prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — 10a§ när den skall utges på grundval av sjukpenninggrundandeinkomst av anstäUning och enligi 10 b § nämnda kapitel när den skall utges pågrundval av sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annal förvärvsarbele.I fall som avses i 3 kap. 5 § femte stycket beräknas tillfälligföräldrapenning dock inte på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst somföljer av förstatredje styckena i den paragrafen. TUlfällig föräldrapenning som utges på grundval av enbartinkomst av annai förvärvsarbete beräknas enligt 3 kap. 4§ första stycket. Utan hinder av föreskrifierna i 14 § andra stycketberäknas tillfälligföräldrapenning enligt 3kap. 4 § försia stycket 1. när denförsäkrade skaU uppbära tillfäUig föräldrapenning för tid då annarshavandeskapspenning eller föräldrapenning skulle ha uppburits, eller 2. ifallsom avses i 3 kap. 10 c § första srycket 1 och 4 sami andra stycket. 21 kap. 1 §" Den som är inskriven hos en all- Den somär inskriven hos en all- män försäkringskassa, men inte är män försäkringskassa, meninte är försäkrad för en sjukpenning som försäkrad för en sjukpenning som, uppgår till garanfinivån enligt 4 kap. beräknad enligt 3 kap. 4§ försia 6 §, skall kunna genom friviUiga av- stycket, uppgår tiU garanfinivån en- gifter försäkra sig för erhållande av ligt 4 kap. 6§, skaU kunna genom sjukpenning eUer sjukpenningtill- friviUiga avgifter försäkra sig för er- lägg, hållande av sjukpenning eller sjuk penningtillägg. " Senaste lydelse 1985:87. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 69 Den som inte har rält tiU sjukpen- Den som inle har räll till sjukpen- ning enligt 3 kap. 1 § får försäkra sig ning enligl 3 kap.1 § får försäkra sig för sjukpenning som uppgår fill för sjukpenning som uppgår fill lägst och högst lill garan- lägst och högsl till garan finivån enligt 4 kap. 6§. Den som linivån enligl 4 kap. 6§. Den som har rätt till sjukpenning enligt 3 kap. har räll till sjukpenning enligt 3 kap. 1 § får försäkra sig för sjukpenning- 1 § får försäkra sig för sjukpenning- fillägg, som fillsammans med den lillägg, som lillsammans med den sjukpenning som han är berättigad sjukpenning som han är berättigad tiU uppgår lill lägst och lill enligl 3 kap. 4§ första stycket högsl till garantinivån. uppgår fill lägsl ochhögst En frivUlig försäkring påverkas inte av att denförsäkrades sjukpenning enligt 3kap., under där angivna förutsättningar,beräknas med tUlämpning av 5§ femle Slyckel eller 10 a eller 10 b § nämndakapUel. Försäkringen skaU efter den försäkrades val gälla utankarenslid eller med en karenslid av 3 eUer . Rätt tUl inträde i den frivilliga försäkringen eUerförkortning av gällande karenstid enligl tredje stycket lillkommer endasl densom är . Ersättning enligl denna paragraf Ersäitning enligl denna paragraf ulges inte för tid efler den månad då utges inte för tidefter ingången av den försäkrade börjar uppbära hel den månad då den försäkrade bör- förtids- eller ålderspension. jaruppbära hel förtids- eller ålders- Denna lagträder i kraft . De nyaföreskrifterna i 3 kap. 2 b §, 5 § fjärde och femle styckena saml 10-10c§§tiUämpas första gången på sjukdomsfall som inträffar efter ikraftträdandet.Äldre bestämmelser i 3 kap. 10 § andra och Iredje slyckena tillämpasfortfarande på sjukdomsfall som inträffat före ikraftträdandet. De nyaföreskriftema i 4 kap. 14 och 14 a §§ tUlämpas första gången påföräldraledighet som börjar efter ikraftlrädandel. När enförsäkrads årsarbetsfid fastställs första gången efler ikraftträdandet skallden, såvida inte fråga är om fastställande av årsarbetsfid i samband medinskrivning hos , gälla från och med den dag då kassan fickkännedom om den försäkrades arbetstidsförhållanden. Är årsarbetsfidinle faslstäUd för en försäkrad när sjukdomsfall eller föräldraledighet anmälsfill första gången efter ikraftträdandet, skall kassan genomden gjorda anmälan anses ha fått kännedom