prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Målelför förbättringen av den befintliga bebyggelsen är all de byggnader som skall laslill vara och få en långsiktig användning också skall ges sådana egenskaper somdet från samhälleliga ulgångspunkler är angelägel att värna om och som gör atlbyggnadema kan fungera på ell tillfredsställande säll för brukarna. Delta målkan främjas med olika siyrmedel, från plan- och byggbestämmelser ochfinansieringsviUkor lUl allmänna råd och stöd tiU UlveckUngsarbete. Vilkaegenskaper och kvaliteter som från samhällets utgångspunkter bör eftersträvas vid en ombyggnad betingas emeUertid också av förhållandena inom del område där byggnaden är belägen. Förnyelsen av den byggda miljön måsle genomföras på ett sätl som svarar mot behoven hos dem som bor och arbelar inom området. Hänsyn måste kunna tas tiU de sociala, ekonomiska, kullurhisloriska och miljömässiga fömtsättningar som före ligger där. Förslagel lill PBL ger därför kommunerna möjlighel att i detaQ- 29 plan eller genomområdesbestämmelser slälla lägre krav för ombyggnader Prop. 1986/87:48 inomett område än vad som följer av de generella ombyggnadsbeslämmd-serna.Villkoret är att bebyggelsen inom områdel ändå får långsiktigt godtagbaraegenskaper. Detfinns etl nödvändigt samband mellan byggbestämmelser och lånebeslämmelser. Detsom krävs vid ombyggnad av bostadshus måste också normalt kunna belånas genomombyggnadslån. För att den möjlighel som PBL ger kommunen att själv bestämmakravnivån inte skall bli innehåUs-lös måste en anpassning göras också ål andrahåUel. Huvudregeln måsle därför vara alt de låneförutsällningar som gällerslandard eller utförande skall anses vara uppfyllda om åtgärderna svarar mot dekrav som kommunen har formulerat. Kommunensplanbestämmelser är avsedda atl ge utiryck för den ambitionsnivå som man ansersig kunna upprätthålla inom planområdet såviit gäller bebyggelsen som helhelunder planens genomförandetid. I detla ligger all sådana ålgärder i enskildabyggnader som genomförs med stöd av planen, i vissa fall kan förväntas fyllasin uppgifl under en mer begränsad tid än som svarar mol den normalaamorteringstiden för ombyggnadslån. Låneliden bör i sådana fall kortas av iförhållande till vad som är normalt. Jag tänker bl.a. på sådana ombyggnader avbosladshus med tre eller fler våningsplan som genomförs ulan alt hissinstalleras. Somvillkor för ombyggnadslån gäller all husets kvaliteter skall tas lUl vara iskälig omfallning. molsvarande krav på varsamhet har lagils in iPBL-förslagel. Därmed ges fömtsättningar att förverkliga intentionerna ibostadsförbättringsprogrammet fulll ut i denna del. Detallmänna varsamhelskravet i PBL kan ses som etl krav på ett förhållningssättvid ändring av byggnader. Kravet riklar sig i första hand tUl fastighetsägaren.Även skall iaklla delta förhållningssätt när den formulerarsina krav på åtgärder i den enskilda byggnaden. Kravet får emellertid inte lastill intäkt för att genereUt hålla en låg slandard när byggnader ändras. Jaghar lidigare, i anslulning tiU bostadsförbättringsprogrammet, i ställetuttryckt mig så att en varsam förnyelse är en förnyelse som utgår från behovenav funktionella förbällringar, inle minst sådana som är vikliga för ulsallagrupper i samhället, och där förbällringarna utförs på elt sådant säll atlonödiga ingrepp undviks. Deändringar som jag har föreslagit i fråga om byggnadslagstiftningens ombyggnadsbestämmelser är ägnade att förbättra samspelet meUan de krav som ställs med stöd av byggnadslagstiftning och lånebestämmelser. Någon fullständig harmoni mellan dessa bestämmelser går emeUertid inte att uppnå. Jag vUl fill en böQan påminna om all ombyggnad i låneförfall- ningens mening kan avse både sådana åtgärder som kräver och sådana åtgärder som inle kräver bygglov. Jag vill också påminna om att bygglovs pliktens omfallning i viss utsträckning kommer atl kunna bestämmas av kommunerna. All exempelvis tillbyggnader i vissa områden generellt blir bygglovsfria får naturiiglvis