prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — a. om de regler om ledighet som finns i många olika förfatiningar kansammanföras lill ell mer enhetligt syslem. Vissa näringar har av tradition varit omgärdade avbestämmelser som tämligen ingående reglerat marknadsliUlrädet. Betydelsefullasleg i avreglerande riklning har tagits på flera sådana områden. Reformernahar genomgående lill följd alt del blir lättare för nya företag all vinnatillträde på marknaden. Konkurtensen ökar därmed. Utländska banker har numera tillåtelse att etablera sig iSverige. har också beslutats att svenska banker skall få räu attinrätta fliialer i utlandet (prop. 1986/87: 12, NU 16, rskr. Del har ocksåblivk lätlare för nya bolag att bedriva försäkringsrörelse och för befintligabolag atl utvidga sin rörelse lill nya försäkringsgrenar. Prövningen av ulländska företagsförvärv föreslås nu bliförenklad i enlighet med vad jag kommer atl beröra. a. alt förvärv av mindre företag helt undantas från tillslåndsplikl. Ett område som särskilt förtjänar att nämnas i sammanhangetär kommunikationssektorn, som har stor betydelse för den induslriellainfrastrukturen. Här har ett omfattande förenklingsarbete inletts. Inom den yrkesmässiga godslrafiken på väg har sålundaslegvisa reformer genomförts. har senast (prop. 1986/87:5, ,rskr. 68) beslulal att behovsprövningen vid godslinjetrafik och vidtransportförmedling skall slopas. Inom busslrafiken minskar fr.o. m. år 1989lidigare tillståndsprövning, som trafikhuvudmännen kan handla upp trafiktjänstermer marknadsmässigl. På laxiområdel inleds nu ett reformarbete i syfle altminska regleringen och förbättra kundservicen (prop. 1986/87: 5, , rskr.68). Även inom luftfarten har avreglerande åtgärderbeslutats (prop. 1986/87:4, , rskr. Inom ramen för del skandinaviskaluftfartssamarbelet kommer den s. k. fraktchartern atl i princip släppas heltfri. På teleområdet har televerkels lidigare gällande monopolpå att ansluta telefoner till del allmänna telenätet numera upphört.Televerkets roll som provande och godkännande organ för utrustning som skallanslutas till telenätet utreds på regeringens uppdrag. Jag vUl i detla sammanhang också beröra vissa förändringarsom avses Underlättat marknadstillträde och ökad konkurrens skei den s. k. träfiberprövningen, vilken sker enligt regler i 136a § byggnadslagen. Den hittillsvarande utformningen av reglerna som syftar tillalt trygga råvaruförsöriningen till svensk skogsindustri har visat sig medföraadministrativt krångel och stelheler på marknaden. Byggnadslagen upphör attgälla den . Jag avser att senare föreslå regeringen att lägga framförslag om en ny prövningsordning. En väsentlig inskränkning iprövningsskyldighelen planeras därvid ske. Anlalet prövningspliktiga företaginom skogsindustrin kommer genom förslaget att minska från för närvarandeomkring 450 företag till omkring 60 företag. Enviktig aspekt av förenklingsarbelet är ansträngningarna atl uppnå en ökadinternationell harmonisering. Dessa har intensifierats både i det internordiskasamarbelel och på en bredare internationell bas. Del rör sig om elt mödosamtarbete, där resultat kan uppnås först efler långa förberedelser. Etthuvudmål för det nordiska samarbetet är att utveckla som hemmamarknad.De nordiska regeringarna har lagit fram ell förslag lill ell nordisktsamarbelsprogram som kommer att föreläggas Nordiska Rådel. Ifråga om lekniska handelshinder är slutmålet atl varor från etl nordiskl landutan hinder skall kunna marknadsföras i de övriga nordiska länderna. Dettafömtsätter att föreskrifterna är likvärdiga och att principen om ömsesidigterkännande av provningsresultat tillämpas. Måletför arbetet vad gäller övriga icke-tariffära handelshinder, t.ex. reglerna föroffenllig upphandling, är att uppnå största möjliga marknadstillträde förvaror och tjänster. Föralt förebygga all nya handelshinder uppstår, föreslås att myndigheter när deöverväger att föra in nya eller ändrade bestämmelser först bör underrättamotsvarande myndigheler i andra nordiska