prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Kommittén föreslog därför allbidragel även i fortsättningen skulle beräknas pä grundval av den egnaskattesatsen, men all denna vid bidragsberäkningen maximerades lill de högstaskattesatser som gäller för är 1986, dvs. för kommuner, 14: 50kr./skr. för landsling och 32: /skr. för kommuner ulanför landsling. Flertaletremissinslanser, som yttrat sig i denna del, anser kommitténs förslag vara ettsteg i rält riktning. Av de som ansluter sig till förslaget förordar de flestaatl maximeringen av skattesatsen sätts tilllägre nivä än de kommiitén har föreslagit. Jag delar kommitténsuppfattning ait det är olämpligt alt i bidragssammanhang premiera kommuner ochlandsting med låg skattesals, vilkel sker om man utgår frän en enhetligskallesals vid bidragsgivningen. En maximering av den skattesats som fårläggas till grund förbidragsberäkningen är därför att föredra. Jag föreslår dock alt takel sättsbetydligt lägre än vad kommittén föreslagit. Mitl förslag är att detla sätts till /skr. för kommunerna, 13:50kr./skr. för landstingen och till29:50 kr./skr. för de kommuner som inle ingår i landsting. Utdebileringslakenanknyter härigenom nära till kommunernas och landstingens medeluldebileringarför är 1986. De kommuner och landsling som har en högre skattesats fär genomdenna ändring minskade skatteutjämningsbidrag. Denna bidragsminskning har imöjligaste män kompenserals genom en högre grundgaranii. 4.6 Resultat för kommuner och landsting En beräkning har gjorts överskatteutjämningsbidragen enligt det revidera de systemet, lillämpal pä är 1987. Resultatet av denna och en jämförelse med bidrag enligt nuvarande syslem redovisas i följande lablå. Båda beräkningarna baseras på preliminära uppgifler frän laxering och preliminära uppgifler om 1987 års skattesatser. 1 beloppel för kommunerna enligt nuvarande syslem ingår preliminärt bidrag lill de kom- 97 7 Rik.sdagen 1986/87. muner med hög skattesats som )/87: 100 pen anges i milj. kr. , mätt i kr./skr. Jag har tidigareredovisal utvecklingen av medelutdebiteringarna inom storstadslän, skogslän och övriga länmellan och kunnalkonstatera atl den balans mellan skogslän och övriga län, exkl. storstadslän,som rådde , innan den senaste skatteutjämningsreformengenomfördes, har ändrats lill skogslänens nackdel med drygl /skr., enutveckling som kommer att ytterligare accentueras . Om man lill utdebiteringar lägger deändringar, uttryckta i kr./skr. somdet reviderade systemet innebär, får man följande utveckling Medduldebitering, kr./skr. Övriga län 30:58 31:67 Balansen mellan skogslän och övriga län,exkl. storstadslän, skulle därmed varaåterställd. Skillnaden i medelutdebitering mellan länen skuUe också minska kraftigt. Mellan länsom fortfarande enligt dennateoreliska beräkning skulle ha den högsia medelutdebiteringen och Krisliansladslän med den lägsta är skillnaden /skr. Skillnaden mellan högsta och lägsta länsgenomsnilt år 1986är, somjag lidigare har nämnl, /skr. Förslagel medför en mindre höjning avden kommunala medelutdebiteringen.Det totala skattetrycket lorde endasl påverkas marginellt. Höjningen måste ses mol bakgrunden av den ytterligareskattehöjning som vid oförändrai syslem kan befaras drabba högskattekommunernai den norta delen av landet och den utjämningseffekt som näs genom förslaget. Revideringen avsystemet medför atl yllerligare Qorton kommuner och tre landstingkommer alt falla utanför systemet. Antalet invånare som efter etl genomförande avförslaget är utanför systemet uppgår till av landets folkmängd. Jag har redogjort för den skatteutjämningsavgiflsom las ul av kommuner och landsling för all finansiera den automatiska ökning av skatteutjämningsbidragen som följer av att dessa är anknutna till medelskallekraften. Skatleutjämningsavgifien är 0:14 98 kr./skr.förär 1986 och /skr. förär 1987 och las Ul på kommunernas Prop.1986/87: 100 och landslingens lolala skatteunderlag. Om den egna skattekraftenöver- Bil. 9 siiger av