hinder för styrelsen och andra ställföreträdare att vidta åtgärder somuppenbarligen är främmande förverksamhetens syfte. Särskild bestämmelse om detta har därför intetagits in i den nya lagen. I andra stycketföreskrivs att ställföreträdare inte får följa föreskrifterav föreningsbanksstämman eUer något annat organ, om föreskriften inte ärgällande tiU följd av reglerna i denna lag eller stadgarna. Dettaöverensstämmer med gäUande lag. Stycket blir inte tUlämpligt, om föreningsbanksstämmans beslut genomklanderpreskription enligl 7 kap. 18 8 blivit gällande. 32 8 FL innehållerbl. a. en bestämmelse som innebär alt en föreskrift av föreningsbanksstämma somrör inte får verkställas, om föreskriften enligtstyrelsens mening innebär ett uppenbart åsidosättande av föreningsbankensintressen. Denna bestämmelse har inte fått någon uttrycklig motsvarighet i den nya lagen menfår ändå anses gälla. Bestämmelsen uttrycker nämligen en allmän princip sominnebär att en ställföreträdare inte får verkställa beslut som går ut pååtgärder som är uppenbart skadliga för associationen i fråga (jfr prop. 1975; 103 s. 16§ Har en ställföreträdare överskridit sin befogenhet när han företog en rättshandling för , gäller interättshandlingen mot , om den mot vilken rättshandlingenföretogs insåg eller borde ha insett att befogenheten överskreds. (Jfr 6 kap.14 8 UFBL.) Paragrafen, som motsvarar 33 8 förstastycket FL, upptar regler om verkan av attställföreträdare för vid företagande av en rättshandlingöverskridit sin befogenhet. Paragrafen överensstämmer i stort med 6 kap. 14 6NFL samt med 7 kap. 17 8 . Föreningsbankslagenbygger liksom FL på att det finns en viss funk- cy flonsfördelningmeUan olika organ, t. ex. meUan styrel- Prop. 1986/87: 12 sen och föreningsbanksstämman. Dennafunktionsfördelning innebär en begränsning av de olika organens behörighet attföreträda . Omexempelvis styrelsen skulle vidta en åtgärd som innebär att den överträder de gränser som funktionsfördelningeninnebär, medför åtgärden inte rättsverkan gentemot alldelesoavsett huruvida tredje man var i god tro eller inte. Har en ställföreträdare förföreningsbanken däremot handlat inom ramenför sin behörighet men överskridit sin befogenhet blir rättshandlingen bindande för , om tredje man var igod tro. Som exempel på faU av befogenhetsöverskridande kan nämnas att enställföreträdare vidtar en åtgärdsom strider mot en av föreningsbanksstämman eller styrelsen meddeladföreskrift eller instmktion. 17§ För registrering skall anmäla vem som har utsetts flllstyrelseledamot, suppleant eller firmatecknare samt deras postadress och personnummer. För registrering skall ävenanmälas av vUka och hur firma tecknas. Anmälan görs förstagången när enligt 2 kap. 5 8 anmäls för registrering och därefter genast efter det att enändring har inträffat i ett förhåUande somhar anmälts eller skall anmälas för registrering enligt första stycket. Rättatt göra anmälan tillkommer även den som anmälningen gäller. Om postadress ändras,skall genast anmäla det för registrering. (Jfr 6 kap. 15 8UFBL.) Paragrafen motsvarar 9 och 37 86 FL ochöverensstämmer med 6 kap. 15 6 NFL och 7 kap. 18 6 . Paragrafeninnehåller bestämmelser om att skall för registrering anmälavem som har utsetts till styrelseledamot och suppleant samt tUl firmatecknare.En nyhet är att det är som sådan och inte som styrelsens ordförandesom åläggs anmälningsskyldigheten.En annan nyhet är alt postadress och personnummer skall anges. Föreningsbanksstämman är högstabeslutande organ. I princip har varje medlem rätt att delta på stämman, attlägga fram förslag tUl stämman och att med sin röst påverka de beslut som stämmanfattar. För att ett sammanträde med medlemmar iföreningsbanken skall få kallas stämmamåste i princip alla medlemmar ha kallats i överensstämmelse med lagensoch stadgarnas föreskrifter. En föreningsbanksstämma är en enskild sammankomst och andra än medlemmar eller deras biträden ellerombud har inte rält att närvara vid stämman. Genom en särskUdhänvisning