prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Dessa tio punkler utvecklar jag närmare i vart och ett av deföljande avsnitten (avsnitten 5-14). Iavsnillen 5-8 saml 12 behandlas frågor där inga förslag till beslul underställsriksdagen. Iavsnitt 5 behandlas sambandet mellan näringspolitiken och den ekonomiskapolitiken samt vissa skatte- och finansieringsfrågor. Iavsnitt 6 behandlas infrastrukturens betydelse för näringslivels utveckling. Iavsnitt 7 behandlas frågor om avreglering och regelförenkling. I avsnitt 8behandlas näringspolitikens roll vid större industrikriser. 1 avsnitt 9behandlas intemationella investeringar, varvid jag återkommer till delagstiftningsfrågor somjag nämnde. Iavsnitt 10 behandlas frågor om teknisk forskning och utveckling. Jag kommerdärvid all föreslå ändrade rikllinjer för verksamheten vid fonden förindustriell utveckling (Industrifonden). Vidare föreslår jag etl nytlinformationsleknologiprogram. Jag föreslår också all systemet med forskningsbidragtill teknikbaseräde småföretag avvecklas. Iavsnitt 11 behandlas frågor om småföretagsutveckling. Jag kommer därvid attföreslå en lagändring, som innebär att Småföretagsfonden lillförs ytteriigaremedel inom ramen för ATP-systemet. Vidare kommer jag au föreslå att stödformenindustrigarantilån avvecklas. 1avsnill 12 behandlas frågor om de statsägda företagen. I avsnitt 13 behandlasutvecklingsinsatser i vissa branscher och i avsnitt 14 den näringspolitiskautrednings- och samrådsverksamheten. Anslagsfrågornaför de områden somjag tar upp i avsnitten 10, 11, 13 och 14 behandlas samlal iavsnitt 17. Mina förslag i avsnitten 10, II, 13 och14 är - i den mån som medel samlidigt begärs för ändamålet - formelll alt sesom anslagsvillkor. Iavsnitt 15 redovisar jag vilka lagförslag som har upprättats och somjagföreslår skall ingå i proposilionen. Avsnitt16 innehåller min hemställan på andra punkler än de som avser anslagsfrågor, 14 1 detta avsnitt redovisas inledningsvis huvuddragen i denomläggning av näringspolitiken som har sketl . Efter dennagenomgång presenteras målen för näringspolitiken, varefter motiven för enoffensiv näringspolitik utvecklas. Slutligen tas näringspolitikens roll i enmarknadsekonomi upp. I detta sammanhang berörs framför allt frågan om vilkenhandlingsfrihel som föreligger att med näringspolitiska medel söka påverkautvecklingen i en internationellt öppen ekonomi som den svenska. Andra vikligaprincipiella frågor gäller avvägningen av central planering kontra lokalainitiativ liksom sammansättningen av de näringspolitiska medlen. Sammanfattning: Efler regeringsskiftet påbörjadesarbetet med atl rekonstruera ekonomin och åter få i gång en induslrielltillväxt. Detta krävde en kostnadsanpassning och en omläggning avnäringspolitiken i en mer offensiv rikting. Förändringarnai näringspolitiken efler har varit framgångsrika. Omläggningen avpolitiken i offensiv riktning - baserad på insatser för tillväxt, förnyelse ochen förbättrad näringslivsmiljö - har åtföljis av expansion och ökad lönsamhet inäringslivet. De defensiva stödinsatserna har i stort sett avvecklals. Det förstasteget i den nya näringspolitiken syftade till att åstadkomma de grundläggandeföratsältningama för en industriell expansion. Devalveringen gavinduslrin elt förmånligt koslnadsläge och höjde vinstnivån, varigenomföretagen gavs möjligheter att utnyttja uppgången i den internationellakonjunkturen. Den inhemska eflerfrågan stimulerades genom ett omfattandeinvesteringsprogram inom energisektorn, på kommunikationsområdet och inom dens. k. ROT-sektorn (reparalion-ombygg-nad-iillbyggnad). Gruvindustrinsprospekteringsbas breddades genom ett program för utökad prospektering på 300milj. Näringspolitikenhade under sluiet av och en starkt defensivinriktning. Slödel ki-isdrabbade föieiag och branscher fick en domineranderoll. Denna politik hade flera negaliva effekler, bl. a. för resursallokeringenoch för statsfinanserna. Efler regeringsskiftet gavs arbetet med attskära ned det omfattande