medelskatlekraflen las en tilläggsavgift ul pä delöverstigande skalleunderlaget. Denna tilläggsavgift ulgår efter en progressivskala. I denna redovisning bortses frän den avgifi pä 0: /skr. som tasut av kommunerna pä samma sätt som skatleutjämningsavgifien men som avserbesparingar inom utbildningsområdet. Skatteutjämningskommitténförordar i silt belänkande atl den automatiska ökningen avskatteutjämningsbidragen för de närmasle åren i huvudsak skall finansierasgenom en avgifi pä del toiala skatteunderlaget. Efter ärliga överläggningarmellan regeringen och representanter för kommuner och landsting kan, enligtkommitténs mening, förslag föreläggas om avgiftens slorlek, anpassadefter aktuella samhällsekonomiska förutsättningar. Med nägra få undantagavvisar remissinstanserna en permanent skatteuijämningsavgift. Däremotacceplerar många, bl.a. ,en avgift i nuvarande stalsfinansiella läge. framhålleratt årliga beslut måste fattas om fördelningen av finansieringsbördan mellanstaten och kommunsektorn. 1 det nuvarandestalsfinansiella läget finns det skäl för all behålla skatleutjämningsavgifien.En viss del av de reduceringar, somjag lidigare har föreslagil, bör dock kunnaanvändas till all minska avgiften.Jag föreslår därför att skatleutjämningsavgifien minskas successivt medsammanlagt /skr. En avgiflsminskning med 0:14kr./skr. moisvarar ca 1 225 milj. kr. beräknai pä underlag. Till dellakommer den aulomaliska ökningen av bidragen frän lill somannars vid oförändrai syslem skulle ha finansierats med avgift. Denna ökningkan beräknas lill ca 750 milj. kr.,molsvarande en avgift på 0: /skr. Målet bör vara atl pä sikl hell kunnaavveckla skalleuljäm-ningsavgiftens generella del. 1 likhet medskatleutjämningskommittén föreslår jag au den nuvarande tilläggsavgiftenbehålls. Gränsen för uttagande av tilläggsavgiften bör emellertid sänkas frånnuvarande lill av medelskatlekraflen. Progressiviietcn bör behällasoförändrad. Tilläggsavgift föresläs således ulgå med /skr. i inlervallel130-135%, med /skr. i intervallet och med /skr. påskatteunderlag som överstiger av medelskatlekraflen. Sänkningen av den lägsla grundgaranlin med femprocentenheter motsva rar i genomsnitt ca 0: /skr. för kommunerna och ca 0: /skr. Frän denna effekl skall avräknas den minskning av skatteui jämningsavgiflen pä 0: /skr. somjag har föreslagit. Den totala reduceringen av skatteutjämningsbidragel kan emellertid bli störte för elt flertal kommuner och några landsling. Detta beror på atl de i nuvarande syslem kan ha högre grundgaranii än den lägsla men inte får del enligt det nya förslaget eller au de har högre åldersfaktor än vad den nya åldersfaktorn ger. För att ge de kommuner och landsting somfår en relativt slor minskning Prop. 1986/87: 100 av grundgaranlin möjligheteratl anpassa sig lill den nyaekonomiska Bil. 9 situalionen föreslär jagall sänkningen av grundgaranlin begränsas lill tre procenlenheler år 1988.Den lägsla grundgaranlin blir dä av medelskatlekraflen. Även maximeras sänkningen av grundgarantin tillyllerligare med en lägslagrundgaranti på av medelskatlekraflen.Först ärreduceringen av grundgarantin fulll genomförd. Jag har fidigareangett att skatteutjämningsavgiften successivt bör sänkas med sammanlagi 0:14kr./skr. Denna sänkning föreslår jag uppdelad med /skr. för och med0:05 kr./skr. Vid framtagandet avförslaget harjag i möjligaste mån försökt undvika all reduceringarna skulle bliför slora för ekonomiskl svaga kommuner. I ett antal fall har detla emellertidinle varil möjligt. För att minska påfrestningarna under en övergångstid förkommuner och landsting med hög utdebitering och med svag ekonomi bör, uiöver denlindring som det successiva genomförandet innebär, extra skatteutjämningsbidrag beviljas. Chefen försocialdepartementet har i det föregående föreslagit en reformering av systemetför kommunall bosladslillägg lill folkpension (KBT). Genom denna reform fårflera kommuner ökade statsbidrag men mänga kommuner får också ökade kosinader. Förnågra kommuner har de ökade kosinaderna kunnat beaktas genom höjda grundgaranlier.