länder. Detaktuella EFTAlEG-samarbelet har mot bakgrund av EG: s arbete på att skapa eninlern marknad inriklals på sakområden. Man vill åstadkomma en parallellutveckling och förhindra uppkomslen av nya handelshinder. Ett område därförhandlingarna jusl avslutals gäller införandet av ett enhetligt tulldokumentför hela del europeiska frihandelsområdel. Dokumentet skall användas både videxport, transit och import. Till detta kommer att man också förhandlar om engemensam transiteringsordning. EGoch EFTA-länderna har också kommit överens om att fr. o. m. den 1 juli 1987införa s. k. periodiska varucertifikat, dvs. etl varucertifikat per företag ochår i stället för etl per sändning. I utfärdas omkring en miljonvarucertifikat , varför reformen kommer att leda till ekonomiskavinster för förelagen och mindre byråkrati. Inomolika bransch- och sakområden bedrivs harmoniseringsarbelel genom särskildasamarbetsorgan. Som exempel på vad som uppnåtts hitfllls villjag här lyftafram elt par för företagen vikliga samhällsavsnilt. Påbyggområdet år ett av målen atl samordna byggbestämmelsema i de nordiskaländerna. Gemensamma nordiska riktlinjer har tagits fram på etl flertalämnesområden. De införs nu successivt i resp. land. Elt annat inlernordisklsamarbete gäller ömsesidigt godkännande och kontroll av byggprodukter.Gemensamma produklregler föreligger för fem vamgrupper. På trafikområdet har konkreta harmoniseringsåtgärder påsenare tid vidtagils successivi när del gäller en rad fordonsbeslämmelser.Harmoniseringen sker här i första hand på alleuropeisk bas inom ramen församarbetet i ECE. I årets budgelproposition har ålgärder föreslagils för allSverige skall kunna anpassa sina bärighetsregler för huvuddelen av det svenskavägnätet lill införda EG-direktiv. De årliga företagsekonomiskavinsterna för svenska förelag av de harmoniserade belastningsbestämmelsema harberäknats uppgå till belopp på . Inom flera andra delar av det trafikpolitiska områdelundersöks på intemordisk bas förutsättningarna för att taytteriigare harmoniseringssteg. Det gäller bl.a. möjligheterna att införalikartade regler för fordonsavgifter i de nordiska länderna och att ökaenhetligheten i i fråga om beslämmelser för enlreprenadmaskiner. Regler om teknisk provning och kontroll återfinns inom ettstort antal myndighetsområden och påverkar därför många företag inom olika branscher.Området har prioriterats av regeringen i förenklingsarbetet. Flera initiativhar tidigare redovisats för . Bl.a. har en ny lag om obligatorisk kontroU genom tekniskprovning m.m. (prop. 1985/86:27, NU 8, rskr. 96) trätt 1986. Ettviktigt syfle med denna lag är att öka flexibiliteten i den kontroll som skergenom teknisk provning och som är tvingande. Den nya lagen ger ökad möjlighetatt ha kontrollordningar som lar hänsyn till företagens egna kontrollåtgärder.Tillverkarnas egna provningsresultat kan i ökad utsträckning läggas till grundför beslut om godkännande. kan medföra belydande förenklingar för mångaförelag. Sedan förenklingsarbetet senast redovisades för riksdagenhar regeringen på mitt förslag lagt fram en proposiiion om dels en nykonlrollordning för handeln med äddmetaUarbeten, dels förenklade former förkontroll av volym och vikl. Förslagen har godtagits av (prop.1986/87:8, NUS, rskr. Nya arbetsformer för att uppnå en effektivsamhällskontroll med mindre detaljstyrning prövas nu på flera håll iförvaltningen eller uireds av kommittéer under regeringen eller genommyndighetsinlerna initiativ. Detta gäller bl.a. miljöskydds- ocharbetsmiljöområdena. Frågan om ändrade kontrollformer för elektrisk materiel isyfte att uppnå ökad säkerhet och europeisk harmonisering bereds för närvarandeinom regeringskansliel. Jag vill också hänvisa till de uttalanden till förmänför ett ökat inslag av egenkontroll som regeringen gjort i anslutning tillförslagel om en ny plan-och bygglag som behandlals av (prop.1985/86:1, BoU 1986/87:1, rskr. Flertalet åtgärder som jag hillills nämnl har betydelseför företag i alla storieksklasser. Av