i 55 8 1 mom. JkL blir nästan samtliga regler i FL om stämmaflilämpliga också på föreningsbankerna. Endast i ett avseende särregleras föreningsbanksstämman. Styrelsens skyldighet att lämna upplysningar tUl stämman är mer begränsad än i en vanlig ekonomisk förening beroende på att medlemmamas rätt attfå upplysning- Prop. 1986/87: 12 ar om angelägenheterannars kan komma i konflikt med banksekretessen.Denna fråga berörs ytteriigare i anslutning tiU 11 8. Reglema i dettakapitel överensstämmer flll stor del med gällande rätt. De ansluter ocksånära till motsvarande kapitel i förslaget flll NFL. TiU sin uppläggning är förslageti stort överensstämmande med aktiebolagslag och 8 kap. bankaktiebolagslagen. Kapitlet motsvararutredningsförslagets 7 kap. Paragrafindelningen överensstämmer hell med utredningens förslag. 1 8 Föreningsmedlemmarnas rätt att besluta i föreningsbankensangelägenheter utövas vidföreningsbanksstämman. Varje medlem har en röst, om inte annat anges istadgarna. Av 12 8 framgår attföreningsbanksstämmans befogenheter kan helt eUer delvis överlämnas åt särskUt valdafullmäktige. Paragrafen, som har en motsvarighet i 52 och 56 88 FL,innehåller de grundläggande bestämmelserna om rätten att delta i föreningsbanksstämman och om medlemsrösträtt. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 1 8 NFL. Föreningsbanksstämmanär som tidigare nämnts bankens högsta beslutande organ. Stämman harbeslutanderätt rörande bankens organisation och sådana inre förhållanden somtiUsättande och entledigande av styrelsen och revisorer, ökning ellerminskning av insatskapitalet, fastställande av årsredovisning och åtgärder medanledning av vinst och förlust, ändring av stadgarna samt upplösning av föreningen genomlikvidation eller fusion. Vissa åtgärder beträffande föreningsorganen ankommer påstyrelsen, nämligen att tillsätta och entlediga verksläUande direktör och firmalecknare.Stadgarnakan innehålla bestämmelser som ger utomstående rätt att tillsätta och entledigastyrelseledamöter och revisorer. Arbetstagarledamöter i styrelsen utseslikaså av utomstående. Förvaltningen hör till bankledningens kompetensområde. Stämman kanemellertid ge ledningen direktiv även i förvaltningsfrågor. Första stycket, somi sak överensstämmer med 52 8 FL men som utformats efter mönster av 9 kap. 1 8första stycket aktiebolagslagen, innehåller den gmndläggande regeln attföreningsmedlemmarnas rätt att besluta i angelägenheter ulövas på stämman.Rätten alt delta i och utöva rösträtt på stämman tillkommer i princip varjeföreningsmedlem. Av 3 kap. 5 6 andra stycket följer emellertid att en medlem som haruteslutitsur genast förlorar sin rätt att delta i överläggningar och beslutom bankens angelägenheter. Ett annat fall där medlemmarnas rätt atlbesluta i angelägenheter är inskränkt förekommer iföreningsbanker som enligt 12 8 har beslutat att stämmans befogenheter skallhelt eller delvis utövas av särskilt valda fuUmäktige. I andra stycket föreskrivs i likhet med gällande rättatt principen en medlem- en röst skall gälla i föreningsbankerna. Denna princip uttrycker ettdemokratiskt synsätt som har gmndläggande betydelse för den ekono miskaföreningsrörelsen. Att alltid tUlämpa en formeUt sett lika rösträtt 59 oavsettföreningsbankernas uppbyggnad skulle emellertid kunna strida Prop. 1986/87:12 mot det grundläggande demokratiska synsättet. en cenlralföreningsbank har lokala föreningsbanker anslutna, bör dessa t. ex. kunna ges en differentieradrösträtt. Ett skäl för en sådan ordning kan vara atl de lokala föreningsbankemaalltid gemensamt bör kunna uppnå majoritetpå en central föreningsbanks stämma. Om möjligheten till differentieradrösträtt inte fanns skulle exempelvis de jordbruksorganisationer som i dagtillåts vara medlemmar direkt i den centrala kunna överrösta delokala föreningsbanker som är medlemmari den centrala . Därigenom skulle del samspel som förutsättsäga mm mellan central och lokal föreningsbank inte kunna fungera så som avses. Det är emellertidsvårt