prop · GA0336 · 1986-12-31 00:00:00 — Skälen för min bedömning: Personalpoliflkkan definieras som de uttryckta värderingar, mål, principer och rikflinjer somligger flll gmnd för det personaladministraliva arbelel. Det åligger varje myndighelatt, inom ramen för de mål som statsmakterna fastställer, formulera en konkret personalpolitiksom kan flllämpas i det dagliga arbetet. Inom vatje försvarsgren kanförsvarsgrenschefen ge handlingsregler för de lokala myndigheterna i personaladminislrativafrågor. Detsamma gäller för överbefälhavaren beträffande militärbefälhavarnaoch övriga myndigheler inom huvudprogrammel Operafiv ledning. Mol bakgmnd avden strävan, somjag inledningsvis berörde, all decenlralisera ansvar ochbefogenheter inom statsförvaltningen kan jag inle se alt det föreligger ett såstarkt behov av en samordnad personalpoliflk inom försvarsmakten all just dennaskyldighet i förfallning måsle åläggas ÖB. Jag anser att en decentraliseringinom det personalpolitiska området underlättas om ÖB:s här behandladeskyldighet upphör. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringenatt verksamhetsförordningen ändras i delta avseende. Jag vill emellertidframhålla all en sådan ändring inte påverkar ÖB:s programsamordnande uppgifler.ÖB skall också i fortsättningen kunna meddela övriga myndigheler inomförsvarsmakten föreskrifter för att uppställda mål för produktionen skall näsmed elt så rationellt utnyttjande av resurserna som möjligt. Minbedömning: De försvarsspecifika personal- och ekonomiadminislrativadalasystemen bör lills vidare behållas. Jag är dock inle beredd att här föreslå ändringarbeträffande ansvarsfördelningen inomförsvaret för de nuvarande försvarsspeciflka systemen. Utredningensförslag: De nuvarande försvarsspeciflka datasystemen inom personal- och ekonomiadminislralionbör lills vidare behållas. FCF bör ha huvudansvarei för drift och utveckling avdessa system. Remissinstanserna: Medundantag av slatens löne- och pensionsverk (SPV) och slalskonlorel ärremissinstanserna eniga om att de försvarsspecifika syslemen bör bibehållas. SPVförklarar sig beredd alt delta i en fördjupad analys som mer framlidsinriktatbör la sikle på att belysa kostnader och besparingseffekter förstatsförvaltningen i sin helhet. Statskontoret anför att del nu är angeläget atlgöra en sludie om elt gemensamt huvudmannaskap för ekonomi- ochpersonalredovisning inom hela statsförvaltningen. Beiräffande förslaget allöverföra del ansvar som ÖB nu har för vissa datasyslem lill FCF råder delademeningar. Skälen för min bedömning:Utredningen har inle funnit några fördelar med alt nu frångå deförsvarsspecifika dalasystemen. SPV och statskontoret förordar att frågan uiredsytteriigare, dock utan atl direkl påvisa några avgörande nackdelar mednuvarande ordning. Beiräffande frågan omansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter inom försvarsdepartementels omrädenär del gäller de nuvarande försvarsspecifika personal- och ekonomiadminislralivadatasystemen är jag inle beredd alt här förorda någon ändring. Etl slulliglställningstagande för en ändrad ansvarsfördelning kräver ytterligare underlag bl.a.rörande kopplingen till de krigsorganisaloriska behoven. Jag finner det naturiigtalt försvarei noga följer del arbete som bedrivs rörande de framlida personal-och ekonomiadministrativa datasystemen för hela statsförvaltningen. I dessa frägoravser jag återkomma till regeringen. 2.4 Vissanämnder inom det militära försvaret 2.4.1Militära arbetstidsdelegationen och försvarets arbetstidsnämnd Minbedömning: Den verksamhel som bedrivs av mililära arbetstids-delegationen ochförsvarels arbetslidsnämnd bör inle bedrivas i myndighetsform. Arbelsgivarnaoch arbelslagarna på del statliga områdel bör själva kunna Iräffa avtal om partssammansatlaorgan för dessa uppgifler. Utredningensförslag: Utredningen har ifrågasatt behovet av de särskilda delegalioner ochnämnder som inom försvaret arbelar med arbelslidsfrågor. Remissinstanserna:ÖB framhåller alt en nära och förtroendefull samverkan måste ulvecklas mellanhandläggare pä olika nivåer inom försvarsmaklen och SAV om sådanasamverkansorgan som försvarets arbetslidsnämnd och militära arbetstidsdelegalionenavvecklas. anser i likhei med utredningen all mililäraarbelstidsdelegationens och försvarets arbelslidsnämnds existens bör bliföremål för omprövning. FCTF anser att mililära arbetstidsdelegalionen