prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — De grundläggandebestämmelserna om grundvux och komvux finns i vuxenutbildningslagen (1984:1118,ändrad senasl 1986:160 och 253). Ytterligare föreskrifter finns i bl.a.vuxenulbildningsförordningen (1985:288, ändrad senasl 1986:350) samlförordningen (1984:1120) om inbyggd utbildning i och statligvuxenutbildning (ändrad senast 1986:83) och förordningen (1986:677) om ökademöjligheter att anlita personal vid företag m.fi. för viss undervisning ikommunal vuxenutbildning och vid slatens skolor för vuxna. I dessa förordningaringär beslämmelser om vissa statsbidrag. Statsbidrag lill lokal skolutvecklingregleras genom förordningen (1982:608) om slalsbidrag till lokal skolutvecklingm.m. (omtryckt 1983:416). Dessutom finns en förordning om statsbidrag försärskilda behov inom utbildning för vuxna (1986:349). Vidare finns beslämmelserom statsbidrag i förordningen (1984:626) om statsbidrag till kostnader förvissa trygghetsåtgärder för skolledare, biträdande skolledare och lärare ikommunal utbildning (ändrad 1986:403). Enligt förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till utbildning (ändradsenasl 1985:596) skall flertalel statsbidrag till komvux minskas med tväprocent av del belopp som annars skulle ha utgetts. I fråga omlandstingskommunal vårdutbildning görs en minskning . beslutar vilketantal undervisningstimmar som får disponeras för grundvux och komvux i riket. Enligt lagen (1985:903) om uppdragsutbildning ianslutning till det kom- 162 munalaskolväsendet m.m. får en kommun eller landstingskommun som är huvudman förkomvux i anslutning lill sädanutbildning bedriva uppdragsutbildning som i fräga om arl och nivä haranknylning till den verksamhel som fär förekomma i huvudmannens komvux. Vissanärmare föreskrifier finns i förordningen (1986:65) om uppdragsutbildning ianslulning lill vuxenutbildning. Uppdragsutbildningen skall intemedföra några kostnader för siaten. När lärare med statligt regleradanställning undervisar deltagare i uppdragsutbildning skall huvudmannen lillstaten betala bl.a, viss ersäitning som lillförs . 1986/87:100 Bil. Antaletdeltagare och undervisningstimmar inom grundvux redovisas i följandesammanslällning. 1986/87 (beräkn,) 1987/88 (beräkn,) Antal deltagare 18420 20105 20000 20000 Antal undervisnings timmar 1239961 1234655 1265250 1265250 Anlalet kursdeltagare(kd) och undervisningstimmar (utr) i komvux framgår av följandesammanslällning. 2 i svenska. (beräkn.) (beräkn,) utbildning förvuxna har under /86 anordnats i 282 kommuner och 23landslingskommuner. Anlalel särskilda skolenheter uppgår den Ijuli 1986 till122. Skolöverslyrelsens (SÖ:s)anslagsframslällning för /88 innebär: Oförändradtimram för grundvux. Föratt kvalitativt förbällra undervisningen i främsl matematik samlnaturvetenskapliga och lekniska ämnen behövs en ökning i ramen för leoretiskagymnasieskolekurser (elapp 2-4-ramen). En sädan ökning innebär ökademöjligheter för vuxna att fullfölja studier i dessa ämnen och pä studievillkormer jämförbara med dem för ungdomar på motsvarande nivå i Prop.1986/87:100 gymnasieskolan. För att göra detla möjligt med i huvudsakbibehållet Bil. 10 kursutbud föreslår SÖ en ökning med 20000undervisningslimmar inom elapp 24-ramen. Kostnaden för della beräknas lill 5,8milj. Timramen föryrkesinriktad utbildning ökas med 13000 undervisningslimmar för atl lillgodosebehovel av en utökning av kurser inom i första hand del tekniskt-induslriellaområdel. Koslnaden beräknas till 3,1 milj. kr. Timramen förgrundskolekurser (etapp 1-ramen) minskas med 50000 undervisningslimmar, vilkelbedöms kunna ske med bibehållen tillgänglighet i kursutbudet. Förslagel, sominnebär en kostnadsminskning med 11,9 milj. kr., ger ekonomiskl utrymme för attfinansiera övriga förslag som rör utbildning för vuxna. Fortsall bemyndigande altomfördela undervisningslimmar mellan olika typer av komvux samt grundvux, underförutsättning atl de sammanlagda kostnaderna för staten inle ökar. För att finansieraåtgärder