prop · GA03124 · 1986-12-31 00:00:00 — Genom samlivet med gemensamt hushåll och uppbyggandet av ettgemensamt hem sker en faktisk sammanflätning av sambornas ekonomi på sammasätt som om de hade varit gifta. Det är känt att parterna i samboförhållanden imycket liten utsträckning reglerar sina mellanhavanden genom avtal. För attskydda den svagare parten i ett sådant samboförhållande har därför i prop.1986/87:1 om äktenskapsbalk m. m. föreslagits en lag om sambors gemensamma hem.Denna lag innebär emellertid endast en begränsad reglering av samborsegendomsförhållanden. Avsikten med förslaget är inte att skapa så utförligaregler för sambor att man därigenom åstadkommer vad som skulle kunna betecknassom elt äktenskapsliknande system av lägre dignitet. De som vill att ett mera heltäckandejuridiskt system skall tillämpas på deras samlevnad får alltså låta registrerasamlevnaden genom att ingå äktenskap (se prop. 1986/87; 1 s. 40). Lagstiftningenom heterosexuella sambor syftar alltså till alt tiUhanda-hålla lösningar påpraktiska problem av juridisk art när det är påkallat för att skydda densvagare parten i ett samboförhåUande. Den reglerar därför endast vad som skallske med sambors gemensamma bostad och bohag när samboförhållandet upplöses. Denföreslagna lagen om sambors gemensamma hem innebär att när ett samboförhållandeupplöses samborna får en giftorättsliknande rätt till del- ningav sådan egendom i det gemensamma hemmet (bostad och bohag) Prop. 1986/87; 124 somhar anskaffats för gemensamt begagnande. I fall då samboförhållandet upphörgenom den ena sambons död skall den efterlevande sambon alltid ha räll atterhålla så myckel av den egendom i del gemensamma hemmet som har anskaffats förgemensamt begagnande - så långt egendomen räcker - atl dess värde molsvarar tvågånger basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. För sådanasambor som önskar hålla isär sina ekonomiska förhållanden öppnas en möjlighetatt avtala om att lagens delningsregler inte skall gälla i derassamboförhållande. En sambo får vidare under vissa förutsättningar rätt atlöverta den andra sambons bostad och bohag. Om en sambo får överta sådanegendom, skall sambon i princip betala full ersättning för den till den andrasambon. Somriksdagen har uttalat är samlevnad mellan två parter av samma kön en frånsamhällets synpunkl fullt acceptabel samlevnadsform (se bl.a. LU 1973:20 s.116). Otvivelakligl förekommer också sädan samlevnad i en inte obetydligomfattning såväl med som utan sexuell förbindelse mellan parterna. Visserligenhar utredningen inte lyckats utröna hur vanliga homosexuella samboförhållandenär men av sina undersökningsresultat drar utredningen ändå slutsatsen atl mångahomosexuella lever tillsammans med någon av samma kön (betänkandet s. 93).Vidare fastslår utredningen alt det vid homosexuell samlevnad föreligger sammaekonomiska sammanflätning som vid heterosexuell sådan. De homosexuellasorganisationer har under lagstiftningsärendets behandling i justitiedepartemenietockså lämnat uppgifter som bekräftar utredningens uppfattning på dessapunkter. Enligtmin mening har man anledning att utgå från att parterna i åtskilliga homosexuellasamlevnadsförhållanden har gemensamt hushåll och bygger upp elt gemensamt hem.I sådana fall sammanflätas parternas ekonomi på samma sätl som brukar ske iheterosexuella samboförhållanden. Även om vår kunskap om de homosexuellassituation alltjämt är bristfällig, anser jag del därför berättigat alt draslutsatsen atl del behövs lagregler om homosexuella samboförhållanden påmotsvarande sätt som i fråga om heterosexuella. Förslagettill lag om sambors gemensamma hem tar sikte på den situalion som uppstår närett samboförhållande upplöses. Som jag har nämnt har en lagregleringför denna situation ansetts behövlig i tre avseenden. Det krävs regler omfördelningen av bostad och bohag som har anskaffats för gemensamt begagnande.Vidare bör det finnas ett visst efterievandeskydd i fråga om sådan egendom.Slutligen behövs vissa regler om rätt atl mol ersättning överta den andrasambons bostad och bohag. 