om arbetslidsförhållandena. När försäkringskassanförsta gången efter ikraftträdandet fastställer den försäkrades årsarbetsfidskaU kassan ompröva den sjukpenninggrundande inkomsten. Om därvid dennainkomst skall ändras skall ändringen ske med verkan från och med den dag dåårsarbetsfiden blir gällande. Fårförsäkringskassan kännedom om att in-komslförhåUandena fören försäkrad, som har en sjukpenninggrundande inkomst som hell eller delvis äralt hänföra fill anställning, har undergått ändring av betydelse för rätten liU sjukpenning eUer försjukpenningens 14 slorlek skall ändringen av den sjukpenninggmndandeinkomsien ske med verkan . Lag om ändring i lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:380) omarbelsskadeförsäkring' dels alt 3 kap. 5-8 §§ skall ha följande lydelse, dels alt det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 3kap. 5 a-5 c §§, av följande lydelse. Vid sjukdom som efter samordningsfidens slul sätter nedden försäkrades förmåga atl skaffa sig inkomsi genom arbete med minst hälftenutgår sjukpenning från arbelsskadeförsäkringen. Saknarden försäkrade förmåga atl skaffa sig inkomsi, ulges hel sjukpenning. I annatfall utges halv sjukpenning. Helsjukpenning utgör för dag en trehundrasextiofemtedel av den försäkradessjukpenningunderlag enligt 6§. Sjukpenningen avrundas fill närmaste helakronlal. Om inte annat följer av 5 a~ 5c§§ utgör hel sjukpenningför dag en trehundrasextiofemtedel av den försäkrades sjukpenningunderlagenligt 6§. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela kronlal. Somsjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider avsjukdom som avses i försia stycket. Medför arbetsskada ati den försäkrade insjuknar efiersamordningstidens slut utges sjukpenning, som svarar moi sjukpenningunderlagi form av inkomst av anslällning, för den dag då anmälan om sjukdomsfalletgjordes hos den allmänna och 1sjukperioden endast under förutsättning alt den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbeteom han inte hade vant sjuk. Ulges sjukpenning för tid före anmälan skall dock vad somföreskrivs i försia stycket gälla som om den första ersätiningsdagen varsjukanmälningsdag. Med tid för förvärvsarbete enligl första stycket jämställs 1. ledighet för semester. Lagenomtryckt 1977: 264. Nuvarandelydelse Föreslagen lyddse Prop. 1986/87: 69 2. ledighetunder studietid för vilken oavkortade löneförmåner utges, och 3. ledighetunder tid då den försäkrade genomgår sådan uibildning eller undervisning somanges i 3kap. 5§ iredje stycket 2 lagen (1962:381) om allmän försäkring elleruppbär tim- eller dagstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349). Har en påbörjad period om högsl som avses i 3kap. 10§ första stycket lagen om allmän försäkring inte avslutats föresam-ordningsiidens utgång, skall sjukpenning som ulges från arbelsskadeförsäkringenför sjukperioden beräknas med tUlämpning av föreskrifterna i denna paragrafsami 5 b och 5 c §§, dock för högst det antal dagar som återstod vid samordningst idens uigång. Om den försäkrades sjukpenning ifall som avses i5 a §svarar mot elt sjukpenningunderlag i form av enbart inkomst av anstäUning,skaU liU grund för beräkningen av beloppet av hel sjukpenning för dag läggasdel lal som erhålls när sjukpenningunderlaget delas med den försäkradesårsarbetstid enligt 3kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. SkaU sjukpenning utges för endast multiplicerasdet enligt försia stycket erhåUna lalel med anialei limmar av ordinarie arbelslideller däremot svarande normal arbetsiid. Produklen utgör hel sjukpenning fördagen. Skall sjukpenning utges för mer än multiplicerasdet enligt försia stycket erhåUna lalel med del sammanlagda antalel timmar avordinarie arbelslid eller däremoi svarande normal arbetsiid som belöper pådagarna. Del tal som därvid erhålls delas med sjukpenning.Kvoten utgör beloppet av hel sjukpenning för dag. Det enligl första slycket erhållna 16 