prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — 3 Strålningsrisker och olycksberedskap 3.1 Luftmassor med aktivitet från nåddeSverige och i mindre omfattning den 8-9maj. Regn medförde att det kraftigaste nedfallet av radioaktiva ämnen kom i ettområde runt , i Sundsvall-Härnösand-Örnsköldsviksområdet och i vissa delarav . Vissa områden fick en markbeläggning av cesium 137 som överstiger300000 Bq/m. Detta lokalt höga värde kan jämföras med medelvärdet ur följandesammanställning, som visar vilka ungefärliga mängder radioaktiva ämnen som igenomsnitt fallit ner över på grund av resp. på grundav kärnvapenproven på 1960-och 1970-talen. Nedfall i (Bq/m, genomsnitt) Cesium (134-1-137) Strontium (90) Plutonium (239-H240) De uppskattningar av människors stråldoser i ochrisken för skador till följd av det radioaktiva nedfallet som gjortsär preliminära. Mätningar görs direkt på människor för att följa upp deteoretiska uppskattningarna. I allmänhet kan sägas atl stråldoserna som erhållits frånde moln med radioaktiva ämnen som passerade över är små. Den stråldos som kommer att erhållas genom livsmedel ärfortfarande svår atl uppskatta. Målsättningen var att ingen skulle få mer än 5 mSv och att stråldosen i genomsnitt skall under- 19 stiga 1 mSv/år. Detstörsta dosbidraget väntas komma frän den direkta strålningen från Prop.1986/87: 159 radioaktiva ämnen på marken. Hittillsvarande beräkningar tyder päatt de mest bestrålade individerna i kan ha fått en stråldos på upp till5 mSv under är 1986. Osäkerheten är stor beroende bl. a. på vistelsevanor ochpä olika bostäders skärmande effekt. Den totala stråldosen över en femtioårsperiodkan komma att uppgå till del tiodubbla för de mest bestrålade individerna.Detta är långt under de stråldoser då akuta skador kan uppkomma. Däremot antasvarje stråldos medföra en ökad risk för cancer. Allmänhetenhar reagerat kraftigt. Forskning pågår beträffande den information allmänhetenfått och reaktionerna t. ex. i form av oro och rädsla. Expertgruppenredovisar två ambitionsnivåer för olycksberedskapen. Den lägre nivån motsvararbefintlig olycksberedskap men med de förbättringar som föreslagits avregeringen med anledning av erfarenheterna från Tjernobyl. Den högreambitionsnivån beskriver tänkbara ytterligare förbättringar. För bägge nivåernaläggs stor vikt vid beredskap mot olyckor i utlandet. Expertgruppenförordar att frågan om ytteriigare förstärkning och andra åtgärder beträffandeberedskapen mot kärnkraftsolyckor tas upp till noggrant övervägaitde på basisav det nu tillgängliga materialet inklusive statens rapportom utvärdering av verksamheten efter . 4 Förtida avveckling av kärnkraften i Enligtgällande riksdagsbeslut skall kärnkraften vara avvecklad . Framtill avvecklingen får de i drift varande tolv kärnkraftsblocken användas i denutsträckning säkerhetskriterierna tillåter. Expertgruppen redovisarförutsättningar för och konsekvenser av några olika alternativ med snabbareavveckling av kärnkraften. Gruppenhar valt att för varje alternativ beskriva hur avvecklingen kan genomföras, såatt merkostnaden blir så låg som möjligt inom ramen för angivnamiljörestriktioner. Detförsta alternativ som redovisas är en snabbavveckling av allkärnkraft. Den totala elproduktionskapaciteten utan kärnkraft är perår. På så kort sikt som finns inte möjlighet att bygga nya kraftverksom skulle kunna ge något nämnvärt kapacitetstillskott. Förbrukningenav elenergi var ca (inkl. nätförluster). Elförbrukningen måstedärför vid en snabbavveckling reduceras med /år. För att uppnå dettakrävs att större delen av elvärmen ersätts med annan uppvärmning, att de mest elkrävandeindustrierna lägger ned driften och aU resten av elförbrukningen dras ned med15-20%. sådan situation är en höjning av elpriset otillräcklig som styrmedel, varför starka administrativa styrmedel - typ direkta förbud mot vissa elanvändningar - måste sättas in. Svårigheterna att snabbt.anpassa indu- 20 striprodukfioneneller kompensera elbortfallet i hushållen skulle medföra Prop. 1986/87: 159avsevärda samhälleliga påfrestningar och kostnader. Man riskerar en instabilmarknadssituation som leder till stora effektiviletsföriuster i resursanvändningen. Med den flexibilitet som finns i uppvärmningssystemet bl.a. kombisy-slem för olja och el - kan elförbrukningen ersättas.Vidare finns viss outnyttjad kapacitet för elproduktion. 