krisföretagsstödet en hög prioritet. För all läggagrunden för en sådan omläggning av politiken gjordes betydandeomstruktureringar och finansiella insatser i den slatliga företagssektorn.Avsiklen var att även dessa företag skulle kunna dra fördel av den förbättradekonkurrenskraften. Siödet till varvsindusirin skars ned kraftigt och beslutfattades sedermera om atl lägga ned de två återstående stora varven förnyproduktion av civila fartyg i resp. . En omstrukturering avspecialstålindustrins rostfria seklor genomfördes med insatser från staten och ägarnasamt andra intressenter. Regeringen har efter dessa insalser haft en mycketrestriktiv inställning och ytterligare stöd till krisdrabbade företag ochbranscher har inte givils. Ålgärderna för att vända den tidigare negativaindustriutvecklingen har varit framgångsrika. Såsom framgår av bilaga 3 omsvenskl näringsliv i etl internationellt perspekliv, har näringslivet haft enöverlag mycket positiv utveckling . Svenskt näringsliv - och detgäller också delar av de tidigare krisbranscherna och krisförelagen - har visatprov på en slor vitalitet och omställningsförmåga dä näringspolitiken harkunnat ge de rätta ulvecklingsbeiingelserna. Näringspolitikens andra steg bestod i all utveckla deoffensiva instrumenten för atl främja näringslivets/ör/iye/ie. 1 propositionenom induslriell fillväxt och förnyelse (prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr. 379)redovisades förändringar på några vikliga insatsområden: ökade insalser försmåförelag med expansionsmöjligheter, ökade insalser förunderleveranlörsulveck-ting, ökad betoning av siödet till nyföreiagande, ökadsatsning på uppbyggnad av leknisk kompetens, nya insatser för att främjaspridning av ny leknik resp. utveckling av teknikupphandling somindustripolitiskt instrument. Vad gäller huvuddragen i politikens inrikining anfördes,uiöver de nämnda insatsområdena, bl.a. vikten av öppenhet och samverkan mellansamhälle, företag och de anslällda genom att hög prioritet lades vid verksamheteninom de rådgivande organ som är knulna lill induslrideparlemenlet. Vidareunderströks vikten av en ökad samordning mellan induslri- och regionalpolitikliksom behovet av en förenkling av det administrativa regelverk som påverkarföretagens arbetsbetingelser. Slutligen framhöUs betydelsen av ett utvidgatoch intensifierat nordiskl samarbete inriklal på all nå konkreia resultat. Genom beslul med anledning av proposilionen omindustriell tillväxt och förnyelse resp. propositionen om forskning (prop.1983/84: 107, NU 45, rskr. 407) vidtogs flera belydelsefulla konkreta åtgärder.Insatserna för småförelagsutveckling förstärktes. För Fonden för industrielliutvecklingsarbete (Industrifonden) anslogs ett kapilaltillskoll för all fondenskulle kunna fortsätta och intensifiera sitl leknikstöd. Inom verksamheten vidstyrelsenför teknisk uiveckling gavs särskild prioritet åtinformationsteknologi, verkstadsteknik, de nya materialens teknologi ochbioteknik. Program inrättades för teknikupphandUng och för havsindustrieUkompeiensutveckUng. Jag viil också nämna några andra viktiga, offensivanäringspolitiska insatser . Satsningarna pårymdverksamheten har fortsall i samarbele inom i ochinom . Regionalt har delta fått en stor betydelse för Kirunaregionen. Eltförsta steg i uppbyggnaden av etl nationellt informationsleknologiprogram logsgenom att del nationella mikroeleklronikprogrammel inrättades. Delta programsyftar till att förslärka kompeiensen alt utveckla halvledarkretsar. Vidare harell särskilt arbele ulförls för atl ta till vara de industri- ochregionalpolitiska effekterna i samband med upphandlingen av det s. k.JAS-projektet. Del intemationella industripoUliska samarbetet - inom bl.a.EFTA, med EG och inom - har varit livaktigt. senasteliden har spelat en aktiv roll i det europeiska forskningssamarbetetinom EUREKA. Omläggningenav näringspolitiken kan tydligt avläsas i utvecklingen av nettokostnaderna förindustristödet (diagram 2.1). Den slalliga finansieringen har delats upp iinsatser