prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Kostnaden för ombyggnaden har beräknats lill 10750000 kr.Byggnadsslyrelsen föreslår att . bortskrivs för lidigare nedlagdautrednings- och projekteringskostnader. Regeringen uppdrog åt byggnadsslyrelsenden alt utföra nämnda ombyggnad. Nybyggnad för regalskeppet . 1invesleringsplanen för /86 beräknades under rubrikenmedel för vissa förberedande markarbeien förnybyggnad för regalskeppet (senasl redovisal i prop 1984/85:100 bil. 10 s, 597), häriskrivelse bl,a, redovisal en tidplan som innebär altmarkarbelena måsle påbörjas under höslen 1986, Byggstart för byggnaden ärberäknad till november månad 1987, Regeringen uppdrog åtbyggnadsstyrelsen atl ulföra nämnda markarbeien inom en kostnadsram om 19,2milj, kr. föreslår all en koslnadsram för hela projektet om159,2 milj. kr. förs upp i investeringsplanen för näsla budgelår. I investeringsplanerna finns uppfördakostnadsramar för pågående och beslutade byggnadsobjekt inomutbildningsdepartementets verksamhelsområde om sammanlagi drygl 2000 milj. kr.Medelsförbrukningen för innevarande och kommande budgetär beräknas uppgå lill ca 470 milj. kr. enbart för dessaobjekt. Regeringen har underhösten 1986 vidlagil vissa ålgärder som rör utnyttjandet av tillgängligabyggresurser. Ålgärderna syflar bl. a. lillall slimulera elt ökal bosladsbyggande. Härigenom begränsas den övriga byggnadsverksamhetensom bl.a. omfattar hela det statliga området. Detla gäller framförallt istorstadsområdena. Igångsättning av nya projekt inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde måste följaktligen prövas mycket restriktivt under dennärmaste liden. För att ändå upprällhålla handlingsberedskap under näslabudgelår föreslår jag att regeringen inhämtar bemyndigande för attsenare kunna pröva igångsättning av följande högt prioriterade byggnadsprojekl. Sedan några år tillbakapågår en om- och tillbyggnad för sektion kemi vid KTH. Projektet är f.n. del högst priorilerade byggnadsärendel i den lista som har upprättats av UHÄ och byggnadsslyrelsen gemensamt. Enligt min mening är det angelägel att projektels sistaetapper kan fullföljas om möjligt ulan avbrott, då lokalerna är en viktig förutsättning för forskningen 526 Vidare år del nödvändigt att lösa återstående arbeismiljöpro- Prop. 1986/87:100 blem pä seklionen. Även den planerade om-och lillhyggnadenför år viktig för utbildningen ochutvecklingsarbetet inom det konstnäriiga omrädet. Projektet är högt prioriteratav arbelsmiljöskäl. och har tillsammansredovisat en plan för att åtgärda bristen i arbelsmiljön m. m, och projektetbör därför föras upp i investeringsplanen för alt senare under budgeiåreiprövas för utförande, i enlighel med vad jag har anfört, (KB)har f.n, en besvärlig lokalsituation. har i samband med behandlingenav ärs budgetproposiuon givit regeringen lill känna atl KB:sbyggnadsfrågor bör finna en lösning. Av utbildningsutskottetsbetänkande (UbU 1985/86:34, rskr 342) framgår vidare alt den fortsattalokalplaneringen för KB bör syfta samlad lokalisering av KB:s verksamhet tillden plats där KB nu är beläget, dvs. , Därmed blir, enligtutskottet, landets nationalbibliolek centralt och lättillgängligt, Utskotlelanför vidare all KB:s verksamhet inte bör splittras upp, Islället bör man sökaskapa förutsättningar för atl de verksamheier som är utlokaliserade skallkunna återföras till sin ursprungliga plats. Föregen del vill jag anföraföljande, KB:s