prop · GA0393 · 1986-12-31 00:00:00 — En seriös förmedling av byten och andrahandsuthyrningarskulle kunna främja rörlighet pä bostadsmarknaden och medverka till lägre andrahandshyror. Mångakommuner, som har brist på lämpliga bosläder för ungdomar, har nägon ellernågra personer som särskilt ansvarar för ungdomsfrågorna -ofta inom ramen förbostadsförmedlingens verksamhet. Det kan ibland räcka med en sådan enkel åtgärdför att ta fram idéer och uppslag till hur man konkret skall försöka lösaproblemen. Jag har kunnat konstatera att det finns en stor vilja och en storuppfinningsrikedom i kommunerna. Jagövergår nu till vissa förslag till statliga åtaganden som bl.a. har till syfteatt stödja kommunerna i deras arbete med bostäder åt ungdomar. 3 Ungdomsbostäder 3.1 Allmänna överväganden Somtidigare nämnts måste målsättningen givetvis vara att bostadsfrågan förungdomar liksom för andra hushåll skall lösas på denvanliga bostadsmarknaden. Många kommuner har emellertid en så stor bristpå lägenheter som är lämpliga för ungdomar att riktade och okonventionellaåtgärder på kort sikt kan vara nödvändiga för att bereda denna gruppbostadssökande tillfälliga lägenheter. Flerakommuner har planer på eller har redan börjat med särskild för medling av genomgångslägenheter åt ungdomar (ungdomsbostäder) och olika möjligheter prövas för att öka utbudet av sådana lägenheter. genomgående problem ärdock svårigheten för kommunerna att få tillgång Prop. 1986/87:93 till lägenhetersom är lämpliga all användas som ungdomsbostäder. Det är därför enligt minmening rimligt med ett statligt ekonomiskt stöd till denna verksamhet. Jagåterkommer till detta (avsnitt 3.2). Enförutsättning för det statliga ekonomiska stödet bör vara att kommunen ellerett organ som kommunen utser förmedlar ungdomsbostäderna. Denna förmedling böranordnas på del sätt kommunen finner lämpligt och anpassas lill de lokalaförutsättningarna och behoven. Verksamheten kan bedrivas inom ramen för enkommunal bostadsförmedling eller anordnas på annat sätt, t.ex. anförtros ät ettallmännyttigt bostadsförelag. Kommunenbör aktivt verka för att lämpliga ungdomsbostäder blir tillgängliga förförmedling och upplåtelse. Detta kan ske på olika sätt. Jaghar i det föregående (avsnitt 2.6) anfört alt kommunen kan få tillgång till lägenheterför anvisning åt bostadssökande med stöd av bostadslåneförfattningarna,bostadsförsörjningslagen (1947:523) och bostadsanvisningslagen (1980:94) samtgenom avtal med fastighetsägare. Kommunenkan även få tillgång tUl lägenheter genom att teckna hyresavtal medfastighetsägare och upplåta lägenheterna i andra hand som ungdomsbostäder. En sädanlösning torde göra fastighetsägare mer benägna att låta ungdomar bo ilägenheterna, eftersom kommunen då som förstahandshyresgäst bl.a. tar det ekonomiskaansvaret gentemot fastighetsägaren. Om kommunen har överlämnat förmedlingen lilletl särskilt organ, bör fastighetsägaren lämna ett generellt medgivande till andra-handsuthyrning(jfr 12 kap. 39 § jordabalken). Om kommunen hyr fler än tio bostadslägenheterav samma fastighetsägare, kan hanteringen förenklas genom s.k. blockuthyrning(se 12 kap. 1 § femte stycket jordabalken). Slutligenkan kommunen eller dess utsedda organ ha tillgång till ett eget lägenhetsbeständ,t.ex. i fastigheter som ägs av kommunen och som inreds med lämpligaungdomsbostäder. Avolika skäl är det angelägel att boendetiden i ungdomsbostäderna blir begränsad.Avsikten är att de skall vara genomgångslägenheler och all fler ungdomar medtiden skall kunna utnyttja dem. Det är vidare angelägel att lägenheterna kanförbehållas en användning som ungdomsbostäder. Hyresgästernas besittningsskydd,bytesrätt och rätt att hyra ut lägenheter i andra hand enligt 12 kap.jordabalken (hyreslagen) kan emellertid utgöra hinder för en sådan användningav ungdomsbostäderna. Enligt46 § hyreslagen har bostadshyresgäster rätt att få hyresavtalet förlängt efter uppsägning trots att hyresvärden motsätter sig det (besitt ningsskydd). Undantag från denna huvudregel görs för vissa uppräknade situationer, t.ex. om huset skall rivas eller byggas om. Undantag görs också för vissa tjänstebostäder samt i en avslutande punkt (10) enligt vilken hyresgästens rätt till förlängning får vika om "det i annat fallicke strider mot god sed i hyresförhållanden eller eljest är oskäligt mot hyres gästen att hyresförhållandet upphör". I sistnämnda fall skaU således göras en avvägning mellan hyresgästens och hyresvärdens intressen. föriängningenligt 46 § hyreslagen avgörs av hyresnämnden. 