prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Olika mått på den offentliga seklorns slorlek redovisas i Preliminärnationalbudget för (bU. Av nationalräkenskaperna framgäräven antalet sysselsalla: Den offentliga sektorns storlek uttryck i % av BNP är 1985 Antaletsysselsatta mom den offentliga sektorn I % av antalet sysselsatta i Den offentliga sektorns utgifler förkonsumlion, invesleringar, ränlor ochtransfereringar uppgick tiU . Inkomsterna av skaller, socialförsäkringsavgifter, ränteinkomster m. m.var totalt . Den offentliga seklorns andel av de varor ochtjänsler som framställdes var . Den offentiigasektorn sysselsatte drygt 1,5 milj. personer. Det motsvarar en tredjedel av den totalasysselsättningen i landet. har antaletanställda i kommuner och landsting fortsattalt öka, medan det i fråga om statsförvaltningen kan konstaleras en viss minskning av antalet anstäUda under desenasle åren. Det finns nu ungefär lika många arbetstagare i statsförvaltningensom i landslingen. Antalet statsanställda antas dessutom komma attminska ocksä . Del framgår av en prognos från statensarbelsmarknads- nämnd (Myndigheternas personalsituation 1987/88 -1989/90. Rapporl I, preliminära uppgifter ). Inom den offentiigaseklorn sammantagen harökningstakten avtagit undet . 1986/87:100 BU.15 Anletet anställda hos primärltomniunema, staten.ocli landstingskommunfrna 1975 76 77 78 79 80 81 82 83 8485 Totata anlalet anställda ottentllga sektorn &rcn 1975-1985 1975 76 77 78 79 80 81 82 83 8485 Källa:SCB:s löne- octi sysselsättmngsstatistik Källa: SCB:5 löne- ocli sysselsätininsssiaiistik Under den föregåendemandatperioden drog regeringen upp riktlinjer för förnyelsen av den ofTentligasektorn (skr. 1984/85:202). Mot bakgrund av dessa riktiinjer har regeringen ochriksdagen redan fattal en rad beslut. På civildepartementetsområde gäller det bl. a. statsförvaltningens användning av ADB m. m. 1984/85:225) och den statliga personalpolitiken(prop. 1984/85:219). Genom utredningsarbeten under denföregående mandatperioden finns underiagför ytteriigare regeringsförslag. Regeringen kommer således under vären 1987 att lägga fram förslag medanledning av verksledningskommitléns och demokratiberedningensbetänkanden. För närvarandepågår försöksverksamhet med ökad självstyrelse i nio kommuner och trelandsling (prop. 1983/84: 152, KU 32, rskr. Försöksverksamheten ulvärderas forllöpande. I pågår ett försök med ensamordnad länsförvaltning (prop. 1985/86:5,BoU 3, rskr. Även denna försöksverksamhet utvärderas fortlöpande. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om en samordnad länsförvaltningunder mandatperioden. Härutöver har det påbörjatsett omfattande arbete i kommunerna, landstingen och de slatliga myndigheternamed syfte att anpassa verksamheten till de krav som människorna ställerpå inflytande, valfrihet, service, god kvalitet och effektiv användning avskattemedlen. En gammal myndighetskuUur är på väg atl ersättas av en modernserviceanda. Demokratin fördjupas genom en ökad aktivkel även mellan de aUmännavalen genom bmkarmedverkan och deltagande i nya decentraliserade beslutsorgannärmare medborgarna. Förnyelsearbetetbärs upp av tusentals förtroendevalda och av de an- ställdainom den offentliga sektorn. Deras aktiva insatser i dét praktiska Prop.1986/87:100 arbetet med att anpassa organisalion och verksamheisformer tiU nyakrav BU. 15 är en förutsättning för förnyelsen. Jag vill också nämnaatl regeringen har tUlsatl en utredning om etl ökat ansvar för folkrörelser, föreningar ochkooperativ (dir. 1986:17). Förnyelsen av denoffentliga sektorn pågår alltså i betydande utsträckning . Huvudlinjerna i detfortsatta arbetet med att förnya den offentligasektorn redovisades i regeringsförklaringen den 7 oklober 1986: "Den gemensamma seklorn är en viktig grund förvälfärdspolitiken. Den skalltjäna människorna efter deras olika behov och önskemål. Åtgärder kommer att vidtas för att höja effektivitet ochproduktivitet i den offentiiga verksamhelen. Möjligheterna all väljaolika