prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Det som utmärker de statliga byggforskhingsorganenär att de har ansvarsområden och verksamhet som spänner över samtliga dessaintresseområden. De har därigenom unika möjligheter att få till stånd den samverkanmellan företrädare för olika vetenskapliga discipliner och olika på fältetpraktiskt verksamma experter som är nödvändig. De har en godöverblick över såväl den tekniska som den sociala utvecklingen från bådevetenskapliga och mer praktiska utgångspunkter. En fortsatt satsning på sektorsforskningen inomsamhällsplanering bostadsförsörjning och byggande är därför lika nödvändig som dä den statliga byggforskningsorganisationen bildades. Detär uppenbart att avgränsningen av byggforskningsorga- nensverksamhetsområde inte får göras alltför snäv, om de skall kunna fullgöra sintraditionella uppgift att förse statsmakterna, kommunerna och andra praktisktverksamma på området med del kunskapsunderlag som är nödvändigt för envälavvägd och framgångsrik politik. Gränserna mellan olika samhällssektorer fårinte bli alUför strikt definierade, om nödvändig överblick och erforderligtsamarbete mellan olika parter som är engagerade i samhällsbyggandet skall kommatill ständ. har mot bakgrund av dendiskussion som av och till förs om rådets verksamhetsområde föreslagit attdetta ska definieras som "FoU-verksamhet kring förändringen ochutformningen av den byggda miljön med hjälp av samhällsplanering, byggande ochförvaltning". För egen del anser jag att en sädan avgränsning väl täckerde arbetsuppgifter som är angelägna för de forskningsfinansierande ochforskningsutförande organen inom ansvarsområde. Jag kommer atl ta upp några frågor som gällerbyggforskningens verksamhetsformer. I sitt inledningsanförande harstatsministern betonat sektorsforskningsorganens ansvar för och intresse av envital grundforskning och en långsiktigt inriktad kunskapsuppbyggnad vidhögskolorna: Han har därvid även behandlat frågan om samspelet mellannäringslivet och högskolan. Forskningspolitiken skall bl.a. syfta till en bättre balans mellan densektorsfinansierade och den räds- och fakuitetsfinansieradeforskningsverksamheten. Detta skall åstadkommas främst genom en ökad satsningpå den obundna högskoleforskningen. Därtill kommer satsningen på etl antalforskningspolitiskt prioriterade områden, som inte har sin tyngdpunkt i byggforskningen,men där det i mänga fall finns direkta kopplingar lill FoU-verksamheten inombyggforskningens verksamhetsområde. Med hänsyn till det statsfinansiella lägethar detta sammantaget inneburit att den statligt finansierade byggforskningenunder den kommande treårsperioden kommer att få vidkännas en viss neddragning. Byggforskningen befinner sig i spänningsfalletmellan tvä angelägna inriktningar av verksamheten, den långsiktigakunskapsuppbyggnaden vid främst universitet och högskolor och statens institutför byggnadsforskning (SIB) saml den mer utvecklingsinriktade verksamheten isamverkan med sektorns intressenter. Det behöver inte finnas någon motsättning mellandessa två inriktningar. I det korta perspektivet nödgas jag emellertidkonstatera att. det föreligger problem för BFR när resurserna skall fördelas.En ökad satsning på högskoleforskning innebär all rådets utrymme församfinansiering minskar. Delta kan i sin tur innebära att den totalabyggforskningsvolynien minskar. är det önskvärt och troligt alt ävenintressenterna- i ökande utsträckning stöder den mer långsiktigakunskapsuppbyggnaden- Detär enligt min mening angeläget att en betydande del av byggforskningen skerinom högskolan. Delta leder till en vitalisering av högskolorna som på deltasätt får en närmare kontakt med ett samhällsområde av. central betydelse iväirärdssamhällel. Det leder ocksä till att en betydande Bilaga 9 Bostadsdep. delav byggforskningen kommer att underkastas de vetenskapliga kvalitetskriteriersom tillämpas på högskolan samt vid sådana högskoleliknande institutioner somStatens (). Att del vid högskolorna skapasgoda