Övriga kommuner med svag ekonomi bör, efler prövning i varje särskilt fall, kunnafå extra skatteutjämningsbidrag. Förslag lill fördelning av extra skatteutjämningsbidrag bör ivanlig ordning lämnas av skatleuijämningsnämnden som är en pariameniarisktsammansatt rådgivande nämnd i skalteuljämnings-frägor. Behovel av extraskalteutjämningsbidrag till följd av revideringen av skalteutjämningssystemet ochKBT-reformen beräknarjag till 300 milj. kr. för är 1988 och lill 200 milj. kr. Utgångspunkten förberäkningen har då varil alt undvika skaltehöjningar i kommuner och landsting som har en hög utdebitering.Utöver detla belopp tillkommer inemot 100 milj. kr. som redan ärinlecknat för bidrag lill kolleklivlandsbygdstrafik och tillförebyggande åtgärder mol jordskred m. m. Jag har lidigareredovisal atl reduceringen av skatteutjämningsbidragen vid fullt genomförtsystem och ullämpat kan beräknas till ca 2600 milj. kr. förkommuner och landsting tillsammans. Minskningen av skaueuljämningsavgifienmed /skr. motsvarar somjag har nämnl drygt 1 200 milj. kr., varförnettoeffekten blir ca 1 400 milj. kr. Med de övergångsvisa anordningar, somjag föreslår, kan denlolala nettoeffekten för av reducerade skatteutjämningsbidrag, sänktaskatteut-jämningsavgifieroch höjda extra skatteutjämningsbidrag beräknas lill 1 200 milj. kr., räknal på1987 års förhållanden. 5 Upprättade lagförslag ..., Prop.1986/87: loo 1 enlighet med del anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag tiU 1. lag om skatteutjämning, 2. lag om ändring iuppbördslagen (1953: 272), 3. lag om ändring i lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbelsgivare, 4. lag om ändring ilagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annanmenighels utdebitering av skatt, m. m., 5. lag om ändring ilagen (1982:221) med särskildabeslämmelser om del kommunalaskalleunderlagel m. m. Förslagen bör fogas lill protokollet i dettaärende som bilaga 9.4. . Förslagenunder 2 och 3 faller inom området för lagrådsgranskning. Med hänsyn lillfrågornas enkla beskaffenhel anser jag all lagrådets hörande skulle saknabetydelse. 6 Författningskommentar 6.1 Lagen omskatteutjämning Liksom 1 § lagen om skatteutjämningsbidrag och 1 § lagenom skatteutjämningsavgift innehåller paragrafen en grundläggande bestämmelse om att kommuner ochlandstingskommuner kan ha rätt till skatteutjämningsbidrag och är skyldiga atl betala skatteutjämningsavgifl. Liksom 2 § lagen om skatteutjämningsbidrag innehållerparagrafen definitioner av en lång rad termer som används i lagen. I vissafall har nya termer införts. Termen bidragsårhar således ersalls av termen skatleuljämningsär eftersom även avgifterna omfattas av lagen. Till de nuvarandetermerna skatteunderlag och skattekraft har - utan ändring av innebörden - i förtydligandesyfte lagts ordet "eget" resp. "egen". I lagen har vidareuttrycket lillförsäkrad skattekraft utbytts mol garanterad skattekraft.Såväl sistnämnda beleckning som den däremoi svarande termen garanteratskatteunderlag har givits en definition i paragrafen. Härigenom har en särskildbestämmelse motsvarande 4 § lagen om skatteutjämningsbidragblivil överfiödig. 3 och 4 §§ Paragrafernamoisvarar 5 och 6§§ lagen om skatteutjämningsbidrag och innehåller procentsatserna för grundgarantin. 5 § Prop. Paragrafen motsvarar 7§ lagen omskatteutjämningsbidrag och innehåller bestämmelser om beräkning av garanteradskattekraft genom lillägg till eller avdrag frän grundgarantin. Justeringarnahänför sig till åldersstrukturens -och för kommunerna även den sociala strukturens - påverkan pä kosinaderna. Förlandstingskommunerna - och de kommuner som inle ingår i landsling - är detfråga om inverkan på kostnaderna för sjukvård. För kommunerna gäller det fleraverksamheier avseende i första hand barnomsorg, skola och äldreomsorg. Tillägg skall också görasom befolkningsminskningen har överstigit femprocent. Paragrafen moisvarar 3 § lagen