prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Majoriteten av remissinslansernaär negaliva tUl detta förslag. ,industriverket, patentbesvärsrätten ochSACOISR med är emellertid positiva tillförslaget. Näringsfrihetsombudsmannenanser sig inle kunna bedöma om tidpunkten är den rätta för att bildaaktiebolag, Detla på gmnd av att faktaunderlaget i översynen är olillräckligt. menar att om aktiebolagsformen är mer gångbar än stiftelseformenså bör den väljas. Bolagel bör då, enligt industriverket, avskiljas helt från patenlverkets övrigaaktiviteter. Enligtpatentbesvärsrätten är det viktigaste skälet för en bolagisering alt det leder tiU enbättre åtskUlnad meUan den myndighetsutövande verksamhelen ochuppdragsverksamheten. Besvärsrätten anser att det, med hänsyn lill detla, inte är lämpligt att bolaget hellkonlrolleras av patentverket. Däremot bör patentverket vara delägare ochföreträdas i bolagets styrelse. Om det nya bolaget får en monopolställning iSverige finns inte risk att bolaget inte kommer att drivas tillräckligteffeklivl. Patentbesvärsrätten anser deldärför vara en fördel om även andra bolag kunde få köpa ijänster avpalentverket på samma vUlkor. /SR medSveriges framhäller att ett ombil-dande tiU aktiebolagkräver intensiva kontakter med personalens företrädare. Styrelsen för teknisk utveckUng,statskontoret, RRV, Statsverkens inge njörsförb und, TCO, . Svenska industriers patentingenjörers förening.Svenska uppfinnareföreningen, och är negaliva till förslaget. Slalskontoret anser sambanden med denövriga palentverksamhelen vara så starka att ell särskiljande inte är meningsfullt. Det är dessulom samma personal som ulför arbelel inom palenlavdelningen som inom 120 uppdragsverksamheten.Statskontoret menar också att personalens kom- Prop. 1986/87:100 petens breddasvid dellagande i uppdragsverksamheten. 14 anger att översynen framhållil att en fördel medbolagiseringen skulle vara särredovisningmellan myndighetsverksamheten och uppdragsverksamheten och undvikande av jäv(samma organisation som utför uppdrag och prövar patentärenden). Enligtstatskontoret avhjälps inte dessa problem med en bolagisering. Statskontoretmenar också all förslaget kan medföra stora personalproblem eftersomaktiebolagspersonalen kan få mer marknadsanpassade löner, medan detta inte ärmöjligt för palentingenjörerna. RRV menar att kvalilel och produktivitetskulle kunna höjas om man i den föreslagnaorganisationen tUlskapade former för alt tUlvarata den kunskap som upparbetasinom de skilda verksamheterna. Den föreslagna delningen försvårar,enligt RRV, detla överflöde av kunskap eftersom någon samlad värdering avproduktionens olika delar inte kommer att kunna ske på del kvarvarande patentverket.RRV framhåller ocksä att personalensresurser inle kan mobiliseras på samma sätt som om verksamheten rymdesi en organisalion. Konkurrensen om produktionsresurserna för ingenjörsuppdragen, det egentliga problemet,löses inle genom förslagel, enligt RRV. pekar på en risk med den föreslagna bolagiseringen. Entendens har utvecklat sig inom andra myndighetsområden. Denna är atlnär man inle kunnal beiala den kvalificerade ingenjörsr personalenmarknadsmässiga löner har man köpt konsulttjänster tiU högre kostnad. Om nägotlämpligt konsultförelag inle funnils har dolterkonsull-förelag bildats.Resultatet har blivh att kosinaderna har fördubblats. Myndigheten har dessutom förlorat egenovärderiig kompetens. Förbundel finner risk för atl detta kommer alt drabbapalenlverket. TCO anser att innanbeslut tas om associationsform, så krävs att verkel har tillräckligaresurser för all kunna utföra de uppdrag som det finns en marknad för. I översynen fömtsätts nämligenatl uppdragen skall ulföras av verkets personal. avlrappasingenjörsresurserna; därför anser TCO att underlag för beslut om ändradassociationsform saknas. framhälleralt det tUltänkta bolagel skall köpa tjänsler från palentverket. Denna möjlighel står inle öppen för någon annan och leder tiU att det tUltänktabolaget övertar och