för utveckling av cenirala prov i komvux föreslår SÖ all 3 milj. kr.avsätts under anslaget B 9. Nationell ulvärdering och prov. En utvidgning av regeringensbemyndigande all bedriva försök med utvidgat samarbete mellan gymnasieskola ochkomvux. Till Bidrag till kommunalutbildning för vuxna för /88 anvisas ell förslagsanslag av . har i två särskilda skrivelser bl.a. anhållil atl studier isamiska som hemspråk för de elever som inte har läst samiska i grundskolaneller motsvarande skall jämställas med vad som gäller för sludier igrundulbildning för vuxna. Vid min beräkning av anslaget har jag gjortlöneomräkning för komvux med etl nägot lägre och för grundvux med elt högrebelopp än () har föreslagit i sin anslagsframställning.Jag har prisomräknal anslagsposten för bidrag lill slödålgärder förhandikappade studerande med eu högre belopp än SÖ (). Timramar m.m. för /88 SÖ har föreslagit alt delramen förgrundskolekurser (elapp 1-ramen) skall minskas med 50000 undervisningstimmaroch all i slället delramarna för den gymnasiala nivån skall ökas med sammanlagi33000 limmar. För egen del villjag anföra följande. Efterfrågan pågrundskoleutbildning i komvux har visat en vikande tendens. Det är bl.a. della förhållande som ligger bakom SÖ:s förslag lill en neddragning av antalet undervisningstimmar pä denna nivä. Enligt min uppfattning beror den minskade efterfrågan inle på minskade utbildnings- 164 behov.Jag har utvecklat min syn pä dessa frägor i mitt inledande anföran- Prop.1986/87:100 de om vuxenutbildningsfrägor. Mot den bakgrund jag där skisserarmenar . 10 jag tvärtom atl del nu är angeläget all upprällhållarekryleringen lill utbildning på grundskolenivån. Med hänsyn lill vad jaghar uttalat inledningsvis och tillvad jag , under anslaget E 5, Vuxensludieslöd m,m,. kommer atl föreslå om ökade resurser för särskildavuxenstudiestöd (SVUX), är jag inte beredd atl tillstyrka SÖ:s förslagom enminskning av antalet undervisningslimmar för grundskolekurser, (5) Av stalsfinansiella skälärjag heller inte beredd all tillstyrka SÖ:s förslag om utökning av timmarnaför den gymnasiala nivån (3 delvis saml 4), 1 likhei med SÖ räknarjag med en oförändrad omfallning för grundvux, (2) I mina beräkningar harjagalltså utgått från samma antal undervisningstimmar som för innevarandebudgelär. Det totala anlalet uppgår nu till 3921 250 limmar. Nuvarande delramarkan behöva justeras med hänsyn lill gjorda omfördelningar. En mindre jusieringbör ocksä göras sä alt kom-vuxtimmar avsedda för grundskolenivån hålls åtskildafrån limmar för gymnasial nivä, detta som en förberedelse för denschablonisering av statsbidraget somjag aviserade i förta budgelproposilionen.Jag återkommer strax till denna fråga. Jag har under anslaget B19, Bidrag till driflen av gymnasieskolor redogjorl för vilka älgärder som harvidtagits med anledning av beslul (prop, 1983/84:118, UbU 27, rskr,366) aU stalsbidragel fill () skall avvecklasmed början läsärei 1987/88 och verksamhelen kommunaliseras, I samband därmedskall antalet timmar för etapp 2-4 i komvux ökas med 8000, Uiökningenfinansieras genom en överföring av , frän anslaget B 21, Bidrag till driften av friståendeskolor på gymnasial nivä. Jag vill erinra om allnya regler rörande skolledning införs enligt fidigareriksdagsbeslut (prop, 1984/85; 100 bil,10 s. 48, UbU 20, rskr. 199 samt prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 168, UbU 18,rskr. Nv ordning för fördelning av undervisningstimmarmellan kommunerna Systemet för resurstilldelning ser förnärvarande ul pä följande sätl. lar ställning lill anlalelundervisningslimmar för grundvux och komvux med uppdelning av timmarna pädelramar. En ulgörs av limmar för grundvux, tre av limmar för olika slagskomvuxkurser. Sedan föreskriver regeringen i regleringsbrev atl varje kommunfär disponera av sin timresurs från föregäende är inom var och en av dessadelramar. Dessa kallas ibland för "garanliresursen"".