1986/87:93beslut får överklagas hos bostadsdomstolen. Enligt 35 § hyreslagen kan bostadshyresgäster fåhyresnämndens tillstånd att överiåla hyresrätten för att genom byte erhålla enannan bostad, även om hyresvärden motsätter sig det. Sådant tillstånd skalllämnas, om hyresgästen har beaktansvärda skäl för bytet och detta kan äga rumutan påtaglig olägenhet för hyresvärden samt inte heller andra särskilda skältalar mot bytet. I vissa särskilt angivna situationer är bytesrätten utesluten,bl.a. om lägenheten hyrs i andra hand. På motsvarande sätt kanbostadshyresgäster enligt 40 § hyreslagen få hyresnämndens tillstånd atlupplåta lägenheten i dess helhet i andra hand, om hyresgästen har beaktansvärdaskäl för upplåtelsen och hyresvärden inte har befogad anledning att vägrasamtycke. I tvister om bylesrätt och rätt till andrahandsuthyrning skallhyresnämnden således göra en intresseavvägning mellan hyresgästen ochhyresvärden. beslut enligt 35 och 40 §§ hyreslagen får inteöverklagas. I betänkandet (Ds Bo 1984:10) Bostäder åt unga föreslogsvissa ändringar i hyreslagen i syfte att åstadkomma en lämplig genomströmningi ungdomsbostäder och att förhindra att dessa skulle överlåtas till andrakategorier än vad som var avsett. Enligt lagförslaget skulle det i 46 §hyreslagen som en särskild punkt anges, att hyresgästen inte har rätt tillförlängning av hyresavtalet, om avtalet avser en lägenhet som har upplåtitsgenom ett ungdomskontrakt och hyresgästen vid hyrestidens utgång har fyllt 25år. Vidare skulle enligt förslaget i 35 § hyreslagen anges att rätt till byteinte gäller om lägenheten har upplåtits genom ett ungdomskontrakt. Ett ungdomskontraktskulle med kommunens medgivande få ingås om en lägenhet upplåts till nägon sominte fyllt . Som tidigare nämnts (avsnitt 2.1) var den övervägandedelen av remissinstanserna starkt kritiska till de föreslagna ändringarna ihyreslagen och jag beslutade därför atl inte föreslå en komplettering av hyreslagstiftningenmed särskilda bestämmelser om ungdomsbostäder (se prop. 1984/85:100 bil. Remisskritiken gick bl.a. ut på att det inte kan varalämpligt att genom generella regler inskränka besittningsskyddet för ungdomarunder , vilket kan få lill konsekvens att dessa ungdomar utestängs frånnormala hyresavtal och att de kan tvingas lämna en ungdomsbostad vid fyllda 25år ulan att ha tillgång till annan bostad. Atl en förmedling av särskilda ungdomsbostäder finns i enkommun bör givetvis inte innebära att alla unga skall vara hänvisade tillsådana bostäder. En ung person bör således ha samma möjlighel som andrahushåll alt få en lägenhet med normalt hyresavtal. I kommuner med en akut bristpå lägenheter som är lämpade för unga måste det dock enligt min meningaccepteras att en del ungdomar övergångsvis erbjuds genomgångsbostäder. Jagförutsätter därvid att dessa kommuner aktivt verkar för att de ungdomar somflyttar in i ungdomsbostäder erbjuds en vanlig bostad ikommunen. För att systemet med särskilda ungdomsbostäder skallfungera är det som tidigare nämnts angeläget atl en lämplig genomströmning sker och att 13 lägenheternakan förbehållas en användning som ungdomsbostäder. 