skäl somjag berört är del dock för deminsta företagen särskilt viktigt med insatser för att förenkla de statligareglerna i administrativt hänseende och förbättra myndighelernashandläggningsformer, service, information etc. Alt så är fallet framgår av bl.a. en ulredning som statens industriverk gjort för normgruppens räkning(Krångelsverige Myt eller sanning? ; SIND 1986:4). Teknisk provning och kontroll Arbeletmed administrativa förenklingar börjar nu ge synliga resullal i Prop.1986/87:74 förvaltningen. En del myndigheter har i särskilda utvecklingsprojektmed bred personalmedverkan arbetat med frågorna. Detta gäller myndigheler medsä skiftande slorlek och förutsättningar som AMS och i Örebrolän. Flera av de förändringar som prövas ifrikommunförsöket, t.ex. på plan- och byggområdet i anslutning till en ny plan-och bygglag, syftar till administrativa förenklingar för enskilda och företag. En arbetsgrupp inom regeringskansliel arbetar för närvarandemed att la fram underlag för en översyn av metoderna att beräkna bostadslån ochlåne- och räntebidragsunderlag för ny- och ombyggnader. En uppgift för gruppenär att undersöka vad som kan göras för att förenkla och effekliviserabelåningssysiemets olika delar. Del flnns också goda exempel på hur man i enskildakommuner gör anslrängningar atl. lillsammans med de på lokalplanet verksammaslatliga förvaltningarna, skapa mindre krångliga handläggningsformer och ettförbättrat småföretagarklimat. Skatteadministrationen år ett fält där åtgärder frånslalsmakterna och skatteförvaltningen samspelat på ett positivt sätt och därytterligare åtgärder nu är på väg. Jag har tidigare berört elt antal förförelagen materiellt vikliga reformer. Till administrativa reformer sombeslutats tidigare hör den samordnade uppbörden av källskatt ocharbetsgivareavgifter liksom den slopade kommunala taxeringen avjuridiskapersoner fr. o. m. Sedan förenklingsarbetet geniemot näringslivet senaslsamlat anmäldes för har ytteriigare beslut tillkommit: - De administrativa rutinerna kringinvesleringsfonder har blivit enklare (prop. 1985/86: 150 bil. 1, SkU 50, rskr. - Uppbörden av kvarskatt har förenklats (prop.1985/86: 150 bil. I, SkU 50, rskr. - Ett nytt, förenklat taxeringsförfarande harbeslutats (prop. 1986/87:47, SkU 11 och 19, rskr. 95 och 101). Samlidigt med dessa åtgärder, som förutsatt förändringar ilagstiftningen, bedriver skatteförvaltningen ett internt förenklingsarbele.Förulom rena regelförändringar gäller anslrängningarna också servicen tillallmänhet och företag. En särskild serviceplan för skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet har antagils. Målen sätts i denna högt när det gäller bl.a.förebyggande företagsbesök och information till förelagen som komplemenl tillden traditionella skattekontrollen. Det fortsatta administrativa reformarbetet inomföretagsbeskattningen har som mål att deklaration och taxering skall kunnabaseras på ett standardiserat räkenskapsschema. 1 ett sådant system hämtasunderiag för taxeringen direkt ur företagens redovisning. harnyligen pä regeringens uppdrag redovisat förutsättningarna för en sådan reform.Beredningen av frågan vidtar nu inom . En typ av administrativa problem som uppmärksammats är desom uppstår när flera myndigheter uppträder som regelgivare eller regeltilläm- pare inom samma verksamhelsområde. Riksrevisionsverkei (RRV) har 72 nyligenpå regeringens uppdrag undersökt dessa med särskild tonvikt på de Prop.1986/87: 74 samordningsproblem som uppstår i samband med nyetablering avförelagoch de därmed förenade registreringsbehoven. (Samordnat myndighetsagerande. Enstudie av regler m. m; vid start av företag). 