eventueUt förstärker den monopolstäUning iSverige som den har. Föreningen menar att uppdragsenhelen är den förmedlande länken meUan uppdragsgivare och den eller de personer i palentverket som utförarbelet. Föreningen anser alt den nuvarande organisationen fungerar bra och för står inte varför man vill ändra på den. Skälen för en bolagisering - undvikande av offentlighetsprincipen och förstärkning av konkurtensför- mågan - som ges i översynen avvisas av en. Föreningen utgår ifrän atl rätten att teckna aktier blir allmän så att intresserade avnämare pä så säll fär möjlighel till insyn i verksamheten. Argumentet att bolagiseringen skulle ledatUl förstärkt konkurtensförmåga anser föreningen inadekvat, eftersom verksamhelen skall bedrivas på sam ma sätt som förul. Bolagiseringen innebärendasl alt organisationen ytterii gare kompliceras och följden därav kan endasl bli en fördyring för kun- 121 derna. Svenska industriers patentingenjörers förening villpåpeka att användar- Prop. 1986/87:100 representanterna i patentverkets styrelse har reserveratsig mol Bil. 14 detta förslag. anser att eneffektivitetsökning eUer marknadsföringinte är beroende av organisationsformen. Vid en bolagisering skulleuppdragsverksamhelen vara siarkt beroende av patent- och registreringsverketsordinarie granskarslab. Granskarkåren i sin lur är siarkt beroende avuppdragsverksamhetens arbetsingång. En bolagisering skulle, enligt föreningen, leda till alt verkel måste bygga upp ensärskild organisation för reglering och planering av uppdragsarbete fränInterPat. menar attdet är tveksamt om effektiviteten i uppdragsarbetet skulle öka; de somulför arbetet är ju desamma som förat. Dessutom torde granskarna ha en störtesamhörighetskänsla med arbetsgivaren, dvs. patentverket, än etl självständigtuppdragsgivande bolag, vilket de inte har någon insyn i och vilkel de inle kanpåverka fackligl. I släUet för enbolagisering föreslår uppfinnareföreningen alt InterPat ges en mera självständig ställning i förhållande tiUpatentverket. Sverigesadvokatsamfund föreslår att nuvarande ordning bibehålls. Chefen för skall, enligt samfundet,fortfarande vara understäUd chefen för patentavdelningen. Den sistnämnde skallbestämma i vad mån arbetskraft kan avstås till InterPat. Samfundet framhålleratt genom bibehållandet av nuvarande ordning verkar personalen under sammatjänstemannaansvar och dessutom säkerställs fortsall insyn i verksamheten. medSHIO-Familjeföretagen menar att bolagiseringen kommer att innebära en brist påinsyn. Med hänsyn till atl bolaget kommer alt vara beroende av patentverketsresurser är bristen på insyn allvarlig.Bolaget skaU drivas affärsmässigt och krav på lönsamhel kommer alt ställas. Pågmnd av detta föreUgger del, erdigt industriförbundet, en risk för altgranskarnas tas i anspråk så alt myndighetsutövningen blir lidande. med SHIO-Familjeföretagen framhåller atl uppdragen för bolageti många fall kan komma atl priorileras. framhållerockså att tjänsten all försälja kopior avoffentliga handlingar, som del tilltänkta bolaget skall sköta, stridermot tryckfrihetsförordningen (TF). I TF 2 kap. fastslås atl svenska medborgare skall ha fri lillgång till allmännahandlingar. Överförs kopie-vcrksamhelen till ett aktiebolag kommerallmänheten att vara hänvisade dit. Alt myndigheten frånhänder sig sinagmndlagsreglerade skyldigheter anser föreningen vara stridande mot TF 2 kap.Sveriges advokatsamfund instämmer i detla. I översynen framhåUs att någon utflyttning avvammärkesbyrån lill Sunds vaU inte bör göras. Samtliga remissinstanser som yttral sig angående denna fråga instämmer i översynensmening. Dessa instanser är: näringsfrihels ombudsmannen, statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling, pa lenibesvärsrätten, RRV, TCO, , Svens- 122 ka industriers palentingenjörers förening, , Prop. 1986/87:100 Sverigesadvokatsamfund och . Statens industriverkdelar översynens uppfallning att det finns uppenbara samband mellanpatentavdelningen och vammärkesbyrån. En samlokalisering