för omställning och neddragning resp. tillväxt och förnyelse. Dedefensiva insatserna svarade tidigare för av de totalanettokostnaderna. Denna andel var nere i /86. Att andeleninte sjunkit mer förklaras i huvudsak av eftersläpningseffekter på grund avtidigare beslul om stöd till varvsindustrin. För innevarande budgetår kan enkraftig minskning av varvsstödet förväntas. Diagram 2.1 Industristöd 1975/76-1985/86 fördelat på stödför omställning/neddragning resp. tillväxt/förnyelse (fasta () priser,miljarder kronor) Omställning/Neddragning Tillväxt/Förnyelse H I 75/76 76/77 77/78 78/79 79/80 Anm.: Omställning/neddragning = icke-permanent stöd -f-branschstöd. Tillväxt/ förnyelse = FoU-stöd -t- regionalpolitiskt stöd -l-exportstöd -l- småföretagsstöd. Ökningenav det defensiva stödet /86 faller helt på exlra-ordinäratillskott på till Svenska Varv för nedläggningskostnader ochinlösen av skuldebrev . Gemensamt för de näringspolitiska insatserna efler år 1982har varit en sirävan all återge svenskt näringsliv betingelserna för flllväxloch förnyelse saml att återge näringspoliflken dess offensiva ochtillväxtskapande roll. Jag kan konstalera all vi i del slora hela har nåll dit visträvade. 2 1986/87. beror inteenbari på den förda polifiken. Den internationella ekonomiska situalionen harbidragit positivt, men jag menar all vi väl har lyckais all utnyttja demöjligheter som har erbjudits. Allmänl sett finns nu ett slörrehandlingsutrymme än tidigare att utveckla en långsiktig, framåtsyftandenäringspolitik. 2.2 Målen för näringspolitiken Minbedömning: Målen för näringspolitiken bör vara att åsladkomma en godlångsiklig tillväxt inom näringslivet genom att främja förnyelse och omvandlinginom industri- och tjänstesektorn och härigenom upprätthålla en godinlernationell konkurrenskraft. Näringspolitikens yttersta syfte är atl skapaförutsättningar för att bibehålla och utveckla välfärden. Del innebär attnäringspolitiken med beaktande av bl. a. fördelningspolitiska ochmiljöpolitiska målsättningar skall bidra till atl åstadkomma en sådanlångsiktig tillväxt inom svenskl näringsliv som möjliggör stiganderealinkomster. Näringspolitiken, den allmänna ekonomiska politiken, regional-och arbetsmarknadspolitiken kompletterar därvid varandra. har ekonomiska läge starktförbättrats. Somjag närmare kommer all redovisa i följande avsnill harproduktion, sysselsällning, lönsamhet, kapacilelsutnyltjande m. m. utvecklats mycket positivt. Vi kan med fog påstå att harkommit ur det akuta krisläge landel befann sig i under etl antal år. De senasteårens erfarenheter ger belägg för atl det är av utomordentlig vikt altstabiliseringspolitiska målsättningar uppfylls om en långsiktig näringspolitikskall ge önskat resultat. Det är enbart genom en balanserad kostnadsutvecklingoch en framgångsrik anpassningsprocess som en god konkurrenskrafi kan förenasmed ett högt ulnytljande av produktionsresurserna och därmed grunden läggas fören ekonomisk tillväxt på . är en liten nation på världsmarknaden ochomvärldsberoendet är stort. Förändringar på världsmarknaden kommer ävenfortsätiningsvis att ske snabbt. Få kunde i början av 1970-talel ana alt endramatisk oljeprishöjning var föreslående. Än färre förutsäg de omskakandekonsekvenser en sådan höjning skulle få på världsekonomin. Erfarenheterna harockså visat alt industri- och tjänstesektorn i i likhet med andra småindustriländers - är ytterst känslig för protektionistiska störningar ivärldsekonomin. Det är därför av utomordentligl stor vikt att det inlernalionellasamarbetet förstärks och att en fri handel upprätthålls och utvecklas. Sverigehar långsiktigt allt att tjäna på etl fritt varu- och tjänsteflöde påvärldsmarknaden. Strukturkrisernaunder 1970-lalet ullöstes av utvecklingen av oljepriset,världsmarknadsefterfrågan och det inhemska kostnadslägel. De bakomliggandeorsakerna till kriserna var dock flera. Erfarenheterna visar atl möjligheternaall möla framflda, oföruisedda kriser av bransch- och företagskaraktär, ärgenom att upprätthålla