prop · GA0376 · 1986-12-31 00:00:00 — 4 Lagförslagets begränsning till aktiemarknadsbolag RSVställer sig något tveksamt till all - såsom lagförslaget utformats-lagstiftningen endasl ska omfatta moder-dotterbolag och inle jämväl dotter-dotterbolagetc, dvs. även andra av marknadsbolag behärskande bolag. Detskulle eventuellt kunna hävdas att det ej finns någon anledning all göraåtskillnad mellan bolag som omfattas av föreslagen lagstiftning och andrabolag. Skyddsinlressel har emellertid inle samma aktualitet för dessa bolag.Någon anledning atl utvidga tillämpningsområdet finns därför ej enligtkollegiet. Föreningendelar Kommissionens uppfattning alt föreslagen reglering bör begränsas till attgälla aktiemarknadsbolag och dotterbolag till sådana bolag. Iett hänseende anser samfundet all en ändring bör övervägas, nämligen vilka bolag som bör omfattas av lagstiftningen. I praktiken torde reglerna i huvudsak endast bli aktuella i marknadsbolag. Emellertid talar flera skäl 62 för att låla regleringenomfatla samtliga aktiebolag. I första hand är det Prop. 1986/87: 76väsentligt all minoriteter skyddas även i de fätal fall där förfarandena inteavser marknadsbolag. För det andra uppnås laglekniska fördelar med en enhetligreglering, dels genom all lagtexten kan göras enklare och dels genom altgränsdragningsproblem undvikes. Kommissionenföreslår alt lagstiftningen endast ska gälla aktiemarknadsbolag ochdotterbolag till sådana bolag. Aktiespararna har inget att erinra mot dennabegränsning. 5 Lagförslagets avgränsning av personkretsen Isammanhanget kan anmärkas alt del vid bestämmande av den krets sombestämmelserna skall gälla delvis uppkommer samma frågeställningar som då detgällde att bestämma vilka kategorier som skulle ha s. k. insynstill-slällningenligt lagen om värdepappersmarknaden. Den personkrets som i båda fallen måsteavgränsas är i första hand den som kan påverka vikliga beslut i bolaget eller ikoncernen. Personkretsen i det nu framlagda förslaget och kretsen av dem somhar insynsslällning enligt lagen om värdepappersmarknaden skiljer sigemellertid ät. Den av kommissionen föreslagna personkretsen är vidare än den s.k. insiderkrelsen på del sättet att alla anställda i bolaget eUer koncernenomfattas. Å andra sidan rymmer inle förslaget kvalificerade uppdragstagareeller fysiska personer med större innehav av aklier i bolaget, vilka räknaslill insiderkrelsen. Skulle de av kommissionen föreslagna bestämmelsernainföras i lagen om värdepappersmarknaden bör de nu berörda personkretsarna sålångt som möjligt avgränsas pä samma sätl. Vad som närmast skulle kunna komma ifråga är all anpassa kommissionens förslag till insiderkrelsen. Då emissionerlill anställda pä lägre nivåer i ett företag eller i en koncern knappastäventyrar syftet med förslaget även om de skulle beslutas av styrelsen, tordesålunda avgörande hinder möta mot atl begränsa en regleringslilllämpningsområde till anställda i ledande befallningar på sätt som skett ilagen om värdepappersmarknaden. Det är inte heUer opåkallal att låta l.ex.konsulter med stadigvarande uppdrag eller större aktieägare omfattas. Omanknytningen tUl ett bolag får formen av en anstäUning eller ett uppdrag kan ivissa fall bero på en tillfällighet. Delsamma gäller huruvida en störreaktieägare låter sig inväljas i styrelsen. Om berörda kategorier får ingå ipersonkretsen förhindras all sådana tillfälligheter blir avgörande för om deföreslagna bestämmelserna kan tillämpas i ell enskilt fall. Patentverkelanser att § 3 i kommissionens förslag bör utökas att gälla Föreningenbiträder Kommissionens uppfattning att regleringen endasl bör gälla i fråga omsådana emissioner som riktar sig lill anställda i allmänhet, ledandebefattningshavare eller styrelseledamöter i del emillerande bolaget eller iannat bolag i samma koncern saml försäljning av värdepapper som sker från ellbolag lill vilket en nyemission har riktals, om delta bolag ingår i sammakoncern som del emillerande bolaget. 