är därför både naturlig ochrationell. Erfarenheter från tidigare decentraliseringar har visat sig ledatill stora effektivitetsförluster. Förutom de skäl mot en utlokalisering somåberopats i översynen, vill patentbesvärsrätten framhålla att de är beroende avalt ha varumärkes- ' byrän inom räckhållför att kunna bedriva sin verksamhet effektivi. framhållervikten av att behälla en hög servicenivå.Flyttas vammärkesbyrån bortfaller tillgängligheten för majoriteten avkundkretsen. Föreningen anser också att kraven pä snabb och kvalitativ handläggning liUintetgörs vid enutlokalisering, eftersom en nästan100-procenlig nyrekrytering av personal måste göras. Föreningen hänvisar också tUl deras skrivelse som finns imars-rapporten. Svenska industrierspalentingenjörers förening menar att varumärkesbyråns nuvarande personal- ocharbetssituation är svår och en utlokaliseringskulle förvärta siluationen. Föreningen anför "alt vammärkesrätten är en del av det immateriella rättsskyddet; altett samband förefinns med mönster, pateni och bolagsärenden i den rentpraktiska hanteringen; samt attönskemål föreligger från företrädare för användarsidan om att på en och samma plats (stad) kunna utföra de uppdrag ochundersökningar som kan vara involverade i etl och samma affärsprojekl. "Delta talar mot en utflyttning.Föreningen hänvisar också iHl dess skrivelse i mars-rapporten. anger vissa skäl, utöver de i översynen, mot enutlokaUsering. De anser att för en bättre och noggrannare granskning skall kunnagenomföras vid bolagsregistrering och varamärkesregi-slrering så krävs etl samarbete mellan debåda byråerna. Föreningen framhåller vidareatl äldre ansökningar om pateni, vammärke och mönsier har nyhetshindrande verkan mot en nymönsteransökan. Därför är det bra om ohka ansökningar kan skickas tiUsammanstill samma myndighel, för att dåinkomma och inte ha någon nyhetshindrande verkan mol varandra. menar också altsärskilt för enskilda uppfinnare,så medför en utlokalisering en fördyring och effektiviietsförsäm-ring. harde möjlighel alt samordna nyhetsgranskning i forskararkivet med besökhos granskare för pateni, varumärke och mönster. Sverigesadvokatsamfund delar översynens bedömning om att en utlokalisering skulleförsämra servicen och möjlighelen till samråd med granskarna. Detta skulle försämra sökandensrättssäkerhet. Det förligger en stor personalomsättning inomgranskarstaben. För atl lösa della problem föreslår fleraremissinstanser atl granskarnas löner ska höjas. Dessa inslanser är bl.a. patentbesvärsrätlen, Statsverkens ingen jörsförbund, /SR med , , ka palentombudsföreningen. Svenskaindustriers patentingenjörers för ening, Svenska uppfinnareföreningenoch . Styrelsenför teknisk utvecklingunderstryker vikten av atl förändringar i Prop. 1986/87:100 arbetssätt ochorganisalion på patentavdelningen sker på ett sådant säll atl Bil. 14granskarnas arbele underlättas. Palentbesvärsrällen anser del viktigt attgranskarna ges all möjlig service ochleknikstöd. En effektivitetshöjning skulle vinnas om granskarna avlastades mtingöromål och i stället fick mer tidför kvalificerade uppgifter såsomnyhetsgranskning och patenterbarhelsbedömning. Genom en högre lönenivå anserbesvärsrätten att granskarna skulle erhålla slörre förslåelse förnödvändigheten av en effektivitetshöjning och en nedarbelning avärendebalanserna. föreslåratl även åtgärder vidlas för att förbättra trivsel-, arbels- ochanställningsviUkor. Förbundel anser att patentverket och statensarbetsgivareverk bör fä i uppdrag atl tillsammans med de fackliga organisationerna utreda och genomföra nödvändiga per-sonaipoUtiskaåtgärder. I översynenföresläs ett resurstUlskotl om , varav 27 tiU palenlavdelningen, 5till vammärkesbyrån och 3 tiU administrativa byrån. anser en ökning av granskarslaben nödvändig. TCO framför att vammärkesbyrån haraUtför små resurser. Svenska industrierspatentingenjörers förening år tveksam till om grans-karkären bör öka när anlalet inkomnapateniansökningar minskar. ochSHIOFamiljeföretagen anser