prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Nettoimporten av råolja ochpetroleumprodukter 1987 beräknas nu bli ca . mindre än enligtbedömningen i den preliminära nationalbudgelen. De åtgärder, som föreslås i kompletteringspropositionen,påverkar inte i någon större utsträckning prognoserna . Orsaken är, attåtgärderna avser /88 och får effekter huvudsakligen påutvecklingen . De arbetsmarknadspolitiska insatserna torde dock ha endämpande effekt på arbetslösheten även under senare delen av 1987.Finanspolitiken beräknas sammanlaget ha en återhållande inverkan påsamhällsekonomin 1987. Statistiken över lönerna 1986 påvisar en betydligt störrelöneökning än tidigare beräknat. Löneglidningen översteg de nivåer, somförutsattes i löneavtalen , vilket medför en viss avräkningfrån den avtalsmässiga löneökningen 1987. Å andra sidan finns del anledning atlräkna upp löneglidningen något även 1987. Sammantaget medför det altförutsättningarna, när del gäller löneutvecklingen , nu är desamma som iden preliminära nationalbudgelen. Timlönerna beräknas i genomsnitt öka med 5,3%1987. I den preliminära nationalbudgelen beräknadeskonsumentpriserna stiga . har förutsättningarnaför prisutvecklingen ändrats i flera avseenden. Oljepriserna har stigit. Detnya jordbruksavtalet innebär något större prisgenomslag än tidigareberäknat. I försvarsuppgörelsen och kompletleringsproposilionen ingår vissaskattehöjningar . Dessa prisuppdrivande faktorer motverkas dock av,all regeringen har beslutat om allmänt prisstopp med verkan från slutet avjanuari. Prisstoppet förutsätts efter hand ersättas med någon form avprisövervakning. T.o.m. mars har prisökningarna varit lägre än enligt vadsom beräknades i den preliminära nationalbudgelen. Prognosen för prisökningenunder loppet av 1987 är mot denna bakgrund alltjämt . och fram l. o. m. millen av mars i årsteg den svenska räntenivån. Räntan pä 3-månaders slalsskuldväxlar steg från8,fill . Den långa räntan steg dockmindre, och diskontot har inte ändrats . Efter ettstabilt valulainflöde och en förstärkning av densvenska kronan gick räntan på slalsskuldväxlar ned till 9,i mitten av april.I föreliggande prognos antas räntan ligga kvar på den nivån ,vilket innebär dels en lägre genomsnittlig räntenivå 1987 än under 1986/87: 150 Import av varor och tjänster -0,5 -0,3 Export av varor och tjänster -0,4 -0,1 Förändring i procent av föregående års BNP 1986, dels en marginell upprevidering av ränteanlagandelför 1987 i förhållande till vad som förutsattes i den preliminäranationalbudgelen. Den privata konsumtionen har ökat starkt de två senasteåren, och expansionen förutses fortsätta 1987, se tabell 1:2.Konsumlionsökningen har flera orsaker. Den viktigaste är realinkomsternasutveckling. Efter en negativ inkomslutveckling i början av 1980-lalet harhushållens realt disponibla inkomster stigit kraftigt . Den privata konsumtionen har emellertid ökat igenomsnitt ca I procentenhet mer än hushållens disponibla inkomster.Trots all hushållens sparkvot därigenom har fallit från 1980 till -1 %1986, har hushållens finansiella tillgångar som andel av den disponiblainkomsten sfigit . En viktig förklaring lill detta ärvärdestegringen på hushållens aktieinnehav och de ökadelånemöjlighelerna. Även hushållens reala tillgångar i form av lägenheter ochfasligheter har stigit i värde. Denna förmögenhelsuppbyggnadtorde ha bidragit till den kraftiga konsumtionsökningen. förutses en fortsatt ökning avdisponibelinkomslerna med . Statistiken över detaljhandelns försäljningoch antalet nyregistrerade bilar visar en fortsatt relativt starkkonsumlionsökning under årets första månader. Den privata konsumfionen beräknasöka med 1987. Hushållens sparkvot vänlas därmed fortsätta minska något. Tillväxttakten i den offentliga konsumtionen har minskatde . En försvagning av kommunernas finansiella sparande samtfortsatta rationaliserings- och besparingskrav på de statliga myndigheternamedförde att antalet offentligt sysselsatta minskade 1986. Till följd av enrelativt