lokalproblem bör nu lösas och medel anvisas redan under näslabudgetär för planering och projektering. Ett mäl bör vara att byggnadsarbelenskall kunna påbörjas redan under näsla budgelår även om tidpunkten kan kommaalt förskjuias med hänsyn till tillgången på byggresurser i , En central fråga isammanhanget är vad en samlad lokalisering av KB:s verksamhel skall ansesinnebära. Enligt min mening bör planeringen la sikte på att samtligabibliotekels funktioner skall vara tillgängliga i Humlegärden, Däremoi kan delinte vara rimligl, alt elt kraftigt växande bokbestånd i dess helhet och förall framlid skall kunna lagras i , 1 likhei med andra störrebibliolek mäste även ell ombyggt KB arbeta med etl syslem av depåer belägetutanför den centrala stadskärnan för de relativt minst frekventerade delarna avsilt bestånd. Detta innebär enprincipiell begränsning när det gäller behovet av fortsalt magasinsutbyggnad iHumlegården . Ur Slatsfinansiell synvinkelär det angeläget all finna en lösning som tillgodoser relevanta krav på arbelsmiljö, brandskydd etc och rimliga krav som kan ställas urservicesynpunkt, tillgänglighet etc. Enligt vad jag har inhämtat arbelar nu Kungl, och med ett allernaliv som innebär en mer radikal ombyggnad av nuvarande lokaler och en mindre lillbyggnad i förhållande till de skisser som redovi sades 1983, räknar med att kunna redovisa ett bygg nadsprogram som kan tjäna som underlag för regeringens ställningstagande. Arbetet har således ännu intekommit så långt alt kost naderna kunnat beräknas. För atl möjliggöra en byggstart redan under nästa budgetår föreslår jag dock atl vissa medel beräknas i invesleringspla nen under rubriken och lillbyggnad för Kungl, . En full sländig redovisning av projektet och kosinaderna kan ske i näsla års 527 budgetproposition. Som tidigare nämnls harregeringen den 25 seplember 1986 uppdragit ål Prop. 1986/87: 100byggnadsstyrelsen att inom en kostnadsram om 19.2 milj. kr. utföra vissa Bil,10 förberedande markarbeten för det nya Wasamuseei. Under anslaget Slalenssjöhistoriska museum: Förvaltningskostnader har statsrådet anmältatt en kommitté har tillsalts meduppgifl all förbereda bildandel av en stiftelsem,m, för ett nytt Wasamuseum, Målel för kommitténs arbete är att stiftelsensverksamhet skall vara självfinansierad. Stiftelsens ekonomiska förutsättningarär starkt kopplade till hur finansieringenav den nya museibyggnaden kommer all se ut,I kommitténs arbete ingår därför att söka investeringsmedel utanförstatsbudgeten, exempelvis genom donationer eller andra former för ekonomisktstöd frän offentliga, kooperaliva och privata intressenter. Kommittén skallredovisa sitt arbete , Byggstart för själva museibyggnadenberäknas till november månad 1987, 1 avvaktan på resultatet av kommitténsarbete måste av tekniska skäl byggnadskostnaderna förskotteras. Jag har dårföri investeringsplanen för nästa budgetår fört upp en koslnadsram om 19.2 milj,kr, under rubriken markarbeten för , Underrubriken harjag även beräknat vissa medel för nästabudgelår för byggandet av museibyggnaden. Jag avser att återkomma i denna frågaså snart som finansieringsbilden av hela projektet är klar. Med hänsyn till vad jaghar anfört föreslår jag atl följande nya byggnadsobjekt till en sammanlagdkostnad om lolalt 127,1 milj, kr, förs upp i investeringsplanerna. Till detlakommer en koslnadsram för om- och lillbyggnad av Kungl, som ännuinte har kunnat