6 Kommissionens förslag att beslut om emission riktad tillanställda skall fattas av bolagsstämma med 9/10 majoritet eller med sammamajoritet godkännas i efterhand av bolagsstämman Kollegietdelar kommissionens uppfattning att riktade emissioner av förevarande slag börvara föremål för särskilt beslut pä bolagsstämma. Genom all särskilt besluterfordras fästes stämmans uppmärksamhet på ärendets speciella betydelse. Detkan ifrågasättas om det därutöver fordras en så restriktiv röstregel som avkommissionen förslagsvis framförda nio tiondelar. Ett sådant krav ter sigonödigt restriktivt jämfört med de befogenheter som ifråga om vanliga emissionerkan tillkomma styrelsen enligl 4 kap. 15 § aktiebolagslagen. Enligt kollegietsuppfattning är del tillräckligt alt beslutet biträtts med två tredjedelar avsåväl de avgivna röstema som de vid stämman företrädda aktierna. Härigenomerhålles också en praktisk samordning med reglerna för ändring avbolagsordningen i de fall emissionsbeslulel kräver sådan ändring. Börsstyrelsenefterlyser i fråga om kravet på kvalificerad majoritet för bolagsstämmansbeslut om nu ifrågavarande emissioner en närmare belysning av de konsekvenserskUda kvalifikationskrav kan få, efiersom del av utredningen nämnda kravetframstår som synnerligen högt ställt. llikhet med kommissionen anser patentverkel att bästa sättet atl nå ul medinformation till aktieägarna samt tillförsäkra dessa inflytande över beslul omriktade emissioner är att dessa beslul fattas på bolagsstämma. Patent-verketställer sig dock tveksam lill den av kommissionen föreslagna majoritetsregeln,vilken saknar motsvarighet i aktiebolagslagen. Någon form av kvalificeradmajoritet lorde dock krävas, och patentverket föreslår därför alt beslut omaktuella emissioner, för alt vara giltiga, måste fattas av 2/3 av såväl deavgivna rösterna, som de vid stämman företrädda aktierna. 6.4 SHIO-Familjeföretagen Prop. Vianser alt det är rimligt att sätta gränsen för den kvalificerade majoritetenvid bolagsstämmas beslut om vissa nyemissioner lill 2/3 och inte somkommissionen föreslår . 6.5 Föreningen auktoriserade revisorer Isitt förslag till nya bestämmelser har Kommissionen bland annal angivit vissakrav på kvalificerad majoritet vid bolagsstämmor i det emillerande bolaget ochdettas moderbolag. FAR konstaterar alt så vikfiga beslul som ändring avbolagsordningen kan genomföras med mindre majoritet än den föreslagna. FARföreslår därför alt den kvalificerade majoriteten sätts på samma nivå som gällerändring av bolagsordningen, nämligen två tredjedelar av såväl de avgivnarösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Kommissionenföreslår stämmomajoritet för beslul om riktade emissioner. Därmed införsett nytt majorilelsbegrepp i disharmoni med Aktiebolagslagen. Denna använder2/3 majoritet för "viktiga" beslut, varav flera kan vara av störrebetydelse än emissioner. Visseriigen finns viss risk för majorilelsmissbruk. Åandra sidan är det också risk för atl en liten minoritet kan förhindra enemission av stor betydelse för företagets utveckling. Vi föreslär således 2/3majoritet. Kommissionenföreslår att beslut om ifrågavarande emissioner skall fallas med myckel starkaktieägarmajorilel, nio tiondelar av såväl de vid stämman avgivna som de vidstämman företrädda aktierna. Lagförslaget bygger på all vissa riktlinjer förbeslutens innehåll skall följas; dessa riktlinjer får också anses vara ellutflöde av de akliebolagsrättsliga generalklausulerna avseende likabehandlingav aktieägarna. Härav följer att från aklieägar-synpunkt gmndläggandeskyddsaspekter kommer atl iakttas. Del finns sålunda enligt bankföreningensmening inte anledning atl kräva en särskilt stark pluralitet för just beslul ompersonalemissioner. Del bör hållas i minnet alt en vanlig riktad emission kanbeslutas med enkel majoritet. Om personalemissionerna emellertid skallsärbehandlas från beslulssynpunkl synes del i så fall tillräckligt atl fördenna typ av emissioner inle gå längre än alt kräva två tredjedels majoritet,dvs. samma majoritet som gäller för ändring av bolagsordningen i allmänhet.Genom en sådan skärpning markeras att ifrågavarande typer av emissioner ärsärpräglade, och befästs grundprincipen alt det är deaktiebolagsrällsliga generalklausulerna som skall motverka otillbörliga beslut. 