kraftig höjning av medelarbetstiden för kommunalt anställda ochosedvanligt stora stadiga materielinköp steg emellertid den offentligakonsumtionen med 1,1986.För 1987 förutses en fortsatt återhållsamhet när det gällersysselsättningsutvecklingen och en fortsatt uppbromsning av den offentligakonsumtionstillväxten lill knappt I %. Bruttoinvesteringarnautvecklades svagt 1986, främst beroende pä en sannolikt tillfällig minskning avindustri- och bosladsinvesleringarna. I storstadsområdena har emellertidinvesteringsaktiviteten varit så stark, alt det lett lill överhettning, ochföranlett regeringen att vidta åtgärder för all begränsabyggnadsinvesteringarna. Statistiskacentralbyråns investeringsenkät lyder på en påtaglig ökningav näringslivels investeringar 1987. För industrins del skulle ökningen blihela . Kapacitetsulnyltjandet i industrin är högt och lönsamheten god,vilket också talar för ökade industriinvesteringar. Även bostadsinvesteringarnaberäknas öka 1987. väntas ca 33000 nya lägenheter påbörjas, vilketär en ökning med och innefattar ett ökat bostadsbyggande särskilt istorstadsområdena. De offentliga myndigheternas investeringar vänlas däremotfortsätta att minska. Sammanlaget beräknas bruttoinvesteringarna öka med ca 4%1987. Denlageravveckling som pågått fortsatte 1986. Bakom denna långsikligaminskning av lagren ligger nya och mer effektiva rutiner för lagerhållningfrämst i industrin och partihandeln. Därtill skedde en minskning avbilhandelns lager till följd av den ökade bilförsäljningen. Det låga oljeprisetbidrog dock till en uppbyggnad av bränslelagren . För 1987förutses en fortsatt neddragning av industrins lager och en kraftig minskningav oljelagren. Lageravvecklingen beräknas bli något större 1987 än 1986 och geett negativt bidrag lill efterfrågeutvecklingen motsvarande av BNP. Deninhemska efterfrågan beräknas i enlighet med prognoserna ovan öka något mer1987 än 1986, eller med . Till följd av ett litet negativt bidrag frånnettoexporten beräknas BNP-tillväxten bli 1987. Mellan1982 och 1987 beräknas BNP-fillväxten bli i genomsnitt 2,. Tillväxtenvar starkare i böijan av perioden och bars då i hög grad upp avkapitalbildning, se tabell 1: 3. Konsumtionens bidrag till BNP-tillväxten harökat och var särskilt slort 1986. förutses ett måttligarebidrag från konsumtionen och ett positivt bidrag från bruttoinvesteringarna. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 1:3 Bidrag till BNP-tillväxten Årligprocentuell volymförändring och bidrag därtill Privatkonsumtion Statlig konsumtion konsumtion Konsumtion -0,1 -0,6 -0,3 -1,5 -0,4 -0,1 -1,1 1986/87: 150 Trots att lönekostnaderna har stigitbetydligt snabbare i "tiaga . äni våra konkurrentländer, är konkurrenskraften hos den svenska först aven snabb produktivitetsökning, sedan av en effektiv depreciering av densvenska kronan och fallande oljepriser. Lönsamheten har i stort sett bibehållits på den högre nivå, som nåddes 1983.Relalivprishöjning- arna päden svenska exporten torde ha varit begränsade de senaste två export- och investeringsenkäterfrån och konjunkturbaromeler från mars 1987lyder på relativt optimistiska förväntningar hos industrin. Nedrevideringen avprognoserna för den internationella tillväxten och den svaga utvecklingen avvaruexporten och industriproduktionen motiverar dock enförsiktig exportprognos. Exportmarknadstillväxten inom OECD-området för svenskindustri beräknas uppgå lill 1987, vilket är en halvering jämfört med under1986. Framför allt är del utvecklingen i och som drar nedtillväxten. Exportmarknaden utanför OECD-området väntas fortsätta atl minska1987. Svensk industri bedöms dock, fill skillnad från ,kunna behålla sina marknadsandelar 1987. Exporten av bearbetade varor beräknasdärmed öka 1987. Råvaru- och tjänsteexporten väntas utvecklas någotsvagare än exporten av bearbetade varor, och den totala exporten beräknasdärmed öka med drygt 2 1/1987. Importen av bearbetade varor beräknas öka med hela 8%1987. Den starka expansionen av privat konsumtion väntas fortsätta