prop · GA0347 · 1986-12-31 00:00:00 — Eftersom61 § har ändrats måste förevarande paragraf, som hänvisar till 61 §, justerasredaktionellt. Lagenom allmänna förvaltningsdomstolar 1 § Fjärdeslycket har ändrals till följd av mitt förslag om att mellankommunalaskatterätten skall avvecklas. Paragrafenhar justerats med anledning av inrättandet av länsskaltemyndigheter. Iparagrafen finns ell förbud för bl.a tjänsteman hos ochunderställda myndigheter att vara nämndeman i länsrätt. Detta förbud bör i ochmed utbrytningen av skatteavdelningen ur lill egen myndighetvidgas till alt avse även personal inom länsskattemyndigheten och dessunderställda myndigheler. Förstastycket har jämkats med anledning av den föreslagna avvecklingen av mellankommunalaskatteräiten. Lagen(1986:169) om ändring i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar Denändring som föreslås i denna paragraf i lagen om allmänna förvaltningsdomstolenhar av författningstekniska skäl tagits in i en särskild ändringslag. Iparagrafen har införts ett iredje stycke om all sådana mål rörande beskattningsom förekommer vid två eller flera länsrätter och som har nära samband medvarandra får föras samman till en länsrätt och att regeringen meddelar närmare föreskrifierom delta. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 2.2.2. Förslag fill närmarebestämmelser avser jag lägga fram för regeringen. Motsvarandebestämmelser finns för kammarrätternas del i förordningen (1977:937) om kammartätternasdomkretsar m. m. 1986/87: 47 9 kap. I och 2 §§ Ändringarna medför en begränsning av sekretessen försådana uppgifler som behövs för skattemyndigheternas diarieföring avöverklaganden till domstol. Lagen om förhandsbesked i laxeringsfrågor Ändringen beror på avvecklingen av AO. Som i avsnitt 2.2.3 skall AO också tills vidare fåföra lalan över beslul varigenom RSV meddelat förhandsbesked. I ikraftträdande-och övergångsbestämmelsema har därför lagits in all AO får la över den befogenhelatl anföra besvär som enligt 6 § tillkommer en länsskattemyndighet. a. atl länsskallemyndighetens rält atl anföra besvär över elt visst beslulfaller om AO med stöd av övergångsbeslämmelsen beslular att ta över frågan. Lagen om statUg förmögenhelsskalt 8 och 12 §§ I paragraferna finns bestämmelser som knyter an lill deklarationspliktsgränsenenligt 22 § 1 mom. TL. När den gränsen höjs är del angelägel atl ocksåbeloppsgränserna i förevarande paragrafer ändras. Lagen om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumuleradinkomsi Andra slycket har upphävts på gmnd av avvecklingen av MKSR. Genom den hänvisning till 4 § som finns i 8§ blir bestäm melsen i 4 § angående vart en ansökan skall ges in lillämplig även på de fall som avses i 8 § första stycket. Vid sådana ansökningar från skallskyldiga torde deklarationerna för det taxeringsår då inkomsien lagils till beskatt ning inle förvaras hos lokala skattemyndigheten utan hos den domstol som har prövat laxeringen. Det bör emellertid enligl min mening ändå innebära en vinsl atl ansökningen ges in fill lokala skattemyndigheten, eftersom akten skall innehålla längdutdrag på vilka inkomsten skall fördelas. Med hänsyn härtill och till att den skatiskyldige så långl som möjligt bör ha enhetliga regler att rätta sig efter, bör även en ansökan om skatteberäkning enligt 8 § första stycket ges in lill lokala skattemyndighe ten. Vidarehar det lilläggel gjorts att också 72 b § TL omnämns i första Prop.1986/87:47 slyckel. Även beslul enligl den paragrafen kan nämligen påverkarätten tiU skatteberäkning. Ändringarnainnebär att en ansökan hos länsrätt om skatteberäkning skall lämnas in lilllokala skaltemyndigheten i stället för som till länsrätten. Vidare stadgasall den omsländighelen atl ansökningshandlingarna getts in till feltaxeringsnämnd eller lokal skattemyndighet eller lUl en länsskatlemyndigheleller en länsrätt inte innebär hinder för ärendets prövning. Slutligen harvissa språkliga jusleringar i paragrafen vidtagits. Delhar