5 1986/87. Kommissionenföreslår atl bolagsstämmobeslul om nyemission eller försäljning i här avseddafall bör vara giltigt endast om beslutet av aktieägare som förelräder minsl niotiondelar av såväl de vid stämman avgivna rösterna som av de aktier som ärföreträdda vid stämman. Föreningen delar Kommissionens uppfattning altkvalificerad majoritet bör gälla men finner inle anledning all kräva såkvalificerad majoritet som Kommissionen föreslär. Föreningen föreslår iställetalt motsvarande regler som gäller för ändring av bolagsordningen i allmänhettillämpas. Detla innebär alt en bolagsstämmas beslut om nyemission ellerutförsäljning av tUlgångar skall ha fallals med två tredjedels majoritet av påstämman företrädda aklier och röster. Föreningen delar kommissionens uppfattning attbeslul om nyemission eller försäljning i här avsedda fall bör vara giltigtendasl om det har fallats eller i efterhand godkänts av bolagsstämma. Ett skälför Föreningens uppfattning är atl aktieägarnas berättigade krav lillinformation då bällre tillgodoses. Konsekvensen av den utökandeinformationsskyldigheten blir all aktieägarna kan ta del av de fullständigaemissionsvillkoren redan på förhand. En annan konsekvens blir all aktiebolagensregler om klandertalan mot bolagsstämmobeslut kommer all gälla. Skulleregeringen anamma kommissionens förslag alt riktade nyemissioner ska tillålasvid tillämpning av pilotskolan, sä anser förbundet del vara ett absolutoavvisligt krav all förfarandet regleras genom lagstiftning saml altnyemissionsvillkoren ska godkännas av bolagsstämman med kvalificerad majoritet,. För detta ställningstagande talar även de farhågorförbundet tror sig ha anledning att hysa avseende förfarande när bolagsstämmorska fastställa nyemissionsvillkor för icke-marknadsnoterade papper. I sådanasituationer kan slor tveksamhet uppstå om vad som är marknadsmässiga villkor.Del är då angelägel all en slor majoritet slår bakom ell eventuellt beslut. Beslul om nyemission eller utförsäljning bör intekunna godkännas i efterhand av bolagsstämman på sätl kommissionen föreslår. Viförordar således atl frågan om riktade nyemissioner till anställda i allmänhet,ledande befattningshavare eller styrelseledamöter aUtid först ska behandlas avbolagsstämman. Enligtorganisationernas mening finns en stelhet i de föreslagna lagreglerna som gör dem mindre ändamålsenliga. Organisationerna delar meningen att riktade emissioner lill de grupper som avses i förslaget bör fattas av bolagsstämma och inle av styrelsen efter bemyndigande av stämman. liknandebestämmelse finns i NBLs rekommendation om riktade emissio- Prop. ner.Det föreslagna majoritelskravel på nio tiondelar är dock för högt. utgångspunktenär atl beslut om riktade emissioner till anställda i enlighet medNBKs rekommendation alllid skall fattas av bolagsstämman och dessutomi villkorshänseende ske i enlighet med kommissionens riktlinjer kaninte något missbruk ske. Med den utgångspunkten och med de förutsättningarsom nu skapats att hanlera frågorna ulan lagsliflning saknas anledning attinföra en särskild majoriletsregel. Skulle en sådan regel ändock komma ifrågabör nivån två tredjedelar vara fullt tillräcklig. Föreningenansluter sig lill kommissionens förslag alt villkoren för personalemissionerskall bestämmas eller godkännas av bolagsstämman. Till följd av det tidigarenämnda kravet på restriktivitet vid emissioner, riktade tiil andra änaktieägarna, anser föreningen att den föreslagna nya regeln skall gälla föralla sådana emissioner. Föreningen har den uppfattningen alt del inle finnsskäl att kräva så kvalificerad majoritet som för ell sådant beslul utananser all tvåtredjedels majoritet, som gäller vid ändring av bolagsordningen,är fullt tillräcklig. Föreningen ifrågasätter om det överhuvudlaget ärerforderligt med kvalificerad majoritet för sådana beslut då tillkomsten avNBKs aktiemarknadsnämnd säkert kommer atl påverka handläggningen av emissionerna. Kommissionensförslag beslår av ett anlal minimiregler vilka man anser bör gälla för emissionerlill förelagsledande personer. TCO kan i princip instämma i kommissionensförslag i denna del. Det är väsentligt att bolagsstämmans inflytandegaranteras för att tillförsäkra minoritetsägare dessas rättigheter. De reglersom föresläs beträffande moder- och dotterbolag förefaller också vara välunderbyggda. 