beräknas. Om- och tillbyggnad för Kungl. Om- och lillbyggnad försektion kemi vid lekniska högskolan i , elapp IV-V Om- och lillbyggnad för , elapp I Orn- och tillbyggnad för högskoleutbildning iSundsvall' Om- och tillbyggnad för liogskolan i ' Kongresscentrum inom universUetsområdei i ' Vissa förberedande markarbeien för Härutöver har regeringenden medgivit alt bygggnadsstyrel-sen får ta i anspråk ytterligare 5milj, kr, i prisläget . dvs. kr., medanledning av vissa fördyringar i samband med klimatrumsavdelningen i nybyggniidjör temaforskning vid iLinköping. Efter samråd medstatsrådet förordar jag för nästa budgetår följandeinvesteringsplaner (I OOO-tal kr,) Disponerai avfinansfullmaklen, -)g Prop,1986/87:100 Bil, 10 1986/87 1987/88 Bygg- Färdig- starl stäl- 36 750 7 000 I 050 7 000 32 900 36 200 598 10000 10500 85-10 92-01 10 800 11800 5 166 5 000 1400 85-11 86-07 119600 150000 86 129 17500 23000 83-03 successivt 14 950 16.00 1324 12 000 2 500 86-08 87-08 57000' 67 400 1862 5 000 15000 87-11 89-06 48 200 48 600 43 539 2000 2 000 82-12 85-10 10000 10000 9654 350 84-12 86-04 11 500 1! 000 9 726 I 300 24 500 26 800 14 161 8000 3 400 85-08 86-12 2 120 2 120 2 038 90 85-12 87-05 59900 59900 23 530 23 000 12 000 85-08 87-05 Ulbil Jning ocli forskning Objekt fårdigslälldaföre men ej slutredovisade inom Frescaliområdet:Anslutningsavgifter Övriga älgärder Försörjningsåigärder elapp 1 Om- ochlillbyggnad för sektion kemi vid lekniska högskolanOmbyggnad av byggnad högskolan, etapp 1 Om- ochtillbyggnad av lokaler för Svenska m, m. , etapp 1 Om- ochtillbyggnad for Kungl, bibliolekel inslitut, etapp I och 11 Ombyggnad av f, d, etapp 111 Ombyggnadav lokaler Försörjningsåigärder: .Anslulningsavgifler.Nybyggnad för lemaforskning 609 710 602 510 53.3 611 5 100 34 100 5 100 4 027 .34 100 23 842 29400 31500 20474 18 800 9000 22.50 86-11 88-01 2 000 6 000 87-10 89-04 34 Rik.sdagen 1986/87. Prop,1986/87:100 Bil, 10 1986/87 1987/88 Bygg- Färdig- slarl slal- Om- och tillbyggnad for livsmedelsleknik Forsorinings-ålgårder förhumanistiska fakulteten m. m.: Om- och lillbyggnad foricke- laborativa inslilulioner m. m. Om- och lillbyggnad avhuvudbibliotek vid lekniska högskola Om- och tillbyggnad förhögskoleutbildning Om- och lillbyggnad för högskolan Nybyggnad av fällslationi Norrbyn Försöriningsåtgärder: Anslulningsavgifler Övrigaåtgärder Lokaler för extern-finansierad forskning 1:300 12400 7 611 2 000 2 000 40 700 41500 .2 447 5 000 4 000 83-11 85-12 35 000 35 900 28 537 5 500 1900 84-11 86-01 9 100 9300 8811 147 000 146 000 134 591 6000 5400 82-03 85-09 9000 9000 10 867' 800 200 84-10 85-12 23800 26000 1636 8000 14000 86-09 87-11 27 700 30 300 2 308 10000 15 000 86-09 87-11 5 850 5 950 859 1500 1500 successivi 14 100 14 150 13 125 500 500 83-09 85-08 5 000 5 200 2000 3 000 I 000 I 000 7 100 4 228 23 900 24400 12 873 5000 6000 84-12 87-06 1430475 1499525 10.37657 187902 152550 Prop, 1986/87:100 Bil,10 Faklisk l, o. m. 1986/87 1987/88 Bygg- Fårdig- slait släl- Kiilliirandainäl m. m. 163 995 166 680 147.387 Objekt färdigställda före1985-07-01 men ännu ej slutredovisade 10.300 10 350 10 289 Ombyggnad lörregionmusiken i Siockholm (budgeiårei 1987/88) (budgelåiel 1986/87) (lidigare budgetår) 275 0(»0 " Kostnadsramen kan f, n. inle beräknas ' Inklusivediverse objekt finansiering Pägrundval av mina förslag lill investeringsplaner harjag gjort följandeanslagsberäkning. Anslagsberäkning (lOOO-ial