tidigare saknats en övergångsbestämmelse till anvisningama tiU 4 § som moisvararden i SFS 1978: 316 tiU 69 § 3 mom. och 71 § TL. En sådan bestämmelse böremellertid finnas. Andrastycket har upphävts på grund av avvecklingen av MKSR. Ändringeninnebär att besvär över sjömansskaltenämndens beslut i ärenden som avses i 21§ 1 mom. vid 6) skall ges in lill beslutsmyndigheten. Förordningenom inkomstbeskattning av fideikommissbo, m. m. Förstastycket har ändrats till följd av avvecklingen av MKSR. Enligt den nya lydelsenskall i stycket angivna beskattningsfrågor handläggas av den länsrätt som har atlpröva besvär över inkomsttaxeringen av det bolag till vilkel fideikommissfaslighetenöverförts. Ändringarnai andra stycket är en anpassning fill de nya bestämmelserna i angåendeingivande av besvär. Ändringarnaär av redaktionell art. Lagenom Iryggande av pensionsutfästelse m.m. Bestämmelsen har justeratsmed anledning av bUdandet av länsskatiemyndigheterna. I fråga om pensionsstiftelsesrält att i vissa fall lämna lån och ställa säkerhet skall enligt 11 § tredje stycketifrågavarande lag vissa be- Prop. 1986/87:47 slämmelser i akliebolagslagen(1975: 1385) lillämpas. Del innebär bl. a. att i vissa fall skalllämna sitt medgivande till transaktionerna. Förevarande ärenden handläggs ochbeslutas inom skatteavdelningen hos . Dessaärenden bör också i fortsättningen handläggas inom skatteförvaltningen, dvs.hos länsskatlemyndighelen. Det kommer att ske genom att 12 kap. 8 §aktiebolagslagen ändras. En följdändring bör göras i förevarande paragraf föralt formuleringen skall omfatta även länsskallemyndighetens beslut i dessafrågor. Ändringarna har behandlats i avsnill 2.4.4. De hängersamman med bildandel av länsskatiemyndigheterna. Enligl den nya lydelsenbehöver det inle längre finnas ett allmänt ombud hos beskattningsmyndigheien,. I likhet med vad som sker på många håll skall det även ifortsättningen vara möjligt atl till ombud förordna Qänsleman som har hand om processföringeni exempelvis taxeringsmål. Del tillägg som har gjorts i första stycket beror påbildandet av länsskatiemyndigheterna. 12 kap. 8 § Bestämmelsen har ändrats med anledning av inrättandet av länsskatiemyndigheterna.Medgivande för akliebolag atl lämna lån till bl. a. den som äger aktier i eUerär styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget lämnas enligl dennaparagraf av . Dessa ärenden handläggs och beslutas inomlänsstyrelsens skatteavdelning. För atl denna ordning skall bestå ändraslänsstyrelsen till länsskatlemyndighelen. Ändringarna hänger samman med inrättandet avlänsskattemyndigheterna. Ärenden om tillstånd till omläggning av räkenskapsårenligt 12 § bokföringslagen och 8 § jordbruksbokföringslagen handläggs avskatteavdelningen inom . Skatteavdelningen handlägger ävenärenden om tillstånd enligl 22 § bokföringslagen och 18 §jordbruksbokföringslagen atl förstöra räkenskapsmalerial före den normala bevaringslidensutgång. För atl inte ändra på denna ordning i och med länsskallemyndighelernasbildande bör jusleringar göras i 12, 22 och 23 §§ bokföringslagen saml 8, 18och 19 §§ jordbmksbokföringslagen. 17 kap. 14 § Första stycket innehåller besvärsregler beträffandekommunala beslut som genom reformering av instansordningen i kommunalbesvärsmålbör överklagas till kammarrätt i stället för till förvaltningsmyndighel. 17 kap. 19 § 1 ell första siycke har tagits in bestämmelser omledningen och ansvaret för verksamheten beträffande faslighetstaxering.Bestämmelserna motsvarar den nya 18 § TL. Andra slyckel moisvarar 18 § iredje slyckelTL. 17 kap. 24 §, 18 kap. 22 och 24 §§ och 20 kap. 4 § Paragraferna har ändrats med anledning av inrättandet av länsskaltemyndigheter. 19 kap. I § Paragrafen har kommenterats i avsnitt 2.4.5. En ändring av redaktionell art har förelagils i försiastycket. I andra stycket har ordet taxeringsintendeni ändrals tilllänsskattemyndighet. 