lyper av service bör ökas. Förslagkommer atl läggas fram för att förbättra den enskildes möjligheter attpåverka den offentliga verksamheten, för atl motarbeta byråkrati och för attfrämja service och effektivitet. Dessa förslag kommer att beröra såväl den centrala statsförvaltningen somlänsförvaUningen och den kommunala organisalionen." Jag avser attåterkomma till regeringen med ytteriigare förslag till åtgärder för attriktUnjerna för förnyelsen av den offentiiga sektorn skall kunna omsättas i praktisk handUng på allt flerområden. Demokratiberedningens huvudbetänkande (SOU 1985:28)Aktivt folkstyre har remissbehandlats. En proposition med anledning avberedningens för-slag.avsesbli klar . I proposilionen kommer förslag alt lämnassom kan underlätta en fortsatt decentralisering i kommunerna liU lokalanämnder. Förslag kommer att läggas bl. a. i syfle att stärka brukarnasinflylande i den kommunala verksamheten.PolUikerrollen kommer särskilt atl uppmärksammas. Slutiigen skallfrågorna om det kommunala partistödet samt om proportionellt val tillkommunfullmäktige behandlas. Icivildepartementels förnyelsearbete är samverkan med forskningen av stor betydelse. Delegationen (C 1984: A) förforskning om den offentiiga sektornär ett organ för ömsesidigt informationsutbyte mellan i första hand politiker och forskare. I sitl praktiska arbetehar delegationen pä olika sätt dokumenterat och informerat om aktuellforskning. Tidskriften har getts ul vid två tillfäUen ochbehandlat ekonomi och självstyrelse. Genom en småskriftsseriehar mer omfattande artiklar publicerats. Delegationen har vidare i tvårapporter redovisal en inventering ochsammanställning av pågående och avslutad forskning: Inom de prioriterade områdena kommunalekonomi, landstings- Prop. 1986/87:100 verksamhet saml lednings- ochstyrningsmeloder har delegatio- Bil. 15 nen försökl slimulera till nya forskningsinsatser. Förätt skapa kontakter mellan forskare och avnämare har delegalionen anordnat ochmedverkat vid konferenser och seminarier. Vid dessa har frågor diskuterats om självstyrelseoch likvärdig samhäUsservice, effektivUet och produktivitet, samverkaninom den offentliga sektorn och försöksverksamhet som förändringsmetod. I enlighet med beslut (prop. 1983/84:152, KU32, rskr. 368) pågår en försöksverksamhet med ökad självstyrelse i nio kommuneroch tre landsting. Dessa tolv s. k. frikommuner är , , ,, , , , och kommuner samtGöteborgs och , och Jämtiands läns landsting-Försöksverksamheten innebär atlfrikommunerna ges dispens från slatligaregler för atl bälire kunna anpiissa verksamheten lill lokala förhållanden,bättre utnyttja de samlade samhällsresurserna saml åstadkomma ökad samordning och effeklivilel i den kommunalaverksamheten. Det handlar ocksä omatt utveckla former för en bättre samverkan mellan kommunala ochstatliga organ. Regeringen harfattal en rad beslut om avsteg från gällande författningar. I nägra fall harförslag om lagändringar förelagts . En särskild redovisning för deåtgärder som har genomförts lämnades till (skr.1985/86:165). Därefter har regeringen fattat ytterligare en del beslul, somlillgodoser frikommunernas önskemål. Inom skolområdet har således öppnatsmöjlighet för kommunerna alt besluta om fyradagars-vecka i lågstadiet. Vidarehar möjlighet öppnats all ändra läsårets förläggning i en landstingskommunalgymnasieskola för jordbruks-, skogsbmks-och trädgårdsulbildning. Avsikten är alt bättre kunnaanpassa undervisningen tiU växtåret. Inom hälso- och sjukvårdsområdet harregeringen godkänt ett avtal mellan läns landsting och kommun om försök med kommunalt bedriven primärvårdi en kommundel. Slutiigen bör nämnas ettbeslut inom området jord- och skogsbruk. Det innebär atl en delegation harinrättats inom lantbruksnämnden i för ärenden som rör Bräckekommun: Avsikten är att åstadkomma en bättre samverkan mellan stat ochkommun på detta område. Frikommunförsöketpågår till utgången av . Försöksverksamheten Ulvärderas kontinuerligt. Ett övergripandeutvärderingsarbete görs inomstatsvetenskapliga institutionen vid . Dessutom pågår seklorsvisa genomgångar för att belysaförsöksverksamhetens effekler. Utvärderingsuppdrag har lämnats åtsocialslyrelsen; , och riksrevisionsverkei.Utvärderingsarbetet skall bedrivas så attregeringen under är 1988 kan förelägga förslag som kan gäUa för alla landets kommuner ochlandsting efter försöksperiodens utgång. 