prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Kraven på grundläggande kompelens Prop. 1986/87:74 inom alllfler teknikområden ökar. Svenskindustris framtida konkurrenskraft ligger inom produki-och produkiionsområdenmed kvalificerat ingenjörskunnande, som kräver elt ständigl tillskott avFoU-resultai. En föratsätlning för alt lyckas är alt FoU-systemet förmår byggaunder och påskynda utvecklingen i denna riktning. Tekniskforskning och utveckling lillmäts också intemationelll en allt större betydelsesom elt medel för alt utveckla såväl näringsliv som offentlig verksamhet.Teknikpolitiken framstår allt tydligare som ett utslagsgivande instrument föratt främja överordnade politiska mål såsom ekonomisk tillväxt, en god miljö,full sysselsättning, balans i handeln med omvärlden och regional utveckling. Svenskindustri har sedan milten av 1970-talel krafligl ökat satsningama på FoU.Indusirins insatser avser i huvudsak utvecklingsarbete, dvs. att medutgångspunkt i en beflnllig teknisk-vetenskaplig kunskapsbas ta fram nya ellerförbättrade produkter, processer, meloder och system. Den inlernationellakonkurrensen förutsätter emellerlid all utvecklingsarbelel bygger på ny teknik.Ny teknik är i hög grad velenskapsbaserad. Saknas den vetenskapliga basen,eller är den otillräcklig jämfört med omvärldens nivå, saknas också enväsentlig förutsättning för en fortsalt induslriell tillväxt och intemalionellkonkurrenskrafi. Undersenare år har slora satsningar inom för strategiska teknikområdenpåbörjals i samarbete mellan flera länder och med betydande slalligmedfinansiering. bör aktivi delta i sådana inlernationella program förall möjliggöra för såväl forskarna som förelagen att följa och dra nytta av deninternationella teknikutvecklingen. Jag föreslår därför en kraftfull ökning avSTU:s resurser för alt möjliggöra elt svenskt deltagande i europeiskasamarbelsprojekt inom FoU-området. Påflera avgörande delområden för indusirins utveckling och konkurrensförmåga ärden svenska teknisk-vetenskapliga basen så svag att den inle ulgör entillräcklig grund för industriell utveckling. En ökning av FoU-insalserna ärdärför nödvändig på vissa områden av strategisk betydelse. Chefenför ulbildningsdepartemenlel har lidigare i proposilionen om forskning(bil. 6) anförl att en förstärkning av högskolans basresurser vid bl. a. detekniska fakulteterna har myckel hög prioritet. Riklade förslärkningar tillsärskilt prioriterade områden har också föreslagils liksom en förstärkning avresurserna vid de olika forskningsråden. Detta medför alt verkningsgraden på deinsatser som STU gör inom siralegiska teknikområden ökar. Mitt förslag innebäralt staten kraftigl ökar sina insalser för atl understödja och kompletteraindustrins ansträngningar, så atl: - förstärkningar uppnås avFoU-verksamheten inom några strategiskt viktiga teknikområden, - den lekniskl-vetenskapligabasen i landel kan byggas ut, - slöd lill utvecklingsidéer sominnebär ett stort risktagande men som har stor potential kan ges i ökadomfattning, - förbättrade möjligheter skapastill nära kontakter och samarbete mellan svensk forskning och framståendeinternationell forskning, - en balanserad regionalutveckling främjas. Inriktningen av mina förslag har slora likheter med STU:salternaflv "Plus ". Därutöver harjag, inom ramen för dettaanslag, beräknai insalser för måiinriklad forskning inom det nationellain-formalionsteknologiprogrammet, insatser för att flnansiera europeiskaforskningssamarbetsptojekl, en ökning av STU:s insatser inom områdelmiljövårdsteknik, medel för atl sälla i gång insalsområdel Gruvleknik 2000 samten integrering av delprogrammel Energiteknik för transporter inomenergiforskningsprogrammet. STU har möjlighet att lämna stöd i