om skatteutjämningsbidragoch innehåller den grundläggande bestämmelsen om alt skatteutjämningsbidragelmotsvarar tillskoll av skatteunderlag multiplicerat med skattesatsen. En skatlesalssom översiiger en viss nivä beaklas dock inte fulll ul. Den maximala skattesatssom ligger till grund för beräkning av skatteutjämningsbidrag är förlandsiingskommun, kommun som ingär i landsiingskommun och annan kommun 13: 50,16 resp. 29: /skr. Paragrafen motsvarar 13 § lagen omskatteutjämningsbidrag. Av lagtekniska skäl har skatieutjämningsavgifiendelals upp i tvä delar, grundavgift som omfattar den proportionella delen avavgiften och tilläggsavgift som omfattar den progressiva delen. Paragrafeninnehåller den grundläggande bestämmelsen om dessa två delar. Vidare klariäggsall tilläggsavgift skall betalas endast om det egna skatteunderlaget översiigervad som moisvarar av medelskatlekraflen. Paragrafenmotsvarar delvis 2 och 3§§ lagen om skatteutjämningsavgifl och innehållerbestämmelser om grundavgiften. Underlaget för avgiften är såväl egetskalleunderlag som tillskoll av skalleunderlag. Avgiften är -eflerövergångsåren - per skallekrona för landsiingskommun och perskallekrona för kommun. Paragrafen motsvarar delvis 2 och 3 §§ lagen omskatteutjämningsavgifl och innehåller beslämmelser om den progressiva avgiftensom skall belalas om del egna skalteunderiaget överstiger vad som motsvarar130% av medelskatlekraflen. Underlaget för avgiften är det egnaskatteunderlaget. II § Prop. Paragrafen motsvarar 9§ första stycket lagen omskatteutjämningsbidrag och 5 § lagen om skalleutjämningsavgift. Någonbestämmelse motsvarande andra slyckel i förslnämnda paragraf har inle tagits uppi förslaget. Vid sammanslagningar eller uppdelningar av kommuner bör ändringgöras i bestämmelserna omgrundgaranii i 4§. 12 och 13 §§ Paragraferna moisvarar 11 och 12 §§ lagen omskatteutjämningsbidrag samt6 och - i viss mån - 4§§ lagen om skatteutjämningsavgifl. Paragrafen moisvarar 14 § lagen omskatteutjämningsbidrag och 7§ lagen om skalleutjämningsavgift. Bestämmelsernaär i huvudsak oförändrade. Paragrafen har emellertid justerats med hänsyn tilldet nya sätl för utbetalning avkommunalskaltemedel somjag föreslagit i det föregäende. Paragrafen motsvarar 16 § lagen om skalteutjämningsbidragoch 8§ lagen omskatteutjämningsavgifl. Dennya lagen föresläs träda i krafl . T.o.m. bidragsårel 1987 skall den gamla lagen tillämpas. Avövergångsbestämmelserna framgår den successiva sänkningen av grundgaranliernaunder övergängsären, är 1988 med högsl och är 1989med högst dock inle till lägrenivå än , samt av grundavgiften , dvs. lill 20 resp. perskattekrona för landstingskommun och till 33 resp. för kommun. Jag tar här upp de ändringar som föranleds av del nyasyslem för utbetalning av kommunalskaltemedel somjag föreslagil i del föregående.Därutöverföresläs några ändringar lill följd av den föreslagna lagen om skatleutjämning. I 52 §uppbördslagen (1953:272) införs en beslämmelse om att landstingskommunernas ochkommunernas inbetalning av innehållen preliminär skatt sker genom avräkning motkommunalskatiemedlen. Innehållen kvarstående skall bör inle omfattas avsystemet, eftersom den innehålls endast under tre av årets månader() och redovisas i särskild ordning . Bestämmelserna görs genomen hänvisning i 9§ lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbelsgivare tillämpligaock- Prop. 1986/87: 100 såpå månadsavgift (den löpande inbetalningen av arbelsgivaravgifter). 