1 vilken utsträckningdenna situation innebär att någon eller några reaktorer kan tas ur drift omedelbartkan inte bedömas generellt. Begränsningarna i överföringskapaciteten mellanolika delar av landet innebär restriktioner som är specifika för vart och ettav kärnkraftverken. Expertgruppen har inte haft möjlighet att närmare utredahur förhållandena i fråga om överföringskapacitet påverkar möjligheterna att taenskilda reaktorer ur drift. möjliga produktion är ca /är,vilket motsvarar av elanvändningen i . Elförsörjningen iSydsverige kan inte med bibehållen leveranssäkerhet om Barsebäcksverketskulle tas ur drift . Den tillgängliga produktionskapaciteten ioljekraftverket i , och överföringskapaciteten i frånövriga räcker inte helt för att täcka bortfallet av Barsebäcksverket.Det finns dock möjlighet att under de mest kritiska tiderna kopplabort vissa större kunder och geografiska områden. Om sådan bortkoppling inte görs ökar risken för elavbrottunder höglast-tid. Risken gäller i första hand en regional störning i Skåne.Det finns emellertid också risk för att en regional störning leder till enlandsomfattande störning. Några fasta leveranser av el från som väsentligtkan öka leveranssäkerheten under höglasttid kan man inte räkna med inom denkorta tid som här är aktuell. Med en förstärkning av överföringskapaciteten frånMellansverige skulle dock leveranssäkerheten kunna utan ökad risk förelavbrott. Nätförstärkningen kan ske med nya 400-kilovoltsledningar. Planerings-ochbyggtiden för en sådan är om arbetet forceras och alla tillstånd kan fåssnabbt. Expertgruppen har vidare studerat ett alternativ med ensuccessiv urdrifttagning av kärnkraften ,dvs. Expertgruppen har utgått från att den ökning avmarginalkostnaden för elproduktion som blir följden då kärnkraftsaggregatenbörjar tas ur drift får fullt genomslag hos alla elabonnenter. Detta skulleinnebära en generell ökning av elpriserna med ca /kWh jämfört med . En sådan prishöjning på el bedöms leda till en minskningav elförbruk ningen med ca /år inom sektorerna hushåll och uppvärmning (spa rande och ersättning med annat bränsle) och ca inom industrin och speciellt då den elintensiva industrin (ersättning med annan energi, elspa rande, ändrad produktion och nedläggning). Denna minskning skall ses i relation till den elförbrukning räknat med för om kärnkraften avvecklas fill , nämligen . DeUa innebär atl elproduktionssystemet kan behöva dimensioneras för en årsförbruk- 21 ning om ca . Dettabetyder i sin tur att man måste vara beredd på Prop. 1986/87: 159 att kraftulbyggnadermotsvarande en produktion om ca /år kan komma att krävas. Beslutom byggande av nya kraftverk måste i detta alternativ fattas sä snartsom möjligt. Därefter måste utvecklingen följas och planeringen varaflexibel för att överutbyggnad eller elbrist skall Avgörandeför vilka slag av kraftproduktion man väljer att bygga är det tekniskautvecklingsläget och kostnaderna för de olika kraftslagen, de fysiska ochpolitiska begränsningarna samt ledtiderna för utbyggnaderna. I kostnadernaingår merkostnader för att uppnå de miljökrav som expertgruppen förutsatt. Delånga ledtiderna (tid för tillståndsgivning och byggande) begränsarvalmöjligheterna vid en utbyggnad som skall ske lill i huvudsak känd och kommersiell teknik. Motdenna bakgrund konstateras att utbyggnader i detta alternativ är möjliga iungefär följande utsträckning, räknat som årsproduktion: - Mottryck ca , i huvudsak kolbaseradkraftvärme. - Vattenkraft maximalt 3 TWh.Därvid fordras sannolikt särskilda åtgärder för atl påskyndaprövningsförfarandet. - Kondenskrafi för huvuddelen avvad som återstår. För en omfattande utbyggnad