1de nu nämnda avseendena kan homosexuell samlevnad gestalta sig på samma sättsom heterosexuell samlevnad och medföra samma behov av skyddslagstiftning tillförmån för den svagare parten. Jag anser därför att den föreslagna lagen omsambors gemensamma hem bör göras fullt ut tillämplig även på homosexuellasamboförhållanden. Som utredningen har föreslagit kan detta lämpligen ske genomalt en bestämmelse härom tas in i en särskild lag om homosexuella sambor. Dettaär ocksä den laglekniskt enklaste lösningen. Detkan framhållas att detta förslag inte gör sambolagens bodelnings- 43 regler obligatoriska förhomosexuella sambor. Möjligheten att avtala om Prop. 1986/87:124 attdelningsreglerna inte skall gälla kommer atl stå öppen för homosexuella samborpå samma sätt som för heterosexuella sambor. Förslagetlill lag om sambors gemensamma hem föranleder vissa följdändringar i (se prop. 1986/87; I s. 237, 242 ff och 358 O- För att lagstiftningen skall blienhetlig bör den förordade lagen om homosexuella sambor innehålla enbestämmelse om att de föreslagna ändringarna i skall gälla ävenför homosexuella sambor. Ocksåvissa andra lagar behöver ändras till följd av den nya lagen om samborsgemensamma hem. Förslag härom har lagts fram i prop. 1986/87:86 om följdlagstiftninglill m.m. Om sambolagen i enlighet med vad jag har förordatgörs tillämplig också på homosexuella sambor, får detta konsekvenser även fördessa följdändringar. I den mån bestämmelserna behandlar sambors gemensammabostad och bohag eller annat som regleras av sambolagen, bör de gälla även förhomosexuella samboförhållanden. Jag återkommer i specialmotiveringen tillfrågan om vilka bestämmelser vid sidan av lagen om sambors gemensamma hem och ärvdabalkensom bör vara tillämpliga på homosexuella sambor. Utredningenhar föreslagit att även vissa bestämmelser om sambor som inte berörs direki avden nya sambolagstiftningen skall göras tillämpliga på homosexuella sambor,nämligen dels bevisregeln i 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, delsvissa bestämmelser om efterlevandepension, bostadsbidrag, familjebidrag ochgrupplivförsäkring. I4 kap. 19 § första styckel utsökningsbalken föreskrivs bl.a. att, om gäldenärenvaraktigt sammanbor med någon annan under äktenskapsliknande förhållanden ochdessa sambor har lös egendom i sin gemensamma besittning, gäldenären skallanses som ägare till egendomen, om det ej görs sannolikt att de är samägare lillegendomen enligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt och det ej hellerframgår att egendomen tillhör den andre eller någon annan. Denna regel, somhandlar främst om egendom i sambors gemensamma hem, är lika motiverad vare sigsamborna lever i ett homosexuellt eller ett heterosexuellt förhållande. Beträffandede övriga bestämmelser som räknas upp i den av utredningen föreslagna lagen omsamlevnad mellan två personer av samma kön är konsekvenserna av utredningensförslag inle närmare utredda. Som utredningen själv har påpekat (belänkandet s.241) beror kostnaderna för förslagel på många omständigheter som är omöjligaatt närmare analysera, såsom antalet homosexuella samlevnadspar, längden avsamlevnaden och eventuellt föreliggande ekonomiska beroendeförhållanden. Fråganom förslaget i denna del bör genomföras kräver enligt min mening ytterligare överväganden. Belräffandefrågan i vad mån den lag om homosexuella sambor som jag har förordat i detföregående bör hånvisa till bestämmelser i lagar som hör till andradepartements ansvarsområden har jag samrått med vederbörande statsråd, dvs.cheferna för , ochförsvarsdepartementet samt statsrådet . Sammanfattningsvisföreslår jag alltså en särskild lag om homosexuella sambor, enligt vilken vissa uppräknade lagar och bestämmelser om hetero- 44 sexuella sambor skall tillämpas även på homosexuellasambor. För detta Prop. 1986/87:124 talar bl. a. atl de berörda då får ensamlad bild av vilka regler som