kr,). Behållning Anslag /87 Anslagför 1987/88 Jaghemställer att regeringen loreslär att 1, bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde inom de kostnadsramar somjag har förordat i det föregående, 2, lillByggnadsarbeten inom uibUdningsdepariemenlels verksamhetsområde för budgelåret1987/88 anvisa ett reservalionsanslag om . Inredning och utrustning av lokaler vid Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 292900493 Reservation 2)079469 1986/87 Anslag 355000000 1987/88 Förslag 355000000' ' Oförändrai belopp i avvaktanpå forskningspolitisk proposiiion Från detta reservalionsanslag bestrids utgiflerför inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna inomutbildningsdepartementets verksamhelsområde samt vid vissa slalligainstitutioner inom bl.a. skol- ochkullurområdena. Av anslaget disponerasinnevarande budgelår 53 milj. kr. av enligt en av regeringenfaslställd inredningsplan. och högskolor(UUH) disponerar 300 milj. kr. enligt en av regeringen fastställdutrustningsplan. En anslagspost om 2 milj, kr, står till regeringensdisposition. hemställer att 105 milj, kr,anvisas för verkets inredningsverksamhet /88, För tiden denIjanuari 1985 till beräknas prislägesförändringen lill genomsnittligt , UUH föreslär medöverlämnande av förslag från berörda myndigheter m,n, atl den för UUH:sverksamhelsområde avsedda anslagsposlen för /88 beräknas till350 milj. kr. För inredning föreslärbyggnadsstyrelsen nya eller ändradekoslnadsramar lill elt sammanlagt belopp om 88,3 milj, kr, fördelade pä 19olika inredningsobjekt. Några av kostnadsramarna är konsekvenser av beslutadeeller pågående byggnadsobjekt medan fiertalet avser inredning till sådanaföreslagna byggnadsobjekt som ännu inle har prövats av regeringen. UUH föreslårinom sitt ansvarsområde kostnadsramar för utrustning lill särskilt redovisadeutrustningsobjekt för sammanlagt ca 61 milj. kr. Av beloppet avser ca 31 milj,kr, utrustning till följd av sexplanerade eller pågående byggnadsobjekt. Mot bakgrund av televerketsavvecklingsplan för elektromekaniska telefonväxlar föreslås vidare 29950000 kr.för byte lill elektroniska växlar främst vid fem högskoleenheter. Med utgångspunkt iredovisal förslag föreslär jag alt en samlad koslnadsram om 22,1 milj, kr,förs upp i inredningsplanen för följande objekt: Sektion kemi vid lekniska högskolan i ,elapp IV Nvbvggiiailjör sckiion E vid lekniskii högskolani Operan, elapp IV-V Om- och lillbyggnad för konslhögskolan. Om- och lillbyggnad för liögskolciithildiiliig iSundsvall 532 Om- och lillbyggnad för högskolan i . 1986/87: 100 Tillbyggnad av lokaler för högskolan, elapp Ioch II, i Bil. För utrustningsändamål föreslär jag att ensamlad kostnadsram om 9,8 milj, kr, förs upp iutruslningsplanen för följande objekl: Kemi vid tekniska högskolan i ,etapp IV-V Sektion E vid lekniska högskolan i Om- och tillbyggnad Jörkonslhögskolan, eiapp I För nya telefonväxlar beräknar jag en kostnadsram om26650000 kr, Koslnadsramen avser nya elektroniska växlar till universiteten i och samt högskolorna i ochGävle/, Vidare ingär andra etappen för byte av telefonväxlarvid de slatliga museerna. I inredningsplanen är kostnadsramen Förbyggnadsslyrelsens fördelning för innevarande budgelår uppförd med 35 milj, kr,Byggnadsslyrelsen föreslår alt koslnadsramen för nästa budgetår förs upp medell belopp om 95 milj, kr. Jag beräknar kostnadsramen för nästa budgetår till 36 milj, kr. Jag har därvid