inte leda till att lån inte lämnas. Och omvänt kan del aldrig komma i fråga att allt som en sökande kan få bygglov till också skall berättiga liU bostadslån. SamhäUet måste ha rätlen att ställa villkor som innebär att de subventioner som bostadslånen är förenade 30 med,förbehålls sådana ombyggnadsprojekt som är angelägna från boslads- Prop.1986/87:48 politiska utgångspunkter. Detla avspeglas i all del är engrundläggande föruisättning för ombyggnadslån att ombyggnaden medför enväsentlig leknisk eller funktionell förbättring av byggnaden. Del finris förden skull ingen anledning att vägra en fastighetsägare bygglov för åtgärder avannat slag, som inte uppfyller delta lånevUlkor. har regeringens uppdrag alt uiarbeta förslag till föreskrifier förlillämpningen av om bl.a. ändring av byggnader. Avsikten äralt förslagen skall underställas regeringen i sådan tid att föreskrifiernaskall kunna tillämpas när PBL avses träda i kraft, dvs. I detsammanhanget kommerjag även all närmare överväga sådana frågor som rör denfortsatta tekniskt-administrafiva hanleringen av låneärenden som rörombyggnad. En sådan fråga är den byggnads-och bosladslekniska granskningen iärenden som i låneförfaltningens mening avser ombyggnad men som inle kräverbygglov. Nuvarandebyggbestämmelser är alltså inle lillräckliga när del gäller alt hävda krav påvarsam ombyggnad, i molsals till vad som avses gälla enligt PBL. 1 stället kanbestämmelserna utlösa relativt högt ställda minimikrav på egenskaper ochkvaliteter efler ombyggnaden. Bestämmelserna om ombyggnadslän innebär däremotalt lån inte får lämnas lill onödiga ombyggnader. En grundläggandefömtsättning för ombyggnadslån är atl ombyggnaden skall medföra en väsenlligleknisk eller funktionell förbättring av byggnaden. Lån till underhåll fårlämnas endast om underhållet är direkt föranlett av ombyggnaden. Somföruisättning för bostadslån för ombyggnad gäller vidare bl. a. att husetskvaliteter skall tas till vara i skälig omfattning. Ombyggnadslånenseffekter på ombyggandels inriktning beror inte bara på den administrativaavgränsningen av belåningsbara åtgärder utan också på de materiella villkorenför åtgärderna. Lägenhelsunderhåll fömtsätts finansieras med hyresintäktereller årsavgifter, om det genomförs utan samband med ombyggnad. För gemensamtunderhåll som genomförs utan samband med ombyggnad lämnas eltskaltekompenserande räntebidrag. Detta motsvarar för allmännyttigabosladsförelag och bostadsrättsföreningar hälften av marknadsräntan på enteoretiskt beräknad låneskuld som minskas över tiden med hänsyn fill åtgärdemasvaraktighet. Vid ombyggnad kan gemensamt underhåll som är direkl föranlett avombyggnaden räknas in i låne- och bidragsunderlaget. Med nuvarande räntenivåerblir nelloränlan i det första fallel men 2,i detsenare fallet. Jag vill i sammanhanget påminna om alt ränleslöd över huvudtaget inle lämnades till separat underhåll . Tröskeleffekternaminskade alltså väsenlligl i samband med all ränleslödel infördes. Självfalleluppmärksammades även den kvarstående skillnaden i ränte kostnader mellan underhåll som belånas vid en ombyggnad och underhåll som genomförs separal vid min beredning av de förslag som 31 Bl.a. med hänsyn fill bostadsförbättringsprogrammets sfi- Prop.1986/87:48 mulanssyfle föreslog jag då alt de två stödformerna inte skuUe kunnaförenas. uttalade emellertid (BoU 1983/84:11 s. 19, rskr 63) atl detmed bibehållande av tidigare ordning för belåning av underhåll borde varamöjligt att kombinera de båda finansieringsformerna. Lånemyndigheternaslidigare praxis vid belåning av underhåll innebar i princip atl allt underhållbelånades vid en omfattande ombyggnad, medan prövningen var mer restriktiv vidbegränsade ombyggnader. Deerfarenheter som har vunnits av lillämpningen av slödel lill ombyggnad ochlill underhåll m.m. lyder enligl min mening på alt kravel på all ombyggnadenskall medföra en väsentlig förbällring av byggnadens lekniska ellerfunktionella kvalitet inle har slällls lillräckligl konsekvenl. Inte