forskningsmiljöer med uthållighet och kompetens inom områden av storbetydelse för byggforskningen är även väsentligt. är det av stor betydelse att BFR ocksähar resurser att engagera sig i forskningsprojekt där andra intressentersvarar för en betydande del av kostnaderna. Delta är viktigt av flera skäl. Ettär atl man därigenom på elt naturligt sätt kan pröva relevansen av den bedrivnaforskningen. Genom att andra intressenter går in och bidrar till finansieringenskapas garantier för alt forskningsresultaten är efterfrågade och kan väntas fåpraktisk betydelse. Ett annat skäl till varför BFR måste lägga nerstora ansträngningar på att fä till ständ en ökad samfinansiering av angelägnaforsknings- och utvecklingsprojekt är atl byggforskningsvolymen totalt settmåste ökas kraftigt. Detta framgår bl.a. av en utredning som harutförts vid (SIND 1986:3) och som bl.a. omfattar engenomgång av FoU-volymen inom byggmaterial- och byggnadsindustrin. Analysenvisar att de sammantagna FoU-insalserna har minskat saml att deär avsevärt mindre än för tillverkningsindustrin i övrigt. Jag är medveten om att FoU-verksamheten hosbyggherrar, konsulter, företagare m.fl. inte finns med i stafisfiken och attavgränsningsfrågorna allfid kan diskuteras. Som jag fidigare nämnt ser jag enmöjlig förklaring fil! den låga FoU-inlensiteten i branschstrukturen. Mensiffrorna visar trots detta alt byggbranschens insatser är ofillräckliga såvälmed hänsyn till den ökande internationella konkurrensen som med tanke påangelägenheten av en produktivitetsutveckling inom byggbranschen som svarar motutvecklingen inom övriga industribranscher. Kostnadsutvecklingen inom t.ex.bostadsbyggandet visar på behovet av väsentligt större insatser iFoU-verksamhet inom byggbranschen. Jag måste därför konstatera att den positiva bildstatsministern inledningsvis tecknade av den svenska industrins satsningar påforsknings- och utvecklingsverksamhet inte är helt relevant för byggsektorn.Min slutsats av delta är all företagens insatser i fråga om forsknings- ochutvecklingsverksamhet måste öka avsevärt. som en särskild byggforskningsavgiftutgick bidrog branschen i väsentligt större utsträckning än tillfinansieringen av angelägen byggforskning. Sedan byggforskningsavgiftenslopades kan denna medverkan endast komma till stånd genom altbranschen på olika sätt själv tar ett större ansvar för det nödvändigautvecklingsarbetet. Även BFR har som jag tidigare nämnt ett ansvar för alt lade initiativ som är nödvändiga och ändamålsenliga i detta avseende. Statsministernuttalade inledningsvis att etl av de mest verkningsfulla , stöd som svenskföretagsamhet kan få är en resursförstärkning vid högskolorna. Denomfördelning av resurserna mellan sektorsforskningen och högskolan som jagtidigare talat om skall alltså ses som en förstärkning även för byggsektornsFoU-verksamhet i ett längre perspekfiv. hoppning är därför alt BFR- trots att den totala volymen för forsknings-och utvecklingsarbete minskarunder treårsperioden - skall lyckas uppnå en samfinansiering i sammautsträckning som anges i verksamhetsplanen. Jagåterkommer till dessa frågor i samband med alt jag lar upp frågan om resurserför forsknings- och utvecklingsverksamheten samt experiment-byggande (B 12.Byggnadsforskning. Lån till experimentbyggande samt B14. Statens institutför byggnadsforskning). Byggforskningsrådeiansvarar också för medel avseende nya energisystem i bebyggelsen inom ramenför det samlade energiforskningsprogrammet. Chefen för miljö- ochenergidepartementet kommer att redovisa ett nytt treårigtenergiforskningsprogram. Jag vill emellertid framhålla att det inombyggforskningen redan satsas betydande resurser på FoU-insatser därenergifrågorna utgör en integierad del av den allmänna byggforskningen. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen bereder tillfälle atl la del av vad jag nu har anfört omden framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten kring förändringen ochutformningen av den byggda miljön. 