form avutfästelser om stöd, s. k. projektförsäkring. STU skall härvid reservera ettbelopp som motsvarar utfästelsebeloppet inom sitt disponibla anslag för stöd.För projektförsäkringsåtagande skall ulgå försäkringsavgift, royaity ellerannan löpande avgift. För att STU inom tilldelade anslagsramar bl. a. skallkunna öka den totala volymen av projektstöd, anser jag att STU vid utfästelseom stöd bör reservera ett belopp som motsvarar av uifästelsebeloppet.Detla torde enligt min bedömning väl täcka de kostnader som kan föranledas avatt STU Ivingas infria vissa gjorda projeklförsäkringsåtaganden. För denverksamhel som finansieras över anslaget F I. Slyrelsen för lekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling beräknar jag för dennaperiod ett medelsbehov av totalt 2325,8 milj. kr., varav 726,8 milj. /88, 778,7 milj. kr. för /89 och 820,3 milj. kr.för /90. Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt avSTU:s programverksamhet vid STU under anslaget F I. Ny kunskap Program 2. Ny teknik Program 3. Verksamhetsvolym/ Summa kostnader Avgår finansiering av STU:s verksamhet utöver anslag Summa medel till STU under anslaget . Omräknattill ny programstruktur. Somjagtidigare har nämnl föreslår jag en ny programstruktur för STU. Jag har gjort enpreliminär fördelning av anslaget för /88 på de olika programmen.Del ankommer på regeringen att besluta om den slutliga fördelningen sedan STUhar redovisat sin detaljerade planering av verksamhelen för kommande budgetår. Jag går närmare in på verksamheten inom de olikaprogrammen. Programmet utgörs i huvudsak av de fldigare programmen 2.Kunskapsulveckling och 3. Syftet med programmet är att bygga upp ny kompetens ochförstärka den tekniskt-vetenskapliga basen i det svenska FoU-systemet genom atl: - initieraforskning inom nya forskningsområden, - bygga utforskningen inom strategiska områden, - initieratvärvetenskaplig teknisk forskning, - stödjainomvelenskapligl framstående forskning samt - stödjainternationellt forskningssamarbete. STU:s insatser inom detta program görs dels i form avramprogram för kunskapsutveckling, dels i form av obundei projektstöd, delsvia STU:s tekniska forskningsrådsfunktion. Isamverkan med högskolesektorn initierar, planerar och samordnar STU s. k.ramprogram för kunskapsulveckling. Det innebär all större koncentrerade ochmålinriktade forskningsinsatser genomförs på minst fem år.1 planeringsarbetet deltar också representanter från de störreindustriföretagen. Programmen hai stor betydelse när det gäller att bygga uppkunskap och föra ut den lill induslrin. De stärker därigenom förmågaall utveckla egen teknik och lillgodogöra sig ulländsk. För närvarandegenomförs följande 22 ramprogram vid STU för en sammanlagd årsbudget av 120,3milj. Adaptiv styrning av verktygsmaskiner CADCAM-syslem med produktmodeller och AI Konstruktionsteknologi CAD/VLSI Nya maierial och komponenter för höghastighets- ochoploelektronik /88 harjag helt eller delvis inom anslaget . beräknat medelför atl påbörja följande nya ramprogram; - Elledandepolymerer och dessas elekiriska egenskaper Dessulom kommer etl anlal nya ramprogram alt påbörjas inomramen för det nationella informationsteknologiprogrammet. STU bör även i fortsättningen sträva efler all hållahälften av resurserna under detla program fria ulanför ramprogrammen förkunskapsulveckling. Härigenom bör en tUlräcklig grad av flexibilitet kunnaupprätthållas. Siödet för ett ramprogram skall vara tidsbegränsat. När ettramprogram skall avvecklas måste detla ske successivt och förberedas i godlid. För all särskilt värna om teknisk grundforskning ulifrånrenl velenskapliga värderingar och kvalitetsaspekter har en lekniskforskningsrådsfunktion (STUF) inrättats inom STU. , som