7 Kommissionens förslag att ett moderbolag inte bör fåbiträda ett emissionsbeslut med mindre beslut med 9/10 majoritet har fattats påbolagsstämma även i moderbolaget Förslagetinnebär alt ett dotterbolag inte får fatta nu ifrågavarande beslut ulan all med den särskilda pluraliteten - beslutet biträtts av moderbola gels bolagsstämma. Enligt bankföreningens mening är del med hänsyn till bolagsaulonomien betänkligt att såsom föreslås lyfta upp vissa beslut till avgörande eller godkännande av moderbolagets bolagsstämma. dessutom, med utgångspunkt i intresset av att aktieägarebehandlas lika, Prop. 1986/87: 76 svårförklarligt att göra åtskillnadbeslutsmässigt mellan personalemissioner och andra åtgärder i dotterbolaget.Ett beslut om en personalemission torde inte medföra en större påverkan påaktievärdet i moderbolaget än vissa andra beslut. Om lagstiftning kommer tillstånd trots bankföreningens gjorda invändning däremot anser föreningen att dennu diskuterade lagregeln under alla förhållanden inte bör införas. Underförutsättning att lagstiftning införs får det anses tillfyllest med enbestämmelse om att beslutet skall anmälas vid nästkommande stämma imoderbolaget; härigenom säkerställs erforderlig information till dettasaktieägare. Kommissionen föreslår alt ett moderbolag på bolagsstämma iett dotterbolag icke fär fatta beslul om nyemission med mindre än att beslut isaken har fattats pä bolagsstämma även i moderbolaget. Samma krav påkvalificerad majoritet som har angivits bör gälla även i detta fall, ochmotsvarande bör gälla för försäljning av aktier. Med ändring av den föreslagnaröstplura-liteten föreslår Föreningen med tvekan att beslut skall fattas medtvä tredjedels majoritet på nästkommande bolagsstämma i moderbolaget. Ettalternativ skuUe vara anmälningsskyldighet vid nästkommande bolagsstämma imoderbolaget då dessa aktieägare härigenom skulle kunna erhålla erforderliginformation. Möjligheterna till klandertalan i moderbolaget begränsas dock vidett sådant anmälningsförhållande. Under alla omständigheter bör en undre gränsinföras för att undantaga alltför obetydliga fall av t. ex. emissioner i dettabolag - svenska och utländska - som ej har någon reell inverkan på värdet påmoderbolagets aktier. Organisationerna motsätter sig förslaget om att vissabeslut i dotterbolag får biträdas av ett moderbolag bara om beslut därom -också med samma majoritetskrav - har fattats på bolagsstämma imoderbolaget. dessutom emellertid alltför långt gående. Det bör sålundainte genom lagstiftning slås fast att vissa beslut rörande ettdotterbolag men inte andra vore sådana att avsteg från den bolagsrättsligasjälvbestämmanderätten får Det är inte heller generellt motiverat att rättenför ett moderbolag med mindre ägarandel än att biträda nu ifrågavarandebeslut i dotterbolag görs beroende av kanske hell motstridigaintressen avseende såväl bolagets som dotterbolagets angelägenheter.Betydande praktiska svårigheter kan härigenom och även i övrigt förutsesuppkomma med den Även om denna ordning sålunda inteär lämpad för lagstiftning, kan det finnas anledning att irekommendationer ge uttryck för vilka krav som i särskilda situationer kan behöva ställaspä moderbolagets agerande i ett dotterbolag. Sädana rekommendationer kan tasikte på informalionsgivning till aktieägarna i moderbolaget mennaturligtvis ocksä pä själva beslutsformen. Organisationerna har därföruppdragit ät Närings- 68 livets börskommitté att utreda bl. a. dessa frågor. 