gäller för deras förhållande. Det innebär attjag inte delar den uppfattning som en ledamol av lagrådet har fört fram om i varie aktuell författning bör ange vilka samlevnadsförhållanden somregleringen skall träffa. Den föreslagna lagen om homosexuella sambor bör träda ikraft med , ändringarna i och lagen omsambors gemensamma hem. 1986/87:86 föreslås atl dessa lagar skall trädai kraft den . I enlighet med vad jag nu har anfört har inom jusliliedepartemenlelupprättats förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag omhomosexuella sambor, 3. lag om ändringi lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem, 4. lag om ändringi lagen (1987:000) om ändring i , 5. lag om ändringi lagen (1987:000) om ändring i jordabalken. I förhållande till de förslag som remitterats till lagrådel(bilaga 2:2) har vissa redaktionella jämkningar gjorts i förslagen. 4.1 Förslaget till lag om ändring i 5 kap. 5 § Brott som avses i 13 §§ får inte åtalas av annan änmålsägande. Om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skälanses påkallat ur allmän synpunkt, får dock åklagare åtala för 1. förtaloch grovt förtal, 2. förolämpningmot någon i eller för hans myndighetsutövning, 3. förolämpningmot någon med anspelning på hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse, eller 4. förolämpningmol någon med anspelning på atl han har homosexuell läggning. Har förtal riktats mot avliden, får åtal väckas av denavlidnes efterievande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon saml, omåtal av särskilda skäl anses påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebärbrott som avses i 1-3 §, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas / eller på en främ mande makts representant / har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första 45 styckel.Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den Prop.1986/87:124 regeringen /lar bemyndigat därtill. Förslaget har behandlats i avsniu 2.2.3. Ändringen innebär att allmänt åtal skall kunna väckasockså för förolämpning mot någon med anspelning på dennes homosexuellaläggning, om målsäganden anger brottet lill åtal och åtal av särskilda skäl ärpåkallat ur allmän synpunkt. Av kravet på atl åtal av särskilda skäl skall varapåkallat ur allmän synpunkt följer all allmänt åtal skall väckas endast i mersvårartade fall av sådana förolämpningar som anspelar på homosexuell läggning.Det kan vara fallet då någon vid upprepade tillfällen ulsåtts för sådanförolämpning på sin arbetsplats eller i sitt bostadsområde (jfr prop.1981/82:58 s.24). Paragrafen har omarbetats i syfte atl göra den merlättillgänglig. Det har skett på sä sätl atl de olika brotten som under samma fömtsättningarkan föranleda allmänt åtal spaltats upp. Vidare har de två sista styckenamoderniserats språkligt. Sakligt sett innebär endasi punkten fyra - förolämpningmed anspelning på någons homosexuella läggning ett tillägg. 16 kap. 9 § En näringsidkare som i sin verksamhet diskriminerar någonpå grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung ellertrosbekännelse genom att inte gå honom till hända pä de villkor somnäringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, skall dömasför olaga diskriminering till böter eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkaretillämpas ocksä på den som är anställd i näringsverksamhet eller annars handlarpå en näringsidkares vägnar samt pä den som är anställd i allmän tjänst ellerinnehar allmänt uppdrag. För olaga diskriminering dömes även anordnare av allmänsammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare lill sådan anordnare,om han diskriminerar någon på gmnd av hans ras, hudfärg, nationella elleretniska ursprung eller trosbekännelse genom att vägra honom tillträde lillsammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Om någon som avses i första-tredje styckena på sätt somdär sägs diskriminerar annan på grund av att denne har homosexuell läggning,döms likaledes för olaga diskriminering. Avsikten med