prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Denhögre räntekostnaden i ell subvenlionsfritt syslem skulle omfördelas i liden påså säll att staten inledningsvis lämnade lån som molsvarade den höjdaräntebetalningen. För nya hus benämndes sysiemel pariteislån. Äldre hus somhade färdigställts eller senare fick räntelån. Beteckningenparitetslån markerade atl lånen skulle bidra lill alt kapitalkostnaderna underell visst år blev ungefär Uka stora för likvärdiga bosläder av olika ålder,även om byggnadskostnaderna hade ökat på gmnd av inflation. UQämningen avkapitalkostnader mellan olika årgångar uppnåddes på så sätt all betalningen pålånen var låg från början och sedan ökade år för år i lakl med all byggnadskoslnademasteg för nya hus. Lånen skulle på så säll ge fömlsätlningar för hyresparitelmellan olika årgångar av hus. Hyrorna bestämdes med andra ord av lägenheternas slorlek,kvalitet o.d. och inle av byggnadsåret. Detsisla steget i översynen åren 1966-1968 bestod i alt familjebostadsbidragenersattes med statliga och kommunala bostadstillägg till barnfa-miQer. Ettmer allmänl omslag på bostadsmarknaden kom under början av 1970-talel, då detböljade bli lätt atl få tag i bostäder även i orter som haft svår bosiadsbrisiunder mer än två årtionden. På många håll började det förekomma lediga lägenheleri nyproduktionen och anlalel ökade snabbt fram till millen av1970-talet. Iförhållande tiU hela bosladsbeståndet blev antalet lägenheler lediga tUluthyrning inte särskilt stort. Mellan åren 1970 och 1975uppgick det totala antalel i hela landet inte vid någon lidpunkt lill mer än30000, alltså mindre än en procent av hela beståndet om ca tre och en halv miQonlägenheler. De lediga lägenheterna var emellertid koncentrerade tUl ett mindreantal kommuner och där till vissa nybyggda områden med hyres- och bostadsrältslägenheteri flerbostadshus. I sådana områden bidrog lägenhetsöverskotlel och en sloromflyttning tiU atl skapa instabUitet och sociala problem, samiidigi sombostadsföretagen gjorde förluster och fick ekonomiska problem. Enomedelbar följd av omslaget på bostadsmarknaden var atl nyproduk- 84 tionen av flerbostadshusmed hyres- och bostadsräUslägenheter minskade Prop. 1986/87:48 drastiskl.Antalet nybyggda lägenheler i flerbosladshus minskade från 75 1970 tiUknappt 14 1978. Byggandet av egnahem ökade däremoi från 35 000 till 40000 . Bostadspolitikeninriktades från början av 1970-talel mer än tidigare på att främja modemiseringav del äldre bostadsbeståndet, en fråga som behandlades redan i den andra delenav den bostadssociala utredningens slutbetänkande. Bostadssaneringslagen(1973:531) liUkom och bestämmelserna för slalliga bostadslån anpassades förall underlätta ombyggnad. Ombyggnadsverksamheten främjades också tUtfäUiglgenom investeringsbidrag. Ett särskilt finansieringsstöd infördes med syfteatt underiätta ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Bostadsproblemsom debatterades Uvligl under böQan av 1970-talel var framför allt de socialaproblemen och miljön i nybyggda bostadsområden, skatter och kapilalvinsler föregnahemsägare, finansieringssystem och hyror. Paritetslånen hade redan kortlid efter införandet medfört problem på grund av att skuldökningarna blevstörre än beräknai. Orsaken var till en början i huvudsak att den allmänna räntenivånblev högre än som hade fömtsätts då systemet infördes. Av hyrespoliliska skälhade inte heUer betalningen på lånen ökats enligt de regler som urspmngligengällde. Problemen behandlades också av flera uiredningar och ledde fram till enny översyn av bostadspolitiken . Riksdagenfastslog att de grundläggande rikllinjema för bostadspolifiken skullebibehållas (prop. 1974:150, CU 36, rskr 372). SamhäUets ansvar förbostadsförsörjningen betonades starki. Som särskilt angelägel underslröks atllikvärdiga bosläder bör kosta lika myckel för den boende oavsell när de ärbyggda eller hur de disponeras, dvs. om de ägs, innehas med bostadsrätt ellerhyrs av hushållet. Bostädemas närmiljö ägnades ökat