1985/86Utgift 148103018 1986/87Anslag 162000000 1987/88Förslag 151000000 Från anslaget betalas bidrag fill forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) inom samhällsplanerings- samt byggnads- ochanläggningsområdet. Medlen fördelas av statens råd för byggnadsforskning(BFR). EnUgt det forskningspolifiska beslutet (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr 397) skall FoU-verksamheten inom byggsektorninordnas i den samlade forskningsplaneringen samt ingå i det forskningsprogramsom skall besluta om. beslutade om vissa riktlinjerför byggnadsforskningens organisation och arbetsformer (prop. 1982/83:151, CU30, rskr 351), Beslutet innebär att BFR skall ha ansvaret för den långsiktigaforskningsplaneringen och kunskapsuppbyggnaden inom bebyggelseområdet.Tyngdpunkten i det stafiiga forskningsstödet förskjuts successivt mot merlångsiktig kunskapsuppbyggnad. Branschens m.fl. intressenters insatser för FoUinom byggsektorn har bedömts vara för liten. innebärdärför att BFR åläggs alt bl.a. genom samverkan med byggsektorns intressenteröka deras engagemang i FoU-verksamheten. Rådetsverksamhet finansieras under innevarande budgetär över följande anslag påstatsbudgeten. Under huvudtitel: B 12.Byggnadsforskning B 13. Län till experimentbyggande. Under industridepartementets huvudtitel: E 12.Energiforskning. 1 följande sammanställning redovisas med fördelningpä program och anslag det totala beslutsutrymmet under /87(milj. Bestutsramar anslag 1986/87 svis i milj. ki 29,4" 29,4' ' Rådet disponerar dessutom av det under tolftehuvudtiteln uppförda anslaget E 12. - dels högst500000 kr. för all slutföra projekt inom de områden som den fördesöver från rådels till statens energiverks ansvarsområde - dels högst200000 kr. för atl täcka vissa övergångskostnader vid rådets kansli. Innevarandebudgetår utgör det tredje och av verksamhetsperioden1984/85-1986/87. Rådet har därför till sin anslagsframställning för budgetåret1987/88 fogat en verksamhetsplan för kommande treårsperiod. BFRredovisar ett antal FoU-resultal för den innevarande treårsperioden. Enomfattande utvärdering av försök med kommundelsnämnder i tre kom- munerhar genomförts med stöd från BFR och . 1986/87:80alel har i populariserad form via förmedlats till kommunerna.I samverkan med statens planverk har BFR i åtta kommuner stött Bilaga 9 enförsöksverksamhet med översikUig planering enligt den nya plan-och Bostadsdep. bygglagen samt naturresurslagen. Erfarenheter från försöken kommeratl användas i utbildningsverksamheten i anslutning till de nya lagarna. FoU-verksamhelen med hissar har lett till nyametoder och billigare konstmktioner som kan användas vid installation av hiss iäldre hus. har lidsålgången för att installera hissen kunnatbegränsas kraftigt. Även hisslillverkarna har startat ett utvecklingsarbetemed samma syften. Ett internationellt intresse för de svenska insatserna pådetta områ-de börjar märkas. forskningspolitiska propositionförordades en satsning pä.FoU om trä i byggandet och särskilda medel avsattesför delta. Rådet har inom ramen för den verksamheten bha. utarbetat enkunskapsöversikt som pekar pä allvarliga grundläggande kunskapsbrister inomområden som träets kemi, fysik och biologi. Problem som sammanhänger med fukt och mögel liksommed flytspac-kelprodukler har studerats med BFR-medel. Detta har lett tillkunskap såväl om hur man skall hindra problem atl uppstå som vilka åtgärder sombör vidtas där problemen redan finns. Rådet har även medverkat till en utveckling avvärmepumpsiekniken som medfört atl värmepumpar framgångsrikt lyckats konkurreramed konventionella uppvärmningsmetoder. Under är 1985 publicerade rådet fyra rapporter somutgjorde en kunskapsöversikt rörande ett antal aspekter på boende- ochförvaltningsfrågorna. 