sig också iveksamma tiU om det verkligen behövs enså stor nyrekrytering som föresläs i översynen. anser detbättre att gå långsammare fram, seeffeklerna av organisationsförändringen och därefter bedöma behovet avnyrekrytering. För övrigt anser industriförbundet med SHIO-Familjeföretagen attframställningen om nyrekryteringen varit oklar. Styrelsenförteknisk utveckUng anser att rekrylering och utbildning av ny granskarpersonal måsteske i sådan omfattning att den kan tillfredsställa säväl palenlverkels egna somEPO:s, den svenska industrins och patentbyråernas behov. I avsaknad av en särskildpalentingenjörsulbildning är, enligt ,patenlverkets utbildning av nyanslällda granskareoch fortbildningen av dessa, liksom ulbildningen av externa personer avstor belydelse för hela patenibranschen. Föreningen finner det angelägel alt nyanställda granskare under sininlernutbildning ges information om ombudens situation, t.ex. genom attombud far föreläsa för granskarna. Föreningen framhåller också vikten av allSverige skapar en gmnd för rekrytering av välutbildad, kompetent personal tilldet europeiska palentverket. Delta ur harmoniseringssynpunkt och för alt utökakontakterna mellan de båda patentverken. anser vidareatt bör införa en examinering avpalentombud. Härigenom skulle man säkra en hög kvalitet pä ombuden. Svenskaindustriers palentingenjörers förening förordar en utbildning 124 Föreningen föreslår en Prop.1986/87:100 eventuell förläggning till universUet med stark praktiskan- Bil, 14 knytning tiU patentverket. Denna utbildning skulle lösanuvarande problem för svenska ombud att få den teoreliska och praktiskaträning som krävs för den i vissa fall obligatoriska examineringen vid EPO. Palentbesvärsrällen, SACOISR med , TCO och delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning instämmer i de överväganden och förslag om teknikstöd somanges i översynen. Delegationenförvelenskaplig och leknisk informationsförsörjning framhåUer att tillgångtill patentskrifter, inkl. bilder och ritningar i komprimerad och lätlsökt formmed laserskrivteknik, kan bli tekniskt och ekonomiskt möjlig på kortaretid än de som anges i översynen. Statskontoretframför att teknikstöd är av stor betydelse för all underiättadokumenlalionshanteringen och ärendehandläggningen. Men de framhåller också att lönsamheten ileknikstödet är beroende bl.a. av ärende-mängden.Vid EPO:s tUUcomsl har ärendemängden minskat. Detta har, enligt statskontoret inverkat negativt på lönsamhetenför investeringar i leknikstöd för det svenska patenlverket. anser atl en kraftfullare salsning på tekniska hjälpmedel änden som föreslås är nödvändig, EnUgt förslag i översynen skaU ADB- ochAR-sektionen inordnas under den administrativa enheten, vilken har minst behov av teknikstöd, Skälel tillplaceringen anges i översynen vara altsektionen är för liten för all bilda en egen enhet. Delta skäl anser förbundel vara helt irrelevantoch menar atl den bästa lösningenvore att bilda en teknisk avdelning. skulle ansvaret för patenlverkets alla tekniska system ochutrustningar såsom t.ex. telekommunikation av aUa slag, kopiering m.m, höra. "Teknikstödet måsle utvecklas successivt under samtidig kompetensuppbyggnad.Arbetet bör bedrivas kontinuerligtoch anpassas till de lekniska förändringarna i omvärlden".Detta är citat ur översynen och borde, enUgt , leda lill skäl att omprövaförslaget lUl resurser, ställning och organisation av teknikstödet. Ett samlat forskararkiv som är lätt tillgängligt förallmänheten är angeläget. I översynen föreslås därför att tre gärdar inompatenlverket grävs ut för all fä ett samlat patentbibliotek. Styrelsenför lekniskutveckling, TCO, och årpositiva till förslagel. Styrelsen förleknisk utveckUng framhåller atl genom all förstärka ser vicen,utöka öppethållandet och utöka antalet sittplatser skulle allmänhe tens utnyttjande av denna resurs öka. Ett samlat patentbibUotek främjar kunskapen om palentsyslemel, verksamheten vid palenlverket och svensk 125 Slyrelsen anser all avgifterna