att dra uppimporten, och 1987 tillkommer en kraftig ökning av maskininvesteringarna. Denlageravveckling inom industri och partihandel, som drog ned importen ,väntas inte få samma omfattning . De svenska företagen väntas fortsätta attförlora andelar på hemmamarknaden , lill följd av atl man höjtpriserna, mer än vad importpriserna stigit. Denna tendens lill stiganderelativpriser tycks dock ha brutits i mitten av 1986 som en konsekvens avapprecieringen av ett flertal västeuropeiska valutor och den japanska yenen.Turistutgiflerna lill utlandet väntas fortsätta atl öka relafivt kraftigt. Dentotala imporiökningen dras dock, som redan nämnts, ned av en reducering avoljelagren. Importen av varor och tjänster beräknas öka med 1987. Bytesbalansen väntas försvagas . Överskottet beräknasminska från ca . 1986 till ca . 1987, se tabell 1:4.Bakom försvagningen ligger dels en betydligt svagare marknadstillväxt försvensk exportindustri, dels en stark ökning av den inhemska efterfrågan.Försvagningen motverkas av, att nettoimporten av råolja och petroleumprodukterberäknas minska med ca . Den utveckling, som redovisats ovan, innebär i fleraavseenden nya ten denser i efterfrågeutvecklingen de senaste 1 ä 2 åren jämfört med under 6 Tabell 1:4 Bytesbalans Prop. 1986/87: 150 Miljarder kr., löpande priser Bilaea 1 1 Export av varor Import av varor Korrigeringspost Handelsbalans -27,4 5,5 -30,7 -10,6 -29,0 -29,6 Efterfrågan inriktas i störreutsträckning mot näringslivet och i mindre utsträckning mot den offentligasektorn. Inom näringslivet inriktas efterfrågan mer motbyggnadssektorn och den privata tjänstesektorn än mot industrin. Inom industrintorde leveranserna till hemmamarknaden på länge öka merän exporten. Dessa tendenser återspeglas i sysselsättningen.Sysselsättningen inom den offentliga sektorn minskade enligtarbelskrafisundersökningarna () . I årförutses bara en mindre ökning. I den privata tjänstesektorn ökadesysselsättningen myckel kraftigt och förutses fortsätta att ökapåtagligt i är. Även i byggnadssektorn förutses en viss ökning av antaletsysselsatta . Inom industrin väntas bara en mindre ökning i år.Sysselsättningen i jord- och skogsbruket väntas fortsätta all minska. Sammanlagt förutses sysselsättningen öka med 25-30000personer 1987. Arbelskraflsutbudet väntas öka i nästan samma utsträckning,vilket skulle innebära en ungefär oförändrad arbetslöshet på . Del börobserveras, att har ändrat mätmetoderna i , vilkethar medfört, att den redovisade arbetslösheten nu är ca 1/lägreän enligt tidigare mätmetoder. Arbetsmarknadspolitiken har förskjutits frånsysselsättningsskapande åtgärder mot arbetsförmedling ocharbetsmarknadsutbildning. Antalet sysselsatta i beredskapsarbeten, ungdomslagoch rekryteringsstöd har minskat från drygt 90000 personer 1984 till drygt50000 personer 1986. En viss minskning förutses även 1987. De åtgärder, somföreslås i kompletleringsproposilionen, är främst inriktade påarbetsmarknadsutbildning och väntas ha en viss dämpande effekt påarbetslösheten . En väsentlig förbättring har skett , närdet gäller den finansiella balansen i den svenska ekonomin. Den offentligasektorns finansiella sparande har förbättrats kraftigt , se diagram1: 1. beräknas ett överskott uppstå sedan mitten av1970-lalel. Förbättringen beror emellertid främst på den tillfälliga förmögenhetsskatten på livförsäkringsbolagm.fl., som vänlas inbringa ca . 1987, motsvarande ca 1,avBNP. Bakom förbättringen av den offentliga sektorns finanser liggerfrämst reduceringen av statens budgetunderskott. Förbättringen av den offentliga sektorns finansiellasparande från ett underskott pä 6,av BNP 1982 till ett beräknat överskott pä1,av BNP 1987 har sin motsvarighet i dels en förbättring av bytesbalansen,dels en nedgång av den privata sektorns finansiella sparande. Bytesbalansen harförbättrats från ett underskott pä ca 3 1/av BNP tilli stort sett balans . Den privata sektorns finansiellasparande har reducerats från toppnivån av BNP 1983 till ett beräknatunderskott 1987. Bakom