som skall vara i drift inom 10 årmåste man räkna med att i huvudsak välja kommersiell teknik. Att låta andel av erforderliga utbyggnader utgöras av oprövad teknik skulleinnebära ett risktagande. Då det gäller bränsle måste man i första hand räknamed kol. En större utbyggnad av naturgaseldade kraftverk skulle kräva förhandlingarom import av stora kvantiteter naturgas till . Naturgaseldade kraftverkär därför knappast ett alternativ för en utbyggnad avslutad . För ved-eller torveldade kraftverk utgör kostnaderna en restriktion. De bränslevolymersom är tillgängliga för elproduktion är också begränsade. Enkärnkraftsavveckling , som skisserats i ovanstående scenario, innebärkostnader, som i sista hand måste betalas av hushållen i form av minskatutrymme för privat och offentlig konsumtion. Det innebär alltid kostnader attsluta utnyttja produktionsanläggningar innan deras ekonomiska livslängd löptut. Kärnkraftens kostnader för bränsle, drift och underhåll torde i varje fallunder ligga avsevärt under kostnaderna för deersättningsalternativ som finns lillgängliga. Detär inte möjligt att med rimlig säkerhet beräkna kostnaderna för samhällsekonomin vid en sådan tidigarelagd avveckling. Expertgruppen har ändå gjort några modellkalkyler som avser att belysa inverkan på försörjningsbalans och industristruktur i . De pekar på ett tionsbortfall i storleksordningen , eller ca 1,av den privata konsumtionen om kostnaderna skall betalas utan fördröjning genom minskad privat tion. Resurser måste då omfördelas såväl till ökade investeringar som till exportindustri och importkonkurrerande industri för att klara elförsörj ningen och motverka den ökade bränsleimportens inverkan på bytesba lansen. I jämförelsealternativet med avveckling kommer kraven på resursöverföringar först . Expertgruppenskalkylexempel bygger på förutsättningen alt stabilise- Prop. 1986/87: 159ringspolitiken kan hantera de balansproblem, som uppkommer under omställningsperioden.Då ställs krav på en jämförelsevis restrikfiv flnanspoli-lik. Det finns inteutrymme för att kompensera hushållen för de höjda elpriserna genom högrelöneökningar - det skulle endast leda till högre inflation och balansproblem iutrikeshandeln. Däremot kan givetvis fördel-ningspoliliska åtgärder bli aktuellaför att mildra konsekvenserna för särskilt utsatta kategorier av hushåll. Jämfört med flertalet andra länder i väriden har Sverigelåga elpriser. Detta har lett fill en svensk industristruktur med högelförbrukning. Ser man till pågående strukturförändringar inom industrin kantvå rörelseinriktningar urskiljas. Den ena är en förskjutning från fillverkningsindustritill fristående tjänsteproduktion. Den andra är en förskjutning från naturresursnärabranscher som gruvor, skogsindustri och metallframställning tillverkstadsindustri och kemisk industri. Del går inte att entydigt säga hur dessa tendenser skullepåverkas av en kärnkraftsavveckling . Extremt elkrävande verksamheterinom metallverk och kemisk industri skulle emellertid drabbas hårt av de höjdaelpriserna och en del av dem skulle slås ut. Exportinriklad industri med lågelförbrukning, t. ex. verkstadsindustri, skulle å andra sidan kunna gynnasgenom de generella stabiliserings- och industripolitiska åtgärder som blirnödvändiga. Konsekvenserna för vissa andra branscher, exempelvis massaoch papper, är svåra att bedöma. 1 massa- och pappersproduktionen utgör elkostnadenen jämförelsevis hög kostnadsandel. I och för sig är därför lönsamhetenkänslig för prishöjningar. Men denna industrigren är också i hög grad exportinrikladoch skulle därför gynnas av den omställning mot ökad export som måste bli enföljd av avvecklingen. Modellkalkyler som gjorts beträffande avvecklingsalternativel1987-1997 pekar på ganska mättliga effekter avseende såväl sysselsättning somproduktion för industrin som helhet. De regionala konsekvenserna blir troligensmå betraktade på landsdels- eller länsdelsnivå. Däremot kan vissa enskildakommuner och lokala arbetsmarknader drabbas hårt av