räknat med4 milj, kr. för inredning tillelektronikcentrum i för tekniska högskolan i . För alt kunna göra bästamöjliga avvägning mellan resurser för mindre byggnadsåtgärder och inredning harbyggnadsstyrelsen föreslagil alt viss omfördelning får ske mellan anslag förinvestering (kostnadsramen Diverse objekt) och inredning (koslnadsramen Förbyggnadsslyrelsens fördelning). Jag är f.n. inte beredd atl ta ställning lill denna fråga med hänvisning till detöversynsarbete av högskolans administration och anslagssystem som pågår. I utruslningsplanen ärkostnadsramen För universitets- och liögskoleäm-betets fördelning förinnevarande budgelär uppförd med elt belopp om 152 milj, kr. Av beloppet är 39milj, kr. Enligt beslul skallengångsanvisningen även omfatta budgelåren 1987/88 och 1988/89 (UbU 1985/86:34.rskr 342). För att åstadkomma en bäitre långsiktig planering föreslår UHÄ ochUUH att kostnadsramar För UHÄ:s fördelning förs upp i utruslningsplanen förtre budgelär framöver. För /88 föreslår myndigheterna enkostnadsram om 163 milj. kr. för /89 en ram om 213 milj. kr ochför /90 252 milj. kr. I utruslningsplanen äruppförd en kostnadsram om 84 milj. kr. För forskningsrådsnämndens jörddning.Forskningsrådsnämnden föreslår att en definiliv koslnadsram om 99 milj, kr,förs upp för /88 för inköp av dyrbar velenskaplig ulrustningsamt att delramar förs upp med 49,5 milj, kr, vardera för budgetåren 1988/89och 1989/90, 1 avvaktan pä en särskildforskningspolitisk proposition harjag fört upp kostnadsramarna För UHÄ:s resp FRN:s fördelning med oförändrade belopp. Det innebär atl jag även för nästa budgetår räknar med ett en- gängsbelopp om 39 milj. kr, inom kostnadsramen För UHÄ:s fördelning för försiärkning inom civilingenjörsutbildningen. Vidare föreslär jag med hänvisning till myndighelernas förslag alt koslnadsramen För UHÄ:s för delning förs upp för de tre närmaste budgelåren, 533 Kostnadsramen För statenskullurråds fördelning år för innevarande Prop, 1986/87:100 budgetår iutrustningsplanen uppförd med 2,3 milj. kr. Bil, 10beräknar kostnadsramen för /88 till3,5 milj, kr. Jag beräknar kostnadsramen för nästa budgetår till 2,4 milj, kr. Inredningsplan (1 OOO-tal kr. 1987/88' (budgeiårei 1987/88) -(-.6000 (tidigare budgelår) (lidigare budgelår) (tidigare budgetår) Utrustningsplan(I OOO-lal kr. l.o,m. Pågående och beslutade objekt 1987/88' (/88) (/87) (/90) (budgetårel 1988/89) (budgeiårei 1987/88) (tidigare budgelår) (/88) (lidigare budgetär) (budgetårel 1989/90) (/89) (budgetårel 1987/88) (tidigare budgelår) För nästa budgetårföreslär jag au en särskild anslagspost benämnd Till Prop. 1986/87:100 regeringens disposition på nytt förs upp under anslaget. Vid utgången /86 utgjorde behållningen på de anslagsposter sombyggnadsstyrelsen och UUH disponerar . För innevarande hudgetår har355 milj, kr, förts upp under anslagei, I avvakian på den tidigare nämndaforskningspolitiska propositionen harjag fört upp etl oförändrai anslagsbeloppför nästa budgelår. Jag räknar med alt 3 milj, kr. av anslaget behövertillföras anslagsposten Tillregeringens disposition för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenatt 1. bemyndiga regeringenatt besluta om anskaffning av inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m, inom de kostnadsramar somjag förordat i det föregående. 