1 Iredje stycket har tagits in en särskild regel om vartbesvär av fastighetsägare eller kommun över fastighelstaxeringsnämnds beslutskall ges in. Regeln är uppbyggd på motsvarande sätt som bestämmelsen i 73 § TLom besvär över taxeringsnämnds beslut. När det gäller besvär över fastighelstaxeringsnämndsbeslul bör emellertid besvärsskrivelsen ges in lill lokala skattemyndigheten idet fögderi där fastigheten är belägen, även om den skaltskyldigeshemortskommun inte hör lill delta fögderi. Lokala skattemyndigheten i detfögderi där fastigheten är belägen har normall tillgång lill deklaralionshandlingarm.m. som behövs för aktkompletteringen. I Qärde stycket anges vart besvär av en länsskaltemyndighetskall ges in och i femte stycket atl länsrätten skall pröva om besvärsskrivelsenhar kommit in i rätt tid. Sjätte stycket innehåller en regel motsvarande den i 73 §femte stycket TL. Bestämmelsen motsvarar stadgandet i 75 § TL. 21 kap. 5 § och 24 kap. 2§ Prop. Jämkningarna beror på inrättandet av länsskattemyndigheter. 25 kap. 7 § Se kommentarerna lill 17 kap. 14 §. 29 kap. 2 § Jämkningarna beror på inrättandet avlänsskattemyndigheter. Även beiräffande besvär över fastighelstaxeringsnämndsbeslut bör den nya ordningen för ingivande av besvär tillämpas först vid 1988års taxering. Övergångsbestämmelser motsvarande de till TL har därför införts. Ändringarna har kommenterats i avsnitt 2.4.3. Lagen om punktskatter och prisregleringsavgifier 8 kap. 5 § Ändringarna medför att den ordning för överklagande avbeslut som anges i FPL kommer att gälla. Lagen om uppbörd av socialavgifier från arbelsgivare Genom alt bestämmelserna i stycket upphävs kommer deallmänna reglerna i FL och FPL angående överklagande av beslul att gälla. De bestämmelser i iredje stycket som anger all elt beslutav förvaltningsdomstol eller sjömansskallenämnden under vissa förutsättningarinte skall föranleda återbetalning har slopats. Detsamma är - som lidigarekommenterats - fallel beiräffande de motsvarande bestämmelserna i 87 § uppbördslagen. Förslagen till ändringar i de författningar somjag i detföregående inle har kommenterat särskilt är främsl av redaktionell art. 7 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen tUl 1. lagom ändring i laxeringslagen (1956: 623), 2. lag om ändring i uppbördslagen(1953: 272), 3. lag om ändring i lagen (1968:430)om mervärdeskatl, 4. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 5. lag om ändring i lagen(1986:169) om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980: 100), 7. lag om ändring i lagen(1951:442) om förhandsbesked i laxeringsfrågor. 8. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhelsskalt, 9. lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomsi, 10. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskall, 11. lag om ändring i förordningen(1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m., 12. lag om ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsulfäslelse m. m., 13. lag om ändring i vägtrafikskallelagen(1973:601), 14. lag om ändring i akliebolagslagen(1975: 1385), 15. lag om ändring ibokföringslagen (1976: 125), 16. lag om ändring i jordbmksbokföringslagen(1979:141), 17. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979: 1152), 18. lag om ändring i skalleregisieriagen(1980: 343), 19. lag om ändring i lagen (1984:151)om punktskatter och prisregleringsavgifter, 20. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbelsgivare, 21. lag om ändring i lagen(1908:128 s.l) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, 22. lag om ändring i kommunalskallelagen(1928: 370), 23. lag om ändring i lagen(1933:395) om ersättningsskatt, 24. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 25. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskall, 26. lag om ändring i lagen(1954:40) om särskild farlygsfond, 27. lagom ändring i förordningen (1957:686) om taxeringsväsendet under krigsförhållanden m. m., 28. lag om ändring i lagen(1958:575) om avskrivning å vissa oljelagringsanläggningar, m.m., 29. lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgmn-dande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, 30. lag om ändring i lagen(1962:392) om hustmtillägg och kommunall bostadstillägg till folkpension, 31. lag om ändring i lagen(1986:271) om ändring i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kommunall bosladslillägg till folkpension, 184 32. lag om ändring i lagen (1960:63) omföriustavdrag, Prop. 33. lag om ändring i lagen (1965:269)om särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebUering av skatl, m.m., 34. lag om ändring i lagen (1967:96) omsärskild nyanskaffningsfond, 35. lag om ändring ifolkbokföringslagen (1967: 198), 36. lag om ändring i lagen (1967:752)om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond för återanskaffning avfaslighet, 37. lag om ändring i lagen (1969:738)om rätl all vid inkomsttaxering erhålla avdrag för belopp som tillförts SfiftelsenPetroleuminduslriens Beredskapsfond, m. m., 38. lag om ändring i kupongskattelagen(1970:624), 39. lag om ändring i lagen (1971: 171)om särskilt uppskattningsvärde på fastighet, 40. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971: 291), 41. lag om ändring i datalagen(1973:289), 42. lag om ändring i tullagen(1973:670), 43. lag om ändring i lagen (1974: 325)om avsättning till arbetsmiljöfond, 44. lag om ändring i lagen (1974:988) omavsättning till särskild investeringsfond, 45. lag om ändring i lagen (1974: 989)om investeringskonto för skog, 46. lag om ändring i kommunallagen(1977: 179), 47. lag om ändring i lagen (1978:401)om exportkreditslöd, 48. lag om ändring i lagen (1978: 970)om uppskov med beskaltning av realisationsvinst, 49. lag om ändring i bötesverkställighetslagen(1979:189), 50. lag om ändring i lagen (1979: 362)om skalteuQämningsbidrag, 51. lag om ändring i lagen (1979: 609)om allmän investeringsfond, 52. lag om ändring i lagen (1979:610) omallmän investeringsreserv, 53. lag om ändring i lagen (1980:456)om insättning på lillfälligt vinstkonlo, 54. lag om ändring i lagen (1981: 296)om eldsvådefonder, 55. lag om ändring i lagen (1982: 1006)om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, 56. lag om ändring i lagen (1982: 1052)om församlingar och kyrkliga samfälligheter, 57. lag om ändring i lagen (1982: 1185)om inbetalning på särskilt investeringskonto, 58. lag om ändring i lagen (1984: 533)om arbetssiällenummer m. m., 59. lag om ändring i lagen (1984: 1090)om inbelalning på förnyelsekonto, 60. lag om ändring i lagen (1985: 533)om skatteuQämningsavgift, 61. lag om ändring i utsökningsregisteriagen (1986:617). Vidare hemsläller jag alt regeringen dels föreslår alt godkänna vad jag föreslagit ifråga om ett nytt taxeringsförfarande (avsnitt 3), dels bereder tillfälle all ta del av vad jag i övriglhar anfört om det nya taxeringsförfarandel (avsnitt 4). 8 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genom proposifionförelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och detändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattning av betänkandet Förenklad taxering (SOU1985:42) Vilägger i detla betänkande fram ell principförslag om tänkbara reformerbeträffande taxeringsförfarandel i inkomsi- och förmögenhetsbeskattningen,reglerna för skatteprocessen och det allmännas processföring. Betänkandet börses mot bakgrunden av fattade beslut atl fr. o. m. taxeringgenomföra en stark förenkling av de materiella bestämmelserna för främst inkomstbeskattningen av löntagare i förenklaldeklarafionsförfarande för i första hand dem. Vidare bör belänkandet ses isammanhang med skatteförvaltningsutredningens (SFU) lämnadebelänkande (SOU 1985: 20) Sammanhållen skatteförvaltning. Sedanvi förra årel lämnade vårt betänkande (SOU 1984:21) Förenklad självdeklaration,som låg till grund för den beslutade förenklingsreformen, har vi funnit attvåra återstående utredningsuppgifter har sädant sammanhang med varandra alt delämpligen bör övervägas tillsammans. Visserligen anvisar direktiven den väg,som en