att genom en uppräkning i lagen på ett heltäckande sätt ange detyper av föreningar där avsteg från principen en medlem -en röst bör tillåtas. Jag anser i ställetatt det grundläggande demokratiska synsättetbäst tillgodoses, om föreningsbankerna liksom hitlills får en möjlighet atl i stadgarna differentieramedlemmarnas rösträtt. Differentieringen bör emellerlid inte utformasså att en lokal föreningsbank får ett bestämmande inflytande i en centralföreningsbank. Detta skulle strida motstrukturen bland föreningsbankerna enligt vUken en cenlral föreningsbankär överordnad de anslutna lokala föreningsbankema. Utredningen föreslåratt föreningsbankerna bör tiUåtas atl i sina stadgar begränsa de underårigas rösträtt.Utredningen anför att av medlemmama i föreningsbankema lär varaunderåriga. Detta kan enligt utredningeninnebära en fara bestående i att en förälder med många barn, som alla ärmedlemmar, kan fört"oga över så många röster vid en stämma att handär får ett dominerande inflytande. I likhet medhovrällen för Väsira flnner Jag alt en regel om rösträttsbegränsningstår i strid med den gmndläggande principen att varje medlem skall vararöstberättigad. Vidare torde risken för att en familj skall dominera en stämmavara liten. Utredningens förslag har därför inte tagits med i paragrafen. Tredje stycket innehålleren erinran om att enligt 12 8 föreningsbanksstämmans befogenheter helt ellerdelvis kan överlämnas åt särskilt valda fuUmäktige. I sådana fall ersätts stämman i motsvarandemån av fuUmäk-tigsammanträdet. I stadgarna måste regleras vilka befogenheter somskall ankommapå stämman (fömtom rätten att utse fuUmäktige) och på de av stämman utsedda fuUmäktige. 2 § En medlems rätt vid föreningsbanksstämman utövas avmedlemmen personligen eller den som är medlemmens ställföreträdare enligt lageUer genomombud med skriftlig, dagtecknad fullmakt. FuUmakten gäller högst frånutfärdandet. Ingen får som ombud företräda mer än en medlem, om inte annat anges i stadgarna. Enmedlem får vid föreningsbanksstämman medföra högst ett biträde. Paragrafen som har en viss motsvarighet i 56 6 förstastycket FL innehåller delvisnya bestämmelser om hur en medlems rätt vid föreningsstämman skall utövas.Paragrafen motsvarar 7 kap. 2 8 NFL och 8 kap. 2 8 första Prop. 1986/87: 12och andra styckena . Enligt förstastycket utövas en medlems rätt vid föreningsbanksstämman av medlemmenpersonligen eller genom ombud med skriftlig, dagtecknad fullmakt. Enligtgällande lag mäste ombudet också vara medlem i , ominget annat bestämts i stadgarna. Ofta har emellertid medlemmensengagemang i ett nära samband med medlemmens privataekonomi. Det är därför viktigt att medlemmen kan välja ett ombud som hankänner förtroende för. I likhet med vad som gäller för aktieägare bördärför en föreningsbanksmedlem ha en oviUkoriig rätt att fritt utse den som hanvill låta sig representeras av på stämman. Juridiska personer företräds av sina legalaställföreträdare. Regeln attfullmakten skall vara skriftlig och daterad är ny och betingad av ordningsskäl(jfr 9 kap. 2 6 första stycket aktiebolagslagen). Detsamma gäller delvis regelnom att fullmakten endast gäller från utfärdandet. Denna regel motiverasockså av att det inte år säkert den som fått fullmakten i del långa loppet röstar ihuvudmannens intresse. Bestämmelsen iförsta stycket om att ingen får som ombud företräda mer än en medlem, ominte annat anges i stadgarna, överensstämmer med vad som gäller enligt 56 8 första stycket FL. Föreskriften i andra stycket om biträdeär ny (jfr 9 kap. 2 8 andra stycket aktiebolagslagen). 3 6 En medlem får inte själv eller genom ombud röstai fråga om 1. talan mot honom, 2. hans befrielse frånskadeståndsansvar eller annan förpliktelse gentemot , eller 3. talan ellerbefrielse som avses i 1 eller 2 beträffande annan, om medlemmen i fråganhar ett väsentligl intresse som kan strida mot . Bestämmelserna iförsta slycket om medlem gäller även ombud för medlem. Paragrafen, som har en motsvarighet i 54 8 FL, innehållerdelvis nya regler om jäv vid röstning på föreningsstämma. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 3 8 NFL samtmed 8 kap. 3 § andra och tredje styckena . Nuvarande regler omjäv vid röstning på föreningsbanksstämma innebär att enmedlem inte fär delta i behandling av frågor rörande avtal mellan honomoch banken eller frågor om avtal mellan banken och Iredje man, om medlemmeni frågan har ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot föreningsbankens.Dessa jävsregler får praktisk betydelse, om den jävige harmajoritet eller om hans röst eller röster utgör tungan på vågen i en majoritelsgruppering. I en sådan siluaflon får minoriteten i stället beslutan derätt. Man åsidosätter med andra ord majoritetens önskningar tillförmån för minoritetens. Det är inte säkert att man därmed får garanlier för eni sak riktig behandling av frågan. Likavälsom majoriteten kan missbmka sin maktställning kan en minoritel missbruka den maktställning som en jävsre gel ger den. Det torde därför - påmotsvarande sätt som inom aktiebolags rätten - vara lämpligare att i stället för regler om jäv i avtalsfrågorlåta 61 skyddet molmissbruk av majoritetsinflytande ligga i den generalklausul Prop. 1986/87:12 som finns 117 6. I enlighet med det sagda har de nuvarandejävsreglerna begränsats på sätt framgår avbestämmelserna i stycket. En medlem som är styrelseledamot får alltsåinte rösta när det gäller alt bevilja honom ansvarsfrihet eller utkräva skadestånd av honom. Till områdetför jäv hör också frågor om befrielse från andra förpliktelser motföreningsbanken, t. ex. på grund avett kreditavial eller på grund av skadegörelse på bankens egendom. Av grunderna för stadgandet måste även anses följaatt medlemmen är förhindrad attdelta i röstning rörande beslut som avser att tUlförsäkra medlemmen förmåner som kompenserar honom för ålagdafömliktelser. Medan jäv enligtgällande rätt hindrar en medlem att delta i såväl överiäggning som omröstning, gäller denya jävbestämmelsema endast självaomröstningen på stämman. Anledningen härtill är att det kan vara lämpligt att den jävige deltar i behandlingen avärendet på föreningsbanksstämman så att han får tillfälle att utvecklasina synpunkier i frågan. I motsats tillgällande rätt omfattar inte de nya jävbestämmelserna styrelseledamöternasdeUagande i val av revisor. En jävsregel som hindrar bankens styrelseledamöteratt delta i sådana val kan också den innebära att minoriteten får avgöra en förbanken väsentlig fråga, något som inte ger garantier för att beslutet är av godkvalitet. Minoriteten får här i stället möjlighet att hävda sina intressen genom att fåkvalificerad revisor elier särskild granskare förordnad (se 3 kap. 2 och 15 88bankrörelselagen). Vad som sagts ommedlem gäller enligt andra stycket även ombud för medlem. 4 § Föreningsbanksstämman skaU hållas på den ortinom föreningsban kens område som styrelsen bestämmer.Om utomordenfliga omständighe ter föranleder det, får stämman hållas utanför verksamhetsområdet. Paragrafensaknar motsvarighet i gällande lag. Enligt aktiebolagslagenoch bankaktiebolagslagen skall stämman håUas på den ort där styrelsen har sitt säte. Här föreskrivs istället att stämman skall håUas inomföreningsbankens område på den ort som styrelsen bestämmer. Det kan exempelvisför en central föreningsbank finnas anledning att hålla sin stämma på olika platser inom sitt område för att påså sätt slimulera intresset förverksamheten. Om utomordenliga omständigheter föranleder det får stämman håUas också utanför område.En situation då detta kan bli aktueUt är när ett så stort antal personeranmält sitt deltagande vid stämman att en tillräckligt stor lokal inte finnsatt tillgå inom området. 