både ärvall och sammansatt av forskare, lar beslul om stöd lill kvalitativthögtstående forskning vars relevans kan avgöras först på mycket lång sikt.Innevarande treårsperiod har 20 milj. kr. beräknals för dennaverksamhel. På grund av ansökningarnas slora antal och mycket högakvalitet beräknar jag alt ramen för STUF inom detla program bör höjas lill minst 25 milj. kr. Beträffande svenskl dellagande i europeisklforskningssamarbete villjag anföra följande. Belydande resurser satsas nu inom EG på forskning ochutveckling inom etl anlal högintressanta teknikområden. Resultaten av dennaFoU-verksamhel kommer att påverka industrins utveckling inte bara inom EG:sgränserutan i hela . Här villjag speciellt peka på destandardiseringsåtgärder som informationsteknologi- ochtelekommunikalionsprogrammen leder lill, vilka i hög grad påverkar den svenskainduslrin. Det är av största vikl alt svensk forskning och induslriges möjlighel att della i EG:s forsknings- och ulvecklingsprogram: dels föratt dra nylla av de resultat som kommer fram, dels för atl kunna vara med ochpåverka utvecklingen, inle minst vad gäller framlida slandardisering. När nuEG öppnar dörren till sina industrislrategiska FoU-program bör svenska företagoch institutioner utnyttja möjligheterna atl medverka i dem. Jag föreslårdärför en kraftfull ökning av STU:s resurser inom della program för projekt somulförs inom ramen för EG:s FoU-program. Även samarbetet inom de rent forskningsinriktadeEG-program-men bör breddas från svensk sida. Här kan den europeiskasamar-betsorganisalionen inom velenskaplig och teknisk forskning (COST) erbjudaen kanal lill sådanl samarbete. EG ger särskilda möjligheter för länder somdellar i COST-samarbetet alt della i EG:s program. Under program 1. Ny kunskap planeras och slöds även STU:sinlernationella kontaktverksamhet samt viss projektsamverkan. Vidare inrymsmedel för STU:s bilräde till departement och myndigheter vid förhandlingar medfrämmande länder och internationella organisaiioner. Försistnämnda verksamhel harjag beräknai medel för /88 på enoförändrad nivå. Jag har erfarii alt STU inom ramen för program 1. Ny kunskap,tillsammans med SIND, avser alt medverka vid den kompetensuppbyggnad i ämnetkvalitetsstyrning somjag redogjort för (i avsnitt 6.4). Programmeiutgörs av det tidigare delprogrammel la. Insatsområden, de delar avdelprogrammet Ib. Teknikområden som utgör slöd lill dels kollektiv forskning,dels sådana FoU-projekt som avser nya produktionssystem och -processer samt dedelar av delprogrammel 1 c. Induslriservice som avser särskildateknikspridningsinsalser. STU:s insalser inom detta program sker i form av: - FoU-projekl: nyaproduktionssystem och processer - Särskildateknikspridningsinsalser - utöver dem som görs inom ramen för insatsområden ochkollekliva FoU-program Insatsområden upprällas för att i programform åstadkommaen nationeUkraftsamling av FoU-resurser inom särskilt prioriterade områden för altutveckla och föra in ny leknik i avancerade tillämpningar. Flertaletinsatsområden utgår från ett definierat problem eller avgränsal problemområde.Del finns exempel på insatsområden med industriell inrikining och insatsområdenmed syfle att lösa ett specifikt samhälleligt problem. Insatsernaär tidsbegränsade och engagerar förelag, forskningsinstitutioner och andraintressenter mot ett gemensamt mål. Hillills har 12 insatsområden genomförtsoch 9 pågår under innevarande budgetår för en sammanlagd årsbudget om 64 milj.kr. Följandesammanslällning ger en kort redovisning av pågående och planerade insatsområden(milj. CAD/CAM-syslem i Flexibla tillverkningssystem 83/84 (5,0)' Finansiering genomåterföring från Stiftelsen . Jagräknar med att pågående insatsområden fortsäller planenligl