elprishöjningarna. Därliksom i kärnkraftskommunerna kommer det att krävas riktade arbetsmarknads- ochregionalpolitiska insatser, om inte allvariig arbetslöshet skall uppkomma. Valfriheten då det gäller teknik för ny elproduktion ärstarkt begränsad vid en avveckling . Ökad valfrihet i detta hänseendenäs om avvecklingen kan förskjutas framåt i tiden. Expertgruppen har därförgjort en skiss på en kärnkraftsavveckling där genomförandel sträcker sig övertiden 19872005. Grundtanken är därvid att ägnas åt aktivplanering för omställning av elanvändningen och åt att utveckla olika slag avalternativ miljövänlig kraftproduktion. På elanvändningssidan får industrin därigenom längre tidpå sig för omställningen, vilket bl. a. torde kunna leda till en väsentligt större effekli visering av elanvändningen än . Mera elvärme kommer sannolikt att bytas mot andra uppvärmningsformer, vilket väntas medföra ytterligare minskningar av elanvändningen (ca /år). Påelproduktionssidan ökar möjligheterna att bättre utnyttja mottrycks- Prop.1986/87: 159 underiagen i fiärrvärmesystemen, bl. a. genom småskalig kraflvärme.Samtidigt hinner vissa nya förbränningstekniker som ännu befinner sig på förkommersielltstadium mogna. Detta gäller t. ex. tekniken med förbränning i trycksatt fluidiceradbädd eller tekniken med kolförgasning - gasrening - gasturbin/ångturbin ikombinerad cykel. Båda dessa tekniker kan tillämpas i kraftvärme- ellerkondenskraftverk. Med kolförgasningslekni-ken kan låga utsläpp . Dettainnebär möjligheter till mera restriktiva utsläppsnormer för kraftproduktion.Det blir också längre tidsfrist för förberedelser för eventuell naturgaseldadkraftproduktion. Vindkrafttekniken, som står inför etl nyttutvecklingsskede, kan inom denna längre tidsram hinna utvecklas så atl den kostnadsmässigtkan konkurrera med annan elproduktion. Enannan viktig faktor i sammanhanget är att en förlängd avvecklingsperiod tordeöka möjligheterna för svensk industri atl ytterligare utveckla aktuellatekniker och bygga upp kapacitet på området. Delta kan i sin tur leda tillexportmöjligheter. 5 Hälso- och miljökonsekvenser 5.1 Riskbedömningar och olycksrisker Skadligabiverkningar kan uppkomma vid all mänsklig verksamhet. Åtgärder motenergisystems biverkningar, med effekter på hälsa, miljö och säkerhet, börenligt expertgruppens mening avvägas på samma sätt som för annan samhälleligverksamhet. Därigenom kan statsmakterna bättre än som sker prövaolika förslag till åtgärder för att minska riskbelastningen för befolkningen idess helhet inklusive riskerna från olika energialternativ. Det finns enligtexpertgruppens mening anledning för statsmakterna att pröva olika åtgärder somskulle underlätta mer enhetliga riskbedömningar än vad som sker . Iexpertgruppens rapport kapitel F finns en redovisning av olycksrisker vid olikaenergislag som kan ersätta kärnkraften. Stora olyckor med många dödade har bl.a. inträffat vid vattenkraftdammar, gas- och oljeutvinning i kolgruvor och vidgasanvändning. Beträffande nya energislag har vi av naturiiga skäl inte så storerfarenhet av riskerna. Expertgruppenhar inte haft tid att studera arbetsmiljöproblemen med olika energislag. Energisparande,inklusive utnyttjande av solenergin för uppvärmning, innebär oftast mindrerisker än flertalet metoder för el- eller värmeproduktion. Expertgruppen villemellertid peka på vissa risker för hälsan och miljön i detta sammanhang. Ivärmepumpar, som kan ses som ett slags energisparutrustning, används förnärvarande uteslutande freoner som medium för processen. Freon används bl. a.