önskvärd reform bör sökas efler när det gäller del grundläggande taxeringsförfarandel,men den närmare utformningen av ett nytt sådant system aktualiserar bl. a.frågan om hur lekmannainflytandet bör komma till ultryck, vUken processform - sak-ochbeloppsprocess - som bäst kan förenas med etl utvidgat omprövningsinsiiiui ochvidare frågan om hur det allmännas processföring bör vara organiserad. I flerahänseenden erbjuder sig alternativa lösningar. Vi har därför valt att i dettabetänkande presentera principförslag beiräffande såväl taxeringsförfarandel somskaiteprocessen och det allmännas processföring. Alternativa förslag läggsfram inom olika avsnitt. Vihar strävat efter all så långl möjligl ulforma förfarandet inom inkomst- och förmögenhelslaxeringenpå samma eller likartal sätt som förfarandel inom den indirekta beskattningenoch arbetsgivaravgifterna. En sådan inriktning anvisas i våra direkfiv. Vianser att en bättre samstämmighet i förfarandena mellan olika skatter ochavgifter ökar förutsättningarna för effektivisering och förenkling. Om mer enhelligaregler, ruiiner m. m. kan tillskapas är det till fördel såväl för de enskildasom för skattemyndighelerna och förvaltningsdomstolarna. Ulgångspunktenför våra överväganden har varil att förbättra kvaliteten på taxeringen i första instans. Detta skall åstadkommas genom atl lid ges alt ta fram ulredning i de taxeringsärenden, där ett frångående av deklara fionen aklualiseras, innan beslul fattas i första instans. Det normala bör vara atl l.ex. en taxeringsrevision, om sädan är aktueU, görs redan på della sladium. Vidare skall skatlemyndighelerna kunna rätta felaktigheter och misslag i taxeringsbeslut under en förhållandevis ulan några formkrav. För detta ändamål föreslås all del nuvarande ömprövningsinsli lulet effekliviseras. Enligt vår mening kan de skattskyldiga ha berättigade krav all få sådana rättelsebeslul enkell och snabbt. måsle ett slort antal ärenden av denna lyp avgöras i domstol. I stället kan domstolarnas arbele koncenlreras på atl döma i mål där en rällslvist föreligger och där 187 ulredningen kan väntasvara bälire än i ell stort anlal fall. Del inslag Prop. 1986/87: 47av laxering som forlfarande i viss mån känneiecknar arbelet i särskiltlänsrätterna kommer alt försvinna. Enreform med nu antydda effekter lillgodoser enligt vår mening angelägna rältssäkerhetskravgenom den förbällrade kvaliteten på taxeringsbesluten och en snabbare domstolsprocess. Enligldirektiven skall vi överväga en ny ordning i första insians därtaxeringsbesluten fattas - inte som - av taxeringsnämnder utan av Qänsleman. Viföreslår alt samtliga taxeringsbeslut i framliden skall fattas av skattemyndigheten,dvs. en beslutsordning motsvarande den som gäller för i princip all övrigbeskattnings- och avgiflsverksamhet. Vi utgår från nuvarande uppdelning av deklarationsmalerialeimeUan de regionala och lokala myndigheiema och räknar alltså med atltaxeringsbeslut fattas av de lokala skattemyndigheterna beträffande därgranskade deklaralioner och av de regionala skaltemyndigheterna beiräffande dedeklarationer som granskas av dem. Attslopa lekmannainflytandet i taxeringsverksamheten, vilket ell avskaffande avtaxeringsnämnderna i och för sig innebär, finner vi emellertid olämpligt. Vianser del tvärtom angelägel alt bibehålla systemet med insyn och inflylandefrån lekmän i taxeringen och föreslår därför atl det i varje skattemyndighetskall finnas en skatlenämnd. ingår i myndighelen. Avsikten ärall skattemyndigheten representeras av skatlenämnden när den fattar de viktigabeslulen. Antaletledamöter i skattenämnden bör anpassas efter behovet i de olika myndigheterna.Minst en ledamoi från varje kommun inom verksamhetsområdet avses ingå ochnämnden förutsätts kunna Ijänslgöra på avdelningar, vilket blir aktuellt i destörre myndigheterna. Landslingel avses välja de lekmän som skall ingå inämnden. Till vaQe sammanträde kallas fyra lekmän och nämnden är beslutsför medordförande och tre