och förordar altverksamhet inom några nya insatsområden sätts i gång . För budgeiårei 1987/88 har jag, utöver medel för all fullfölja redan pågåendeverksamhel, beräknat medel för all påböria insatsområdena Driftutvecklingssy-slemför processindustrin. Medicinska bild- och kunskapssystem, Högpresterandekonslruktionskeramer samt Kommunikationssystem för handikappade. Dessa fyrainsatsområden ingår i de av mig särskilt prioriterade teknikområdena. Vidareharjag beräknat medel för insatsområdet Gruvleknik 2000, som STU har föreslagilinom ramen för "regional innovationspolitik". Jag har lämnat ennärmare redogörelse för detta insatsområde under avsnitt 13.2.4. Kollektivforskning innebär samverkan inom en bransch eller annan grupp av företag kringett gemensamt forskningsprogram. Syftet med denna verksamhet är atl stödjaindusirins gemensamma ansträngningar och pä bredden bygga upp en kompetens-och teknikbas för atl lösa gemensamma problem. Industrin har ett uttalatansvar för val av mål och utformning av programmen. flnns 29kollekliva program. Inom dem samarbetar ungefär 1 200 förelag iforskningsföreningar. Ungefär hälften av de kollekliva programmen genomförs vidkollekliva institut och hälften av programstyrelser, vilka lägger utforskningen pä beflnlliga institut, universitet och högskolor samt i vissa falläven på företag. Programmen för skogsindustri, verksladsinduslri saml järn- ochstålindustri har slörsl omfattning. STU:s budget Sista 1986/87 (. Förnärvarande genomförs kollektiva forskningsprogram för en sammanlagd årsbudgetför STU av 125,1 milj. kr. Industrins satsning är lolalt 149,6 milj. kr.innevarande budgelår. Fråganom fortsatt program och nytl avtal för resp. område tas regelmässigt upp undersista avtalsåret. /88 kommer 10 program atl behandlas på della sätt. STUhar ålagts att siräva efter att minska statens finansieringsandel för kollektivforskning lill . Jag har med lillfredsslällelse kunnat konstatera att deavtal som träffats därefter visar atl industrin nu tar på sig etl störreansvar och successivt anpassar flnansieringen lill de nya riktlinjerna. Det ärangelägel att STU även i fortsättningen strävar efter atl minska statensfinansieringsandel ned tUl . STU:sstöd till FoU-projekl med inriktning mot nya produktionssystem och processersyflar till alt utveckla nya eller oprövade processer och produktionssystem ochge dem ett försia fäste inom landet. Enviklig uppgifl för STU är alt påskynda spridningen av ny teknik lill små ochmedelslora förelag i olika regioner. Inom ramen för bl.a. insatsområden ochkollektiva FoU-program görs sådana insatser. STU gör i samarbete medutvecklingsfonderna särskilda insalser. Dessulom finansierar STU hell ellerdelvis följande aktiviteter: - kontaktsekretariaten viduniversitet och högskolor - småföretagsservice vidkollektiva institut - teknikservice vid tekniskagymnasier - leknikspridning via projektet Jag vill i dettasammanhang nämna alt STU har redovisat förslag till en "regionalinnovationspolitik" som föreslås omfatta såväl förelagsinriktade insalsersom insatser som ändrar rambetingelserna för förelagen. Jag ålerkommer tilldessa frågor under avsnitt 11. Vidare harjag inom ramenför program 2. Ny teknik beräknat medel för atl finansiera förstudier inomramen för EUREKA-samarbetet. En redovisning av EUREKA-samarbetet återfinns iavsnitt 10.3.4. Programmetutgörs av de delar av de fidigare delprogrammen Ib. Teknikområden och I c.Industriservice som avser stöd lill produklulveckling och produklförnyelse,delprogrammel ld. Arbetslagar-projekt samt programmet 4. Programmeisyflar till atl bredda den industriella basen genom alt utveckla nyaindustriella verksamheter som bygger på teknikbaseräde produktulvecklingsidéermed hög