1 dessa rapporter beskrivs såväl dagens kunskapsläge somkunskapsbehovet inom området. Utifrån en beskrivning av ett antal tendenser isamhällsutvecklingen anger rådet ett antal prioriterade områden förverksamheten . I verksamhetsplanen för den närmastetreårsperioden föreslås inga förändringar i rådels nuvarande programindelning.' Förde olika huvudprogrammen föreslär BFR följande huvudinriktning. Statlig och samhällsplaneringomfattar de statliga och kommunala verksamheter söm ger förutsättningar för samhällsbyggan del i form av regelsystem, finansiering, planer och program för byggande samt förvaltning och förnyelse av den byggda miljön. Huvudvikten läggs, liksom tidigare, på FoU om hur stal och kommun med planer och andra styrmedel påverkar samhälls- och bebyggelseutvecklingen. Därvid priori teras insatser som kan medverka till bättre kostnadsstyrning och effekfiva re samordning av fysisk och ekonomisk planering i en situation med minskade resurser. Programarbete pågår t.ex. inom nya områden såsom översiktlig planering, medverkan i samhällsplaneringen, , infrastruktur,nalurresurshushållning och grönområden. En bredare inriktning på sambandetmellan bebyggelse och infrastruktur eftersträvas. En stor satsning pågår ifråga om byggsektorns roll i samhällsplaneringen. Bebyggelsens utformning, användning och förvaltning behandlas frågor om människors krav pä den byggda miljön, byggnaders 9 ombyggbarhet,funktion och förvaltning samt standardfrågor i bebyggelsen. FoU-arbetet syftartill att finna metoder och lösningar som tillgodoser höga krav på användbarhet,tillgänglighet och god social miljö med rimlig resursåtgång. Förbostadsfrågorna anges en förskjutning mot processinrik-tad FoU om ombyggnaderoch förvaUning. Byggnads- och anläggningsteknik,produktion och energihushållning omfattar FoU om material och konstruktioner,byggsystem och energihushållning, mark- och anläggningsteknik samtbyggprocessfrä-gor. Rådet uppmärksammar i sin anslagsframställning särskilt FoUom byggprocessen, bl.a. modeller för samverkan mellan olika aktörer ochaktiviteter. Utvecklingsarbetet beträffande byggskador fortsätter med måletatt finna billigare metoder för reparation av skadorna. Inriktningen av FoU omenergihushållning mot en bättre samordning med övriga åtgärder för attförbättra bostäder och fastigheter fortsätter. Luftkvalitet och hälsoskydd ibyggnader är viktiga insatsområden. Ett viktigt tema är samspelet mellanbyggnaden och dess installationer med sikte på att uppnå ett bra inomhusklimatmed god energihushållning och låga drifts- och underhållskostnader. Verksamheten inom program 4. Energianvändning förbebyggelse nya energisystem, följer det treårsprogram för energiforskningensom statsmakterna har beslutat om (prop. 1983/84:107 bil. 9, NU 45, rskr 407).Insatserna inom programmet syftar till att förbättra kostnadseffekfivitelen förnya energisystem. Verksamheten syftar bl.a. till att öka kunskapen om hur man ienskilda byggnader och gruppcentraler kan utnyttja lägvärdiga naturligaenergikällor samt öka effektiviteten i användningen av högvärdiga energikällorsåsom el och olja. Tyngdpunkten inom programmet kommer att ligga pävärmepumpssystem och naturvärmeteknik. Miljöfrågorna uppmärksammas i ännu högregrad än fidigare. De sol värmetekniker där internationellt sett ärframstående utvecklas vidare, om än i långsammare takt. Rådet har redovisat ettplaneringsunderlag till (EFU). Det förslag tillverksamhetsplan som rådet presenterar överensstämmer i allt väsentligt med dettaplaneringsunderlag men har utvidgats till att omfatta FoU ochexperimentbyggande som enligt direktiven lill utredningen ligger utanför EFU:sansvarsområde. EFU har föreslagit alt rådets energiforskning heltintegreras i den allmänna byggnadsforskningen frän . EFUfömtsätter all motsvarande medel enligt EFU:s förslag överförs från anslagetEnergiforskning lill anslaget B12. Byggnadsforskning under bostadsdepartementetshuvudtitel. BFRavser att lägga särskild vikt vid dokumentation ochinformation i anslutning till FoU-projekten. Målet är att informationen skallbli en alltmer integrerad del av FoU-processen. Formerna för dokumentation ochval av informationssätl måste anpassas till bl.a. den tekniska utvecklingen. Rådetsiniernalionella verksamhet skall under