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 69 lalel avrundas närmaste hela kronlal. Om anlaletlimmar enligt andra stycket eller del sammanlagda anlalet timmar enligt tredjestycket inte uppgår till ell hell timtal skaU avrundning ske tiU närmaslehela timtal, varvid halv timme avrundas uppål. Sjukpenning avrundas Ullnärmaste hela krontal. Regeringen eller, efler regeringens bemyndigande,riksförsäkringsverkel får meddela föreskrifier om schablonberäkning avordinarie arbetstid och däremot svarande normal arbetsiid. Om den försäkrades sjukpenning ifaU som avses 15 a§ svararmol ett sjukpenningunderlag i form av inkomst av såväl anställning som annalförvärvsarbele beräknas beloppet av hel sjukpenning för dag enUgt följande.Den del av sjukpenningen som grundar sig på inkomsi av anslällning beräknasenligt 5 b§ första-fjärde slyckena. Den del som grundar sig på inkomst av annatförvärvsarbele beräknas enligt 5§ tredje stycket. hinder av föreskrifierna i försia slycket samt 5 aoch 5b§§ beräknas sjukpenning enligt 5 § tredje slycket 1. när denförsäkrade skall uppbära sjukpenning med tillämpning av 6kap. 5 §, och 2. ifallsom avses i 3 kap. 10 c § försia stycket 1, 2 och 4 samt andra stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring. Sjukpenningunderlag utgöres av Sjukpenningunderlag utgörs av 1. för den som är sjukpenning- 1. för densom är sjukpenning- försäkrad enligl 3 kap. lagen försäkrad enligt 3 kap. lagen (1962: 381) om allmän försäkring: (1962: 381) om allmän försäkring: hans sjukpenninggrundande in- hans sjukpenninggrundande in komst enligl 3 kap. 2 § nämnda lag, komst enligt nämnda kapilel. Senaste lydelse 1981:693. 2 1986/87. 2. för den som ej ärsjukpenning-försäkrad enligl 3 kap. lagen om allmän försäkring men likväl harinkomst av förvärvsarbete: den inkomst som skulle hautgjort sjukpenninggmndande inkomst för honom enligt 3 kap. 2§ nämnda lag, omhan hade varil sjukpenningförsäkrad, dock lägst , 2.för den som ej är sjukpenningförsäkrad enligl 3 kap. lagen om allmänförsäkring men likväl har inkomst av förvärvsarbete: den inkomst som skulle hautgjort sjukpenninggrundande inkomst för honom enligt nämnda kapitel, om hanhade varil sjukpenningförsäkrad, dock lägst . 3.för försäkrad som avses i 1 kap. 1 § andra slyckel eUer som i annal fallgenomgick yrkesulbUdning när skadan iniräffade: hanslivränleunderlag enligl 4 kap. Sjukpenningunderlagelfår ej beräknas till högre belopp än som motsvarar delbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring som gällde vid årelsbörjan. Medför arbetsskada som harföranlett livränta enligl 4 kap. på nytl sjukdom, har den försäkrade rätl lillsjukpenning, om sjukdomen sätter ned hans kvarstående förmåga all skaffa siginkomsi genom arbete. Därvid skaU 5 och 6§§ gälla i tillämpliga delar. Medför arbetsskada som harföranlett livränta enligt 4 kap. på nytt sjukdom, har den försäkrade rätt tiUsjukpenning, om sjukdomen sätter ned hans kvarstående förmåga atl skaffa siginkomst genom arbete. Därvid skall 5-6 gälla i tilllämpliga delar. För dag då denförsäkrade erhåller sjukhusvård eller konvalescentvård minskas sjukpenningenmed belopp som framgår av 3 kap. 4§ andra stycket lagen (1962: 381) om aUmänförsäkring. Bestämmelserna i 3 kap. 15# lagen om allmän försäkring skall till-lämpas även beträffande sjukpenningsom ulgår från arbelsskadeförsäkringen. Bestämmelserna i 3 kap. 14och 15 JJ lagen om allmän försäkring skall liUämpas även beiräffandesjukpenning som utges från arbets-skadeförsäkri ngen. Denna lag iräder i krafl den 1december 1987. De nya föreskrifterna i 5-5c och 7§§ tillämpasförsta gången på sjukdomsfall som inträffar efter ikraftträdandet. 'Senaste lyddse 1979:1127. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1956: 293) om ersättning åtsmittbärare Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1956: 293) omersättning åt smittbärare skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§' Ersättningen för inkomstbortfall Ersättningenför inkomstbortfall ål den som. omfattas av sjukförsäk- ål den somomfattas av sjukförsäkring enligt lagen (1962: 381) om all- ring enligtlagen (1962: 381) om allmän försäkring utgår för dag räknat mänförsäkring utgår för dag räknal med del högsia belopp som han vid med del högstabelopp som han vid sjukdom är berättigad alt uppbära i sjukdom ärberälligad atl uppbära i sjukpenning och sjukpenningtillägg sjukpenning ochsjukpenningtillägg på grund av försäkring enligl på grund av försäkring enligt nämnda lag eller med stöd därav nämnda lag eller medstöd därav meddelade bestämmelser; dock all meddelade bestämmelser.ersättning ål den som åtnjuter annan inkomsi av förvärvsarbete än inkomst avanstäUning alllid skall bestämmas till del belopp för dag räknal som skullehava utgått IiU honom, däresl hela hans årsinkomst av förvärvsarbeleutgjort inkomst av anställning. I annat fall än i första slycket avses skall ersättningenåt lillfällig smittbärare för inkomslbortfall med fillämpning av de i nämndasiycke angivna grunderna ulgå med det belopp för dag räknat som han skulle havaägt uppbära från allmän försäkringskassa, därest han varit sjukpenningförsäkradjämlikt 3 kap. lagen om allmän försäkring. Den som ej fylll må ej åtnjuta ersättning medmindre han visar att han genom ingripandet går miste om arbetsinkomst. Denna lag träder i kraft och lillämpasförsia gången vid myndighets ingripande som sker efter ikraftträdandet. Senaste lydelse 1973:469. Utdragur prolokoll vid regeringssammanlräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , Peierson, S. , , , , R. , , , , ,, , G. , Lönnqvist Proposition om förbättrad kompensation vid korttidssjukdomoch vid tillfällig vård av barn Nuvaranderegler för beräkning av sjukpenning infördes (prop. 1973:46,SfU 21, rskr. Del lidigare systemet med sjukpenningklasser ersattes dåav ordningen med en sjukpenninggmndande inkomst och en sjukpenning som skullemolsvara av denna inkomst. I samband därmed gjordes sjukpenningenskattepliktig och pensionsgrundande för ATP. Sjukpenningen avsåg atlkompensera bortfallet av förvärvsinkomst med en för samfiigasjukpenningberälligade lika stor andel av den bortfallna inkomsten. Degällande reglerna ger i de flesla fall en god kompensalion för inkomstbortfallvid sjukdom och vid tillfäUig vård av barn. I vissa fall ger dockberäkningsreglerna mindre tillfredsställande effekter. Del gäller vid kortaresjukfaU och då särskUt vid deltidsarbete och skiftarbete som inte är jämntfördelat över veckans arbetsdagar utan ulförs . Ogynnsamma effekter uppstår även för säsong- ochfe-riearbetande. Sedanbehovet av en översyn av sjukpenningreglerna påtalats i och iskrivelser till regeringen från bl. a. LO och SAF samt även i andra sammanhanglillkallades en kommitté för översyn av sjukpenningförsäkringen.Kommittén, som antog namnet sjukpenningkommitién, avgav två betänkanden, Sjukersäliningsfrågor(SOU 1981:22) och Egenföretagares sjukpenning, m.m. (SOU 1983:48).Sjukpenningkommitténs förslag i nu aktuella delar ledde dock inte fill någonlagändring. Angelägenhetenav atl finna en lösning på de problem som är förknippade med den i vissa fallbristfälliga kompensationen vid deltids- och skiftarbete har därefler vidflera fillfällen påtalats av och i skrivelser fiU regeringen från bl.a. arbetsmarknadens parter och enskUda personer. Iapril 1986 beslutades atl en särskild arbetsgrupp skuUe tiUsältas inomsocialdepartementet för atl göra en översyn av reglerna för ersällning från sjukförsäkringenvid korttidssjukdom och vid föräldraledighet för vård av 70 sjukt barn.Arbetsgruppen (, statssekreterare (ordföran- de),, departementsråd, , överdirektör /87:69 och , departementssekreterare) redovisade sina förslagi departementspromemorian (Ds S 1986: 8) Förbättrad kompensation vidkortlidssjukdom och vid fillfälhg vård åv barn. En sammanfattning avpromemorian bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 1. En förleckning över remissinslanserna