för i Sveri- Prop.1986/87:100 ge giltiga patent och ansökningar skuUe kunna täcka kostnadernaför Bil. 14 patentbiblioteket och koslnadema för patenlansökanshanteringen. Eflersom meningenmed en uppfinning är atl den offentiiggörs för att stimulera till vidare teknisk utveckling,anser patentbesvärsrätten att det är en grundläggande princip altpatentdokumenlationen liUhandahålls så altallmänheten kan få tillgång tUl den tekniska kunskapen. harallmänheten tillgång tUl dokumentalionen genom uppdragsverksamheten ochläsesal och forskararkiv. Besvärsrätten anser att patenlverkel har satsat mer pä uppdragsverksamheten, medan tillgångfill forskararkiv och läsesal försämrats. Patentbesvärsrätten menar attdet krävs större insatser för atl förbättralUlgängUgheten hos forskararkiv och läsesal. Detta är ännu viktigare ifall all uppdragsenheten omvandlastill bolag och då medför atl allmänheteninle kan påverka en förbättring av tUlgängligheten till dokumentationen. En förbättring av läget kanfinansielll sett, enligt rätlen, ske genom en disposiiion av de intäkter sompatenlverkel erhåller i form av årsavgifter för de EPO-palent som meddelas förSverige. framhållerviklen av forskararkivets existens i ändamålsenliga lokaler och i näraanslutning lill patentverkets bibliotek.Föreningen föreslår alt del anordnas ett gemensamt bibliotek för allmänhet och granskare. Delta skall innehållaklassordnade palenlskrifter (svenska, norska, danska, finska, tyska ochamerikanska) och 18-mäna-dersuldrag (svenska, EP och PCT) samtalfabetiska regisler över olika länderspalentinnehavare. Detta bibliotek bör, enUgt palentombudsföreningen, ha tillgång tUl olika länders patent inummerordning (gärna pä mikrofilmereller fiche) och måste ha tekniskt kunnig personal, som kan hjälpaallmänhet och granskare till rätta och även utföra en del av den tekniska granskningen ål uppdragsenhelen. Det ärviktigt att är öppel . Omklassning och inplockning behöverpå detta sätt endasl ske på ett stäUe. Ingenjörerna i bibliolekel bör varaspeciaUster på klass-ning, så atl de kan lära nya granskare att hitta.Finansieringen av detta, föreslär föreningen, skall ske över en separat budgel.Lokaler kan ordnas genom en tillbyggnad ätÖstermalmsgatan till. Denna kan uppföras ovan jord på parkeringsplatsen meilan palentverket och de lokaler somförsvarei disponerar. anser föreningen bli billigare än énutgrävning, som föreslås i översynen. Svenska industrierspalenUngenJörers förening framför att enligt uppgifter så omfattar de allmänna biblioteken i 40 folkbibliotek, 400skolbibliotek, och i hela landet 2200 folkbibliotek, 4000 skolbibliotek och125 bokbussar; allt till en kostnad av . Av delta belopp är 630 milj. kr.personalkostnader. Mot denna bakgrund anser föreningen det rimligt att Sverigemed aUmäna medel bör kunna häUa etl centralt tekniskl patenlbibliotek medlikvärdig standard som biblioteken i t.ex.Haag, Miinchen och . Förslagel om nedgrävning är föreningen inle särskiU entusiastisk över, men anser atldet bör beaktas om inte något mer "sludievänligt" altemativkan uppbringas. anser att ävenparkeringsplatsen mellan verkets byggnad och miUtären tas i anspråk för utbyggnad. avforskararkivet till patentverkets lokaler skulle möjliggöra en återgång Prop.1986/87:100 till öppethållande . Föreningen hävdar altbesöksfrek- Bil. 14 i forskararkivetinte är läg utan snarare hög. delar därför inte översynensåsikt att en ökad fysisk tillgänglighet av forskararkivet inte ledertill elt litökat utnyttjande. Utbildning och erfarenhet underlättar en effektiv användning av forskararkivet; FöreningenframhåUer att utbildning sker i olika sammanhang, t.ex. i den avindustriverket och styrelsen för tekniskutveckling framtagna utbildningen "Från idé tiU kommersieU succé".Svenska uppfinnareföreningen menar att minskningen av antal besök iforskararkiel även beror på frånvaron av information hur man hittar lokalerna ikvarteret . Föreningen föreslår atl skyltningbör ske. Vidare framhålls en åsikt om omvandling av forskararkivet