ochförsvarels arbetslidsnämnd har elt visst värde som plattform för informelladiskussioner och ser del som önskvärt all denna funkiion löses på någol annal sätlom dessa organ avskaffas. anser all delfinns ell värde i alt behålla försvarels arbetslidsnämnd. Skälenför min bedömning: Mililära arbetstidsdelegalionen och försvarets arbetslidsnämndhar lill uppgifl alt lämna råd lill myndigheler inom försvarsdepartementels verksamhelsområdei frågor som rör centrala arbetstidsavtal och tillämpningen av dessa påmyndigheterna. Delegalionen och nämnden, som är partssammansatla, har hafl atttolka de skilda arbetstidsavtal som slutils lill följd av mängden skifiande verksamheiersom bedrivs vid myndigheterna inom fjärde huvudlileln. Dessa organ inrättadesunder en lid dä medbesiämmandei i arbetslivet ännu inle tagil fasiare formeroch behovel av avtalsiolkning var mer utpräglat. Ulvecklingenpå del arbetsrältsliga omrädei och lillkomslen av del slatligamedbestämmandeavtalet har banal väg för en decentralisering av beslutsfattandetlill den nivä där verksamhelen bedrivs i frågor som rör förhållandel mellanarbetsgivare och arbelslagare. Kompeiensen vad gäller lolkning av arbetslidsbestämmelser,liksom andra för anställningen viktiga frågor, har sålunda ökal väsentligt inommyndigheterna. Del föreligger därför enligl min mening inle längre behov avatt i särskild författning reglera hur nämnder av det slag jag berört skallvara sammansatia och vilka uppgifter de skall ha. Om rådgivande organfortfarande behövs för lillämpningen av centrala arbetstidsavtal, ter det sig enliglmin mening naturligt atl parterna på arbetsmarknaden själva avtalar om all inrällasådana. Del ankommer på regeringen alt besluta i dessa frågor. 2.4.2 Försvarets skolnämndoch försvarets personalvårdsnämnd Minbedömning: och försvarels personalvårdsnämnd böravvecklas och verksamheten knylas till funkfloner inom försvarsmaktens centralaledning. Utredningensförslag: Uiöver mililära arbetstidsdelegalionen och försvarels arbetslidsnämndpekar utredningen på att även andra nämnder, såsom försvarets skolnämnd ochförsvarets personalvårdsnämnd, skulle kunna upphöra genom alt deras uppgifterförs lill någol annal organ. Vissa besparingar skulle härigenom kunna uppnås. Remissinstanserna:Av remissinstanserna har endast FCF yltrat sig. Verkel har inget alt erinra motutredningens förslag. Skäletför min bedömning: har till uppgift alt lämna råd lillförsvarsmaktens myndigheter i fråga om utbildning av militär personal och verkaför alt aniagningsbeslämmelser och utbildning anpassas till ulbildningen inomdel allmänna utbildningsväsendet. Nämnden skall vidare lillse all samordningsker mellan försvarsgrenarna inom utbildningsområdet och följa ulvecklingeninom detla. Dennya befälsordningen, som infördes , innebar slora förändringar avutbildningen till och av yrkesofficerare inom försvarei. Redan före dennareform hade utbildningen i allmänna ämnen i slor utsträckning förts över lillolika former av civil utbildning. Jag bedömer att de flesta frågor som berör skolnämndensansvarsområde nu kan ul genom konlakt direkl mellan berörda myndigheter.Behovet av etl särskilt organ för samordning har därmed upphört. Enliglmin mening kan den sakkunskap som finns företrädd i försvarels skolnämnd knylasfill ÖB och övriga myndigheter inom försvarsmaklens cenirala ledning ulan atlen särskild nämnd behöver finnas inrättad för ändamålet. Nämnden kan därför enliglmin mening avvecklas. ingår representanter för de fyra slörsta riksdagspartierna,arbetstagarorganisationerna och de värnpUktiga. Nämnden har till uppgifl allgenom vägledande och rådgivande verksamhel samt genom egna inilialiv främjaförsvarels personalvård. Ulvecklingenpå det arbetsrättsliga områdel och den försiärkning av personalfunktionen pålägre regional och lokal nivå som skelt genom bl.a. tillkomsten avpersonalvårdskonsulenter vid förbanden har gjort att försvarelspersonalvårdsnämnd inle längre har samma uppgift alt fylla som då deninrättades . Jag anser därför att nämnden bör kunna avvecklas. Jag villockså erinra om militäriedningens rådgivande nämnd som - förulom ÖB ochförsvarsgrenscheferna - består av förelrädare för de fyra störstariksdagspartierna. Till den rådgivande nämndens uppgifler hör bl.a. att lämna synpunkierrörande personal, utbildning och organisafion. Delankommer på regeringen att besluta i dessa frågor. 