1986/87:93förutsättning atl uthyrningsverksamheten bedrivs i sådana former somjag förordari det följande bedömer jag att det inle är nödvändigt med några ändringar ihyreslagen för att uppnå detta syfte. Det bör även beaktas att en striktåldersgräns i hyreslagen i enlighet med förslaget om ungdomskontrakt skullelåsa tillämpningen i kommunerna till just denna avtalsmodell. Det kan vararimligt att kommunerna utifrån de lokala behoven tar självständig ställning tillvilka ungdomar som bör erbjudas en ungdomsbostad och hur länge de skall ha rättatt bo kvar i den. Förall kommunen skall kunna uppnå syftet med ungdomsbostäder bör beaktas följande.Kommunen bör bestämma den längsta tid under vilken ungdomarna skall få bo kvari en ungdomsbostad, t.ex. till dess att de fyllt eller under ett visstantal år från inflyttningen. Det är vidare viktigt att hyresgästen vidhyresavtalets ingående informeras om uthyrningens syfte och att det ihyresavtalet noga anges dels lägenhetens karaktär av genomgångsbostad och atthyresgästen inte kan räkna med att fä bo kvar när han uppnått viss ålder ellerbott i lägenheten, dels hyresvärdens inställning till byte och andrahandsuthyrningav lägenheten. Beträffande lägenheter som upplåts direkt av privata ellerallmännyttiga bostadsföretag bör fastighetsägaren i avtal tillförsäkra kommuneneller det organ som kommunen har utsett rätten att anvisa hyresgäster och utfästasig att utforma hyresavtalen på det sätt kommunen bestämmer. Omhyresvärden vägrar förlängning av hyresavtalet pä den gmnd atl hyresgästen är berättigad att bo i ungdomsbostaden och hyres värden vill förfoga över lägenheten för att på nytt upplåta den som ung domsbostad, kommer 46 § första stycket 10 hyreslagen att tillämpas av hyresnämnden. I sådant fall skall nämnden göra en avvägning mellan hyresvärdens intresse av att hyresavtalet upphör och hyresgästens intresse av atl det förlängs. Om det vid hyresavtalets ingående uppställts som fömtsättning att hyresgästen skall flytta i en viss situation, skall delta enligt lagens förarbeten tillmätas stor betydelse vid intresseavvägningen (se prop. 1968:91 s. 83, 84 och 102). Bestämmelsen har i praxis bl.a. tillämpats i fråga om studentlägenheter när hyresgästen sagts upp efter avslutade studier. Vid intresseavvägningen har då avgörande vikt fästs vid det faktum atl lägenheten haft karaktär av genomgångsbostad och att hyresgästen varit medveten om detta vid hyresavtalets ingående. Hyres gästen har därför normalt inte tillerkänts rätt till förlängning sedan han avslutat sina studier (se t.ex. Rättsfall från bostadsdomstolen 54:77). Dessa skäl får anses ha samma styrka i fråga om ungdomsbostäder, där intresset av cirkulation är detsamma som för studentlägenheter. Endast om det finns särskilda skäl, t.ex. synnerligen ömmande sociala skäl, torde en hyresgäst i en ungdomsbostad kunna räkna med att fä avtalet förlängt, om hyresvärden vill förfoga över lägenheten för att på nytt upplåta den som ungdomsbostad. Hyresgästen har dock enligl 52 § hyreslagen rätt tiU skäligt uppskov med avflyltningen. Lägenhetens karaktär av ungdomsbo stad torde vidare vid tvist om bytesrätt och rätt till andrahandsuthyrning medföra att en intresseavvägning enligt 35 eller 40 § hyreslagen utfaller till hyresvärdens förmån och att hyresgästen inte medges sådan rätt. Mittförslag: Ett särskilt stöd införs för att öka utbudet av bostäder för ungdomar.Stödet syftar till att hjälpa kommuner att få fram genomgångsbostäder förungdomar. Stödet lämnas i form av etl kontantbidrag. Bidragetlämnas till de kommuner som regeringen bestämmer och under förutsättning atlkommunen eller ett av kommunen utsett organ förmedlar genomgångsbosläder förungdomar. För lägenheter förmedlade och upplåtna på detta sätt lämnas bidragmed ett belopp som motsvarar . uthyrning pågår, docklängst till dess hyresgästen fyller . Avser uthyrningen en nybyggd ellerombyggd lägenhet som upplåtits som genomgångsbostad för ungdom alltsedan denfärdigställts, gäller som ytterligare förutsättning för bidrag att det förlägenheten beräknade bidraget i sin helhet tillgodoförs fastighetsägaren somproduktionsstöd. Stödet prövas på nyttefter . Skälenför mitt förslag: Jag har i det föregående redovisat min syn på problem med bostadsförsöriningenåt ungdomar och diskuterat oUka möjligheter att lösa dem inom ramen