den kommande planperioden på ettnaturiigt sätt integreras i rådels löpande verksamhet. Att inhämta utländskkunskap skall vara lika naturiigt i ett FoU-projekt som att undersöka vilkaresultat andra institutioner i har tagit fram. Ianslagsframställningen för /87 redovisades resultatet av denvetenskapliga nämndens utvärderingar av etl antal FoU-områden. Den del av nämndens verksamhet som nulåter sig överblickas och som delvis infaller i början av planperioden gälleren genomgång och utvärdering av ett antal områden. Vidsidan av vetenskapliga nämndens verksamhet bedriver BFR egenutvärderingsverksamhet av FoU-projekt som rådet finansierat. Syftet med dettaarbete är att förbättra planerings- och beslutsunderlaget för framtidaverksamhet. Utvärderingen har ocksä till uppgift att ge besked om relevans ocheffekfivitet i beslutade projekt. BFRavser att fortlöpande genomförautvärderingar av BFR-finansierade projekt från relevans- och effektivitetssynpunkt. BFR.sstöd till långsiktig kunskapsuppbyggnad BFR:ssträvan har redan tidigare varit att medverka fill att skapa goda ochkompetenta forskningsmiljöer, som svarar mot krav på långsiktighet och flexibilitet.Detta har skett bl.a. genom alt BFR ger treåriga ramanslag till instilufionereller grupper av institutioner. BFR:s strävanden i denna riktning har motbakgrund av statsmakternas rikfiinjer intensifierats under innevarandetrårsperiod. Särskilt under /86 har de medel som går frän BFRdirekt lill olika högskoleinstitutioner ökat snabbt. Detta har bl.a. skettgenom alt rådet i större utsträckning än tidigare finansierat av projektobundna forskartjänster inom högskolan. Denna utveckling beräknas fortsättaunder innevarande budgetår. Den andel av BFR-medlen som går till universitetoch högskolor omfattar nu drygt 80 milj. kr. , vilket utgör omkring 45%av de bidragsmedel som BFR fördelar. Därutöver används av de bidragsmedel sområdet fördelar ull slöd lill vissa forskningsinstitut. Enligt BFR:s mening kanstödet direkt till högskolan inte öka mer än från nuvarande till omkring50%, ett mål som BFR anger redan i den förra Ireårsplanen. En ytterligareökning skulle innebära en alltför kraftig begränsning av bl.a. stödet tillutvecklingsverksamheten. har 4 milj. kr. avBFR:s forskningsmedel fördelats enligt beslut avhumanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet (). BFRanser att etl förtroendefullt och konstruktivt samrådsförfarande har utvecklatsmed . Av administrativa skäl bör dock enligt rådet beslutanderättenåterföras till BFR. Enligtriksdagsbeslut (prop. 1982/83:151, CU 30, rskr 351) skallbostadsdepartementets myndigheter få fatta beslut om FoU-medel inom anslagetB12. Bostadsstyrelsenhar som enda myndighet fått möjlighet att disponera sådana forskningsmedel.Rådet anser alt tiden för en utvärdering av samarbetet mellan BFR ochbostadsstyrelsen rörande användningen av dessa medel varit för kort, och önskaratt behandlingen av frågan om myndigheternas FoU-medel skall anstå tillarbetet med regleringsbrev . Detär emellertid BFR:s uppfattning att samarbetet med styrelsen borde ske på sammasätt som sker med övriga ämbetsverk. Därigenom skulle det administrativamerarbetet minimeras och kvaliteten i FoU-projeklen förmodligen bli bättre lillföljd av att BFR:s kompelens som FoU-initie-rande och upphandlande organutnyttjas bättre. Även med den ansvarsfördelning som tillämpas bör reglernaändras så alt bostadssiyrelsen inte har rätt att fatta beslut mot BFR:savstyrkande. BFRhar enligt regeringens uppdrag redovisat ett antal budgetalternativ. Dels harBFR - liksom andra myndigheter - redovisat etl huvudalternativ. Rådet hardessutom enligt särskilda anvisningar för budgetarbetet den 13 juni 1985redovisat etl alternativ där den samlade forskningsvolymen är oförändrad mendär statens stöd till byggnadsforskningen minskas under treårsperioden.Ytteriigare ett alternativ som skulle redovisas enligt uppdraget varkonsekvenserna för BFR av atl rådet får avstå från medel motsvarande den andelsom annars skulle drabba