och en redovisningav deras slällningstagande till förslagen bör fogas till protokollet i dellaärende som bUaga 2. Jagavser nu atl ta upp frågan om etl nytt sätl att beräkna sjukpenning m. m. förall komma till rätta med brisier i kompensationshänseende. Denobligatoriska sjukpenningförsäkringen omfallar alla personer som är inskrivnahos allmän försäkringskassa. Den som är bosatt i skall vara inskrivenhos fr. o. m. den månad då han fyller . Förrätt lill sjukpenning krävs, fömtom inskrivning i försäkringskassa, atl denförsäkrade har en beräknad årlig förvärvsinkomst av . Förvarje inskriven försäkrad som förvärvsarbetar fastställer ensjukpenninggrundande inkomst (SGI). Därmed avses den årliga inkomst i pengareller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil som den försäkrade kanantas komma att tills vidare få för egel arbete antingen som arbetstagare iallmän eller enskild tjänsl (inkomst av anslällning) eller på annan grund(inkomsi av annat förvärvsarbete). Vid fastställande av sjukpenninggmndandeinkomsi avrundas inkomsi av anställning och inkomsi av annal förvärvsarbete varför sig fill närmasl lägre hundratal kronor. Vidare bortses från den del avårsinkomsten som överstiger basbeloppet (. förår 1986). Överskjutande belopp räknas i första hand av på inkomst av annalförvärvsarbete. Ersättningför arbele som någon utför för annans räkning utan atl vara anställd i dennesIjänst skall anses som anslällningsinkomst om ersättningen uppgår lill minsl . under etl är. Delta gäller dock inle om uppdragsersällningen skallhänföras liU inkomsi av rörelse som bedrivs av den som utför arbetet eller tillinkomst av jordbruksfasfighel som han bmkar. Parterna i elt sådant uppdragsförhållandekan emeUertid komma överens om att ersättningen skall anses som inkomst avanställning. Inkomstberäkningenskall, om förhäUandena inle är kända för , gmndas på deupplysningar som kassan kan inhämla av den försäkrade eller hans arbelsgivareeller som kan framgå av inkomsttaxering . Inkomst av arbete föregen räkning får inte beräknas högre än som moisvarar skälig avlöning förliknande arbete för annans räkning. Naturaförmåner värderas efler de regler somtillämpas vid beräkning av preliminär skalt. Försäkringskassanär skyldig att pröva en försäkrads sjukpenninggrun- 21 dande inkomst när kassanfår kännedom om att den försäkrades inkomst- Prop. 1986/87: 69 förhållanden har undergåttändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningensstorlek. Den försäkrade är skyldig att inom två veckoranmäla sådan ändring i sina inkomslförhållanden som kan påverka rätten lill sjukpenningeller sjukpenningens storlek. skallockså i skälig utsträckning på eget iniliativ inhämla uppgifler om inkomstförhållanden m. m.från den försäkrade eller på annat lämpligt sätt. Om prövningen leder tiUatt den sjukpenninggrundande inkomsten skall ändras sker ändringen 30dagar efter det alt kassan har fått kännedom om 2.2 Beräkning av sjukpenning Sjukpenningenär en dagersättning som ulges vid sjukdom vilken sätter ned arbetsförmågan medminst hälften. Vid fullständig nedsältning av arbetsförmågan ulges helsjukpenning. I annai fall utges halv sjukpenning. kan fordraatl nedsätlningen av arbetsförmågan styrks med läkarintyg. Hel sjukpenningulgör för dag räknal av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomstdelad med 365. Sjukpenningen avmndas fill närmaste hela kronlal. Omden försäkrade vårdas på sjukhus skaU sjukpenningen minskas med . omdagen, dock högsl med en tredjedel av sjukpenningens belopp. Förden dag då sjukdomsfallet inträffar, insjuknandedagen, utges i regel ingensjukpenning. Som insjuknandedag räknas normall den dag då anmälan omsjukdomsfaUet görs hos . I undantagsfall kan sjukpenning ulgesför lid före sjukanmälan, nämligen om det har förelegat hinder för anmälaneller om annars särskUda skäl talar för att sjukpenning ändå bör ulges. Frånregeln atl sjukpenning inte utges för insjuknandedag gäller två