9 Däremoi undanlas genom en ändring i 14 § sammalag kvarstående avgift frän avräkningen. Enligt 54 §uppbördslagen skall uppbördsdeklaration (avseende säväl innehållen skatlsom arbetsgivaravgift) lämnas den 18 i uppbördsmånaden. Enligt förslagelskall landstingskommuner och kommuner lämna sädan deklaration senasl den 12.För all länsskatlemyndighelen skall hinna verkställa avräkningen och utbetalaresterande belopp i rätl lid är det nödvändigt atl redovisningen tidigareläggs. \ 4§ lagen(1965:269) med särskUda bestämmelser om kommuns och annan menighelsutdebitering av skalt, m.m. las in en beslämmelse om all vad som återstår sedan avräkning harskett enligt nämnda lagrum samt lagen(1962:392) om husirulillägg och kommunall bosladslillägg till folkpension och14 § lagen om skatteutjämning skall belalas ut den 20 . belalas församlingsskattliksom kommunalskatt ut den 18 och 20 ivarje månad. Pä grund av församlingarnas anlal bör de inte tas med iavräkningssystemel. I stället genomförs genom en ändring i 4a§ samma lag den förenklingen att hela utbetalningensker den 18 . Jag hemställer att regeringen föreslår attanta förslagen fill 1. lag om skatteutjämning, 2. lagom ändring i uppbördslagen (1983: 272), 3. lagom ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 4.lag om ändring ilagen (1965:269) med särskilda beslämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatl, m. m., 5.lag om ändring ilagen (1982:221) med särskilda beslämmelser angående del kommunala skatteunderlaget m. m. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. Prop.1986/87: 100 1 statsbudgeten för innevarande budgetår har anslagetSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. förts upp med 12 586,5 milj.kr. Från anslagetbeslrids skatteutjämningsbidrag lill kommuner och landstingskommuner enligt lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag, lagen om skatleutjämning saml lagen(1982:221) med särskilda beslämmelser angåendedet kommunala skatteunderlaget m.m. Ytterligare föreskrifter för bidragsgivningen finns i förordningen (1979:363) om skatteutjämningsbidrag.Vidare beslrids kosinaderna för skatleuijämningsnämnden, som är ett rådgivande organ i fräga om extraskatteutjämningsbidrag. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att tillSkalteutjämningsbidrag lUl kommunerna m.m. för budgetårel 1987/88 anvisa eltförslagsanslag av . Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av kommunala företagsbeskattningen I statsbudgeten för innevarande budgelår har anslagetBidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen förtsupp med 1 569 milj. kr. Frän anslagetbestrids bidrag till kommunerna som kompensation fördel intäktsbortfall som uppstår i samband med atl denkommunala beskaltningen avjuridiskapersoner upphör (prop. 1983/84: 133 bil. 1, FiU 39, rskr 422, SFS 1984: 504).Första bidragsårel var . För är 1986 beslutade (prop. 1984/85:150, FiU 29, rskr 29) atl kompensationen skulle reduceras med 30kr./inv. eller 250 milj. kr. Regeringen har i seplember 1986 fastställt de definitiva beloppen för är 1987 lill sammanlagi 1 569 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår rtksdagen all lill Bidragtill kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen /88 anvisa etl förslagsanslagav . F. Övriga ändamål Prop.1986/87: loo Bidrag till vissa internationella byråer och organisationerm. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslaget bestrids f.n. bidrag lill nordiska skailevelenskap-liga forskningsrådel. Medelsbehovei för näsla budgetår beräknarjagtill avrundal . Anslaget har varil oförändrai sedan budgetårel1979/80. Jag föreslår därför en höjning med . Jag hemställer allregeringen föreslår alt till Bidrag tillvissa internationella byråer och organisationer m.m. för /88anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon 1985/86 Utgift 13 751400 1986/87 Anslag 16700000 1987/88 Förslag 16500000 Enligt lagen (1960:603)om bidrag lill vissa handikappade ägare av molorfordon ulgår bidrag avstatsmedel till sädana handikappade motor-fordonsägare som har befriats fränåriig vägtrafikskalt. Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängdbensin som för ägare av bil uppgär lill 700 liler och för ägare av motorcykeltill . Bidragen utgår i efterskott för budgetår. Ärendenom bidrag handläggs av RSV. RSV föreslär - medulgångspunkl i nu gällande skattesatser och med hänsyn till all den särskildaavgiften på bensin fr.o.m. gjorts om lill en särskild skalt -atl anslaget /88 beräknas till . Anlalelbidragsberättigade beräknas därvid av verkel lill ca 10000. Jag föreslår mol bakgrundav tidigare budgetårs utfall atl anslaget förs upp med . istatsbudgetförslaget för /88. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag tUl vissahandikappade ägare av molorfordon för /88 anvisa etlförslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 150124 ' ' 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Från della anslag bekostasslatliga investeringsbidrag enligt dels lagen (1975: 1149) om statligtinvesieringsbidrag för invenlarieanskaffning, dels lagen (1978: 951) omstatligt invesieringsbidrag för vissa byggnadsarbelen. Möjligheten lillinvesieringsbidrag upphörde . För budgetårel 1987/88 kan endaslbelopp på grund av överklagade beslul komma att utbetalas. Med hänsyn härtillföreslär jag alt anslaget förs upp med ett formelll belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag iillvissa investeringar förbudgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från detta anslagbekostas exportkredilbidrag enligt lagen (1978:401) om exportkreditslöd. En förutsätlning för attexportkreditslöd skall komma i fråga är bl. a. alt exportkreditavtalel ingåttsföre utgången av . Ansökan om slöd görs i försia hand hosexportkrediinämnden. Nämnden prövar om de allmänna förutsättningarna för stödföreligger. Siödet ges i form av antingen elt avdrag vid inkomsttaxeringeneller elt skatlefrilt bidrag. Bidrag ulgår bara om avdragel inte kan utnyttjasskallemässigl. Ansökan om utbetalning av bidrag skall göras hos riksskatieverkelsenast efter del all exportföretagets taxeringar för beskattningsårethar vunnii laga krafl. Under de år möjlighet funnits fillexportkredilbidrag har endasl elt fålal ansökningar inkommit till RSV. Då någonprognos för budgelår 1987/88 inle låter sig göras föreslär RSV all anslaget lasupp med . Nägon tillförlitlig beräkning av medelsbehoveiunder della anslag är inle möjlig all göra. Förulom svårighelen atl överblicka omfattningen av under laget för exportkredilstödet är del omöjligl att förutse taxeringsulfaUel och 107 de därav föranledda yrkandena om bidrag. Med hänsyn till osäkerheten om Prop. 1986/87: 100 vilketmedelsbehov som kan bli akluelll förordar jag all anslaget förs upp Bil. 9med elt formelll belopp av . också i slatsbudgelen för budgelåret1987/88. Jag hemsläller all regeringen föreslår alt tillExportkredilbidrag för /88 anvisa elt förslagsanslag avI . Täckande av förlustertil! följd av vissa statliga garantier 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Under detta anslagredovisas, brutto, den statliga garantiverksamheten. Även fortsättningsvis bör för vissagaranlisystem särskilda anslag under resp.huvudlilel belastas vid eventuella infriande av slatliga garantier. För degaranlier där della inte är fallet bör detta anslag belastas vid evenluella förluster.För atl upprätthålla principen om bruttoredovisning har redan tidigare särskilda inkomsttitlar inrättats för,dels influtna avgifter för slatliga garantier, dels återbetalning av tidigareinfriade stafliga garantier. I förslagel tillstatsbudget bör anslaget föras upp med ett belopp av I . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Täckande av förluster tillföljdav vissa statliga garantier för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder 1985/86 Ulgift 95 141 1986/87 Anslag 1585 000 1987/88 Förslag 1 190000 Från anslaget beslrids f n. ulgifter förarvoden, expenser m.m. för resegarantinämnden.Medelsförbrukningen för resegarantinämnden beräknas till . Anslaget för slatenskrigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämndhar tidigare redovisats under anslaget D12. m. m. Jagföreslår nu all anslaget förs samman med övriga anslag under denna rubrik. Medelsförbrukningen för nästa budgetär beräknarjag för slatens krigsförsäkringsnämnd . och för statens krigsskadenämndtill . Vidareavser regeringen atl inrätta ett ekonomiskt råd den . Från anslaget bestrids vidare kostnadernaför kontraktsdelegafionen.