hellervarsamhelskravet förefaller ha lillämpals slrikl. Praxis i fräga om belåning avunderhåU vid ombyggnad kan variera. Enligl min mening måsle innebörden i nämndabeslämmelser nu preciseras, så att lånemyndighelernas lillämpning avstödformerna bli mer enhetlig. Det förhållandet att huset är ärinle i sig en lillräcklig förutsättning för all ombyggnadslån skaU lämnas.Varsamhelskravet medför att lån inte bör lämnas lill onödiga utbyten av äldreköksinredning, sanitelsutmslning m.m. Kravet på alt belåningsbart underhåll vidombyggnad skaU vara direkl föranlell av ombyggnaden kan inte bedömasuteslutande från tekniska utgångspunkter. Också frågan om underhållet harvarit medvetet eftersatt måste vägas in i bedömningen. Idet följande kommerjag bl.a. alt föreslå etl vidgat hyresgästinflytande vidombyggnad. Hyresgäslernas uppfattning i varsamhetsfrågan bör enhgt min meningnormalt inte kunna frångås vid låneprövningen. En sådan ordning skapar ocksågarantier för att ålgärderna inte kommer alt bli onödigl omfallande vidbegränsade ombyggnader. Frånolika håll har hävdats alt tillämpningen av hyressällningssysiemei leder liU alllför omfattande ombyggnader, därför att underhåll och vissa tekniska förbällringar inte anses höja bruksvärdet om de genomförs ulan samband med ombyggnad. Jag tvivlar inle på all sådana bedömningar kan ha gjorts i enskUda fall men vUl som en bakgrund för diskussionen beröra några principiella aspekter på hyressättningen. , när den nuvarande hyreslagstiftningen infördes, har ett kollektivt förhandlingssy stem etablerats på praktiskt taget hela hyresmarknaden. Det ankommer på hyresmarknadens parter att avgöra normerna för hyressättningen. Om parterna inte blir överens kan hyresnämnden göra en bruksvärdebedöm ning, i normala fall med utgångspunkt i hyror som gmndas på förhandlings överenskommelser. Parlerna på hyresmarknaden avgör alltså själva efter vilka normer hyrorna skall beslämmas. Varje avsteg från denna ordning skulle enligt min mening leda till en offentlig hyreskontroll. Alla erfarenhe ter visar atl en offentlig hyreskontroll redan på relativt kort sikt leder godtycklig och schablonartad hyresslmklur. Eftersomförhandlingssystemet dessulom under de senasle åren har utvecklats så att delutgör basen för hyresgästernas inflytande över bo-stadsförvaltningen,individueUt och koUektivt, skulle varje steg borl från den obundnahyresförhandlingen hota en fortsatt utveckling av hyresgästinflytandet. Omvänlkan inte samhäUet anpassa sina stödsystem till etl förväntat utfall ihyresförhandlingarna. Stödet får avvägas så atl de direkta effekterna ärskäliga. Därigenom anges också handlingsutrymmet för parterna påhyresmarknaden. De kan visserligen genom sin hyressätlnings-praxis påverkaförbättringsåtgärdernas inriktning men de kan då inte överlåtaansvaret för dessa beslut på samhället. Närdet gäUer de övergripande fömtsättningarna för bostadsförnyelsen menar jagsammanfattningsvis all lillämpningen av nuvarande byggnadsstadga och villkorenför lån och räntebidrag vid ombyggnad samt räntestöd vid underhåll, ikombination med praxis vid hyressättningen, kan ha medverkat till atl delar avombyggnadsverksamhelen inte har genomförls lillräckligl varsamt. Såviit gällerbyggnadslagstiftningen bör problemen komma atl undanröjas genom PBL. En slrikllillämpning av fömtsättningarna för ombyggnadslån bör också motverka onödigaombyggnader. Parterna på hyresmarknaden bör ha ett eget intresse av althyressättningen medger att kvaliteterna i den befintliga bebyggelsentUlvaratas. Mitt förslag:Ombyggnadslån för hyreshus lämnas endasl om lånesökanden företer yttrande omombyggnaden från hyresgästorganisation. Organisationens bedömning av frågan omhusets kvaliteter las till vara i skälig omfattning får frångås endast om detfinns särskUda skäl. Skälen för mitt förslag:Enligl 2a § försia slycket bosiadssaneringslagen (1973:531), BSL, fårhyresnämnden förbjuda en fastighetsägare atl ulföra förbättringsarbete ellerliknande ålgärd, som inle kräver byggnadslov, om