förkommunala åtgärder. Som jag anförde (avsnitt 3.1.1) har bostadsbristen förungdomar pä vissa orter nu blivit så besvärande att det är motiverat med etlstatligt ekonomiskt stöd i syfte att hjälpa kommunerna i arbetet med att fåfram och förmedla genomgångsbosläder för ungdomar. Jag har erfarit att flerakommuner med stora problem har planer pä eller redan har börjat med särskildförmedling av genomgångslägenheter åt ungdomar - ungdomsbostäder och prövarolika möjligheter att öka tillgången på sådana bostäder. Ett statligt ekonomisktstöd bör lämnas för atl skynda på och stimulera denna verksamhet. Jag villunderstryka att syftet med stödet skall vara att få fram ett tillskott avbostäder till ungdomar. Stödet bör prövas på nytt . Stödetbör vara så utformat att det underlättar för kommunen att komma över lägenheterför användning som ungdomsbostäder. Särskilt viktigt är att fastighetsägarnapåverkas tUl att bli mer benägna alt producera och upplåta bostäder tillungdomar. En förutsättning för bidrag till kommunen bör därför vara, att i denmån en fastighetsägare genom ny- eller ombyggnad för till en lägenhet förungdom, så skall fastighetsägaren få den del av bidraget som är hänföriigt tilllägenheten. Det är viktigt att fastighetsägaren kan påräkna ett inkomsttiliskotti dessa fall, bl.a. för att täcka de extra kostnader för slitage ochadministration som blir en följd av en relativt hög omsättning blandhyresgästerna. För att stöd skall lämnas,bör vidare krävas att det är kommunen som förmedlar genomgångsbostäder åtungdomar. Denna förmedling kan, som jag har nämnt (avsnitt 3.1.1)anordnas pä olika sätt. Enligtmin mening är det inte nödvändigt och inte heller önskvärt att ställa någraytterligare krav på formerna för kommunernas verksamhet med bostadsförsöriningål ungdomar. Stödet bör lämnas i form av ett kontantbidrag tillkommunen för kommu- Prop. 1986/87:93 nalt förmedlade ungdomsbostäder. Bidragetbör lämnas med etl belopp som motsvarar . för varie manad som enungdomsbostad hyrs ut. Bidrag bör kunna erhållas för uthyrningar som inlettsefter . Bidraget hör lämnas sä länge hyresgästen är yngre än 25är. Om en större lägenhet upplåts som gmppbostad ål flera ungdomar bör varjehyresgäst grunda rätt till bidrag. För en ungdomsbostad som upplåts åt makareller sambor bör endast ett bidrag lämnas och endast tiU dess någon av demfyllt . Studentbostäder, dvs. lägenheter som förbehålls studerande viduniversitet och högskolor, berättigar inte till bidrag. I de fall en statligt belånad nybyggd eller ombyggdlägenhet upplåts som ungdomsbostad direkt efter färdigställandet, bör - somframgått av det föregående - det bidrag kommunen får för lägenheten överförasoavkortat till fastighetsägaren. Därigenom får fastighetsägaren ettinkomsttillskott av en storleksordning på två extra månadshyror för en helårsuthyrdlägenhet. Jag bedömer att det ger fastighetsägare en väsentlig stimulans attproducera bostäder lämpliga för bl.a. ungdomar, vilket har stor betydelse föralt öka utbudet av ungdomsbostäder pä . Som jämförelse vill jagnämna att, om det statliga lånet för en nybyggd allmännyttig lägenhet pä 40 mskulle lämnas räntefritt, detta ger ett extra bidrag med ca . detförsta året, dvs. ett produktionsstöd av samma storlek som det jag nu föreslår.Detta stöd anser jag bör lämnas utöver de bidrag till nybyggnad av bostäder påvissa orter som har beslutat om (prop. 1986/87:48, BoU 7, rskr93). De bidrag kommunen får för andra ungdomsbostäder än de nunämnda bör få användas pä det sätt som kommunen finner lämpligt för att främjatillkomsten av ungdomsbostäder. Kommunen kan t.ex. lämna bidrag tillfastighetsägare som en stimulans till att upplåta outhyrda bostadslägenhetereller lediga lokaler som ungdomsbostäder. Kommunen kan vidare lämna bidrag somstimulerar självbyggeri med anknytning till ungdomsbostäder. Jag anser atl deti dessa fall fmns en väsentlig fördel i atl kommunen utifrån lokalaförhållanden själv får bedöma hur medlen används bäst och råda över detta. För att nå