det minskade finansiella sparandet i den privata sektornligger bl. a. ökade investeringar i byggnader och maskiner. Som framgår avdiagram 1: 1 kan utvecklingen ses som en återgång till ensituation som var den normala före 1970-talets mitt. Orsakernatill den redovisade utvecklingen är i första hand dels devalveringarna 1981och 1982, dels den restriktiva finanspolitik, som förts därefter.Devalveringarna innebar en kraftig förstärkning av de svenska företagenskonkurrenskraft, vilket medförde en ökad tillväxt och bidrog till enförbättring av bytesbalansen och till ökade investeringar. Tillväxten gav ocksåökade skatteinkomster. Den restriktiva finanspolitiken har resulterat i enminskning av de offentliga utgifterna som andel av BNP. 1986/87:150 Bilaga 1.1 Diagram 1:1 Finansiellt sparande i offentlig och privatsektor samt bytesbalans 80 82 84 86 Källor: , ochfinansdepartementet. Tillväxteni världsekonomin mattades av . För OECD-området bedöms BNP ha ökatmed knappt 2,, se tabell 2: 1. Denna utveckling ägde rum trots ett kraftigtfall i priserna på flera råvaror, i synnerhet olja, och allmänt lägre nominellaräntor. Till de faktorer som väsentligt påverkade utvecklingen hörockså det fortsatta fallet i dollarns kurs mot andra viktigare valutor. Trotsvalulakursanpassningen blev bristen på jämvikt mellan de störstaindustriländernas bytesbalanser mer markerad. Enviktig orsak till att tillväxten i världsekonomin blev lägre än väntat, var attde negativa återverkningarna på tillväxten av fjolårels förändringar i deekonomiska förutsättningarna slog igenom påtagligt snabbare än de positiva.Råvaruexporterande länder tvingades radikalt lägga om den ekonomiska politikenoch i många fall har läget för redan svårt skuldsatta förvärtatsytteriigare. dämpades investeringsaktiviteten i industriländerna meroch snabbare än förutsett. Detta beror bl. a. på neddragna investeringar ienergisektorn, till följd av det lägre oljepriset. Vidare medfördevalutakursförändringarna mellan dollarn å ena sidan och framför allt yen ochD-mark å den andra, att aktiviteten i och ned åtskilligt snabbare än den ökade i . kanockså framhållas att den i teorin starkt 1986/87:150 Bilaga1.1 Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder De sju Slora länderna 2 1/2 1 1/2 1 3/4 2 3/4 1 1/4 1 1/2 1 1/2 ' BNP, löpande priser och växelkurser Källor:OECD och fillväxibefrämjande effekten av oljeprissänkningarna ipraktiken inte fullt Prop. 1986/87: 150 ul slagit igenom . Dettaberor på att prissänkningarna delvis Bilaga 1.1 absorberats i form av ökadevinstmarginaler för företagen och/eller ökade skatteintäkter. De obalanser som kännetecknat utvecklingen ivärldsekonomin består. har underskotten i Förentastaternas federala budget och bytesbalans vidgats ytterligare. Även överskotteni såväl den japanska som den västtyska bytesbalansen har fortsatt alt ökastarkt. Som andelar av respektive lands BNP har det amerikanskabyiesbalansunder-skoilet nått nivån medan de japanska och västtyskaöverskotten ökat fill 4,resp. 3,. Den växelkursanpassning som inleddes harfortsatt . Dollarns fall sedan toppnoteringen under första kvartalet1985 innebär all av kursstegringen hareliminerals. har yenen och, i något mindre grad. Kursjusleringar har också gjorts, såväl som i böljanav 1987, inom ramen för det europeiska monetära samarbetet (EMS). De har iförsta hand syftat lill atl korrigera obalanser mellan D-marken och den franskafrancen. Flera försök alt genom samordnade aktioner mellan de störstaindustriländerna styra och stabilisera utvecklingen har gjorts, bl. a. isamband med ett möte mellan de sex största industriländerna i i slutet avfebruari 1987. Vad gäller tillväxten i OECD-området har denförsämring av utsikterna som gjort sig gällande under framför allt senare delenav 1986 inneburit att prognosen i den preliminära nationalbudgelen revideratsned till ca 2 1/. För del är nedrevideringen än mer markerad,från 2 1/lill . Dels förefaller tillväxten i bli någotlägre, dels har antagandena om industriinvesteringarnas