inle åtgärden behövs för attlägsla godtagbara standard (LGS) skall uppnäs. Etl sådant förbud får meddelaspå ansökan av hyresgästorganisation, om del är uppenbart all ålgärden inte ärpåkallad av boendehänsyn. Bestämmelsen utgör närmast ett medel alt hindraförändringar av utpräglad lyxkaraktär som kan inverka på hyran. Åtgärder som kräverbyggnadslov och som inle behövs för att LGS skall uppnås, får vidlas endast omhyresgästorganisationen godkänner dem (utfärdar s.k. hyresgästintyg) eller omhyresnämnden på ansökan av fastighetsägaren medger alt ålgärderna får vidtas.Elt sådanl medgivande får ges endasl om särskilda skäl föreligger (2a § andrastycket BSL). 3 1986/87. nadsnämnden får meddelabyggnadslov endasl om del finns godkännande Prop. 1986/87:48 avhyresgästorganisationen eller hyresnämnden (56§ byggnadsstadgan). Enligt5§ hyresförhandlingslagen (1978: 304) har en hyresgästorganisation, som harförhandlingsordning med hyresvärden, rätt att påkalla förhandling omlägenheternas och husels skick. Det föreligger däremot inte enligthyresförhandlingslagen någon skyldighet för hyresvärden alt förhandla medhyresgästorganisation innan förbättrings- eller underhållsarbeten företas. Inomramen för gällande förhandlingsordningar har det träffats boinfly-tandeavtalsom gäller för av alla lägenheter inom de allmännyttigabostadsföretagen. Boinflylandeavlalen innebär bl.a. all bostadsföretaget harskyldighel all samråda med hyresgästorganisationens kontaktkommitté i frågorsom påverkar bostadsmiljön eller hyresgästernas boendeförhallanden i övrigl.Del kan t.ex. gälla riktlinjer för fastighetsskötseln, planering och utförandeav underhåll eller standardförbättringar. Innan samråd ägt rum får ålgärdeninle vidlas och kontaktkommitléns uppfattning skall i princip gälla. Dethar från olika håll, bl. a. från , framförts kritikmot den nuvarande ordningen. Del görs bl.a. gällande alt BSL ger hyresgästernaell otillräckligt inflytande över åtgärder som inte kräver byggnadslov, men somofta höjer lägenheternas bruksvärde. a.föreslagit all hyresgäslintyg skall vara villkor för ombyggnadslån. lagar som reglerar fastighetsförvaltnings- och inflytandefrågor övervägsför närvarande inom bosladsdepartemenlel i elt samlal perspekliv, med syftetatt skapa mer enhetliga och överblickbara regler än vad som gäller förnärvarande. All direkl överföra nu gäUande beslämmelser och ordning förhyresgästinflytande enligl BSL till bostadslånesystemet är därför olämpligt. Kommunensprövning av ett låneärende ulgår primärt från bedömningen av om de föreslagnaålgärderna uppfyUer låneförfaltningens fömtsättningar för lån, dvs. i försiahand om de medför en väsenllig förbättring av bostadshusets tekniska ochfunktionella kvalitet eller av boendemiljön. Som fömtsättning för lån gällervidare bl. a. alt husels kvaliteter las lill vara i skälig omfallning och alllägenheternas slandard efler ombyggnad inle överstiger normal slandard inyproducerade lägenheter. Om hyresgästerna skall tillförsäkras ell reelllinflylande över ombyggnaden genom lånevillkor kan inte kommunernas bedömningl.ex. av varsamhelskravet överordnas hyresgästernas. Åandra sidan bör inte hyresgästerna ha ett sådant inflytande i ombygg nadsärendet atl del kan komma i konflikt med byggnadslagstiftningen och låneförordningens krav. Fastighetsägarens beslutsrätt kan inte heller in skränkas kraftigt utan molsvarande begränsning av hans ekonomiska an svar. Däremoi kan hyresgästernas bedömning av hur varsamhelskravet uppfylls i ombyggnadsärendel ges en avgörande betydelse för länsbostads nämndens prövning av låneärendet i denna del, utan en långtgående änd ring av den ansvarsfördelning som gäller . Därigenom blir också hyresgästerna informerade om åtgärderna i så god tid att de kan lillvarala 34 sinräll enligl l.ex. Ett hyresgästinflytähde i ombyggnadsärendet med en sådanutformning innebär atl kommunernas inflylande enligl vad som har anförts iprop. 