även i vissa isoleringsmaterial (t. ex. frigolit). Freoner, som släpps ut iatmosfären, kan skada ozonskiktet som skyddar oss mot ultraviolett strålningoch påskyndar även den s. k. växthuseffekten. Energisparandei bostäder och lokaler pä senare år, främst genom tät- 24 ning ochminskad luftväxling, har medfört en kraftigt ökad exposition för Prop. 1986/87:159 radon. Denna ger ett genomsnittligt dosfillskotl fill den svenska befolkningenav 2-7 mSv/år, varav större delen tillkommit efter sjuttiotalets energikriser.Möjligheten att minska radonhalten och spara energi diskuteras i enbilaga. Som jämförelse kan nämnas att nedfallet i från Tjernobylolyckanger ett genomsnittligt dostillskott mindre än i mSv/år. 5.2 Allmänna miljösynpunkter på avvecklingen Avvecklingsalternativen har analyserats frånmiljösynpunkt, varvid säkerhets- och strålskyddssynpunkter behandlas i ettsärskilt avsnitt som refereras längre fram. Den nuvarande syradeposifionen över och helaCentraleuropa leder till omfattande effekter i miljön. För att fä en återhämtning av försurade områden ochförhindra en fortsatt försurning av de känsligaste områdena är en 80-procentigminskning av svavelnedfallet jämfört med nödvändig. Delta innebär attinte ens referensallernativet, med de förutsättningar som är antagna när detgäller begränsning av svavel- och kväveoxider i , är tillräckligt för attnå denna målsättning. Nedfallet av kväve i bör reduceras jämfört med för atl förhindra långsiktiga effekter påmiljön. Den bedömda utvecklingen, som baserar sig på dagens miljökrav i ,innebär en ökning av kvävenedfallet jämfört med dagens nedfall i allaalternativ inklusive referensalternativet. Avveckling av kärnkraften innebär atl delsvenska kraflpro-duktionssystemet måste utnyttjas maximalt. Även gasturbinerbehöver användas för att täcka elbehovet under vissa tider. Elförbrukningeninom industrin och övrigsektorn sjunker markant. Det kommer atl ta tid innan nyproduktionskapacitet hinner byggas ut och innan utrustning för att begränsautsläppen av svaveldioxid och kväveoxider kan tas i drift. Miljökonsekvenserna på kort sikt kan bli märkbara videnskilda anläggningar, särskilt vid oljekondenskraftverket i , därkväveoxidutsläppen tillsammans med befintliga utsläpp av kolväten frånindustrier ger ökad förutsättning för ozonbildning. Därutöver kommerluftkvaliteten i tätorter att i viss utsträckning försämras. Miljökonsekvenserna på lång sikt skiljer sig inte märkbartfrån alternativet avveckling av kärnkraften . Detta alternativ kanmedföra atl ett flertal kolkondensblock måste byggas i landet. Dessutom ökardriften vid de befintliga oljeeldade kondenskraftverken samt mottrycksanlägg-ningarnainom industrin och fjärrvärmeverken. En ökad användning av olja i stället förel inom bostadssektorn förutses också. I expertgruppens studie har detförutsatts att de oljeeldade kondenskraftverken förses med avancerad utrustningför att ta bort svavel- och kväveoxider ur rökgasen. Miljökonsekvenserna blir bl. a. att möjligheterna attbegränsa kväveoxidutsläppen försvåras och uppskjuts i tiden. Målsättningen om en 65-procentig reduktion avsvavelutsläppen till är 1995 kan inte uppfyllasutan kompletterande åtgärder såsom l.ex. 1986/87: 159 svavelhalti eldningsoljor. Miljö-och hälsokonsekvenserna bedöms i liten utsträckning avvika från referensallernativet.Lokalt kommer dock miljöförhållandena att försämras. Omfattningen är beroendepå lokaliseringen av större energiproduktionsanläggningar. Avvecklingav kärnkraftverket i medför ökad drift av det oljeeldadekondenskraflverket i . Den ökade driften medför alt åtgärder måstevidtas för atl begränsa utsläppen av svavel- och kväveoxider. Avvecklingeninnebär också en ökad drift av mottrycksan-läggningar inom industrin och inom Qärrvärmeverken. Hälso-och miljökonsekvenserna kommer inte att märkbart avvika från referensallernativet.Lokalt kring beräknas effekten bli mer märkbar. Expertgruppenhar även belyst vilka effekter en avveckling av kärnkraften i och ivärlden skulle få. Somnämnts tidigare krävs en 80-procentig reduktion av svavelutsläppen för allhejda markförsurningen och begränsa försurningsskador i sjöar och vattendrag.Expertgruppens studie visar att det krävs mycket långtgående åtgärder för altnå detta mål. En avveckling av kärnkraften i innebär att det blir dyrareatt nå målet, men atl målet inte är omöjligt att nå. Expertgruppenhar också låtit ulföra en studie som visar på effekten på klimatet vid enavveckling av