1.4 Översyn av kommunallagen Prop.1986/87: lOO BU.15 1983 årsdemokratiberedning har i betänkandet (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag redovisat en principskiss tUl hurreglerna om kommuner och landsting i framliden bör systematiseras och utformas i lag. Förslaget bygger påatt kommunerna och landstingen skaU få större frihet att utifrån egnaförutsättningar forma sin egen organisation och verksamhel. Vidare skaU deförtroendevaldas rättigheter och skyldigheter framgå direkt av lagen. En viktig utgångspunkihar varit att lagtexten skall vara lätt alt förstå och överblicka. Detlaställer enligt beredningen särskilda krav påklarhet och etl enkell språk. Betänkandet har remissbehandlats. Därvid har bl. a. landets samtliga kommuner ochlandsting fält tillfälle alt föra fram sina synpunkter. Inomcivildepartementet har en arbetsgrupp (C 1986: A) tillkaUats för all göra en juridisk-lekniskbearbetning av demokraliberedningens förslag. Arbelsgruppen skall också beakta förslagen i betänkandena(SOU 1981:53) kommunala styrelse,(SOU 1982:20) Kommunerna ochnäringslivel, (SOU 1982:41) Överklagande av kommunala beslut saml (Ds C 1984:6) Avgifter inom verksamhet.Även dessa betänkanden har remissbehandlats. Arbetsgruppen skallredovisa resultatet av sill arbete . 1.5 Samverkan mellan stat och kommun Stat-kommunberedningen(C 1983:02) har regeringens uppdrag (dir. 1983:30)atl utreda frågan om ökad samverkan mellan stat och kommun samt förenkling av slalliga regler m. m. I en radrapporter och betänkanden harberedningen fortlöpande redovisat sitl arbete och föreslagit ålgärder. I det senast framlagda beiänkandei (Ds C 1986:10)medverkan i internationeUa frågor behandlar beredningen kommunernaskompetens då det gäller möjlighetenatt della i internationella solidaritetsyltringar. En annan av stai-kommunberedningens utredningsuppgiftergäller frågan om kommunernas ochlandslingens kompetens i näringslivs- och sysselsättningspolitiken.Beredningen väntas lägga fram ett belänkande i dessa frågor . I regeringensskrivelse (skr. 1984/85:202) om den offentliga seklorns förnyelse framhåUsatt frågor om självstyrelse och demokrati är centrala i det fortsatiautvecklingsarbetet (FiU 35, rskr. Statens relationer tiU kommunerna.ochlandstingskommunerna står då i fokus. Inomslat-kommunberedningen pågår utredningsarbete med att utforma principer för hursamverkan mellan slatliga och kommunala organ skall kunna förbällras.Översyn av styrsystemet på skolområdet planeras. Ett viktigt statligtslyrinslrument utgör,statsbidragen. Chefen för hartidigare presenterat ett förslag till revidering av det nuvarandeskatteuljämningssystemet. Förslaget syftar tiU att öka utjämningseffekten i systemet och därmed bidra lill atlminska de stora utdebiteringsskillnadernamellan kommunerna. tillkommuner betalas ul enligt en mängd förordningar. En inlerdeparte- Prop.1986/87:100 mental arbelsgrupp kommer atl kartlägga ochanalysera Bil. 15 de specialdestinerade bidragen och deras fördelning,effekter m. m. 2 Folkrörelser m. m. ansvarar inom församordningen av folkrörelsefrågorna. TiU detla arbete är knuien en särskildreferensgmpp (Kn 1976: A). Referensgmppen har ombildats . Den består avföreträdareför 45 stora organisationer. Gmppen är regeringens kontaktorgan i folkrörelsefrågor. Regeringen hartillsatt en utredning (C 1986:01) om ett ökat ansvar för folkrörelser, föreningaroch kooperativ. Utredningen har antagit namnet folkrörelseutredningen. Iutredningsdirektiven (dir. 1986:17) sägs att folkrörelserna och föreningslivetbör kunna spela en större roll i förnyelsen av den svenska välfärdspolitiken.Närheten till människorna