Återstoden av timmarna, dvs. lio procenl av varje delram för riket, fördelas avSÖ pä länsramar. Timmarna i länsramen och sådana limmar av'"garantiresursen" som en kommun inle utnyttjar skall länsskolnämndenfördela mellan kommunerna i länet. Om förhållandena i enkommun påkallar del, får länsskolnämnden besluta att kommunen inle fårdisponera hela ""garanliresursen". Enligt min mening bör en ny ordning lillämpas vid fördelningen av 165 undervisningstimmarför grundvux och komvux. Syftet med förändringen Prop. 1986/87:100 är attåstadkomma en mera medveten planering av verksamheten i kom- Bil. alt fä lill stånd en ökad regional samplanering och all fä bättregarantier för att komvux fär en ulformning som är väl anpassad lill deprioriterade målgruppernas utbildningsbehov och till de ulbildningsbehov som föreligger i regionen. Jag förordar atl den nyaordningen tillämpas med början vid fördelningen av undervisningstimmar /88. Det bör få ankomma pä regeringen att beslämma vilka närmareregler som skall gälla, men för fullständighelens skull villjag ändå redogöra för hur jag har länkl mig all del skallfungera. SÖ gör en fördelning avalla undervisningstimmar på länsramar. Därvid skall SÖ ta hänsyn till deskifiande regionala behoven vad gäller bl.a. arbetsmarknad och genomsniltligutbildningsnivå i länen. Behov av atl vidareutveckla företagsamheten ochnäringslivel i ett län och arbeismarknadsproblem är exempel pä faktorer sombör påverka fördelningen. Därefler skall länsskolnämnderna fördela undervisningstimmarnai länsramen mellan kommunerna i länel. Som utgångspunkt skall nämnderna ha delsen översikllig plan frän varje kommun för utnyttjandet av begärda timmar, delsen bedömning av utbildningsbehoven i resp. kommun och av kommunens förutsättningaratt genomföra de planerade utbildningarna. Länsskolnämnderna bör införfördelningen av undervisningstimmar samråda med länsslyrelsernasplaneringsenheler och andra samhällsplanerande myndigheler eller institutionerinom länet. Länsskolnämnderna bör få innehålla en mindre del av länsramen förgrundvux för fördelning senare under läsåret med lanke på att behov plötsligtkan uppstå av undervisning för invandrare. Kommunerna utarbetargivetvis redan nu en årlig plan för kursutbudet och reviderar den fortlöpande.Pä denna punkl innebär den nya ordningen inte någon principiell nyhet. Syftetmed alt kommunerna skall presenlera planen för länsskolnämnden och atl nämndenskall bedöma den inför sina beslul om limramar, är alt della skall medverka lill alt alll konkretare diskussioner försmellan den slalliga skoladministrationen och skolstyrelserna kringvuxenutbildningens mål och målgrupper. Länsskolnämnderna kommer pä ettnalurligl sätt all kunna följa och utvärdera verksamheten, tillse all den läggsupp och innehållsmässigt inriktas så all den passar de priorilerademålgruppernas behov, lillse altfritids- och dellidsstudier inle försvåras genom en olämplig organisalion.främja atl verksamheten anknyter till arbetslivet i regionen, lillse aU enlångsiktig planering kommer till slånd - i förekommande fall överkommungränserna -, lillse atl onödiga parallella utbildningar inte erbjuds osv. Kritik har riktats molden hiuills tillämpade ordningen för fördelning av undervisningstimmar för grundvux och komvux. Skälel har varil att kom munerna alllför senl får kännedom om de exakta timramar som de har alt räkna med för det kommande läsårel. En viktig del i det nya systemet för resurstilldelning bör därför vara alt preliminära ramar fastställs. Jag ser ingel hinder för atl regeringen beslutar om preliminära delramar inom ramen för sill förslag i den dä framlagda budgelproposi- 166 tionen, atl SÖ omedelbarl därefter fördelardessa preliminära riksramar pä Prop. 1986/87:100 preliminära länsramar säatt länsskolnämnderna Bil. 10 kan fastställapreliminära delramar för limresurserna i 'änets kommuner. Den tänkta tidsplanenöverensstämmer i grova drag med vad som tillämpas för gymnasieskolan. De preliminärafördelningsbeslulen pä olika administrativa nivåer mäste givetvis följas avdefinitiva beslut om timramar. så snarl har beslulat om