1985/86: IOO bil. 13 (s.41) får underordnas hyresgästernas. Enligtmin mening bör lån för ombyggnad av hyreshus lämnas endast om lånesökanden hargetl hyresgästorganisationen möjligheter atl yllra sig angåendeombyggnadsålgärdernas art och omfallning. Organisalionens bedömning av fråganom husels kvaliteter tas till vara i skälig omfattning bör få frångås avlänsbostadsnämnden endast om det finns särskilda skäl, t. ex. omorganisationens invändningar i dessa avseenden redan har prövats i ärende ombygglov eller om ombyggnaden skulle bli fastighetsekonomiskt oförsvarbar. Medorganisalion av hyresgäster bör avses organisalion som har avtal om förhandlingsordningenligt hyresförhandlingslagen (1978:304) för det hus som berörs av ombyggnadeneller, om förhandlingsordning inle gäller, hyresgästförening som är anslutenlill en riksorganisafion och inom vars verksamhetsområde huset är beläget. Detnya vUlkoret bör träda i kraft och lillämpas på ansökningar somges in lill kommunen efter ikraftlrädandel. Mitt förslag:Under en försöksperiod lämnas etl särskUl bidrag (kvarboendegaranti)till hyresgäster och bostadsrättshavare som bor kvar efter en ombyggnad somgenomförs med slöd av ombyggnadslån. Garantin bör del försia årel motsvara 60%av den höjning av bosladskoslnaden som föranleds av ombyggnaden, till den delhöjningen översiiger /m"*. Därefler minskas garantin med en tredjedel av det urspmngliga beloppet. Skälen för mitt förslag:Även om ombyggnadsverksamheten i högre ulslräckning än lidigare kommer attinriktas mot de mål som gäller för bostadsförbättringsprogrammet,kommer ändå ombyggnader att behöva genomföras som leder till kostnadsökningarför de boende. Bostadsbidragen täcker endast i begränsadutsträckning de koslnadsökningar som i prakliken blir akluella. Även med deförbällringar i fråga om bostadsbidragen som jag behandlar i det följandekommer en ombyggnad att kunna medföra genomgripande konsekvenser för berördahushåll. Deras levnadsmönster kan förändras helt, om de tvingas atl flyttaeller all avslå från annan konsumtion som har varil möjlig. Enliglmin mening lalar erfarenhelerna från den första perioden avbostadsförbättringsprogrammet för att samhällel måsle hjälpa fill att överbryggasådana svårigheter. Del är nödvändigt för att en långsiktigl moliverad förnyelseverksamhetskall kunna genomföras utan avsevärda välfärdsförluster. Särskildakvarboendegarantier i form av etl tidsbestämt, icke inkomslpröval bidrag del av ökningen av bostadskostnaden efteren ombyggnad bör kunna lämnas lill dem som bor kvar efler en ombyggnad.Kvarboendegarantins syfte bör vara att ge hushållen reella förulsältningar attanpassa sin ekonomi lill den nya situationen. Garantin bör avlrappas under visslid. Ifråga om hyresgäster bör kvarboendegarantin lämnas för dem som harbesittningsskydd i förhållande till fastigheisägaren eller som haråterflytt-ningsräll, om besittningsskyddet har brufils lill föQd avombyggnaden. Bidragsunderlagetbör bestämmas på grundval av den faktiska ökningen av bosladskoslnaden eflerombyggnaden uttryckt i kr. per m multiplicerad med ytan på hushållets lägenhetföre ombyggnaden. Det bör ankomma påregeringen att besluta om de ytterligare föreskrifter som behövs ombidragsgivningen. För sammanhangets skull vill jag dock beröra huvuddragen i deltänkta förfarandet i fråga om bidragsärendena. Avadministrativa skäl bör bidraget utbetalas i efterskott lillfastigheisägaren under föruisättning att han har minskat hyran elleravgiften för bidragsberättigande hushåll med en tolftedel av bidragsbeloppet.Del bör vara en förutsättning för ombyggnadslån att fastighetsägaren sökerbidragel. Ansökanom bidrag görs i samband med ansökan om bosladslån för ombyggnad. I ansökningenanges vilka hyresgäster som har återflyttnings-rätt eller vilkabostadsrättshavare som själva bor i sina lägenheter och ytorna på deraslägenheter före ombyggnaden. Den inlämnas ull förmedlingsorganel som vidimeraruppgifterna. fattar sedan principbeslut om bidrag. Tolvmånader efter det all ombyggnaden har färdigställts ansöker fastighetsägarenom utbetalning av bidrag. I