1RRV: s utredning diskuteras olika ålgärder som syftar lill atl åstadkomma ensamlad företagsregistrering och lill alt minska antalet myndigheter somnyföretagaren behöver kontakta och lämna uppgifter till. Jag bedömer atlålskilliga av de frågor som RRV aktualiserat behöver uppmärksammas i detfortsatta förändringsarbelei. Detarbele, som jag lidigare nämnt, med all avskaffa föråldrade och Övrigtonödiga författningar och dra klarare gränser mellan bindande föreskrifier ochallmänna råd har på några områden stor betydelse för näringslivet. Dettagäller t. ex. på arbelsmiljöområdel. Arbelarskyddsstyrelsen har här omarbetat sina anvisningar och föreskrifter. Arbetet har resulterati en förenkling av regelbeständet. Antalet författningar har kunnat nedbringastill ungefär hälften mot lidigare. Genom alt de nya föreskrifterna gjortsfunktionsinriktade, har den lolala regelmängden i själva verket minskat ännumer. Reglernas rällsliga status har dessutom gjorts tydligare. Ettarbele med motsvarande principiella belydelse för berörda förelag pågår förnärvarande på plan- och byggområdet, där statens planverk slutför utarbetandetav en ny svensk byggnorm i anslutning till den nya plan- ochbygglagstiftningen. 7.4 Det fortsatta arbetet med avreglering ochregelförenkling gentemot näringslivet Avvad jag sagt framgår att det gjorls framsteg jämfört med förhållandenaför , både när det gäller konkreta ålgärder och i fråga omattityderna i förvallningen. Fler myndigheter än lidigare har en positivinställning till atl kritiskt se över styrmedel och arbetsformer för all uppnåförenklingar i sitt eget och företagens arbele. Jagbedömer att även inställningen hos förelagen själva och deras organisationer iviss mån har förändrats i takt med att det kommii fram resultat frånförnyelsearbetet. Den nämnda utredningen av statens industriverk gerbelägg för detta. Kvarstående kritik synes oftare än tidigare kombineras med ennyanserad syn på vilken grad av regelförenkling som del är möjligl att uppnå ien samhällsförvaltning som den svenska. Enligtmin mening vore det dock fel alt slå sig till ro med det hUlills uppnådda.Hindren och trögheterna på vägen mot omtänkande och förnyelse är allljämlavsevärda både i förvaltningen och i en del branschkretsar. Statskontorethar på regeringens uppdrag i ett antal fallstudier undersökt drivkrafter och hinder i förenklingsarbelet. Verkels slulsalser är bl. a. att det behövs en starkare politisk markering än hitlills om avsiklen är all åsladkomma en förändring i samband med all man påbörjar översynen av etl regelområde. Statskontoret har också betonat vikten av alt avreglerings- och förenklingsålgärderna behandlas i en öppen utred- 73 ningsprocess,som de olika intressenterna bereds tillfäUe att följa och Prop. 1986/87:74påverka. Jaganser atl statskontorets slulsalser utgör värdefulla bidrag lill deballen omhur förnyelsearbetet bör läggas upp för att få gynnsammast möjliga föriopp ocheffekler. Idet fortsatta arbetet anser jag att det är nödvändigt atl odogmaliskl arbelalängs flera parallella linjer. En sådan är alt underlätta prövandet avalternativa vägar för den statliga regleringen av näringslivet. 1 detta syftebeslöt (prop. 1985/86: 142, NU 23, rskr. 336) atl vägarskulle öppnas för alt mer systematiskt än utnyttja försöksverksamheterule i förvaltningen. Försöksverksamheter förulsälls enligt riksdagsbeslutetbl. a. kunna utnyttjas för att pröva alternativa styrmedel. Jagvill även erinra om den pågående kvalitelsoffensiven. Etl ökat inslag avkvalitetsstyrning hos säväl myndigheter som företag bidrar till avregleringoch regelförenkling. Vidsidan av åtgärder som syflar till att åsladkomma en omprövning av befintligaregler, är det en vikflg uppgift för framtiden att stävja tillkomsten avbelungande nya regler. Den författning med detta syfte som hillills gälll, dens. k. begränsningskungörelsen, har varit förenad med vissa bris-ler. Vidare harefterlevnaden av kungörelsen från myndighelernas sida lämnat åtskilligt iövrigt att önska. Slat-kommunberedningenunder och normgruppen har tillsammans sell överbegränsningskungörelsen och lämnal förslag till en reviderad förordning (Bättreregelekonomi. Ds C 1986: 14). Förslaget inebär en skärpning av kravet på altmyndigheterna i samband med sin regelgivning gör ordentligakonsekvensberäkningar av bl.a. de kostnader för övrig förvallning, kommuner,företag eller enskilda