ändringen är atl bereda homosexuella sammaskydd mot diskriminering som gäller för etniska minoriteter (seavsnitt 2.2.2 i den allmänna motiveringen). Laglekniskt har detta skett genomatt paragrafen kompletterats med etl särskilt sista stycke enligt vilket detidigare straffbelagda förfarandena omfattar även diskriminering som sker på gmndav att någon har homosexuell läggning. Den brottsliga handlingen enligt första stycket kommerdärmed i här aktuellt hänseende att bestå i att en näringsidkare i sin verksamhet uppsåt ligen missgynnar någon på grund av dennes homosexuella läggning genom alt behandla denne mindre förmånligt än andra. Del kan ske genom både ett aktivt och ett passivt handlande. Begreppet näringsidkare skall fattas i 46 vidsträcktmening och omfattar vae fysisk eller juridisk person som Prop. 1986/87; 124yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art. Som exempel kan nämnas all detberoende på omständigheterna kan vara straffbart om homosexuella nekas inträdepå en restaurang med hänvisning sin homosexualitet eller förbjuds dansamed varandra. 1 de falt en näringsidkare har speciella rabatter eller andraförmånliga erbjudanden för exempelvis sambor, lorde det kunna bli fråga omolaga diskriminering om samma förmåner vägras sambor som är homosexuella. Storvikt måste fästas vid hur förmånen är utformad i det enskilda fallet. Närdet gäller bostadsmarknaden omfattar bestämmelsen den som yrkesmässigttillhandahåller allmänheten fastigheter eller yrkesmässigt bjuder ut hyres-eller bostadsrätter. Etl exempel på fall där straffansvar otvivelaktigt kan bliaktuellt erbjuder den situationen att två homosexuella som avser atl sammanlevavägras teckna gemensamt hyreskontrakt eller förvärva en bostadsrätt gemensamt.Detta synes i vart fall gälla under förutsättning atl två ogifta sammanboendeav olika kön i motsvarande situation skulle ha fått göra så och attbostadsföretaget känner till att det är fråga om homosexuell sammanlevnad. Förbudenomfattar inte verksamhet utanför näringsverksamhet och över huvud tagel inteenskildas privata förhållanden. Sådan uthyrning av mm i privatbostäder som inlekan anses som, näringsverksamhet faller således utanför. Bestämmelsen omfattarinte heller förhållanden på arbetsmarknaden mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Förstraffbarhel förutsätts att en homosexuell blir missgynnad. Den som har ettlegitimt intresse av att ge företräde åt homosexuella och i sådant syfteuppställer villkor som gynnar dessa faller inle under bestämmelsen. Enligtandra styckel gäller straffbestämmelsen angående näringsidkare även andrapersonkategorier. Del gäller anställda hos näringsidkaren eller den som handlarpå hans vägnar samt den som år anställd i allmän tjänst eller innehar allmänluppdrag. Med anställda i allmän tjänst avses i huvudsak personer medanställning hos stat eller kommun. Dessa får följaktligen inte missgynna denhomosexuelle med hänvisning till hans homosexuella läggning. Exempelvis fårinte personal inom hälso- och sjukvärden eller vägrahomosexuella vård eller behanding enbart på gmnd av deras sexuella läggning. Enallmän hänvisning till att homosexuella utgör en av de utsatta grupperna vidAIDS utgör inte tillräcklig grund för särbehandling i detta sammanhang. Skulledäremot en konkret risk för smitta föreligga kommer frågan i etl annat läge.Självfallet skall vård och behandling erbjudas även i delta fall men en vägranatt behandla på grund av rädsla för smitta blir i så fall inte en straffbarhandling enligt paragrafen. Positiv särbehandling faller givetvis även i dettasammanhang utanför siraffbudet. Allmäntuppdrag omfattar bl. a. politiskt förtroendevalda. Den som verkar i sådanasammanhang kan således drabbas av ansvar för olaga diskriminering. 