intresse. Paritetslånesystemetersattes med lån med räntebidrag. Vissa av paritetslånens principer behölls idet nya lånesystemet. Betalningarna på lånen sattes således lågl det förstaåret för all sedan öka år för år. Syftet var atl ge fömtsättningar för en iförhållande liU inkomslema rimlig hyresnivå i nyproduktionen och alt bidra uQämning av kapitalkostnadema för olika årgångar av hus. Ettnylt inslag var att bostadsfinansieringen skulle bidra tUl att uQämna deskillnader i årskostnader mellan å ena sidan hyres- och bostadsrättslägenheteroch å andra sidan egnahem som beror på inkomstbeskattningen. Därför lämnadeslägre räntebidrag för lån till egnahem än för lån fill övriga bosläder. Enviktig skillnad i förhållande lill tidigare var all principen om subvenfionsfrialån övergavs. Staten fastställer således en inledningsvis låg garanterad ränla.Skillnaden mellan denna och den fakiiska räntan betalas av staten i form avräntebidrag. Kommunemasmöjligheter atl bedriva en akliv markpolitik, som var en 85 viktig fräga vid beslutenår , hade förstärkts genom ändringar i expropriationslagen. År 1974stärktes kommunernas inflytande ytterligare. Del s. k. markvillkoret infördesför bostadslån. Det innebär atl bostadslån i allmänhet kan beviljas endast lilllånesökande som har fått tUlgång lill tomtmarken av kommunen. I syfte attstärka konkurrensen mellan byggnadsföretagen infördes också ett anbudsvillkor,som innebär att byggnadsarbetena i princip skall upphandlas efler öppenanbudstävlan mellan flera byggnadsföretag. Energifrågoma har i höggrad påverkal bostadspolitiken efter den s.k. energikrisen och den drasliskahöjningen av oljepriserna . Lån och bidrag har lämnats lill energibesparandeålgärder. Kraven har skärpts på energihushållning vid nybyggnad genom bälireisolering och andra åtgärder. Vidare har bidrag lämnals tiU forskning och forskningsinriktatexperimenlbyggande för att utveckla nya uppvärmningsmetoder och ny byggteknik. 2 Bostäder och boende Enligt1980 års folk- och bostadsräkning finns det ca 3 670 000 lägenheter i landet.56% av dessa finns i flerbostadshus och i småhus. Praktiskt tagel aUabostäder i flerbostadshus finns i tätorter och är genomsnittligt sett små, oavsettupplåtelseform. Åldersfördelningen varierar däremot. Genomsnittsbostaden iallmännyttig hyresrätt är relativt ny, särskilt i jämförelse med enskildhyresrätt. Flertalel egnahem är byggda . En stor andel av dessaligger utanför storstadsområdena och många av dem i glesbygd. Andel(procent) lägenheter i olika ågarkategorier efter byggnadsperiod och lägenhetsstorlekår 1980. Anlalel hushåll år 1980var 3 500 000. Del genomsnittliga hushållet bestod av 2,3 personer. Anlaletboende var ca 8 130 000 personer varav 6 150 000 vuxna och hela folkmängden ca8300000 personer. Åldersfördelningen bland de vuxna redovisas i följande lablå. Andel(procent) vuxna boende efter ålder och bostadens ägare, är 1980. Andelenunga är högsl bland dem som bor i allmännyttig hyresrätt där också flertaletinom åldersgruppen är myckel unga. Andelen pensionärer är väsentligl högre ienskild hyresrätt och bostadsrätt än i allmännyttig hyresrätt och enskilt ägdasmåhus. I de senare finns i stället en hög andel hushåll i den yngremedelåldern. Enanalys av netloflyttningarna under 1970-talel ger följande mönster. Detstora antalet personer som bildar egna hushåll i åldrarna bosättersig i huvudsak i hyresrätt. De bor kvar en förhållandevis . I 30-årsåldernäger en stor omflyttning mm. Nettoflytlningen från hyres-och bostadsrättomfattar i båda upplåtelseformerna ungefär hälflen av hushållen i 30-35-årsåldern.Minskningen i hyres- och bostadsrätt molsvaras av en ökning i äganderätt. Avflyttningenfrån hyres- och bostadsrätt minskar sedan med stigande ålder hos hushållen ochövergår , framför allt i bostadsrätt men även i allmännyttighyresrätt, fill en nettoinflyttning i åldrarna . Svenskafolkets bostadsförhållanden har undersökts inom ramen för SCB:slevnadsnivåundersökningar () . I det följanderedovisas situationen /83 och utvecklingen av