limresursernaför grundvux och komvux. Förfaringssättet mäste med nödvändighet innebära ellvisst mätt av osäkerhet beiräffande de e.xakta limramarna i varjeenskild kommun. Graden av osäkerhet är emellerlid enligt min uppfattning inlesä stor att del har nägra negativa konsekvenser. Arbetssättet i komvux skall jukännetecknas av en betydande flexibilitet. Enligt min uppfattning vore delolyckligt om kommunerna / detalj låste sin planering av kursutbudet för hela detkommande läsåret. Räll för kommunen att omfördela timmar mellansina ddramar En annan kritik mot det nuvarande systemet förresurstilldelning har varit alt del är för stelt. Kommunerna, som ju liggersist i kedjan, kan ibland ha svårigheter all inrymma angelägna kurser inom entimram, om kommunens kvarvarande resurser finns inom "fel"' delram.Om särskilda skäl föreligger och del inte medför ökade kosinader för siaten,får länsskolnämnden göra omfördelningar av limmar för olika slag av kurserinom länets totalram. Det krävs alltså en ansökan frän kommunen och ellformelll omfördelningsbeslut av länsskolnämnden. Förfaringssättet börkunna förenklas. Vid omfördelningar har tendensen hitlills varil alt kommunerna önskat öka grundvuxiimmarna ochtimmarna lill yrkeskurser, vilkel leder lill en kostnadsminskning i förhållandetill beräknade kosinader. Jag föreslär atl enkommun, som hillills, skall fä sigtilldelad ell exakt angivet anlal undervisningstimmar uppdelat pä olikadelramar. Kommunerna bör sedan under läsåret själva få besluta om en vissomfördelning mellan sina olika delramar men inom oförändrad totalram. Varjekommun bör ges rätt alt minska en eller flera av sina av länsskolnämndenfaslställda delramar med högsl och överföra dessa limmar lill andradelramar, dock så att ingen delram tilläts öka med mer än lio procenl över vadlänsskolnämnden har fastställt. Förslaget innebär en avsevärd avbyråkratiseringoch leder troligen, i likhet med hittillsvarande omfördelningar, lill en visskostnadsminskning. SÖ har begärtbemyndigande att omfördela undervisningstimmar mellan olika lyper av komvux samt grundvux, under förutsättning all de samman lagda kostnaderna för siaten inle ökar. Milt nyssnämnda förslag ger enligt min mening fullt tillräckliga omfördelningsmöjligheler i normalfallet. Nå gon ytterligare omfördelning mellan olika delramar bör i regel inle göras under pågående läsår. Om del i undanlagsfall skulle vara nödvändigl, bör det ankomma på regeringen att besluta. (6) 167 InnehåUeti komvux Prop. Jag har i mitt inledningsanförande pävuxenutbildningsavsniliei fört vissa resonemang om alt vuxensluderande bara ibegränsad omfattning har behov av slutbetyg och avgängsbelyg. förhållandemåste avspegla sig i planeringen av kursutbud pä lokal nivå. De lokalaförhållandena är dock olika beroende bl.a. pä den genomsnittligautbildningsnivån i kommunen. Därför harjag inle för avsikt att låla kravel päförändring på denna punkl leda till nägra tvingande regeländringar. Ökad lärarhandledning i komvux Ett av de största hindren för vuxna medbristfällig utbildning alt söka sig lill komvux och alt genomföra sludier därär enligt min uppfattning den slora omfaltningen av självsludier. För alt bidratill en ökad rekrytering avkorttidsutbildade bör lärarhandledningen i komvux uiökas. Undervisningen inomkomvux skall ge kunskaper och färdigheler som är likvärdiga med närmaslmotsvarande utbildning i och gymnasieskolan. Ulbildningen skallanpassas till de vuxnas behov ochiniressen, deras erfarenheler skall tas liU vara och deras kunskaper skallendast komplelteras i en sädan omfattning atl de fär en utbildning av sammakvalilel som ungdomsutbildningen. Innehållet behöver däremoi inte varaidentiskt. Komvux skall i förstahand rekrytera uibildningsmässigt eftersatta grupper. Lärarhandledningen ikomvux är trots della starkt begränsad i förhållande lill vad som gäller imolsvarande utbildning på gmndskolans högstadium och i gymnasieskolan. Deltaär en kvarleva från kvällsgymnasiernas tid. De vände sig lill"begävningsreserven" och eleverna