en god förmåga till förändringar: inle genom att sökaundandra oss väridsmarknadens konkurrens. Internationellt samarbete och fri handel strategi släller storakrav inte bara på en väl fungerande näringspolitik. Arbelsmarknads-, regional-och utbildningspolitiken etc. har här viktiga uppgifter. Förändringar som redani dag kan förutses måsle mötas med insatser för förnyelse. Enligt min rnenihghar goda förutsättningar alt la lill vara de möjligheter som enfortsatt strukturomvandling kommer att ge. Försök alt upprällhålla produklion ietl ålderdomligt och icke konkurrenskraftigt näringsliv kommer däremot på siktalt leda lill välfärdsföriuster. Å andra sidan kan en snabbomvandlingsprocess framstå som kortsiktigt framgångsrik, men riskeraalt leda till alt arbetare och tjänstemän slås ut från arbeismarknaden och altlandets samlade arbetskraftsresurser därmed minskar. På kan enokontrollerad omvandlingsprocess även innebära att altraktivileien hosexempelvis industriarbete minskar, vilkel i sin lur leder till effektivitetsförluster.Strukturomvandlingen måste därför ske i sådana former att landels samladeproduktionsresurser tillvaratas och den enskildes irygghet värnas. 2.3 Motiven för en offensiv näringspolitik Sammanfattning ochbedömning: Marknadsekonomin har slora förtjänster i form av decentraliseringoch flexibilitet. Den har emellerlid också brister och behöver då, bl. a. medhänsyn lill övergripande samhällsmål, korrigeras med näringspolitiska insalserför att möta spontana koncentrationstendenser och kompensera för olika inlåsningseffekter,för alt höja den långsiktiga effektiviteten saml för alt säkerslälla enlångsiktig förnyelse genom investeringar i forskning och utveckling. Grundenför en aktiv näringspolitik lades . Bakgrunden varatl 1950-talets snabba strukturomvandling förde med sig olika samhällsproblem.Framförallt hamnade välfärdsstatens ambitioner i uppenbara konflikter medmarknadsekonomins spontana utveckling, dess påtagliga kortsiktighet vad gällerhanteringen av problem samt de fördelningspoliiiskt ohållbara konsekvensernaav snäva, företagsekonomiska beslut. Detta innebar inte attmarknadsekonomins grunder sattes i fråga. Marknadssystemets bidrag lill densnabba standardutvecklingen var uppenbart. Jag vill här erinra om all filosofinbakom näringspolitiken - försia gången formulerad i Landsorganisationensnäringspolitiska program - var all inom marknadsekonomins ram främjaekonomisk tillväxt genom all underiätta strukturomvandlingen i näringslivet. De näringspolitiskaålgärder som därvid föreslogs (s. 64) "syflar inte i försia hand till attge utvecklingen en viss, i förväg utstakad inriktning -della vore orimligl, imeminsl med lanke på slarka beroende av världsmarknaden och de snabbakastningar, som kan inträffa som följd härav - utan till atl stärka deexpansiva krafterna inom vårt näringsliv och undanröja hindren i derasväg." 1marknadssystemet finns inbyggt en strävan till hushållning med resurser sombygger på en decentralisering av beslut och ansvar. En annan avmarknadsekonomins fördelar är dess flexibilitet. Företagens anpassning till nyaförutsättningar sker förhållandevis snabbt. Delkrävs emellertid samhällsinsatser för att korrigera marknadssystemet om deövergripande samhällsekonomiska målen skall kunna uppnås. Korrigeringarnasyftar dels till alt anpassa sysiemel lill olika välfärds- ochfördelningspolitiska mål, dels till att effeklivisera systemel. Näringspolitikensuppgift vad avser alt anpassa marknadsekonomin lill välfärds- ochfördelningspolitiska mål beslår framför alll i all underlätta en nödvändigstrukturomvandling, bl. a. genom insatser för att få i gång nya företag ochjobb på orter som drabbats av förelagskriser. Del kan också gälla insatser ivissa branscher som utsätts för etl hårt strukluromvand-lingslryck. Jag kommersenare (avsnitt 8 resp. 13) atl ytteriigare utveckla målen för och motivenbakom sådana insatser. Denäringspolitiska insalser som tar sikle på atl eliminera effektivitets-bristeri marknadsekonomin