utveckling i framförallt fått sänkas i ljuset av en förväntad fortsatt svag exportutvecklingoch en världshandelslillväxi om . Tabell 2:2 Arbetslöshet i några Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiseradedefinitioner 6 3/4 3 1/4 7 3/4 11 1/4 2 1/4 2-2 1/4 - Ny mätmetod har införts . Enligt dennauppgick arbetslösheten till 1985 och 2,1986 (se kapitel 5). Källor: och 10 Tabell 2:3 Konsumentprisernas utveckling i vissaOECD-länder Procentuell förändring mellan årsgenomsnitt De sju Slora länderna -0,2 4 1/2 4 3/4 3 3/4 8 1/2 3 3/4 1 1/2 -1/2 1 1/2 3 3/4 Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 positiva bidragen till tillväxten bedöms fortfarande kommafrån den privata konsumtionen och från byggnadsinvesteringarna. Därmedkvarstår bilden frän den preliminära nationalbudgelen atl utsikterna för någonmärkbar sänkning av arbetslösheten är dåliga, såväl vad avser OECD-området idess helhet som , se tabell 2: 2. Den låga inflationen kanförväntas bestå . Visserligen torde effekterna av fallandeoljepriser, sänkt räntenivå och växelkursjusteringar gradvis ebba ut och innebäraalt något fortsatt fall i inflationstakten inte sker. Även torde dockinflationen i OECD-området kunna ligga kring eller strax mätt somårsgenomsnitt, se tabell 2: 3. En visstendens till utjämning av de internationella obalanserna kan förväntas under1987 i takt med atl effekterna av växelkursjusieringarna successivt slårigenom. I dollartermer torde emellertid externbalanserna i Förenta staterna.Japan och förbli stora och i slort settoförändrade, se tabell 2:4. Som andelar av BNP kan emellertid en sänkning avdet amerikanska underskottet med uppemot en halv procentenhet förväntassamtidigt som de japanska och västtyska överskotten bedöms minska med omkringen procentenhet vardera. Somtidigare konstaterats skedde en påtvingad, utomordentligt snabbanpassning i flertalet . krävs fortsatta anpassningsåtgärderi dessa länder som den lägre tillväxten i industriländerna och ensannolikt mer stabil dollarkurs gör exportutsikterna mindre gynnsamma. Engenomsnittlig BNP-tillväxt strax förefaller därmed trolig, menförutsättningarna skiljer sig väsentligt ål mellan olika länder ochländergrupper. Trots alt anpassningen åtföljts av en betydandeneddragning av mläning- Prop. 1986/87: 150 en till dessa länder kvarstårskuldkrisen som ett potentiellt hot mot slabili- Bilaga 1.1 teten i delinternationella kreditsystemet. Skuld- och skuldtjänstkvoter ökade i u-ländernaunder 1986 och någon snar förbättring av lägel förefaller inte vara i sikte.Även om samlade skuldkvot kan förväntas öka långsammare eller t.o.msjunka till följd av en låg räntenivå och den låga eller i vissa fallobefintliga nyullåningen, förblir siiuafionen i flera länder mycket besvärlig. Ett annat problem är den långsammare utvecklingen avvärldshandeln . Den allmänt låga tillväxten i industriländerna och isynnerhet den svaga efterfrågeutvecklingen i och tyderpä en långsam ökning av utrikeshandeln. Även en fortsatt neddragning av deoljeexporterande ländernas import talar för detta. utgör detprotektionistiska trycket i såväl som andra länder ettfortsatt starkt hot, även om förberedelserna för en ny är igång. Delkan i detta sammanhang vara värt att notera de kraftiga export-ochmarknadsandelsframgångar som flera länder i t.ex. kunnat nå, blandannat till följd av alt deras valutor deprecierats tillsammans med och i vissafall också gentemot dollarn. Vidare gäller även atl oljeprisets utvecklingstarkt påverkar prognosbilden. OPEC-ländernas senaste överenskommmelse har ännuinte utsatts för något avgörande prov men mycket talar för att oljepriset under1987 etableras på en högre nivå än . I föreliggande prognoser för densvenska ekonomin antas oljepriset vara i genomsnitt per fal 1987. Ompriset blir högre och inte kompenseras av ett motsvarande dollarfall kansjälvfallet Ullväxtutsikterna i flertalet länder påverkas nega-fivt. Trots ett antal överenskommelser och överläggningar mellande stora industriländerna, återstår