skulle själva beiala förundervisningen. Timplanerna för komvuxfastställs av SÖ efter riktlinjer från regeringen. gällande rikllinjerinnebär au komvuxtimplanerna får omfatta högsl av timtalet för motsvarandeutbildning i resp. gymnasieskolan vad gäller allmänna ämnen.Kurserna i yrkesämnen i komvux får omfalta av timtalet för molsvarandeutbildning i gymnasieskolan. finns helt andrakategorier människor bland dem som studerar i komvux, bl.a. socialt ulsallapersoner och invandrare som kommit till i vuxen älder. De kan inte läsain lika mycket pä egen hand som de tidiga generationerna komvuxstuderandeförutsattes klara. Som jag redan nämnt bör ytterligare ansträngningar nu görasatt rekrytera vuxna med brister i sin ulbildningsbakgmnd lill studier pågrundskolenivån. Lärarhandledningen behöver uiökas för atl de nyastuderandekategorierna skall klara av studierna. SÖ har ianslagsframställningen anfört att en ökning av limramen behövs för alt kvalitativt förbättra undervisningen i främst matematik samt natur vetenskapliga och tekniska ämnen pä gymnasial nivå. Jag har inte förordal nägon ökning av antalet undervisningstimmar för komvux. Jag finner emel lertid atl det är sä viktigt att vuxenstuderande inte slås ut från studierna på grund av för lile lärarhandledning atl jag anser att en ulökning av lärar- 168 ..lingen boT-ptjjvas,trols aU del måste ske pä bekosinad av anlalel Prop. 1986/87:100 Kurser. S, Bil. Jag har därför för avsiktalt föreslä regeringen atl uppdra ät SÖ att närmare konkretisera vilkenomfattning en utökning av timplanerna behöver ha. bör beredastillfälle alt ta del av vad jag har anfört om ökad lärarhandledning i komvux. (3 delvis) Nuvarande regler säger alt hälften av det antalundervisningstimmar som utgör ramen för en kommuns komvux för ettredovisningsär, dock högst , ulgör en s.k. särskild delram. Den färutnyttjas för kurser med lägre deltagarantal än normalt, dvs. fem studerande istället för normalt lolv resp. normalt ätta i glesbygd. Det kan t.ex. gälla utbildningför elever med handikapp. Den särskilda delramen gör det också möjligt för småkommuner atl starta utbildning i nägol mindre vanliga ämnen och för störrekommuner all starta kurser i udda ämnen. Sedan denna regelinfördes har regeringen i etl antal fall gett dispens i frägaom studerandeantalel i vissa kurser. Detta lyder på atl kommunerna har störtebehov än vad den nuvarande särskilda delramen medger av att starta kurser medlägre deltagarantal än normall. Dispenserna har främsl gälll utbildning förgrupper av socialt handikappade som vistas pä insfilulion. Även smalautbildningar som l.ex. vissa lekniskautbildningar av regionalt inlresse eller riksintresse kan vara svåra all fålill slånd med normall sluderandeantal. I mitt inledandeanförande angående vuxenutbildningsområdet har jag redovisat ett förslag omfriare regler, som har lagts fram av en särskilt tillkallad utredningsman somutvärderat vuxenulbildningsreformerna. Jag har även redogjort förremissopinionen. Min principiella uppfattning är som framgått atl samtligaanordnare av vuxenutbildning själva och efler egna beslut bör fä använda en delav de statliga bidragen enligt friare regler. Denna frihet bör när del gällerkomvux fä följande ulformning. I syfte att öka kommunernasmöjligheter alt planera och genomföra elt lokalt och regionalt anpassat utbudav kompetensinriktad utbildning bör den lokala beslutanderätten överutnyttjandet av kommunens timmar ökas. Jag förordar atl den särskilda delramenförändras så alt varje kommun ges räll att använda i princip högst tio procenlav sin av länsskolnämnden fastställdalotala timresurs för komvux pä ett friare sätt. Den särskilda delramen bör, somhittills, fä användas för atl anordna kurser med lägre deltagarantal ännormalt. Den bör ocksä få användas för atl ulöka timplanen i en kurs med högstlio procent, om deltagargruppen har särskilda svårigheter alt klara studierna iämnet. Som jag har omnämni aviserade jag i förtabudgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil. 