är av flera olika slag. Det gäller t.ex. brister av merkonkret natur avseende hur marknadsekonomin i prakliken fungerar. Som exempelpä sädana brister kan nämnas att ägar- och produktions-koncentrationen å enasidan kan leda till trögheler i anpassningen lill nya förhållanden. Å andrasidan finns ofta ell behov av all förelag är slora och ekonomiskt starka föratt kunna möta en hård internationell konkurrens. Samhället får här ikläda sigrollen som balanserande krafl. Somjag kommer all utveckla senare (avsnitt 9resp. 12) är detta etl vikligl moliv bakom politiken för internationellainvesteringar och slalligl ägarengagemang i näringslivet. Ocksåsmåförelagspolitiken vilar på denna grund (avsnill 11). 1 andra fall kanbristen i informalionsspridning medföra att nödvändigl beslulsunderiag saknasför effektiva beslut inom företagen (avsnill 14). Ävenen perfekt fungerande marknadsekonomi har emellertid visat sig vara behäftadmed brister som sammanhänger med den långsiktiga effektiviteten i systemet. Enviklig del av näringspolitiken sett ur detla perspektiv, är att skapagrundförutsättningar för olika ekonomiska aktiviteter. Sålunda ankommer denulomordenlligl viktiga uppgiften alt bygga upp en fungerande infrastruktur påsamhällel (avsnill 6). Slora, inlernationella koncerner har i vissa falltillräckliga resurser för att själva klara utbildning, transporler etc. För desmå och medelstora företagen kommer emeUertid samhällets insatser att på dennapunkt vara helt avgörande. En fungerande kapitalmarknad (avsnitt 5) kan ses somett annat exempel. Likaså ankommer det på samhällel att, utifrånnäringspolitiska grunder, utveckla och noga pröva det regelsystem (avsnill 7)som utformats med sikte på atl tillfredsställa andra samhällspoliflska mål ochsom påverkar näringslivet. En av de mer allvarliga brislerna imarknadsekonomins funktionssätt är all invesleringar i forskning och utveckling(FoU) (avsnitt 10) tenderar atl bli för små. Från samhällssynpunkt skall dekosinader som läggs ned vägas mot den framtida nyttan för företag ochkonsumenter. Ett företag som satsar pä utvecklingsarbete väger däremot endastin framtida egna vinster. Ofta överstiger samhällsnyttan av en lyckadutvecklingssatsning den avkastning företaget kan förväntas få. Risken attandra förelag bättre förmår Prop.1986/87:74 Decentralisering och flexibilitet Behovav en balanserande kraft exploatera tekniskanyheter finns alllid. Företaget måste räkna med att andra förelag lar upp dennya tekniken. Genom konkurrens pressas priserna ned till fördel förkonsumenterna, men till förfång för de företag som inileradeutvecklingsarbetet. Med patentering ökar visserligen möjligheterna atttillgodogöra sig det ekonomiska värdel av en innovation, men allautvecklingsresultat är inle patenterbara och pateni ger inle heller alllid elttillräckligt skydd. Om etl företag bedömer att det inte får tillräckligt stordel av nyttan i form av egna intäkter, kommer investeringen inte till stånd. Vidarehar stordriftsfördelarna i FoU-verksamheten ökal på flera områden. Mångaföretag har inte resurser att själva nå den omfaUning i forsknings- ochutvecklingssatsningar som är nödvändig för att kunna följa med iteknikutvecklingen. Samhällel kan korrigeratendenserna till underinvestering genom atl på olika sätl ökautvecklingsinvesteringarnas lönsamhet, 1 de tidigare leden avutvecklingsarbetet kan det lämpligen ske genom att samhällel i vissa fall laröver en del av kostnaderna och därigenom lyfter av en del av risken. Ettlikarlat resonemang kan föras t. ex. avseende prospekleringsverksamheten inomgruvnäringen och i vissa fall avseende nyföretagande. Sammanfattningoch bedömning: Synen på planeringens möjligheter och begränsningar har ändrats.Det är inte näringspolitikens roll att söka diktera utvecklingen genom altvälja ut framlidsbranscher eller framtidsprodukler. Handlingsfriheten vadgäller beslut avseende internationellt beroende eller i övrigl beträffandegenomförandet av politiska beslul är begränsade. Näringspolitikenhar atl