ansökningen anges ökningen av bostadskostnadenefter ombyggnaden, vilka bidragsberältigade hushåll som bor kvar och vilka somhar flyttal . Ansökningen inlämnas till förmedlingsorganet.Ytterligare ansökningar om utbetalning av bidrag görs därefter var tolfte månadunder bidragstiden. Bestämmelsernaom kvarboendegaranti bör träda i krafl och lillämpas påansökningar som ges in till kommunen efter ikraftträdandet. Min bedömning:Regeringen bör kunna medge undantag från 30-årsregeln för ombyggnad avbostadsområden som uppfördes under miljonprogrammet. Skälen för min bedömning: Isin skrivelse om bostadsförbätlringsprogrammet har bl.a.uppmärksammat behovet av åtgärder i de bostadsområden som byggdes underperioden för miljonprogrammet . Även i detta avseende innebar1983 års beslut avsevärda förbättringar, så lill vida alt ombyggnadslån gjordesgenerellt lillgängliga för åtgärder i områden medsociala problem eller med många oulhyrda lägenheter. Även i andra områden ändessa kan det krävas förnyelseåtgärder, inte minst på grund av olika bristersom har samband med det industriella byggandet. Jag avser då annat än sådanlsom kan klassificeras som byggfel eller byggskador. Förbältringsbehoven har singrund i bl.a. brisier i områdenas utformning eller att det användes dittillsoprövad teknik som visade sig inte hålla måttet och därför har medförtförlida ombyggnadsbehov. Enligt min mening stimulerade statsmakterna detinduslrialiserade byggandet i sådan ulslräckning alt det är skäligt allsamhällel nu tar ett finansiellt ansvar för att förbättra områden med uppenbarabrisier innan några oåterkalleliga kapitalförluster har uppkommit. Ett hinderför att lämna ombyggnadslån lill sådana områden som i och för sig uppfyller deallmänna förutsättningama för lån, är regeln att ombyggnadslån inle lämnastill hus som är , om inte uttryckligt undantag har gjortseller regeringen har medgell undanlag i enskUda fall. Enligtmin mening bör regeringen ulnylQa sin räll att medge undanlag från30-årsregeln på ell sådanl säll all lån kan lämnas för angelägna ombyggnaderav bosläder som har uppförts under miljonprogrammel. Åtgärderna måstesjälvfallet vara av den karaklären all de i övrigt uppfyller förulsältningarnaför län. Mitt förslag:Tillämpningsområdet för lilläggslån bör vidgas lill all avse ävenombyggnadsåtgärder i hyres- och bosladsrättshus som är eller yngre.TiUäggslånet kompletterar ombyggnadslånet. Skälen för mitt förslag: Ianslutning lill bostadsförbättringsprogrammet beslutade omränte- och amorteringsfria tilläggslån för ålgärder mol byggfel och byggskador.Långivningen begränsas av ramar. Jag har anfört atl regeringen börulnylQa sin möjlighet all medge all ombyggnadslån får lämnas lill hus som är eller yngre för all möjliggöra angelägna ombyggnader av bosläder som haruppförts under miljonprogrammel. Vissa av dessa förbällringsåtgärder kommer påkort sikl inte all kunna förränlas i sin helhel. Jag förordar därför att ombyggnadslåni dessa fall skall kunna kompletteras med tilläggslån. En ram för lilläggslånför detta ändamål bör fastställas fill 50 milj.kr under det första halvåret1987 och 100 milj.kr. under budgeiårei 1987/88. De nya bestämmelserna omtUläggslån bör träda i kraft och tiUämpas på ansökningar somges in till kommunen efler ikraftträdandet. Jag vill i sammanhangetnågol beröra tillämpningsområdet för tiUäggs-lånen. Sådana lån lämnas förålgärder i syfle alt avhjälpa bl.a. mer omfattande fuktskador. Motsvarandefillämpningsområde gäller också för ränleslöd lill reparationsåtgärder enligtförordningen (1983:974) om stafiigt ränleslöd vid förbättring av bosladshus. Under perioden 1977-1983användes sådanl flytspackel som bl.a. kan avge besvärande lukter.Undersökningar har gett vid handen att fukt är en utlösande faktor föruppkomsten av ölägenheterna. Därför kan enligt min mening ränleslöd ochtilläggslån komma i fråga också för åtgärder mot olägenheter som förorsakats avflytspackel, om övriga villkor för stöd är uppfyllda. Hissinsiallaiionsom vUlkor för ombyggnadslån