5 § Ordinarie föreningsbanksstämma skaU hållas ef ter utgången av varje räkenskapsår. Vid sådan stämma skall styrelsen lägga fram årsredovisningen ochrevisionsberättelsen samt, i en förenings- bank som är moderförening, koncernredovisningen och koncernrevisions berättelsen. Vidstämman skaU beslut fattas 1.om faststäUelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i 62 föreningsbanksom är moderförening, koncernresul taträkningen och kon- Prop, 1986/87: 12cernbalansräkningen, 2. om dispositionerbeträffande vinst eller föriust enligl den faslställda balansräkningen, 3. om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna,samt 4. i andra ärenden somankommer på stämman enligt denna lag, bankrörelselagen (1986: 000) eller stadgarna. Beslut i en frågasom avses i andra stycket 1-3 skaU dock skjutas upp tUl en fortsatt stämma,om majoriteten eller en minoritet som består av minst en tiondel avsamfliga röstberättigade begär det. I en central föreningsbank med anslutna lokalaföreningsbanker krävs dock att röstberättigade med minst en tiondel av rösternabegär att beslutet skjuts upp. Den fortsatta stämman skall hållas minst en och högst två månaderdärefter. Något ytterligare uppskov är inte tillåtet. Om skyldighel altsända in vissa handlingar tiU bankinspektionen finns det bestämmelser i 7 kap. 6 8bankrörelselagen. Paragrafen moisvarar 57 8 1 mom. FL och överensstämmer,utom beträffande tidpunkt för stämman, med 7 kap. 4 8 NFL och 8 kap. 5 8 . Paragrafen innehåller bestämmelser om närordinarie föreningsstämma skall håUas ochvilka ärenden som då skall förekomma. I förhällande flll gällande rätt är den främsta nyheten att även enminoritet av medlemmarna kan begära att vissa ärenden skjuts upp tUl enfortsatt stämma. I 57 6 1 mom. FLfinns en bestämmelse om att vissa redovisningshand-Hngar skaU hållastillgängliga för medlemmarna före stämman. En motsvarighetflll den bestämmelsen har tagits in i 8 8 som handlar om tid och sätt för kallelse tillföreningsbanksstämma. Till skillnad motgällande rätt skall enligt första stycket ordinarie föreningsbanksstämma hållas ,i stället , frånräkenskapsåret utgång. I stadgarna kan tas in en bestämmelse om atl stämmanskaU hållas inom kortare lid efler räkenskapsårels utgång. Hinder föreligger inte heller mot att i stadgarnatas in föreskrifter som mera exakt angernär stämman skall hållas inom den angivna tiden. En central föreningsbank som har lokala föreningsbankeranslutna skall redovisa inle endastde egna resultat- och balansräkningarna utan även redovisa en sammanställningöver gmppens resultat och ställning i dess helhet. Delta fömtsätter attden centrala har tillgång flll de anslutna lokala föreningsbankernas redovisningshandlingar.Om föreningsbankerna generellt skulle hålla sina ordinarie stämmor inom sammatid som bankaktiebolagen, fyramånader från räkenskapsårets utgång, skulle del innebära att de lokala föreningsbankerna tvingades attfärdigställa sina resultat- och balansräkningarpå mycket kort fld, vilket inle är praktiskt genomförbart. som den stipulerade tidsfristen gerföreningsbankerna möjlighet altfärdigställa sina redovisningshandlingar, ger den också uttryck för denskyndsamhet som i detta avseende har vara av särskild vikt för de olikabankema. Samtliga föreningsbanker har kalenderåret som räkenskapsår, något som enligt bankrörelselagen kommeratt bli obligatoriskt. Samtligaordinarie stämmor måste därmed hållas före utgången av maj månad. Vid den ordinarie stämman skaU årsredovisningen ochrevisionsberättel- 63 sen - iföreningsbank som också är moderförening även koncernredovis- Prop.1986/87: 12 ning ochkoncernrevisionsberättelse - läggas fram. Vidare skall de i andra stycketuppräknade ärendena behandlas. I lagtexten talas endast om den ordinarie stämmadär dessa ärenden skaU las upp tiU behandling. hindrar att stadgarna föreskriver att ytterligare någon ordinariestämma för andra ärenden skall hållas . Enligt andrastycket punkt 1 skall stämman fastställa resultaträkningen och balansräkningen saml - imoderförening - koncernresultaträkningen ochkoncernbalansräkningen. Detta innebär att stämman är skyldig att ta ståndpunkt tiU dessa redovisningshandlingarsriktighet och eventuellt rätta felaktigheter i dem. SkuUe ett misståg habegåtts när balansräkningen eller resultaträkningenupprättades