kärnkraften i och världen. Studienvisar att avveckling av all kärnkraft i världen endast marginellt påverkartemperaturen globall. Studienvisar också att klimalproblemen inte kan undvikas, eller ens mildras, med ävenen kraftig utbyggnad av kärnkraften. avvecklingsallernativ som ovan skisserats kommer energisystemet att tillstor del baseras pä kol och olja. De miljöproblem som är förknippade med dessabränslen är främst klimateffekter och försurning av mark och vatten. Förnybaraenergikällor innebär oftast mindre miljöproblem i dessa avseenden. Om man skallåstadkomma ett trendbrott när det gäller att begränsa koldioxidökningen iatmosfären krävs globalt en ökad energihushållning och att de förnybaraenergikällorna får en ökad andel i energiförsörjningen. 5.3Säkerhets- och strålskyddssynpunkter på avvecklingen Redovisningenav strålskydds- och säkerhetsaspekterna koncentreras på riskerna för en stor reaktorolycka. Sannolikheten för att en mycket stor olycka skall inträffa kan inte anges eller har mycket stora osäkerhetsin tervall där den kan bedömas. Expertgruppens bedömning är att ingenting har framkommit nu som ger anledning att ändra tidigare uppfattning att det är ytterst osannolikt att någon sådan olycka skulle inträffa under hela det svenska kärnkraftsprogrammet. Det kan emellertid inte hell uteslutas att man skulle kunna fä stora utsläpp av radioaktiva ämnen liknande dem i Tjernobyl. Blandsvenska reaktoriägen är unikt genom den stora befolk- Prop.1986/87: 159 ningskoncentrationen i omgivningen. En stor olycka där skulle alltsåkunna få särskilt allvariiga följder. Stora delar av t. ex. och Köpenhamnskulle kunna behöva utrymmas och i så fall för perioder av många är. Föratl minska riskerna med kärnkraften har statsmakterna i redan beslutat atlavveckla den senast är 2010 samt vidtagit en rad åtgärder för att höjasäkerheten och minska konsekvenserna av en eventuell reaktorolycka. Omvi fortsätter reaktordriften till är 2010 med en successiv avveckling under desista fem åren, kommer vi att uppnå ytteriigare ca 260 reaklor-driftär. Ensnabb urdrifttagning av reducerar det framlida utnyttjandet lillca 220 reaktordriftår. I alternativet med en påskyndad avveckling under entioårsperiod skulle det fortsatta utnyttjandet av kärnkraften i Sverigebegränsas till drygt 100 reaktordriftår, dvs. ungefär hälften av föregående. Ensnabb avveckling av samtliga reaktorer innebär att man blir av med allarisker för stora reaktorolyckor i . Detta skulle emellertid innebärastora ekonomiska konsekvenser för samhället. Avvecklingav innebär atl man undanröjer risken för att ett område medstora befolkningskoncentrationer i och skulle kunna kraftigtberöras av en stor reaktorolycka. En avveckling skulle leda tillstora problem med leveranssäkerheten för el i . Enpåskyndad avveckling av kärnkraften skulle innebära en halvering avdet framtida kärnkraflsutnyttjandet jämfört med alternativet med ensnabbavveckling av Barsebäcksverkel och i övrigt referensalternativet, dvs.avveckling . Remissyttranden över material överlämnat av energirådettill regeringen 1 Remissinstanserna............................................. .. 28 2 övergripande frågor ......................................... .. 29 2.1 Bör riskbilden för svenskareaktorer omprövas? . 2.2 Bör gällande riktlinjer förkärnkraftens avveckling ändras eller 2.3 Bör stängas föreövriga kärnkraftverk? 2.4 Alternativa avvecklingsplaner ........................ .. 35 2.5 Styrmedel införkärnkraftsavvecklingen ........... 35 2.6 Skadestånd, kompensationer ochandra ersättningsåtgärder .. 38 2.7 Finansieringen avkärnavfallsprogrammet ........... 38 3 Reaktorsäkerhet ochstrålskydd ......................... 39 3.1 Reaktorsäkerhetsfrågor................................... 39 3.2 Strålskyddsfrågor .......................................... 41 4 Energisystemet införavvecklingen......................... .. 42 4.1 Energianvändningens utveckling ...................... .. 42 4.2 Möjligheter till ersättande el-och värmeproduktion 46