10, s. 166) en schablonisering av statsbidragen lill grundvux och komvux. Jag framhöll all del - inte minsl mot bakgrund av 169 svårigheternaatl rält beräkna kostnaderna under delta anslag - fanns skäl Prop.1986/87:100 att försöka schablonisera bidraget till kommunerna ytterligare. Jag an- Bil. 10 malde alt jagdärtör avsåg att återkomma tillregeringen i denna fräga vid en senare lidpunkl. Statsbidraget tillundervisningstimmar för komvux bör kunna schabloni-seras enligt i tillämpligadelar samma regler som kommer all gälla beträffande gymnasieskolansstatsbidrag för undervisningsresurser. Överensstämmelsen gäller storleken avstatsbidraget per undervisningslimme. För komvux del kan ett sädanl systemgöras ännu enklare än för gymnasieskolan, eftersom resurstilldelning ivuxenutbildningen sker i form av undervisningslimmar, som är uppdelade påolika delramar. Timmarna kan åsättas etl fast pris som tillämpas för allatimmar inom resp. delram. För grundvux och etapp 1 i komvux, som ju svarar motgrundskolans nivä, bör schabloniserade limpriser kunna beräknas på molsvarandesäll. Del bör ankomma pä regeringen alt göra de förändringar av indelningen idelramar som visar sig lämpliga eller nödvändiga för att en schablonisering avtimpriser skall kunna åstadkommas. Även statsbidraget lillskolledningsresurser för grundvux och komvux bör kunna schabloniseras eftermodell från gymnasieskolan. För atl undvika allamissförstånd villjag särskilt poänglera att det s.k. schablonlilläggel, dvs.den del av slalsbidragen tillgrundvux och komvux som redan nu utgår enligt schablon, inle berörs av deförändringar jag nu förbereder. Schablonbeloppen bör.efler beslut av vären 1987, tillämpas fr.o.m. budgetårel 1988/89. Om l.ex, de tekniska svårighelerna i arbelelmed att beräkna schablonbelopp skulle visa sig vara slörre än väntat, börregeringen kunna fastställa en senare lidpunkl för genomförandet avschabloniseringen. Den parlamentariska grupp som följer schabloniseringen avgymnasieskolans statsbidrag bör även följa detla arbele. För /88 räknar jag med 4261 000kr. för bidrag till särskilda behov inom grundvux och komvux. utgärbidrag till lokal skolutveckling med 1,av lönekoslnaderna för skolledareoch lärare. Genom beslut om ett samlat program förskolledarulbildning (prop. 1985/86:173, UbU 1986/87:1, rskr. 24) kommer detslatliga bidragel till kommunerna förarbetsavlastande ålgärder för skolledare som genomgår skolledarulbildning attupphöra. 1 slället skall bidragen tilllokal skolutveckling ökas. Under anslaget B 19 harjag räknat med en höjning avprocenlsalsen . Samma höjning bör göras beträffandeslatens bidrag till lokal skolutveckling inom grundvux och komvux. 1 sambandmed schabloniseringen av statsbidragen behöver även detta bidrag ses över. Tilldess beräknarjag medel enligt nuvarande principer men med 1,(-. Cenirala prov i komvux Prop. SÖ har föreslagit atl medel avsätts för åtgärderför utveckling av centrala "'' " prov i komvux under elt nytlanslag, B 9. Nationell utvärdering och prov. I förslaget finansieras det genomen överföring frän förevarande anslag. Som framgått av min föredragning under B9 harjag finansierat dessa prov på annat sätt. Under anslaget B 22. Bidrag lill ulrustning förgymnasieskolan m.m. har jag bl.a. redovisat ett förslag från SÖ altstatsbidraget till datorutrustningoch programvara även skall kunna ulgä lillkomvux i vissa fall. Jag vill i dellasammanhang erinra om alt komvux alltsedan tillkomsten 1968 har varit ennaturlig del av kommunernas skolväsen. Det har varil enförutsättning alt komvux skall utnyttja befintliga lokaler och befinlligulrustning, framför allt i gymnasieskolan men även i . Huvudmannenkan också tillhandhålla egna lokaler och egen ulrustning för vuxenutbildningen. Huvudmannen har ansvarför all den vuxenulbildning som lillhandahålls är likvärdig med den utbildningsom erbjuds ungdomarna. innebär givetvis etl ansvar även när det gällerlokaler och utrustning, trols all någol öronmärkt statsbidrag aldrig har utgåttför vuxenutbildningen.