7.4Sveriges finansanalytikers förening . Detfinns enligt föreningens uppfattning inte anledning att särbehandla ett sådanthär beslut hos dotterbolaget. Däremot instämmer föreningen i kommissionensförslag att utförlig information om personalemissioner liksom om riktadeemissioner över huvud taget till andra än aktieägarna skall lämnas i deteniitterande bolagets och i förekommande fall också i dess moderbolagsförvaltningsberättelse. Detta gäller särskilt i de fall då moderbolagets andeli dotterbolaget kommer att understiga . Börsstyrelsenanser att den föreslagna ändringen av 4 kap. 4 § aktiebolagslagen är praktisktohantedig genom kravet på att de fullständiga emissionsvillkoren skall tas ini kallelsen till bolagsstämman. Enligt börsstyrelsens mening torde del ikallelsen vara tillfyllest med en redovisning av emissionsvillkorenshuvudsakliga innehåll. Ilikhet med kommissionen anser att brister finns i detnuvarande systemet ifråga om informationsskyldigheten till aktieägare vidriktade emissioner. Till viss del avhjälps dessa brister redan genom en ordningsom innebär att beslut om riktade personalemissioner skall fattas avbolagsstämma och börsstyrelsens rekommendation om information. Nämnden anserdock alt goda skäl talar för att ytterligare förbättra informationen. NämndentiUstyrker därför i princip den föreslagna ändringen av 4 kap. 4 §aktiebolagslagen men vill framhålla vikten av att praktiska aspekter, t.ex.börsbolagens normala ordning för kallelse till bolagsstämma, beaktas i denfortsatta beredningen av ärendet. tillstyrker vidare -även om en viss överlappning därmed kommer till stånd genom börsstyrelsensrekommendation - den föreslagna regleringen alt redovisning av emission somriktas till piloter eller andra anställda skall göras i bolagetsförvaltningsberättelse och, såvitt gäller koncernförhållanden, även iförvaltningsberättelsen för moderbolaget. Kommissionens förslag tardiskussionsvis endast sikte pä information från aktiemarknadsbolag. mening finns anledning att överväga om inte denföreslagna ordningen bör göras generellt tillämplig på aktiebolag och oavsetttill vem emissionen riktas. 1 anslutning till informationsfrågor villAktiemarknadsnämnden aktualisera följande problemställning. Oavsett val avteknisk lösning kommer bemyndiganden till styrelsen att fatta beslut om riktadeemissioner att minska i antal. Mot bakgrund härav framstår det som en troligutveckUng alt antalet extra bolagsstämmor kommer att öka vid riktade emissioneri allmänhet och vid personalemissioner i synnerhet. Föratl inle eventuella förbättrande åigärder i informationshänseende 69 skalli praktiken minska i värde bör enligt me- Prop.1986/87:76 ning beaktas följande förslag som har sitt ursprung i en promemoriautarbetad av en arbetsgrupp etablerad av juristkommilté ochsenare tillställd juristgruppen inom del s. k. VP-projektel. gäller all ägare tillförvaltarregistrerade aklier måste direktregistrera sig hos VPC för liden överbolagsstämman för alt få rätt atl delta i denna. Detla vållar besvär förförvaltarna, för aktieägarna och för VPC med onödiga kostnader som följd. Avdelta följer dessutom att åtskilliga aktieägare kan länkas underlåta atl deltagai bolagsstämma trots alt de eljest skulle velat deltaga. Det synes därförbefogal att berörda aktieägare ges rätt alt deltaga i stämman med stöd av ettintyg av förvaltaren om atl aktieägaren är ägare till förvaltarregistreradeaktier. Det finns inle anledning att misstro sådana intyg. Intyget bör avgestill bolaget senast på för anmälan till bolagsstämma. Kommissionenföreslår atl alla emissionsvillkor skall anges i kallelse till bolagsstämma.Det förefaller onödigt ambitiöst. Emissionsvillkoren är ofta myckel omfattandeoch en kungörelseannons skulle kunna täcka mänga tidningssidor. Det borde räckaalt i kallelsen uppge de huvudsakliga villkoren och erbjuda aktieägarna atlrekvirera de kompletta villkoren. Kommissionenföreslår att också 4 kap. 4 § aktiebolagslagen justeras. Enligl förslagetskulle vid alla nyemissioner som avses