2. till Inredning ochutrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för /88 anvisa ell reservationsanslag om , Sammanfattning av matematikgruppens rapport (DsU 1986:5) Matematik iskolan Bilaga 10.o Prop.1986/87:100 Bil. Matematikgruppen har hafl lill uppgift all delsgranska matematikundervisningen i skolan, dels lämna lorslag om ålgärder somkan medverka lill alt förbättra den. Sårskild uppmärksamhel skulle därvid ägnasäl undervisningen pä läg- och mellanstadier. En ulföriigsammanfattning av gruppens analys och förslag lill åtgärder för att förbättramatematikundervisningen finns i rapporlen (DsU 1986:5) Matematik i skolan, Ikorthet innebär gruppens analys och förslag följande, Matemalikgruppen har isin analys av situationen funnil att skolans matematikundervisning har fierabrister, Brislerna är av den arten och karaktären att de i första hand drabbarde svagare eleverna, är situalionen pä läg- och mellanstadierna igrundskolan. Ca 15 procenl av eleverna saknar nödvändiga kunskaper från dessasladier då de börjar på närmast högre stadium. Detta innebär alt etl stortantal elever som börjar pä högstadiet har slora svårigheter att lillgodogörasig matematikundervisningen där. Enligt matemalikgruppen är det mångasamverkande fakiorer som skapar den otillfredsställande situationen. Orsakernakan i första hand sökas i - bristandediagnostisering och uppföljning - dåligiutnyttjande av forskningsresullal. Flera av dessa orsakerkan enligt matemalikgruppens mening påverkas i lärarutbildning ochlärarfortbildning. Men eftersom orsakerna är många och skiftande behövsålgärder vidlas också inom andra områden, Matemalikgruppen redovisar förslaglill sådana ålgärder, Matemalikgruppen anseralt en översyn bör göras av matemalikkursplan i syfte att få denmera förstäelseinriklad. En mera logisk inlärningsgång bör därvid åstadkommas,I samma syfte föreslås kursplanen i matematik kompletterad med påpekanden omall innehåll och form inlegreras båtlre än . Matematikgruppen föreslåratt förstärkningsresursen uiökas med 0,0055 vtr/elev i för altmöjliggöra undervisning i malemalik i mindre grupper så alt övergången mellanlåg- och mellanstadiet underlättas, Matemalikgruppen konstateraratl många elever har dåliga kunskaper i malemalik inle bara då de böljar påhögstadiet utan också då de börjar i gymnasieskolan. Stödundervisningen igymnasieskolan föreslås därför få utökade resurser. Läromedlen spelar slorroll för matematikundervisningen. De styr i många fall såväl planering somgenomförande av undervisningen. Matemalikgruppen har därför analyserat nägraav de vanligast förekommande låromedlen med avseende på planering ochuppläggning av etl antal moment. Analysen visar på melodiska ochinnehållsmässiga skillnader mellan de olika läromedelssysiemen men ocksä på sloralikheter. I många avseen- Prop, 1986/87:100 den är läromedlen bra och underlättar lärarensarbele. men de har också Bil. 1 syfte att geläromedelsförtåttare klarare riktlinjer att arbeta efter samt för att ökalärares kunskap om läromedel föreslär matematikgruppen att följande åtgärdervidlas: 1, Utbildningsdepartementetinbjuder läromedelsförfattare och förlags-representanter till diskussionerkring de synpunkier arbetsgruppens läromedelsanalys har gett upphov till. 2, SÖ ges i uppdrag atl ta initiativ tillregelbundel återkommande diskussioner mellan läromedelsförfattare i matematik,förlagsreprcsenlanter och maiemalikkursplaneansvariga pä SÖ samt representanterför SIL där ma-tematikkursplanen kan konkretiseras och läromedelsutformningendiskuteras, 