2.5Inrättande av tjänster med förordnande för bestämd tid. Mittförslag: Tjänsterna som rikshemvärnschef, chef för och chefför försvarshögskolan samt chef för försvarets förvallningsskola inrätlas somordinarie Ijänster med beteckningen p, dvs. tillsätts med förordnande förbestämd tid. Skälenför mitt förslag: Tjänsler som myndighetschef och motsvarande befallningar inomförsvarsmaklen vid myndigheter som lyder direkt under regeringen är vanligeninrättade som ordinarie tjänster med beteckningen p, dvs. de tillsätts medförordnanden för bestämd tid, vanligen . Molsvarande gäller även flertalelövriga mililära ijänster som normalt besätts med generalspersoner ellerflaggmän, dvs. Genom beslut (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU9, rskr. 271) har 13 sådana tjänsler, bl. a. Ijänsterna som chef för försvarsgrensslabernaoch tjänsterna som stabschef vid militärområdesstabema, vilka fidigare varfullmaktstjänster, omvandlats så alt de kan tillsättas med innehavare medförordnande för bestämd lid. Syftet härmed var atl skapa fömtsättningar förall Ijänstelillsältningar på denna nivå kan ske i den ulslräckning som motiverasav kommande rekryteringsbehov till högre tjänster. Eftersom tjänsterna somnämnts tidigare flllsatles med fullmakt och pensionsåldern för dessa Ijänsterär , har kraven på personalrörlighet inte helt kunnat flllgodoses. Avmililära urvalstjänster som avses för generalspersoner eller flaggmän och har65 års pensionsålder är alltjämt tjänsterna som rikshemvärnschef och chef för mililärhögskolaninrällade som ordinarie tjänster och flllsätls med fullmakt. Även tjänslen somchef för försvarshögskolan är en fullmaktstjänst och om innehavaren är militärtjänsteman är pensionsåldern . Tjänslen som chef för försvarets förvallningsskola,som också är en fullmaktstjänst, kan besättas med såväl militär som civiltjänsteman. Förhär angivna ijänster bör kraven på personalrörlighet kunna flllgodoses på molsvarandesätl som fldigare nämnda riksdagsbeslut syflade flll. Dessa tjänsler börsålunda vara inrättade som ordinarie ijänster med beteckningen p. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår atl 1. bemyndiga regeringen atl inräita en ijänst med beteckningen p som chefför försvarels personalnämnd, 2. bemyndiga regeringen all inrälla ijänsler med beteckningen p för rikshemvärnschef,chef för , chef för försvarshögskolan och chef för försvarets förvaUningsskola, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i Prop.1986/87:36 fråga om överklagande i personalärenden samt vad jag i övrigt haranfört om personalfrågor inom försvaret. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilagal Prop.1986/87:36 Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig överbetänkandet (Ds Fö 1985:6) Personaladministration m. m. inom försvaret Yttrandenhar avgetts av överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, chefenför flygvapnet, försvarels civilförvaltning, fortifikaflons-förvallningen,, försvarels forskningsanstalt, försvarelsrationaliseringsinstitut, försvarels förvallningsskola, försvarels datacentral,, överstyrelsen för ekonomiskl försvar, riksrevisionsverkei,, statens löne- och pensionsverk, jägarregemenle,livgrenadjärregementet. flygflottilj, statskontoret, slalens arbelsmarknadsnämnd.Centralorganisationen /SR, saml Slalstjänstemannaseklion. TCO-S har överlämnal yllranden frånOfficerarnas , och . Förteckning över remissinstanserna och deras huvudsakligainställning till betänkandet (Ds Fö 1986:2) Besvär i personalärenden inomförsvaret Efterremiss har yllranden över betänkandet avgetls av kammarrällen i ,överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet,försvarels civilförvaltning, försvarels sjukvårdsstyrelse, försvarels malerielverk,värnpliktsverket, försvarels förvallningsskola, försvarels personalnämnd, slalensräddningsverk, överstyrelsen för civil beredskap, riksrevisionsverkei, slalensarbetsgivarverk, och CentralorganisationenSACO/SR. Kammarrätteni finner all förslagel slår i god överensslämmelse med rikllinjeroch flilstyrker utredningens förslag. Erforderliga förfatiningsändringar bördock enligl kammarrättens uppfattning remissbehandlas. Ledamöierna i försvarelspersonalnämnd bör inte bli alllför många och ålminstone ordföranden bör, enliglkammarrällen, besitta juridisk kompetens. Överbefälhavaren(), som inhämtat yttranden från militärbefälhavarna och chefen förförsvarets