och deras engagemang skall bättre tas tillvara. En idéburen verksamhelskaU enligt direkliven kunna komplettera eUer ersätta vissa delar av denkommunala verksamhelen.Delta skulle kunna öka mångfalden och valfriheten när det gäller de tjänster som främst kommunerna nu haransvarei för. Utredningen har att pröva de formella hindren för ettökat föreningsansvar. Utredningen skallenligt sina direktiv ocksä se över statsbidragen tiU folkrörelserna isyfle att minska antalet bidragsformer samt föreslä förenklingar och ålgärderför en bättre samordning av bidragsgivningen. Syftet anges vara att för folkrörelserna skapafömtsättningar för en obyråkralisk och merflexibel användning av de resurser man tillförs genom statsbidrag. Det kan enligt direktiven också gälla attförenkla bidragssystemel sä alt folkrörelserna får en större frihet attbygga upp sin verksamhet på lång sikt. Ettbetänkande avses kunna presenteras av utredningen underår 1987. Avsiklen är attlägga fram en proposition om folkrörelsefrågorna till under år1988. Min avsikt är atl föreslå regeringen att lägga fram en proposition sombygger pä förslag från ulredningen och från olika fackdepartement. 3 Den statliga förvaltningens effektivitet m. m.3.1Effektivitet och produktivitet Atl främja effektivitet och produktivitet är en viktiguppgift för alla statliga myndigheter.Riksrevisionsverket () och slalskonlorel har särskilda uppgifter inom detta område. Somjag senareåterkommer lill innebär hög effektivitet och produktivitet ocksåatt'myndigheterna ger medborgarna en god service. Nya krav och förändrade samhällsförhållanden kräver enfortgående omprövning och omprioritering av den statliga och den statligtfinarisieradp verksamheten. För detta behöver statsmakterna en aUsidig belysning och kontinuerliggranskning av den statiiga verksamheten. Det är därför viktigt, atl utvecklamöjligheterna att få en sådan information. Den inkluderar myndigheternassammanstäUningar av den löpande redovisningen, bokslut,verksamhetsberättelser, redovisningsrevisionens årliga granskningar samt myndigheternasanslagsframställningar. Ett betydelsefullt inslag i della sammanhang ulgörförsöken med ireåriga anslagsramar. RRV:sförvaUningsrevision utgör ett viktigt instmment för omprövning ochomprioritering i arbetet med att förbättra effektiviteten. Den inriktas primärt på myndigheternas verksamhel.Den successiva framväxten av statligverksamhet i bolags- och stiftelseform har vidgal det område av statiigainsatser som är undantagna från förvaltningsrevisioneU granskning. Mot denna bakgmndhar insynsutredningen (C 1984:02) i sitt betänkande (Ds C 1986:5)Statsmakternas granskning av statliga bolag och sliftelser föreslagU attriksdagens revisorers och RRV:s befogenheter vidgas tUl atl även omfattaförvaltningsrevisioneU granskning av statlig verksamhet som bedrivs i statiiga bolag och stiftelser. Även den statligaredovisningsrevisionen har varit föremål för en översyn.Revisionskontorsutredningen (C 1985:04) har i sitl avlämnade betänkande (Ds C1986:13) Samverkan mellan redovisnings- och förvaltningsrevision m. m. föreslagit olikaformer m. m. för sådan samverkan, som bl.a. syftar lill att höja den sammantagna revisionseffekten. Insyns- ochrevisionskontorsutredningarnas förslag bereds i regeringskansliel. 1986/87:100 BU.15 Regeringenhar som ett led i arbetet med att förbättra myndigheternas beslutsunderlag,bl.a. låtit utveckla metoder för produktiviielsmätningar. Dessa har etltvåfaldigt syfte. För det första all belysa om utbytet av samhälletsresursinsatser inom ett område ökar eller minskar över tiden. För det andra alt tjäna som underiag förresursberäkningar och anslagstilldelning. Expertgruppen (B1981:03) för studier i offentlig ekonomi () har tillsammans medstatskontoret gjort produktivitetsberäkningar för av den offentliga sektorn. Detta är enförsöksverksamhet och skall bedömas somsådan. Enligt min uppfattning är emellertid beräkningarna av så slortvärde alt försöksverksamheten bör fortsätta. För stalsförvailningenvisar elt urval av av myndigheterna en ökad produktivitet under andra hälften av1970-talel. På uppdrag av regeringen har statskontoret följt upp dessa myndighelers utvecklingunder . Denposiliva utvecklingen tycks därvid beslå. 