tilletl för allmänhet och granskare gemenamt bibliotek. Försläget till hur dettaska se ut, är samma som det Seynska patentombudsförenngen framför ovan. anser alt delta bör finansieras över etl separatbiblioteksanslag. Delegationenförvelenskaplig och teknisk informationsförsörjning anser atl ur allmänhelenssynpunkt så borde forskararkivet ligga nära läsesalen-bibUoteket ipatentverket. Bättre öppettider borde införas och möjUgheter all få hjälp att hitta i materialet bordeförbättras. Delegationen anser att kostnadernabör vägas mot nyttan för svensk induslri. Undersökningar på andra områden ger,enligt delegationen, fler exempel på att imformations-utnyttjandet stiger kraftiglnär informationen blir lätt tillgänglig. delar inteöversynens uppfattning atl de tre gårdsutrymmenabör grävas ut. De ser positivt på behovet av ett samlat patenlbibliotek. Men indusiriverkel föreslår altmöjligheterna att hyra fler lämpligalokaler antingen i Garnisonen eller i närheten bör undersökas. Verket anser alten bäitre organisation kring bör prioriteras. En mindre gaUringskulle också kunna övervägas om inte kunderna starkt motsätter sig detla. I bedömningen avutrymmesbehov som ges i översynen saknar statskontoret den minskning avdokumentationsmängd på som är möjlig genom införandel av ADB-slöd.Statskontoret saknar också en konsekvensbelysning av möjligheterna altförändra utrymmesbehoven genom mikrofilmning.En sådan lösning torde vara bUligare än förslagel i översynen.Statskontoret avvisar därför översynens förslag. finner det angeläget att patentverket bibehåller rollen som . Föreningenanser del vara en fördel för denordiska patentsökanden atl kunna utnyttja PCT-systemeis fördelar på"hemmaplan". 1 avsaknad av eii syslem för nordiska patent (ett återuppväckandeav tanken finner ombudsföreningen för övrigl intressant) utgör en aktivPCT-myndighet en slor tiUgång. 13 Rådgivargrupp Prop.1986/87:100 Svensko industriers patentingenjörers förening. Svenskaitppfinnareförentngen och med SHIOFamiljeföretagen finner del väsentligt att en permaneni rädgi-vargmpp,liknande den vid EPO, upprällas. Denna ska bestå av representanter förindustrin, för uppfinnarna, för patentombudskåren och för rättsvetenskapen. Detta skulle utöka dialogen mellanföreträdare från olika användarintressen och företrädare frånpalentverket. RRV viU erinra om ett annat immaterialrätlsligl skydd somför närvarande inle hanteras inom palentverket. Exempelvis bör rättsskyddetbeiräffande copy-righl enligt RRV:s mening bli föremål för en särskildutredning där möjligheternaatt även föra dessa frägor till det kommande patenlverket bör undersökas. BUaga 14.2 Prop. 1986/87:100 Bil. Sammanfattning av remissyttrande överbetänkandet (SOU 1985:53) och den europeiska patentorganisationen Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av: universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), styrelsenför teknisk utveckling (STU), patent- ochregistreringsverket (patentverket), riksrevisionsverkei(RRV), näringsfrihelsombudsmannen(NO), statens induslriverk(industriverket), CentralorganisationenSACO/SR med bilagl yttrande frän , Svenskaindustriers palentingenjörers förening, 1 Övergripande omutredningen och medlemskapet i den europeiska patentorganisationen (EPO) Flera remissinslanser - bl.a. universitets- ochhögskoleämbetet, styrelsen förleknisk utveckling, palenlverket, patentbesvärsrätten, , statens industriverk, TCO,, Svenska industriers patentingenjörersförening. ,och meddelar att de istort sett är nöjda med utredningen. Styrelsen förteknisk utveckUng, patenlverket, industriverket, TCO och instämmer uttryckligen i utredningens åsikt om all delär av betydelse för att ha elt Uvskraftigt och väl fungerande palentverk. Ulredningen ärposUiv till medlemsskapel i EPO. Ingen remissinstans har uttryckt nägotspeciellt missnöje med medlemsskapel. Däremot har styrelsen förteknisk utveckling, patentverket, palenibesvärsrätten, statskontoret och RRVsärskilt sagl sig vara posiliva lill medlemsskapel i EPO,