medicinalkår, anför all ÖB kunde vara besvärsinslans förmyndigheterna inom huvudprogram 1 - 5 medan kunde varabesvärsinstans för resterande myndigheler inom försvarsdepartementets område. Ellannal allernaliv skulle enligt ÖB vara all slalens arbetsgivarverk tog hand omalla besvärsärenden. ÖB anser dock all försvarels personalnämnd är elllikvärdigt allernaliv och motsätter sig därför inle utredningens förslag. Chefenför armén anser att utredningens bedömningar är riktiga och har ingel all erinramot dess förslag. Chefenför marinen biträder de förslag som ulredningen lämnar. Chefenför fiygvapnel tillstyrker ulredningens förslag. ifrågasäller om del behövs någon besvärsräll itillsättningsärenden. Om rälien lill besvär skall behällas har civilförvah-ningeningen erinran mol ulredningens förslag. Enligt civilförvaltningens uppfattningbör besvärsprövningen uigöras av en ren lämplighetsprövning snarare än en regellolkning.För all de bäsla fömtsällningarna för delta skall uppnås bör överbefälhavareneller någon försvarsgrenschef samt ell anlal verkschefer ingå i nämnden. Civilförvaltningenhar ingen erinran mol all försvarets skolnämnd och försvarelspersonalvårdsnämnd upphör genom all uppgiflerna förs till något annal organ. Försvaretssjukvårdsstyrelse anser all besvär skall handläggas och beslutas på det sällsom utredningen föreslår. tillstyrker ulredningens förslag. Försvarets per sonalnämnd bör dock tillföras adekvat kompelens för uppgifterna. rielverket vill varna för en lyp av inslansjäv som kan uppstå i den situa tionen atl försvarels personalnämnd har anvisal någon lill en ledig Ijänst och myndighelen inle tillsätter tjänsten med den person som anvisats. har ingetalt erinra mol utredningens förslag. 1986/87:36 finner dettilltalande att en omläggning av besvärsordningen enligt förslaget kan skegenom så begränsade förändringar som de föreslagna. Verkel anser atlpersonalnämnden bör informera om principielll viktiga avgöranden. Försvarelsförvallningsskola biträder ulredningens förslag. tillstyrker förslagen och anför all nämnden behöver förstärkasmed ytteriigare handläggare och all anlalel ledamöter behöver utökas. anser att det är väsenlligl all alla slatliga besvär behandlas avsamma insians och föreslår all slalens arbetsgivarverk skall överpröva besvären. Överstyrelsenför civU beredskap anser sig höra fill den civila delen av statsförvaltningenoch menar att slatens arbetsgivarverk bör vara besvärsinslans i samtliga falldär tillsättningsbeslut i första insians fattats av en central myndighel inomden eivila delen av statsförvaltningen. Riksrevisionsverkeianför att verket avstyrkte förslaget i besvärspröv-ningsutredningens betänkandeom som besvärsmyndighel för beslul av centralförvaltningsmyndighet. Verket anser all försvarets personalnämnd, med hänsyntill organisationsstmkiuren inom försvarsdepartementets område, är ellgodtagbart alternativ inom della område. saknar enprecisering av förslaget om omfördelning av resurser för att finansieranämndens verksamhel. anser atl överprövningsmöjlighel skall finnas. Arbetsgivarverketanser alt överprövningen kan göras av en frislående nämnd med erforderligkompetens. Cenlral myndighet, l.ex. försvarsgrenschef, bör beredas tillfälle attyttra sig över beslut av lokal myndighel. att del kan ifrågasättas humvida verket skall vara prövningsinstans ifrågor som inle har förmånskaraklär, t.ex. fråga om huruvida änstledighel skallbeviljas eller ej. motsätter sig inle all en reformerad försvarets personalnämndbljr högsia besvärsinslans i personalärenden inom försvarei. TCOanser vidare atl del flpns ett visst värde i all behålla försvarels arbetslidsnämnd. CentralorganisationenSACOISR anser atl försvarets personalnämnd bör kunna vara besvärsinslans förmyndigheterna inom huvudprogram 1-5. För de civila myndigheterna bör statens arbetsgivaraverkvara den instans som överprövar besluten. I övrigl instämmer /SR i Svenska Officersförbundetsyltrande. Förbundet anser atl flera omsiändigheter ta-lr för altöverbefälhavaren och försvarsgrenscheferna borde vara besvärs-prövande myndighelermen lillslyrker all besvärsprövning läggs på försvarats personalnämnd.Förbundet är ivecksamt lill om försvarels personalnämnd bör ges de disparata uppgiflersom del skiille innebära all föra över uppgifter från nämnder som kan komma allavvecklas och från regeringen i del fortsatta delegeringsarbetet.