som är förenade med genomförandet av tilltänkta regler.Jämfört med vad som gällt skärps också kravel på att myndigheterna iefterhand följer upp de koslnadsmässiga effeklerna av sin regelgivning. Liksomhittills förutsätts förslag som medför inte oväsentliga koslnadsökningar attunderställas regeringens prövning. Siat-kommunberedningens och normgruppensrapporl remissbehandlas . Närdet i övrigl gäller all åstadkomma incitament till fortsatt avreglering ochregelförenkling är detla en fråga som är intimt förknippad med de allmännaformer i vilka statsmakterna styr förvaltningen. Inle minst spelar här denbudgetmässiga styrningen av myndigheterna och den till denna knutnaincitamentsstrukturen en viktig roll. Dessa frågor övervägs fortlöpande inomregeringen. Det är regeringens avsikt att i ökad utsträckningsamordna avreglerings- och förenklingsarbelet med den treårsplanering som nusuccessivt införs i förvallningen. Sålunda kommer myndigheterna, i samband medatl direkliv för deras treårsplanering meddelas, atl ges anvisning om på vilkaområden det ankommer på dem all ta fram underlag för regeringens prövning, sombelyser effekterna av hittillsvarande regleringar samt tänkbara former avstyrmedelsskiflen, organisationsförändringar elc. och de berördakonsekvenserna av dessa. Jagvill slufligen för kännedom beröra vissa organisationsfrå- Normgruppens gor inom regeringskansliel som slår i samband med normgruppensframlid. Syftetmed normgruppen när den tillkallades var, somjag lidigare be- Prop. 1986/87:74rört, atl genom en lidsbegränsad insals dels få fram konkreta avregleringar ochregelförenklingar som kunde bidra lUl den industriella förnyelsen, dels få tillstånd mer långsiktigl verkande attitydförändringar till arbelel medförnyelsefrågorna geniemot näringslivet. Avsiklen var däremot inte att gruppensom ett permaneni organ skulle ersätta det arbete med de aktuella frågorna sombör ingå som en normal del av fackdeparlemeniens och myndigheternasansvarsområden. Jaganser alt denna målsättning bör kvarslå. Det betyder att normgruppen på siklbör kunna avvecklas som etl organ utanför den ordinarie linjeorganisationeninom . Med hänsyn till behovet att leda och följa utvecklingenav ett antal nu aktuella inkiativ bör normgruppen emellertid få verkaytterligare någon tid. Enligtmin bedömning kommer det även efter det att normgruppen har avvecklats allfinnas behov av att inom industripolitikens ram samlal överblicka och utredaeffekterna av den från olika håll utgående regleringen av näringslivet och attta initiativ till sådana förändringar som framstår som önskvärda frånnäringspolitisk utgångspunkt. Jag avser därför att, när normgruppen avvecklats,förlägga ett ansvar för dessa frågor i industridepartementets ordinarieorganisation. Delta innebär bl.a. alt de kontakter mednäringslivsorganisationerna och de fackliga organisationerna som normgruppenupprätthållit och som bedömts vara ömsesidigt värdefulla, kommer atl kunnafortlöpa som . 7.5 Förenkling och anpassning av den näringspolitiskafinansieringen Ettannat viktigt omräde för förenklingsarbelet är den näringspolitiskaflnansieringen. harjag redovisat de mer generella riktlinjerna för denäringspolitiska medlen. Där angavs förändringsstrategier för de olika typernaav näringspolitisk flnansiering, dvs. stöd, matchningsåtgärder, stimulanseroch statliga krediter. Jag skall här ge en samlad redogörelse för åtgärder sombeslutals eller föreslås för att åstadkomma förenklingar och anpassningar påområdet. Den näringspolitiskaflnansieringen har inte omfattats av normgruppens Överskådligt och verksamhet. I stället har en inlern översyn inom regeringskansliel skell. lättatt använda Som underlag för detla arbele har på industridepartementets uppdrag en brett upplagd sludie gjorts bland de små och medelstora företagen, för alt bl. a. undersöka deras ulnytljande av, attityder flll och kunskaper om den näringspolitiska finansieringen. Resulta ten av studien visar bl. a. att företagens attityder till näringspolitiskfinansi ering och service över lag är mycket positiva. Detta gäller framför allt FoU-sfimulanser, småföretagsstöd och regionalpolifiskl stöd. Ett problem, som framkom i undersökningen, är dock alt kunskapen om olika stödåtgär der upplevs som otillräckligt; särskilt småföretagen har ofta svårt att överblicka och använda systemet. Vidare har generaldirektören tersson på industridepartementets uppdrag sammanställt en promemoria med förenklingsförslag (Ds I 1986:5) Industripolitiskt stöd - några syn- 75 punkterpå förenklingar och effekiivisering. 