ske med avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt samtliga villkor för emissionen las in i kallelsen till bolagsstämman.Bortsett från atl denna typ av ärenden därigenom skulle ges en behandling, somskapar obalans i förhållande till andra bolagsstämmofrågor, som kanske är avallvarligaste natur, lalar praktiska skäl mot förslaget. Del är sålunda långtifrån säkert att för kallelse lill bolagsstämman allaemissionsvillkor ännu är slutligt utformade. Del bör också beaktas alt delvore opraktiskt atl i en kallelse, i akliemarknadsbolag i form av en annons, tain samtliga emissionsvillkor. anser all tillräcklig informationkan erhållas om i kallelsen intas - utöver vad som gäller - ett sammandragav de väsentliga villkoren för emissionen jämte upplysning om all defullständiga villkoren finns atl tillgå hos bolaget. Den föreslagna ändringenavstyrks. Föreningenifrågasätter den av Kommissionen föreslagna justeringen av 4 kap. 4 §aktiebolagslagen. Praktiska erfarenheter lorde tala emot den del av förslagetsom innebär all de fullständiga emissionsvillkoren skulle las in i kallelsenlill bolagsstämman. Föreningen anser atl aktieägarna ges möjlighet lilltillräcklig information om i kallelsen intas - utöver vad som gäller ett sammandrag avde väsentligaste villkoren för emissionen jämte Prop. 1986/87: 76 upplysningom alt de fullständiga villkoren finns all tillgå hos bolaget. Samfundetdelar kommissionens uppfattning alt information till aktieägare och allmänhet iförväg är ägnad alt motverka alla former av missbruk i nu berörda hänseenden.Viss effekt bör kunna näs genom kommissionens förslag atl avskaffa möjlighetenför bolagsstämman all ge styrelsen bemyndigande all fastställaemissionsvillkoren. Detsamma gäller förslaget atl införa skyldighet förstyrelsen att redogöra för emissionsförslagel i samband med kallelsen. Kommissionenanser alt en emission som riklats tiU ledande befattningshavare elleranställda - liksom i vissa fall utförsäljning av värdepapper till sådanapersoner efter en emission skall redovisas i bolagels förvaltningsberättelseoch, såvitt gäller koncernförhållanden, även i förvaltningsberättelsen förmoderbolaget. Informationsskyldighet ska avse både innehållet och självabeslutet om nyemission och det huvudsakliga utförandet av denna, dvs. dentilldelning som har ägt rum pä grundval av beslutet. Kommissionens förslag idelta avseende gäller i de fall styrelsen även ska få fatta beslulom riktade emissioner, låt vara pä marknadsmässiga villkor, och bolagsstämmanendasl i efterhand ska godkänna dessa beslul. Enligt förbundets uppfattning böralla former av beslut om nyemissioner först fattas av bolagsstämman såvittavser emissioner som riktar sig till anställda i allmänhet, ledandebefattningshavare eller styrelseledamöter. Med anledning därav ärkommissionens förslag i detla hänseende mindre angelägel. Enligl kommissionens mening är det intetillfredsställande all man kan tillämpa en ordning enligl vilken förslaget lillemissionsbeslul tillhandahälls endast på särskild begäran. Med hänsyn lillbetydelsen av all aktieägarna på förhand fär detaljerad kännedom omemissionsvillkoren i sädana fall, anser kommissionen atl det bör vara en obligatoriskordning att aktieägarna alllid får del av ell sådant förslag frän styrelsenföre bolagsstämman på samma sätl som del som gäller för kallelse till stämman.Kommissionen föreslår därför alt 4 kap. 4 § Aktiebolagslagen justeras i angivethänseende. Aktiespararna anser detla förslag som alllförambitiöst. Målsättningen bör vara all de redovisade emissionsvillkoren ska varasä pass uttömmande atl aktieägarna utifrån dessa ska kunna skapa sig en klarbild av dess konsekvenser för bolaget eller koncernen. Att däremot kräva all defullständiga emissionsvillkoren ska tillkännages i samband med att kallelsentill stämman utannonseras skulle kunna leda till mycket omfattande annonser,eftersom del inle är ovanligt atl emissionsvillkoren ofta är myckel vittgående.En annons, enligt de ovan angivna riktiinjerna, i kom-