bostadsförhållandena förolika befolkningsgmpper i fråga om boendeform, utrymmesstandard, bostadens ulrustningsslandard,maskineU utmstning, mediaulruslning, fritidsbostad och boendemiljö. Situationen /83 för berolkningen 1 sin helhet,liksom förändringarna sammanfattas i följande tablå. Trångbodda (enl. norm 2) Hög utrymmesstandard - 4,9 -h 11,6 Bostadens utrustningsstandard Bor modemt Maskinell utrustning Har diskmaskin tvättmaskin frys + 16,2 + 6,9 + 11,7 Mediautrustning Har telefon Har färg-TV Har dagfig fidning + 3,3 + 40,1 - 1.6 + 2;i5 Stördav buller, dälig lukt eller insyn Högst250 m fill livsmedelsbutUc 21,537,9 50,4 12,466,2 4,12,7 Merän två personer per rum, kök och vardagsrum oräknade Gällerutvecklingen - 1982/83 Högst750 m till busshållplats och minst en tur i halvfimmen på Trångboddhetenligl gängse mått är myckel liten men fortfarande ett problem för hushåll medtre eller flera bam. Praktiskt taget alla bostäder är moderna. En stormajoritet av hushållen har eller har tillgång fill tvättmaskin och frys.Grannkontakterna har ökat . Enjämförelse av bostadsförhåUandena i olika befolkningsgmpper med uppdelningefter region, familjesituation och yrke redovisas i följande lablå. Trångbodd (enl. norm 2) Störd av buUer, dålig lukt eller insyn Grönområde inom 750 m Högst 250 m fill livsmedelsbufik Utbyter Qänster med grannarna Busshållplats inom750 m, minst en tur i halvfimmen på morgnarna Källa: SCB När del gäUer småhusboendelfinns del slora regionala skiUnader. Små-husboendet har ökat både istorstadsområden och i mindre kommuner. I storstäder och större kommuner harsmåhusboendet ökal mest bland arbetare och lägre Qänsleman. bordock högre Qänsleman oftare i småhus än arbetare, 66 resp. . Bland samboendesmåbarnsföräldrar bor i småhus. De trångbodda är i försiahand unga barnfamiQer. Skillnaderna mellan arbetare och Qänsleman är små ochhar också minskal . Då var av arbetarna jämfört med4% /83. För högre Qänsteman var molsvarande lal vid bådatidpunkterna. I takt med allbostadsbeståndet har moderniserats så atl av befolkningen nu bor modernthar också ojämhkhet i detta avseende mellan olika gmpper reducerals pålagligl.Moderniseringen av bostäder har framför aUt nått pensionärer, ensamstående ocharbetare. I fråga om yllreboendemiljö visar undersökningen de välkända regionala skillnaderna som ihuvudsak samvarierar med bebyggelsetyp. I de stora städerna är det nära tUlbutiker och kollekfivlrafiken är bättre, men färte har nära lill grönområden.Skadegörelse är vanligare och färre har konlakl med sina grannar. I övriglär olikheterna relativt små meUan olika befolk- Prop. 1986/87:48 ningsgrupper.De speglar framför allt hur gmpperna fördelar sig på flerbostadshus ochsmåhus. Bostadskommitlénhar i sitl delbetänkande (SOU 1984:35) analyserat tillgänglig statistik ombosläder och boende. Bilaga 2 Prop. Exempel på effekter av förslag till bostadsbidrag förolika hushållstyper Bostadsbidragår 1988 och ändring (kr./mån) Makar med två barn Inkomst (kr./år) Bosladsbidragvid en bostadskostnad Andel av hus- 65 000 100 000 135 000 170 000 Andel av hushållen efler bostadskostnad 1 310 - 35 1 625 + 180 1 040 + 125 Inkomst (kr./är) Bostadsbidragvid en bostadskostnad Andel av hus- Andel av hushållen efter bostadskostnad Bostadsbidragår 1988 och ändring (kr./mån Makar med fyra barn' 1986 (kr./är) Ensamboende med ett barn 1986 (kxyår) 1 145 - 40 1 400 + 115 1 400 + 115 1 135 + 105 1 135 + 105 ' I de redovisade ändringstalen har medtagits effekten avdet föreslagna flerbarnstillägget, här beräknai till /mån. Proposition........................................................ .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .. 1 FörslagtiU lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighets skatt ................................................................ .. 3 Uidragur protokoll vid regeringssammanlräde .. 5 1 Inledning......................................................... 5 2 Bostadspolifiska reformbehov ............................. .. 