det atl se om en rimligt stabil situationpå valutakursområdet kan etableras . Om en stabilisering avväxelkurserna skall kunna komma till stånd beror till avgörande del på hurfinanspolitiken kommer atl utformas i de större länderna . I Förentastaterna kan en åtstramning förutsättas, även om målen för budgetnedskärningarnai den s. k. Gramm-Rudman-Hollings-lagen inle kommer atl nås. I förväntasfinanspolitiken, trots flera stimulanspaket , Tabell 2:4 Bytesbalanssaido i några Källor: , och 12 även under1987 ha en viss åtstramande inriktning. Även Förbundsrepubli- Prop. kenTyskland håller fast vid den långsiktiga konsolide- Bilaga 1.1 ringspolitikenoch finanspolitiken kan förväntas bli neutral. påtagligarisken i den finanspolitiska bilden torde vara att den amerikanska budgetpolitikeninle framstår som tillräckligt kraftfull och därmed utlöser enförtroendekris för dollarn som måste mötas med räntehöjningar med genomslagpå de internationella räntenivåerna. Sammantaget framstår bilden av 1987 som något mer oroandeän när den preliminära nationalbudgelen presenterades. Tillväxlulsiklerna förvärldsekonomin har måst revideras ner något, som osäkerhetsfaktorernafortfarande huvudsakligen riskerar alt verka i negaliv riktning. Del är av stor betydelse för utvecklingen i OECD-områdethur de två största ekonomierna. och , lyckas hanlera deomställningssvårigheter de nu slår inför. I krävs en merrestriktiv finanspolitik om ekonomin skall kunna få en stabil tillväxt och bytebalansunderskolletskall kunna reduceras ulan en ytterligare depreciering av dollarn. Till följdav yenens kraftiga appreciering måste ställa om från en utpräglatexportinriklad tillväxt till en utveckling där den inhemskaefterfrägetillväxten spelar en större roll. BNP-tillväxten i beräknas hauppgått till 2,. Den privata konsumtionen, som ökade , stod för en betydandedel av efterfrågelillväxten . Till ökningen av den privatakonsumtionen bidrog växande realinkomster och elt minskat sparande. Industrinsinvesteringar utvecklades svagt till följd av ett lågt kapacitetsutnyttjandeoch en kraftig nedgång inom olje- och gasseklorerna. Den depreciering av dollarn gentemot andra valutor sominleddes fortsatte . har dollarnseffektiva kurs sjunkit med . Växelkursanpassningen har ännu inte letttill någon förbättring av bytesbalansen. Medan exporten i värde ökade med 2,5%ökade importvärdet med . Det bör dock observeras attexporten i volym ökade med i årstakt under årets tvä sista kvartal.Bytesbalansunderskotlet uppgick till rekordsiffran . Till följd av den utpräglat expansiva finanspolitik somunder en följd av år bedrivits av Reagan-adminislrationen har underskottet iden amerikanska budgeten ökat från ca fill 221miljarder . Den expansiva finanspolitiken har varit en viktig drivkraftbakom den uppgång i den amerikanska ekonomin som pågått ochbakom del ökande bytesbalansunderskotlet. Penningpolitiken har varitförhållandevis expansiv . Penningmängden har ökat snabbt och räntornahar sjunkit. En omläggning av finanspolitiken i restriktiv riktningtycks nu ha inletts. Det är rimligt all utgå från alt budgetunderskottet kommer att minska och 13 altfinanspolitiken kommer atl ha en konlrakliv effekt på ekonomin under Prop.1986/87: 150 1987. Denprivata konsumtionen kan inte förväntas växa lika snabbt som under 1986.Begränsade nominella löneökningar i kombination med tilllagande inflationtalar för en sämre reallöneutveckling . Hushållens sparkvot tordeknappast sjunka ytterligare från dagens excepfionellt låga nivå. Snarare kan enviss ökning anses vara trolig. En ökning av exporten och en avtagandeimportlillväxt är att vänta som en följd av den krafuga deprecieringen avdollarn. kan därför utrikeshandeln förväntas ge ett relativtbetydande bidrag lill BNP-tillväxten. Delta sammanlaget talar för att enBNP-tillväxt om 2 1/skall kunna uppnås . Dollarnsdepreciering och därmed sammanhängande ökande importpriser i kombination meden relativt expansiv penningpolitik talar för en högre inflafion under 1987jämfört med .