lekmän. Den regionala skattemyndigheten förordnar Qänstemaninom skalleförvaltningen tiU ordförande och vice ordförande i skatlenämnden. Debeslut som skattemyndigheten, förstärkt med skatlenämnd, skall falla avser främslomprövningsärenden och vidare beslut som innefattar viktigare skälighets- ochbedömningsfrågor. Skallemyndigheten- med eller ulan skattenämnd - fömtsätts vara behörig all fatta grundbeslut om taxering och beslul om laxeringsändring. Sistnämnda beslut fattas i första hand i ärenden, som blir omprövade på grund av alt den skatiskyldige begärt del eller därför att en ulredning inom myndigheten ger anledning lill det. Vidare fallas sådana beslut av skatte myndigheten i vad som f.n. är eftertaxeringsärenden - i vårt system taxeringsändring på särskild gmnd. Vi menar således att htfhörande ären den i motsats till f. n., då de anhängiggörs i länsrätten, bör handläggas av skattemyndigheten som första insians i konsekvens med vår grundinställ ning. Molsvarande åtgärder beträffande den indirekta beskaltningen och 18 arbetsgivaravgifternabeslutas nu av skattemyndigheterna som första in- Prop. 1986/87:47 stans. Föratt effektivisera taxeringsarbetel gör vi molsvarande förändring av behörighelenbeiräffande vissa ärenden angående beskaltning av dödsbo m.m. Ärenden angående skalteflyklslagensfillämpning skall dock även fortsättningsvis anhängiggöras hos länsrätt liksomexempelvis ärenden om tillämpning av 43 och 57 §§ KL. Beiräffandetaxeringsperioden föreslår vi att den nuvarande begränsningen till den 31oktober upphävs och atl perioden förlängs lill den tidpunkt, som redan nu ärinskriven i taxeringslagen, nämligen . Under laxeringsperiodenskall skattemyndigheten - med eller utan skattenämnd liksom i dagtaxeringsnämnden falla beslul om vaQe skattskyldigs taxering. Omprövningsbeslutbör likaså i möjligaste mån fattas på samma sätt som men för att effektivisera institutet förordar vi att omprövningslidenförlängs. Ifråga om deklarationsgranskningen föreslår vi ell förtärande som innebär enfullföljd av redan fattade beslul om alt fritidsgranskningen skallupphöra. Granskningsrulinerna anpassas tiU våra övriga förslag. Föralt säkerställa atl olvisliga ärenden blir slutUgt avbörda i försia insians ochnormalt inte kommer lill behandling i skaltedomstol föreslår vi en möjlighetför skaltemyndighelerna alt ompröva taxeringsbeslut även eflertaxeringsperiodens utgång. Vi lägger i detla hänseende fram flera ahernaliv. Enligldet mest långtgående skall en skattskyldig kunna yrka omprövning avtaxeringsbeslut rörade honom efter taxeringsårets uigång utan någrabegränsningar. Denna tidsfrist överensstämmer med den period som enskattskyldig har lill förfogande för all begära ändring av sin taxeringgenom extraordinära besvär. Femårsperioden motsvarar i stort sett gällandeomprövningstid inom t. ex. mervärdebeskaltningen. 1 etl sådanl syslem finns inlelängre behov av den nuvarande exiraordinära besvärsrätten för de skattskyldiga.Atl de relativt invecklade bestämmelserna härom kan upphävas bedömer vi som enbetydelsefull förenkling för såväl de skattskyldiga som skattedomstolarna ochskattemyndigheterna. Ettannat alternativ är atl bara medge omprövning efler taxeringsåret.I så fall måsle möjlighet finnas för den som försitter omprövningstiden atlsenare få laxeringen ändrad om skäl av exlraordinär nalur kan åberopas. ömprövningsbeslutskall normall fallas av skattemyndigheten med skattenämnd. Enomprövningstid efter taxeringsåret fömtsätter enligl vår mening grundar överklagandesyslemet på en s. k. sakprocess i stället för dennuvarande s. k. beloppsprocessen. Alternativet med en ettårig omprövningstidkan möjligen kombineras med en bibehållen beloppsprocess men tekniskt är ävendå en övergång till sakprocess alt föredra. Vårtsystem innebär alt omprövning pä den skattskyldiges initiativ kan 19 14 1986/87. ske av sammaårs laxering och även av samma sakfråga under Prop. 1986/87: 47förutsättning atl saken inte prövas av domslol.