utan att delta observeras vid den granskning som stämman gör isamband med fastställandet, får det anses ankomma på en senare stämma att rättatiU felet när det uppmärksammas. Uppenbara skriv- och räknefel kan ändras genom bankledningens försorg. Enligt andrastycket punkl 2 skaU ordinarie stämma besluta om dispositioner beträffandevinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen. Disposiflonernaöver vinsten eller föriuslen enligt balansräkningen skall i en moderförening skemed vederböriigt beaktande av koncernbalansräkningen (jfr 8 kap. 3 8). Frågan om ansvarsfrihet förstyrelseledamöterna utgör enligt andra stycketpunkt 3 ett obligatoriskt ärende på ordinarie stämma. Andra stycket punkt 4 slår fast att vidordinarie stämma beslut skall fattas iandra ärenden som enligt denna lag, bankrörelselagen eller stadgama ankommer på stämman. Enligt 2 kap. 4 8 9skall stadgarna ange vilka ärendensom skall förekomma på ordinarie stämma. Lagen fömtsätter att val avstyrelseledamöter och revisorer sker på ordinarie stämma (se 6 kap. 1 6 denna lag och 3 kap. 1 8 bankrörelselagen).Dessa ärenden skall alltså anges i stadgarna. Det kan också tänkas attstadgarna kan komma att ange andraärenden som obligatoriskt skall behandlas på ordinarie stämma. Enligt tredjestycket första meningen har stämman möjlighet att genom vanligtmajoritetsbeslut skjuta upp sådana frågor som avses i andra stycket 1-3 till enfortsatt stämma, på vilken beslut i ärendet skall fattas. Uppskovsrätttillkommer, i motsats tUl utredningens förslag, också en minoritet bestående avminst en tiondel av samtliga röstberättigade. Minoritels-skyddsregeln äremellertid utformad på detta sätt endast för lokala föreningsbanker ochcentrala föreningsbanker utan anslutna lokala föreningsbanker. Ommotsvarande regel införs för centrala föreningsbanker med anslutna lokalaföreningsbanker finns risk för att ett fåtal andra medlemmar än lokala föreningsbanker med ettlitet antal rösier kan skjuta upp beslut ide aktuella frågorna till en fortsatt stämma mot de lokala föreningsbankernas vilja. Eftersom bankverksamheten sombedrivs av en central föreningsbank med anslutna lokala föreningsbankerbetraktas som en helhel, harjag funnit skäl alt i detta avseendebegränsa minoriletsskyddsre-geln så attuppskov skall ske först när det begärs av medlemmar med av rösterna. Bestämmelsen skiljer sig frånutredningens förslag som innebär att endast en majoritet skulle kunna fåbeslut uppskjutna. Dennanya minoritetsregel som har en viss motsvarighet i aktiebolags- 64 rätten(se 9 kap. 5 8 akflebolagslagen) utgör ett komplement till bestäm- Prop.1986/87: 12 melserna i 5 kap. 7 8bankrörelselagen om rätt för minoriteten att förhindra beslul omansvarsfrihet. Regeln är tvingande. Fortsatt stämmaskall hållas minst en och högsl efter uppskovsbeslulel. I detta beslut bördagen för den fortsatta stämman anges. Altkallelse skall utfärdas till den fortsatta stämman följer av 8 8 förstastycket. Det är viktigt attutan dröjsmål få avgjort i vad mån redovisningen för ett avslutaträkenskapsår skall ligga flll grund för den fortsatta verksamhelen och hur det skallförfaras med uppkommen vinst eller förlust. En längre tids ovisshet idessa frågor är lill skada både för medlemmarna och för utomstående. Medanledning härav föreskrivs i tredje stycket fiärde meningen att ytterligare uppskov inte ärtUlåtet. Styrelsensredovisningshandlingar, i förekommande fall koncernredovisningshandlingaroch revisionsberättelse m.m. skall sändas till bankinspektionen enligt 7kap. 6 8 bankrörelselagen. En lokal föreningsbanks handlingar skallsändas in endast om inspektionen begär det. En erinran om detta har tagits in i det fiärdestycket. 6 6 Extra föreningsbanksstämma skall hållas närstyrelsen finner skäl tUl detta. Sådan stämma skall ävenhållas när det för uppgivet ändamål skriftli gen begärs av flertalet avrevisorerna eUer av minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller det mindreantal som kan vara bestämt i stadgarna.