1Iredje slycket tas upp en särskild bestämmelse om olaga diskriminering vid offentliga tillställningar och allmänna sammankomster. Även detta stycke har gjorts tillämpligt på diskriminering på grund av homosexuell 47 4.2Förslaget till lag om homosexuella sambor Prop. 1986/87; 124 Omtvä personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad somgäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas ävenpå de homosexuella samborna; 1. lagen (1987:000) om samborsgemensamma hem, 3. jordabalken, 10 kap. 9 § , 4 kap. 19 § första styckel utsökningsbalken, 6 § lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden, 7. bostadsräUslagen (1971:479), 9 § rättshjälpslagen(1972:429), samt 9. lagen (1981:131) om kallelse påokända borgenärer. Fömtsätterdessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller del ocksåde homosexuella samborna. (förslag till lag om samlevnad mellan två personer av samma kön) Lageninnebär att vissa uppräknade bestämmelser om sambor skall tillämpas även påsådana situationer där tvä personer lever tillsammans i ett homosexuelltförhållande. Närordet sambo används i lagtext utan närmare angivelse av vilken innebörd detskall ha, fär det anses ha den betydelse som det har i allmänt språkbruk, dvs.att del omfattar samtliga fall då en kvinna och en man bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden (se prop. 1986/87:1 s. 394). Genom en särskild bestämmelse iförslaget till lag om sambors gemensamma hem (1 § andra stycket) inskränks denlagens tillämpningsområde till att gälla sädana samboförhållanden där sambornaär ogifta. Andra stycket i lagen om homosexuella sambor innebär att denna inskränkning,eller en inskränkning av detta slag i någon annan lag som lagen om homosexuellasambor hänvisar lill, skall gälla även för homosexuella sambor. majoritet anser jag också att uttrycket "homosexuellasambor" bör kunna godtas i den föreslagna lagtexten. Genom attributet "homosexuell"har man nämligen markerat att det inle rör sig om den typ av sambo som man iallmänt språkbruk avser med ordet "sambo". Närdet gäller att avgöra om tvä personer bor tillsammans i ett homosexuelltförhållande har man att beakta samma slags omständigheter som när man skall taställning till humvida en kvinna och en man lever i ett äktenskapsliknandeförhållande. Del krävs således att parterna sammanlever i en inte alltförkortvarig förbindelse, vari normalt ingår sexuellt samliv, gemensamt hushålloch gemensam bostad saml gemensam ekonomi eller i vart fall elt ekonomisktsamarbete. Se härom prop. 1986/87; 1 s. 252 f Vad som sägs där om bevisfrågorgäller även för homosexuella samboförhållanden. Dennya lagen innehåller en uttömmande uppräkning av de bestämmel ser om heterosexuella samboförhällanden som skall tillämpas även på homosexuella samboförhållanden. Med den valda lagstiftningstekniken kan lagens tillämpningsområde vid behov utvidgas genom att ytterligare . lagrumfogas till uppräkningen. Uppräkningen av de bestämmelser som skall gälla förhomosexuella Prop. 1986/87; 124 samboförhållanden inleds i punkt 1 med lagen omsambors gemensamma hem. Som har sagts i den allmänna motiveringen (avsnitt2.3.4) skall sambolagen vara fullt ut tillämplig på homosexuella sambor. Dettainnebär alt, om etl homosexuellt samboförhållande upplöses, bodelning skall skei fråga om bostad och bohag som har anskaffats för sambornas gemensammabegagnande. Vidare blir sambolagens särskilda basbeloppsregel till skydd för enefterievande sambo tillämplig, liksom regeln om rätt atl mot ersättning övertaden andra sambons bostad och bohag. Det blir också möjligt för de homosexuellasamborna att avtala om att delningsreglerna i sambolagen inte skall gälla ideras förhällande. Om lagens närmare innebörd hänvisas till framställningen i prop.1986/87; 1, främst s. 98 ff och s. 251 ff Enligt 5 § lagen om sambors gemensamma hem har enefterlevande sambo rått till bodelning av det gemensamma hemmet vid den andrasambons död. Intill dess atl del blir klart om den efterlevande sambon begärbodelning är sambon dödsbodelägare. Om en sådan begäran framställs senast vidbouppteckningen, är sambon dödsbodelägare även i fortsättningen (prop.1986/87:1 s. 244). Atl en efterlevande sambo sålunda får rätt till bodelningoch kan komma atl ingå i kretsen av dödsbodelägare har föranlett ändringar påflera ställen i . 