6 2.1 Den sociala bostadspolitiken........................... .. 6 2.2 Bostadspolitiken i svårigheter ......................... .. 6 2.3 En ny ekonomisk situation ............................. .. 7 2.4 Nya förutsättningar för bostadspolitiken ........... .. 7 2.5 Sammanfattning........................................... .. 10 3 Bostadsförbättringsprogrammet........................... 11 3.1 Inledning ................................................... 11 3.2 Förbättringarnas omfallning ........................... 12 3.2.1 Ombyggnad av flerbostadshus.................. 12 3.2.2 Ombyggnad av småhus ........................... .. 15 3.3................................................................ Kommunernasplanering av bostadsförsörjningen 15 3.3.1 Planeringsskyldighelen ............................ .. 15 3.3.2 SärskUd redo visning av bostadsförsörjningsplaneringen. 3.4............................................................ Bostadsstyrelsensbedömning av olika medel i bostadsförbätt ringsprogrammet .......................................... 17 3.4.1 Räntestöd liU underhåll m.m..................... 17 3.4.2 Bostadslån liU ombyggnad........................ . 19 3.4.3 Tillgänglighetsskapande åtgärder .............. . 22 3.4.4 30-årsregeln och förnyelse av mlQonprogrammets områden 24 3.5................................................................ Byggmarknaden 25 3.5.1 Byggnadsindustrin.................................. . 25 3.5.2 Byggnadsmaterialinduslrin ....................... 26 3.6 Sammanfattning .......................................... 27 3.7 Föredragandens överväganden........................ 28 3.7.1 AUmänna överväganden ......................... . 28 3.7.2 Hyresgästinflytande vid ombyggnad .......... 33 3.7.3 Kvarboendegaranfi ................................ 35 3.7.4 Miljonprogrammets bosläder .................... 36 3.7.5 Tillgänglighelsfrågor ............................... 38 3.7.6 Stöd fill energisparåigärder....................... 40 3.7.7 Kommunernas arbele med bostadsförbättring 42 4 Bostadskommitténsförslag ................................ . 45 4.1 Inledning ................................................... . 45 4.2 Räntelån ................................................... . 46 4.3 Bostadsbidrag.............................................. 48 4.3.1 Allmänna överväganden .......................... 48 4.3.2 Behovsprövningen av bostadsbidragen ...... 54 4.3.3 Den bidragsgmndande bostadskostnaden ... 57 4.3.4 Omprövning av bosladsbidrag.................... 58 4.3.5 Bostadsbidrag för ....................... 60 4.4 Behovsprövat stöd fill bamfamiljer för köp av äldreegnahem . 4.5 De aUmännyttiga bostadsföretagen................. 66 5 Fastighetsskatt ............................................... 69 6 Den bostadspolitiska administrafionen .................. 70 7 Åtgärder för att främjaproduktionen av nya bostäder på vissa Prop. 1986/87:48 orter ................................................................. 72 7.1 Hyresrabatter ............................................. .. 72 7.2 Rambegränsningar för bostadsförbältringsverksamheten på vissa orter 75 8 Övrigafrågor .................................................. .. 75 8.1 Beräkningen av låne- och bidragsunderiaget för ny-och ombyggnadslån m.m 75 8.2 Ränleslöd för underhåll m.m............................ 77 8.3 Låneandel för kooperaiiv hyresrätt .................. 78 8.4 Bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden 79 9 Anslagsfrågor................................................... 79 10 Upprättat lagförslag.......................................... 79 11 Hemställan ..................................................... 80 12 Beslut............................................................ . 81 Bilaga1 Bostadspolitik och bostadsbyggande . Bo städer och boende..................................... . 81 Bilaga2 Exempel på effekter av förslag till bostadsbidrag för olika hushållstyper........................................... . 91 Norsiedls Tryckeri, 1986 94