SIB. BFR har därutöver enligt regeringsuppdrag den 30april 1986 redovisat konsekvenserna även av en ökning av anslagen . BFR anger att genom olika slag av samfinansieringfiliförs FoU-verksamheten medel utöver statsanslaget som gör att den angivnabeslutsramen /87 om 158 milj. kr. omkring 200 milj. kr.Detta utgör enligt BFR den samlade FoU-volymen. Om denna nivå skall bibehållasoförändrad, bör den för treårsperioden räknas upp med hänsyn till inflationen. Rådet pekar i sin anslagsframställning också pä denkonflikt som finns inbyggd i målsättningen att BFR bör öka stödettill högskolan för alt medverka fill en långsikfig kunskapsuppbyggnad och istörte utsträckning än tidigare medverka i samfinansierade utvecklingsprojektmed övriga intressenter. Den konkurrens mellan tillgängliga medel som dessa- i prakfiken svårförenliga målsättningar leder till skärps dessutom i sammautsträckning som BFR:s anslag lill forskningsprojekt totalt sett begränsas. Slutsatsen är enligt rådet att statsanslaget börbibehållas på högsta möjliga nivå. Även om strävan att mobilisera ytterligaremedel från byggsektorn blir framgångsrik, kan de för BFR uppsatta målen intenås fullt ut om statsanslaget minskar i reala termer. Verksamhetens omfattning för /88enligt ökningsallerna-tivel framgår av rådets förslag lill beslutsramar (milj.kr.). (BFR hade angett nivån i reala termer. Siffrorna i följande tabell ärnominella.) Därutöver har BFR begärt resurser inom ramen för det samlade energi- Prop, 1986/87:80 Statlig och samhällsplanering. 160,0' 4 milj. kr. Inkl. I milj. kr. Inom ökningsalternativet hemställer rådet attbeslut om bidrag lill den allmänna byggforskningen för /88 skallfä meddelas inom en ram av 160 milj. kr. Rådet hemställer vidare att förbudgetåren 1988/89-1989/90 få göra åtaganden inom en ram av 100 resp. 55 milj.kr. Rådet beräknar atl del behöver anvisas ett anslagom 167 milj. kr. för ökningsalternalivel för /88. Isin anslagsframställning för /88 hemställer bostadsstyrelsenatt 2 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1987/88-1989/90 skall ställasfill styrelsens förfogande för finansiering av FoU-verksamhet inom dessverksamhetsområde. Isin anslagsframställning för /88 hemställer lantmäteriverketatl 3 milj. kr. skall ställas till verkels förfogande för finansiering avFoU-verksamhet inom dess verksamhetsområde. Idet föregående har jag redovisat mina allmänna synpunkter på byggforskningen.Jag anslöt mig då till den av BFR angivna definitionen av FoU-om-rädei. forskningsproposition redogjorde jag förnågra utvecklingstendenser i samhället som enligt min uppfattning bordepåverka inriktningen i stort av byggforskningsverksamheten. De faktorer som jagdå lyfte fram var: byggsektorn - en viktig bransch i förändring,bostadspolitiken - från ny- till ombyggnad samt samhällsplanering - frånstatlig styrning till lokalt inflytande. Jag gav vid det tillfället ocksåexempel pä angelägna FoU-om-räden i anslutning till delta. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att BFR isina verksamhetsplaner under innevarande programperiod speglat dennainriktning, vilket jag också ullalat i budgetproposifionerna de mellanliggandeåren. Samhällsutveckling och samhällsförändring är,liksom kunskapsutveckling, relativt långsamma processer. I det perspektivet en kort lidsrymd. De utvecklingstendenser jag angav för tre är sedangäller därför i allt väsentligt även för den kommande treårsperioden. Jag harredan fidigare pekat på några utvecklingstendenser som enligt min meningdärutöver kan komma att påverka inriktningen av rådels verksamhet. Min bedömning är att de prioriteringar som BFR göri sin verksamhetsplan för treårsperioden väl överensstämmer med minuppfattning i frågan. Jag vill i detta sammanhang dock i korthet kommenterarådels förslag. En satsning på slads- och bostadsförnyelsefrågor ären naturlig följd av atl tyngdpunkten i bosladsförsöoningen alltmer förskjutsmot bostadsförbättring. Rådet lyfter här fram två enligt min uppfattning välmotiverade områden.