1986/87; I föreslås att bestämmelser omsambor införs i 3 kap. 7 §, 11 kap. 8 §, 18 kap. I §, 20 kap. 2, 4, 6 och 10 §§samt 23 kap. 1 §. När nu lagen om sambors gemensamma hem blir tillämpligäven på homosexuella sambor, måste också reglerna i gälla försådana samboförhållanden. En bestämmelse om detta har tagits in i punkt 2. Av 3 kap. 7 § fjärde stycket i dess lydelseenligt prop. 1986/87:1 framgår att balkens regler om sambor - liksom reglerna ilagen om sambors gemensamma hem - förutsätter att parterna i samboförhållandetår ogifta. Denna inskränkning gäller, som förut nämnts, ocksä i fråga omhomosexuella samboförhållanden till följd av stadgandet i den nu föreslagnalagens andra stycke. Under punkterna 3 och 4 samt 6-9 anges ett antal olikalagbestämmelser som i prop. 1986/87:86 föreslås gälla för heterosexuellasamboförhållanden. Propositionsförslagen är i dessa delar att betrakta närmastsom lagtekniska konsekvenser av förslaget till lag om sambors gemensamma hem.Den nu föreslagna lagregleringen innebär att dessa bestämmelser skall gälla åveni fråga om homosexuella sambor. Jordabalken, som nämns under punkten 3, skall enligt prop.1986/87:86 innehålla en regel i 12 kap. 1 § fjärde stycket som - liksom dettidigare nämnda, likalydande stadgandet i inskränker balkens till-lämpningsområdetill sådana samboförhållanden i vilka parterna är ogifta. Regeln i den nuföreslagna lagens andra stycke medför, som fömt nämnts, att tillämpningsområdetskall vara begränsat på samma sätt i fråga om homosexuella samboförhåUanden. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.4) har anförtsatt även bevisre geln i 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken bör vara tillämplig på homosexuella samboförhållanden. Etl stadgande härom har tagils in under 49 4 1986/87. 4.3 Förslagettill lag om ändring i lagen (1987:000) om Prop. 1986/87; 124 sambors gemensamma hem Dennalag gäller sambors gemensamma bostad och bohag. Vadsom föreskrivs i denna lag om sambor gäller sådana samboförhållanden där enogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. föreslagna lagen om sambors gemensamma hem sägs i 1 § andra stycket all vadsom föreskrivs i lagen gäller endast sådana samboförhållanden där en ogiftkvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden.Detta stadgande kan missförstås när lagen nu görs tillämplig åven påhomosexuella sambor. I tydlighetens intresse bör därför ordet"endast" tas bort. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:000) om ändring i Omden efterlevande maken vid sin död efterlämnar en sambo och bodelning skallförrättas mellan samborna, skall den efterlevande makens behållnaegendom delas enligt detta kapitel. Skalli den efterlevande makens livstid bodelning ske mellan den efterlevande makenoch dennes sambo eller sambons arvingar, skall av den efterlevandes egendom förebodelningen tas ul egendom till ett värde som motsvarar vad som enligt I 4 §§skall tillkomma den först avlidna makens arvingar. Vadsom föreskrivs i 4 § för det fall att egendom har tiUfallit den efterlevandemaken i arv, gåva eller testamente skall gälla, om den efterlevande makengenom bodelning med en sambo har erhållit egendom utöver vad maken fömt hade. Vadsom föreskrivs i denna balk om sambor gäller sådana samboförhållanden där enogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. Enligtden lydelse som föreslås i prop. 1986/87:1 stadgas i 3 kap. 7 § fjärde stycket ärvdabalkenatt balkens bestämmelser om sambor gäller endast sådana samboförhållanden dären ogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. När nu samboregler skall tillämpas även påhomosexuella sambor, kan stadgandet missförstås på samma sätt som motsvarandestadgande i lagen om sambors gemensamma hem. Även här bör därför ordet"endast" utgå. 4.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:000) om Prop. 1986/87; 124