3, SÖ ges i uppdrag attöverenskomma med förlagen hur lärarhandledningar i malemalik kan utformas såall de får ell brett matemalikdidaktiskt innehåll jämsides med författarenstankar om hur läromedlet kan användas. Handledningen skall kunna användas somsiudiecirkelmaierial, 4, SÖ och länsskolnämndernabör stimulera kommuner och förlag all gemensamt anordna studiecirklar förlärare dä ett nytt läromedel införs på en skola, 5, SIL bör stimulera tillatt det inom några huvudmoment las fram prololyper lill läromedel som bygger pålaborativa metoder, 6, Siudiecirkelmaierial,kommentarmalerial eller molsvarande, lämpligt att utgöra underlag förkursplane- och läromedelsanalys las fram och slälls till kommunernasförfogande, 7, SÖ och länsskolnämndernabör tillsammans med kommuner arrangera informationsträffar mellankommunslyrelsepoliiiker, skolstyrelseledamöter, skolledare, lärare ochföriagsrepresentanler. Diskussioner skall föras om läromedlens pedagogiskaanvändning, tekniska utformning, kostnader och del i den kommunala budgeten.Målsättningen skall vara att fä till slånd förslåelse hos kommunpolitiker ombetydelsen av innehållsmässigt goda och väl utformade läromedel, Matemalikgruppenkonstaierar alt svenska elever använder korl lid för hemarbele i matematik viden internationell jämförelse. Vidare konstaleras atl anlalel matemaliklimmar iskolan är lägre i än i de fiesia andra jämförbara länder. Även om detvore önskvärt anser matemalikgruppen det inte möjligt all ökaundervisningstiden i matematik. bl.a. av hänsyn lill andra ämnen ochaktiviteter i skolan. I stället föresläs all den tillgängliga tiden användseffektivare säväl i skolan som i hemmel. Vad gäller tidsanvändningen föreslärmatemalikgruppen sammanfattningsvis följande: Vid planeringen avdataundervisningen bör skolledningarna siräva mot all använda lid anslagen till matematikundervisning i så liten omfatt ning som möjligt, dvs.endast i den mån etl avsnitt kan betraktas som elt matemalikmoment skall liden las från malemalikämnet. 2, Vid planering avskolverksamheten bör skolledningarna se till atl lektionslid från matematik och övrigakommunikationsämnen las i anspråk 537 iså liten omfattning som möjligt till olika slag av aktiviteter som ej hörtill Prop, 1986/87:100 ämnet. 3, Vid planeringen av hurtillgänglig hemarbetstid skallanvändas bör skolledningarna se lill all matematik och övrigakommunikationsämnen ges avsevärd tid för övningar avsedda att befästa kunskaperoch färdigheter, Matemalikgruppen föreslåralt sysiemel med allmän och särskild kurs i matematik avskaffas ochersätts med andra, fiexibla elevgrupperingar i undervisningen. Motiveringen äratt en uppdelning av elever i allmän och särskild kurs inte längre fyller nägonfunktion. För att komma till rätla med de s,k. taktikvalen, dvs, att elevernastuderar särskild kurs i årskurserna 7 och 8 för att i årskurs 9 gå över lill allmän kurs i syfte att höja sinaslutbetyg, föresläs som en omedelbar ålgärd att nu gällande regler förbetygsättning ändras så att alla elever bildar en gemensam referensgrupp vidbelygsäiining i matematik, Matemalikgruppen pekar påbristande kontroll och uppföljning av elevernas inlärning som en bidragandeorsak till att har såmånga elever som saknar nödvändiga kunskaper i matematik. Den föreslår därförall diagnostiska provuppgifler skall användas i större utsträckning än förnärvarande i , Uppgiflerna bör, enligt gruppen, användas iårskurserna 3.