1 denna ulredning framhålls bl.a. viktenav att begränsa antalet stödformer och stödorgan och att stödens finansiellautformning bör vara sådan atl den tillåter en flexibel anpassning till olikaföretags situation. Deviktigaste utgångspunkterna för förändringar av den näringspolitiskafinansieringen är att systemet skall vara överskådligt och lätl atl använda förföretagen och all det skall vara anpassat efter aktuella problem och behov.Detta innebär alt vägledande för arbetet är såväl mer renodlade förenklings-eller avregleringsaspekler som förändringar i industriutvecklingen och av t.ex. kredilmarknaderna. Merkonkret kan förenklingarna av den näringspolitiska finansieringen la sig flerautiryck. Del kan gälla all avskaffa eller att slå samman slödformer, för atlpå del sättet minska antalet program. Det kan också gälla att minska antaletorgan eller att förbättra samordningen och befogenhetsfördelningen dem emellanoch all göra deras profli klarare. Förenklingar kan också åstadkommas genom alladministrationen decentraliseras och all utformningen av de flnansiellainstrumenten görs mer flexibel, liksom atl stödorganens service ochinformalionsgivning förbältras. förenklingar av den näringspolitiska flnansieringen beslår av atl programavskaffas eller atl sammanslagningar av program görs. Flera sådana förändringarär beslutade eller föreslagna. Jagkommer senare atl föreslå att sysiemel med industrigaranlilån avskaffas vidutgången av innevarande budgetår. Eflerfrågan på dessa garantier har minskat,bl.a. lill följd av utvecklingen på kreditmarknaden. Forskningsbidraget tillteknikbaseräde småförelag bör också avskaffas från utgången av innevarandebudgetår. Styrelsen för teknisk utveckling har utvärderat verksamheten ochfunnit atl stimulanseffekterna är marginella. Behov av insatser för att nåsamma syfle som bidraget bör kunna tillgodoses genom insatser inomsmåföretagsområdel och del regionalpolitiska områdel. börstyrdsens för teknisk utveckling lån för ulrustning avvecklas. Efterfrågan pådessa lån har minskat, bl. a. på grund av alt lånens subventionsinnehåU i stortsett tagits bort. Del treåriga programmet för stimulans liU spridning avfiexibla tillverkningssystem som bedrivits vid statens industriverk bör inlefortsätta efter den nuvarande programperioden. Belydande insatser med delvissamma inrikining görs inom bl.a. styrelsens för leknisk utvecklingVerkstadstekniska program. Vidare har flera teknikcentra byggts upp, vilkaockså bidrar lill att nå det demonstraflonssyfle som låg bakom FMS-programmet.Regeringen kan lämna garanfler flll s. k. tillväxiinvestbolag med verksamhet iregioner med sysselsättningsproblem. Ett mycket begränsat belopp återstår avför detta ändamål anvisade medel. Jag räknar med atl medel för företag inom depriorilerade regionerna med likartad inriktning vid behov skall kunna avsättasinom ramen för regionalpoliliken, och därför bör ingen ny garantiram för dettaändamål läggas fast. Branschprogrammenvid statens industriverk har fått en mer offensiv inriktningoch genomgått andra betydande förändringar. Bl.a. har programmen för gjuterieroch för den glasindustrin Även den flnansiella stödformen slrukturgaran- Prop.1986/87: 74 tier har upphört. förenklingar tar sikte på att öka fiexibiUteten i finansieringen, så attindividuella anpassningar till olika behov hos företagen kan göras. Som jagsenare redovisar (avsnitt 10) föreslås alt styrelsen för leknisk utvecklingfår ökade möjligheter atl ge utfästelse om slöd.