enkelhet bör statens bidrag beviljas iefterhand för ett kalenderhalvår i taget. Bidragsgivningen bör handhas avlänsbostadsnämnden. Bidrag bör lämnas efter ansökan av kommunen, som därvid fårredovisa antalet uthyrningsmänader sammantaget för det gångna kalenderhalvåret.Avser en ansökan uthyrningar som är direkt förenade med att statligt belånadbostadsproduktion har färdigställts, bör fastighetsägaren vara medsökande. Stödet bör lämnas till kommuner som har allvarlig brist påbostäder lämpade för ungdomar. Med hänsyn lill att bristsituationen förändrassnabbt och olikartat på skilda bostadsmarknader, bör det ankomma på regeringenatt besluta om vilka orter som skall omfattas av stödet. Tillämpningen kan få olika omfattning och anta olika formi skilda kommuner. Jag vill i detta sammanhang anmäla att jag bl.a. därförhar för avsikt att föreslå regeringen att ge etl särskilt uppdrag till ungdomsboendedelega- 16 tionen att följa denstödda verksamheten och aktivt verka för att den fär den avsedda effekten.Delegationen bör presentera en delrapport den som kan ligga tillgrund för eventuella justeringar av bidragsreglerna. Det bör ankomma päregeringen att besluta om de ytterligare föreskrifter om stödet som behövs. Bidragsbestämmelsernabör träda i kraft den och berättiga till stöd fr. o. m. juli månad. Jag bedömer att antaletuthyrningar som kommer alt fä stöd växer i relativt jämn takt efter den I juli1987 till ca 3 000 och vidare till ca 6 000 i mitten avår 1988. Det svarar mot en stödvolym på ca 7 milj. kr. för det första året.Eftersom slöd beviljas i efterhand vaoe halvår, avser detta belopp utgifterunder . Jagberäknar medelsbehovet under /88 till 2 milj. kr. Medlen börhämtas från elfte huvudtitelns anslag B 4. Detta medelsbehovbör kunna rymmas inom det beräknade anslagsbehovet pä 12 400 milj. kr. som redovisatsi årets budgetproposUion (prop. 1986,/87:100bU. 4 Finansiering vid nybyggnad av studentbostäder Mitt förslag: Sludentbostadsföretagskall få bostadslån som motsvarar av låneunderlaget även vid nybyggnad avstudentbostäder, om kommunen utser minst en av ledamöterna i företagetsstyrelse och minst en av företagets revisorer samt suppleanter för dessa samtom kommunen går i borgen för lånet som för egen skuld. Skälen för mitt förslag:Enligt 25 § ombyggnadsläneförordningen för bostäder (1986:693) lämnasbostadslån för ombyggnad av låneunderlaget till studentbostadsföretag,om lånet avser sädana hus som har uppförts eller byggts om med stöd av bostadslånenligt de bestämmelser som gällde före deri i fråga om lån tillstudentbostadsföretag, om kommunen utser minst en av ledamöterna i företagelsstyrelse och minst en av företagets revisorer samt suppleanter för dessa samtom kommunen går i borgen för lånet som för egen skuld. Bostadslån för nybyggnad tillstudentbostadsföretag lämnas enligt 30 § nybyggnadslåneförordningen förbostäder (1986:692) av låneunderlaget. Det är enligl min meningrimligt att studentbostadsföretagen får samma låneandel som de allmännyttigabostadsföretagen ocksä vid nybyggnad, dvs. av låneunderlaget.Studentbostäderna utgör en betydelsefull form av genomgångsbostäder förungdomar. I många kommuner med universitet och högskolor råder det storbrist på studentbostäder. Detta gör alt den kommunala bostadskön belastas hårt.En nyproduktion av studentbostäder istudentbostadsföretagens regi skulle ge kommunerna Prop. 1986/87:93 ökademöjligheter atl tillgodose behovet av ungdomsbostäder. Motdenna bakgrund förordar jag atl sludentbostadsförelagen skall få bostadslån sommolsvarar av låneunderlaget även vid nybyggnad av studentbostäder. Somförutsättning bör gälla att kommunen utser minst en av ledamöterna i företagetsstyrelse och minst en av företagels revisorer samt suppleanter för dessa samlalt kommunen går i borgen för lånet som föregen skuld. Dennya bestämmelsen bör träda i kraft . 