1 flera fall synes den ökadeproduktiviteten ha uppnåtts samlidigt som servicen förbättrats. Pä uppdrag av har statskontoret ocksåutrett kostnaderna för Prop. 1986/87:100 offentiiga tjänster i . Studienomfattar merän hälften av den offent- Bil. 15 liga tjänsteproduktionen.Resultaten visar bl. a. att kostnadsgapet krympt nägot meUan länderna . Den fördjupade studien inom barnomsorgen visar ocksä all del fmnsmöjligheter att öka effektivUelen, bl. a. genom alt bättre anpassaorganisationen tUl de faktiska behoven, liksom alt mer ingående väga kosinadermot nytta för olika resursinsatser. Elt arbele med attla fram mätt på myndigheternas service bedrivs, som jag ålerkommer lill,vid statskontoret och slatens (). RRV:s studier avhandläggningstider är också viktiga i sammanhanget. Delta arbete bör drivas vidare medsikte på ätt snart kommaigång med myndighelsanpassade serviceredovisningar. 3.2 Delegering och decentralisering Enviklig utgångspunkt för förnyelsen av den offentiiga seklorn är all riksdagenoch regeringen preciserar mälen för de slatliga myndigheterna och tydligare anger vad som förvänlas avmyndigheterna i fråga om verksamhelens resultat m. m. Myndigheterna börsamtidigt ges elt ökat ansvar för verksamheten genom bl. a, minskaddetaljstyrning och egen beslutsrätt i vissa personal- och organisationsfrågorm. I enlighet med vadverksledningskommittén (C 1983:04) föreslår i sill huvudbetänkande(SOU 1985:40) Regeringen, myndigheterna och myndighetemas ledning anser jag atlmyndigheterna inom sin organisatoriska grundstrukturi högre grad själva bör utforma sin organisation och göra de ändringar i dennasom de anser rationeUa. Formerna för en sådan delegering övervägs förnärvarande, i regeringskansliel. Som framgår av avsnittet Särskilda frågor(bU. 1) föreslår chefen för finansdepartementetatt en ny anslagstyp, kaUad ramanslag, införs. Under ramanslaget fåranslagsmedel sparas för förbmkning under senare budgetr är. Vidare gesmöjlighet alt utnyttja en kredit på nästkommande budgetårs anslag. Etlsparat belopp läggs till och utnyttjad kredit dras ifrån näsla budgetårs ram. Inrikiningen påanvändningen av ADBi i statsförvaltningen syftar bl. a. till en delegering tUl och elt ökat ansvarslagande för myndigheterna. etlled i försöksverksamheien med treåriga budgetramar föreslås att vissa av försöksmyndigheterna får egna investeringsramar för anskaffning av ADB-utrustning. Således reserveras medeltiU myndigheterna på del cen trala investeringsanslaget för anskaffning av ADB-ulrustning. Myndighe terna ges rätl att - efler samråd med statskontoret - själva besluta i sådana investeringsärenden. I Gemensamma frågor (bil. 2 p.7)behandlas vissa rikllinjer för den statiiga lokalförsörjningen som bl.a.innebär att ansvars-, befogenhets-ochkompetensfördelningen ändras så att den lokalbrukande myndighelen gesett slörre inflylande över och ansvar i lokalfrågor. mer kund/leverantörsbetonatoch avtalsreglerat förhållande skapas härigenom. att senare föreslå regeringen att, i samband med attrevideringen av nuva- Prop. 1986/87:100 rande regelverk görs, och ÖB ges ökadebefogenheter Bil. 15 vad avser rätten att starta vissa byggnadsprojekl. DeceniraUseringsarbelet i statsförvaltningen har flerasyften. Ett sådant är attförbällra möjligheterna för utsatta regioner att utveckla nya näringar, bl. a.genom insatser för kommunikationer, utbUdning och teknikspridning. Som ett led i delta arbete harStatskonsult fatt i uppdrag att uireda förutsättningarnaför uppbyggandet av elt regionalt ADB-stödcentrum i SundsvaU. Centmmet bör vara en gemensam regionalresurs i första hand för denoffentliga förvaltningen och i andra hand för näringslivet i regionen.Centrumets verksamhet bör bedrivas i nära kontakt med högskolor och andrautbUdningsorgan. Ett annat vikliglsyfte