balansera olika önskemål och delvis molslridiga krav ule i samhällel.Exempel på ell sådant krav är den ökade internationaliseringen, vilken å enasidan kan vara en förutsättning för ökad ekonomisk tillväxt som denå andra sidan skapar risker för ett ökat beroende av omvärlden. Etl annatexempel är avvägningen mellan centrala insatser kontra initiativ ute i företagen.Den primära rollen för näringspolitiken är därvid att genom klara spelregleroch kontroll all dessa efterlevs, rådgivning, informationsinsatser ocherfarenhetsutbyte samt vissa kompletterande flnansiella insatser ökaförutsättningarna för ett engagerat och decentraliserat beslutsfattande pålokal nivå. Erfarenheterna från1970-lalet har medfört att synen på planeringens möjligheter har modifierats.Såväl i samhällel som i organisationer och företag har den förändrade synen påplanering och slyrbarhel av utvecklingsförlopp fåll avsevärda konsekvenser.Begrepp som framtidsplanering, koncernplanering etc. har fält en annaninnebörd än lidigare. diskuleras i första hand frågor om vilkaförutsättningar som gäller för all möta och hantera framtidens hot ochmöjligheter. Begreppet framtidsplanering har fält en mer dynamisk innebörd. Detär därvid, somjag lidigare konstaterade, inte näringspolitikens roll Prop.1986/87: 74 att söka ge utvecklingen en viss i förväg utstakad inriktning. Jagvill understryka att det aldrig - annat än i undantagsfall såsom av beredskapsskäl- är statens uppgift att förutse och planera för produktionen av enslaka varoreller tjänster. Det har visal sig vara ytterst svårt au förulsäga marknadensutveckling, tekniska förändringar eller konsumenternas önskemål. Detleder frågan över lill vilkel handlingsutrymme som näringspolitiken har. Jagvill i detta sammanhang korl beröra två förhållanden som kan begränsahandlingsutrymmet, nämligen del internationella beroendet och den beflnlliganäringslivsstrukturen. Sverigesnäringsliv är höggradigt inlernationaliserat. Ungefär hälften avInternationella industriproduktionen exporteras och ytteriigare en stor del avsvenska beroendet ökar företags produktion är förlagd i ullandel. Inom Sverigeägs och konlrolleras en icke obetydlig del av näringslivet av utlandsägdaföretag. Vi är också i hög grad beroende av imporl för vår försörjning av varoroch tjänsler. Mätt på detta sätt har beroende av omvärlden ökalkontinueriigt . Delta omvärldsberoende har både posilivaoch negativa sidor. Ullandsberoendet har också olika innebörd för olikabranscher och förelag. Basindustrinproducerar i huvudsak i och säljer merparlen av sin produktion påexport. Det produktionstekniska kunnandet är till skillnad mot marknadsbildenav tradilion starkt lokalt förankrat. Även inom branscher som läkemedel ochmedicinsk leknik sker produklionen till största delen i . Här spelardock samarbele och licensering med förelag i andra länder en allt slörre roll.Ett annat exempel är verkstadsindustrin, där lidigare siarkthemmamarknadsorienlerade underleverantörssystem blir mer globala vad gällerleveransmönslren. Äter ett annat exempel är elektronikområdet, som kännetecknasav en stark internationalisering. Forskning, utveckling och produktion ulförsallt oftare i samarbete med olika forskningsorganisationer och specialisterrunt om i världen. Integrationen av lal- och dalakommunikaiion har ocksåmedfört högre krav på det tekniska kunnandet av vilket följer etl ökat behov avsamarbete mellan företagen. Även på energiuirustningsmarknaderna kan en ökadinternationalisering märkas. Enökad produktion och ökade inköp av underieveranser i andra länder kan naturiiglvis på korl sikt innebära ett hot mot sysselsätlningen i ge. På torde emellerlid utvecklingen mot etl ökat internationellt samarbete minska sårbarhet. Genom all della i flera internationel la nätverk av samverkande eller kompletterande förelag kan svensk indu slri forlfarande vara internationellt betydande inom vissa områden ulan alt alllför myckel av de samlade resurserna koncentreras till en eller ett fåtal slutmarknader.