5 Bostadsbidrag till hushåll utan barn Bostadsbidragenhar vuxit fram genom en fortlöpande serie av reformer sedan mitten av1930-talet. Deregler som gäller nu beslutades 1976 (prop. 1975/76: 145, CU 25, rskr308). Bostadsbidragen till barnfamiljer består av en statlig del, som lämnasmed ett vissl belopp per barn, och en statskommunal del, som är beroende på hurstor bostadskostnaden är. Del slatskommunala bostadsbidraget lämnas under bidragsåret1987 av bostadskostnaden mellan /mån. och en övre hyresgräns,som är anpassad till bostadsbehovet hos olika stora hushåll. För 1- och 2-bamsfamiljerär gränsen /mån., för 3- och 4-barnsfamiljer /mån. och för familjermed 5 eller flera barn /mån. Bostadsbidragetär inkomstprövat och minskas med en viss del av den bidragsgrundande inkomsten.Bidraget reduceras av inkomsten mellan en nedre inkomstgräns, som är . för ensamstående med barn och . för makar med barn, och enövre inkomslgräns, som är . Över denna gräns reduceras bidraget med22% av inkomsten. År1974 vidgades bostadsbidragssystemet till att omfatta även hushåll utan barn. Antalet sådana bidragslagare var som högst och uppgick då till ca 117 000. Därefter minskade antalet varie år, och var det nere i knappt 26 000. Minskningen av antalet bidragslagare berodde sanno likt främst pä att inkomslgränsen för oreducerat bidrag inte höjdes i takt med inkomstutvecklingen, och på att av erhållna studiemedel fr.o.m. räknades in i den inkomst som skulle läggas till grund för bidraget. Den övre hyresgränsen var låg - /mån. för ensamstående och /mån. för övriga hushåll vilket bidrog till alt de belopp som betalades ut var små. Bostadsbidrag till hushåll utan barn upphörde enligt beslut (prop. 1984/85:100 bU.I3 s. 66, BoU 12, rskr 132) att beviljas i och med utgången av . Undanlag gjordes emeUertid för hushåll i vilka det ingår någon person som på grund av vårdnad eller umgängesrätt regelbundet under en mindre del av året har barn hos sig i sådan utsträckning att extra bostadsutrymme behövs för barnet. Sådana hushåll får dock endast statskommunalt bidrag. Ett av skälen till attbidraget tiU hushåll utan barn togs bort var att Prop. 1986/87:93 bidragentill denna grupp bedömdes vara förenade med icke oväsentliga kostnader föradministration som de endast täckte en liten del av bostadskostnaden. Medanledning av en motion (1985/86: Bo 218) togs frågan om bostadsbidrag tillhushåll utan barn upp av bostadsutskottet vid behandlingen av 1985/86 årsbudgetproposition. Efler alt ha redovisat bosladskommilléns förslag (SOU1986:5-6) i frågan anförde utskottet följande (BoU 1985/86:12 S.4): "Somframgår av framställningen ovan kommer frågan om ett återinförande avbostadsbidragen till hushåll utan barn att aktualiseras vid den fortsattaberedningen av bostadskommitténs betänkande. Enligt bostadsutskottetsuppfattning bör bidrag för denna grupp återinföras. Ytterligare överväganden omförslagets närmare utformning bör emellertid göras i den fortsatta beredningenav ärendet. Utskottet förutsätter sålunda alt kommer att föreläggasförslag i frågan." Sedanår 1976 har två kommittéer bostadsbidragskommittén och bosladskommittén -gjort en översyn av bostadsbidragssystemet. Bostadsbidragskommitténsbetänkande (SOU 1982:58) Bostadsbidragen överlämnades tillsammans medremissyttrandena till bostadskommittén som underlag för dess arbete såvittavsäg bostadsbidragen. redovisar sina överväganden i dennafråga i sill slutbetänkande (SOU 1986:5 Del 1) och föreslår bl.a. attbostadsbidrag till hushåll utan barn återinförs. Förslaget tillstyrks i dennadel av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan. Jag återkommer tilldetaljerna i förslaget i det följande. 5.1.2Regeringens förslag till omläggning av bostadsbidragssystemet 1986/87:48 om bostadspolitiken har regeringen bl.a. föreslagit alt enomläggning av bostadsbidragssystemet görs . Förslagetinnefattar genomgripande förändringar både av de regler som rör inkomstprövningenoch av de gränser för bostadskostnaden inom vilka bidrag lämnas. Förslageninnebär i stort sett följande. Denlägsta bostadskostnad som kan läggas till gmnd för beräkningen av bidraget höjsfrån 800 till /mån.