med deceniraliseringsarbelet är att pröva möjligheterna att överföra verksamheier ochfunktioner från centrala verk i Stockholmsregionentill regionala och lokala myndigheter eller myndighetsdelar. Således avser jag atl föreslåregeringen all uppdra ål () atl planera och genomföra en överföring av inemol 100 tjänster frän till Örebro.Byggnadsstyrelsen avses få i uppdrag alt undersöka om en samlad lokallösningi kan genomföras. har i många fall utvecklats så allskilda myndigheter har uppgtflersom i väsentliga delar ligger myckel nära varandra. Dessutom har många myndigheter en aUtför snävverksamhetsinriktning. Förvaltningensstmktur behöver fortlöpande anpassas till ändrade förutsättningar. Flera större förändringar avstmkturell karaktär har också genomförts eller planeras all genomföras. Regeringen har i en propositionom bostadspolitiken (prop. 1986/87:48)föreslagit alt bosladssiyrelsen och slalens planverk läggs samman tiU enmyndighet. Motivet för sammanläggningen är att de båda myndigheternasuppgifter i mänga delar har förändrats sedan verken bildades.Verksorganisationen behöver därför på elt genomgripande säll anpassas till de nya uppgifterna. Den nyaorganisalionen beräknas träda i funktion den IjuU 1988. Även länsförvaltningen kommer attförändras. Frågor som rör länets utveckling och framtid skall således beredas samlat. Förändringarna inne bär inte bara marginella justeringar i formerna för samverkan mellan läns styrelsen och övriga länsorgan. Regeringen avser all skapa en samlad länsförvaltning inom ram för att främja regionens utveck lingsmöjligheter. Som elt led i förändringen av denregionala förvaltningen pägår sedan Prop. 1986/87:100 i en försöksverksamhet med samordnad BU.15 länsförvaltning. Inrättandet av särskilda skattemyndigheter i länenden är också ett led isträvandena att åstadkomma en länsförvaltning som bäitre än den nuvarandesvarar mot förändrade krav. Verksamheten i utvärderasfortlöpande. Erfarenheter därifrån bör tillsammansmed erfarenheter från andra områden redovisas för . Jag avser attunder innevarande mandatperiod föreslå regeringen att föreläggariksdagen en proposition om samordnad länsförvaUning. RRV har den 1 juU1986 tagit över hela ansvaret för den civila statiiga redovisningsrevisionen.Den 1 juli 1987 övertar RRV även ansvaret för redovisningsrevisionen inomförsvaret. Den nya organisationsstmkiuren syftar bl. a. till att effekliviseraredovisningsrevisionen, stärka oberoendet i revisionen, stärka kopplingen mellan revisionen ochverkels övriga uppgifter samt bättre anpassa revisionen lUl de nya kraven päen effektiv uppföljning ochutvärdering av den statliga verksamheten. Som framgår avGemensamma frågor (bil. 7) bör en särskild utredare tiUsältas med uppgiflatt samordna fastighetsförvaltningen inom försvaret, byggnadsslyrelsen, affärsverkenm. Utredaren skall vidare lämna förslag till en ökad samordning mellan byggnadsstyrelsenoch fortifika-tionsförvaUningen. De sammanlagda drift- och utredningskostnaderna för denadministrativa användningen av ADB i statsförvaltningen uppgår till drygt 3 miljarderkr. Del är viktigt allupprätthälla en god kvalilel i befinllig ADB-verksamhet samlidigt sommöjligheter lUl kostnadssänkande åtgärder och effektivisering måste tillvaratas. Den framtidaADB-miljön måste formas utifrån omprövning av regelsystem ochsakverksamhet. Det gäller atl förhindra all myndigheter bygger fast sig i komplexa,centrala ADB-miljöer som motverkar en dynamisk verksamhetsutveckling. En fortsatt decentralisering av system-och datorkraftsimkturer präglar inriktningenav ADB-användningen. En ökad standardisering förbättrar förutsättningarna för denna decentralisering, fördelegering av ansvar samt för en ökad effektivitet. En samordnad syn påutbyggnaden av kommunikalion inom och mellan myndigheter är av strategiskbetydelse. Den offentliga förvaUningen bör stödja det standardiseringsarbete som strävar mot s.k. öppnasystem (Inlerconnection) vilkelunderiäiiar telefonförbindelser och överföringar av data.