undantag. Fördel första kan sjukpenning utges för insjuknandedagen om den försäkrade dennadag på gmnd av sjukdom går miste om dagpenning från erkänd arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd. För det andra kan sjukpenning ulges omsjukperioden börjar efter den föregående sjukperiodens slut. Medsjukperiod avses tid då den försäkrade i oavbmten följd har en sjukdom somsätter ned hans arbetsförmåga med minst hälflen. Vidsjukperiod som utöver insjuknandedagen varar gäller en s. k. fridagsregel. Den innebär all sjukpenning inle ulges för dag då den försäkrade ändå inle skuUe ha arbelal i sin huvudsakliga sysselsättning om inte anlalel sådana dagar översiiger två. Från fridagsregeln finns följande undantag. Semesterdag räknas inte som arbetsfri dag och sjukpenning skall alltså utges för semesterdag under sjukdomslid. Fridagsregeln skall inte heller tillämpas på en försäkrad som vid sjukperiodens böan har räll lill 22 dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa eller konlanl arbetsmarknadsstöd. 2.5 Karenstid för egenföretagare eller motsvarande Prop. Densom är försäkrad för sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbeteän anställning kan - om han vill del - välja karenslid för sådan sjukpenning.Karensliden kan efter den försäkrades val bestämmas till 3 eller 30 dagar.Detta innebär alt sjukpenning som gmndas på annal förvärvsarbete än anställningi dessa fall inte utges för de försia 3 eller av en sjukperiod,insjuknandedagen inräknad. Om en ny sjukperiod börjar efler denföregående sjukperiodens slul skall de båda perioderna vidkarenslidsbcräkningen anses som en sjukperiod. Bestämmelserna som rörinsjuknandedagen och fridagsregeln gäller inte i fråga om sjukpenning medkarenstid. Den som vill ha karenstid för sin sjukpenning måste anmäla detlafill . 2.6 Sjukpenning till studerande Denobligatoriska sjuk- och föräldraförsäkringen omfattar även sluderande om de ärinskrivna hos försäkringskassa. Under studiefiden gäller dock särskilda reglerför rätten lill ersättning. Dessa regler Irädde i krafl . Huvudprincipenär atl de sluderande får behålla sitt sludiestöd i form av sludiehjälp,studiemedel, särskilt vuxensludieslöd eller ulbildningsbidrag för doktoranderför all styrkt sjukdom . Del innebär atl en sluderande har sinförsörjning iryggad han normalt skulle ha finansierat sittuppehälle med någon form av studiestöd, även om han råkar bli sjuk under dennatid. Omdessa studerande har en SGI när sludierna påbörjas får denna inkomsi intesänkas . Detta gäUer oavsett utbildningstidens längd. Sjukpenningeller lillfällig föräldrapenning får inte utges på grundvalav denna SGI. Den hålls i slället vilande för att åter bli gällande, aktiveras,när studietiden är avslulad eller när ett definitivt studieavbrott görs. Denstuderande kan dock uppbära en särskild sludielidssjukpenning vid sjukdom understudietiden. Denna sjukpenning beräknas på gmndval av den förvärvsinkomst denstuderande kan antas få vid sidan av sludierna eller under ferietid, s. k.sludietids-SGI. Motsvarande gäller för tillfällig föräldrapenning. Sedanden kan den vilande SGLn aktiveras även under sommarferier. För enstuderande som blir sjuk eller behöver avslå från förvärvsarbete på grund avbarns sjukdom under sommarferierna skall om han inte uppbär studiestöd underdessa ferier - sjukpenningen och den lillfälliga föräldrapenningen beräknas pågrundval av den vilande SGLn om denna SGI är högre än studiefids-SGI:n. Iövrigl gäller atl så länge en SGI vilar belalas ingen sjukpenning eller lillfällig föräldrapenning på grundval av den. Systemel med vilande SGI och sludietids-SGI omfaltar inte föräldrapenning som ulges med anledning av ett barns födelse. 2.7Tillfällig föräldrapenning Prop. Föräldersom behöver avslå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hosbarnet eUer dess ordinarie vårdare eller vid besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård har rätt fill tillfällig föräldrapenning.