tillväxtpotential. Stödelunder delta program ges till produklulveckling och produklförnyelse ochmottagare av slödel är främst - enskilda personer ellerorganisationer med begränsade egna ekonomiska resurser, - nya teknikbaseräde företag, - elablerade små och medelstoraförelag. Underdetta program harjag även beräknat medel för olika teknik-upphandlingsstödjandeaktiviteter, arbetslagarinilierade projekl, småföretagsservice,innovationsbefrämjande åtgärder m.m. Jag föreslår att STU:sstöd till produktulveckling även i forlsållningen hålls på en mycket hög nivå.De möjligheter att bredda den induslriella basen som öppnats genom det ökadeutbudet av kvalificerade teknikbaseräde produklidéer bör så långt möjligt taslill vara. STU:sroll att underiätta för främst offentliga användareatt anskaffa produkler eller syslem som inte fmns på marknaden och all få framnya produkler elier syslem som bättre svarar mot användarnas behov och krav.STU medverkar också vid teknikupphandling ulanför den offenlliga seklorn, l.ex. mellan företag eller för att lösa problem för t. ex. en viss yrkesgrupp,äldre eller rörelsehandikappade. Genomteknikupphandling samordnas och stärks användare för alt som beslällare kunnadriva fram en efterfrågad utveckling. Etl lika viktigt syfte med alt utnyttjainstrumentet teknikupphandling är all främja indusirins produktförnyelse ochkonkurrenskrafi. STUhar vidare ett ansvar all allmänt främja teknikupphandling genom utbildning ochinformation i samarbete med bl. a. kommunala upphandlande organ. Inomlandstingssektorn slöds leknikupphandlingsprojekten av den av bildade Landstingens Fond för Teknikupphandling ochProduktutveckUng (LFTP). pägår ca 20 STU-stödda projekl medprimärkommuner som beställare och ca 30 projekt där fonden har engagerat sig.Erfarenheterna av verksamhelen är goda och det finns behov av fortsattateknikupphandlingsinsatser från STU. Enarbetsgrupp inom industridepartementet disponerar fr. o. m. /84(prop. 1983/84:135) 26 milj. kr. för att främja teknikupphandling ochunderieveranlörsutveckling. Av beloppel skulle 2 milj. kr. användas förkompetensuppbyggnad hos det statligt ägda . Industridepartementetsåtgärder har tagil sikle pä att iniliera konkreta teknikupphandlingsprojektinom följande områden: - teknikupphandlingsprojektmellan industriföretag, - leknikupphandlingsprojeklmellan offentliga sektorn och industriförelag, - leknikupphandlingsprojeklmellan industriföretag och dess underleverantörer. Deekonomiska resurser som disponerats har i huvudsak använls för atldelfinansiera förstudier kring leknikupphandlingsprojekl. Bidrag har lämnalslill ca 25 projekl som alla vid lyckat utfall har stor industriell potential.Bidragels storiek har varierat mellan av beräknad försludiekoslnad ochmaximalt . Vid posilivi utfall har projekten vid behovförts över lill Industrifonden eller STU. Erfarenheternaav att lämna bidrag till förstudier visar att det kan vara en effektiv melodall iniliera leknikupphandlingsprojekl. Med begränsade slatliga insatserpåbörjas studier av stora och långsiktiga projekl som annars har en tendens attprioriteras bort. De resurser som industridepartementet disponerar för atlstimulera teknikupphandling och underieveranlörsutveckling är ännu ej heltutnyttjade, utan verksamheten beräknas kunna fortsätta under en del av budgetåret1987/88. Därefler bör denna lyp av verksamhet tas över av STU, som genom bidragtill förstudier bör slimulera en ökad användning av teknikupphandlingsmetoden. Jaghar beräknat medel för fortsatta särskilda teknikupphandlingsinsatser inom STUpå en i stort setl oförändrad ambitionsnivå. Arbeislagarinitieradeprojekt (ATIP) syftar till att få i gång ett lekniskl industriellt utvecklingsarbetesom är grundat på idéer eller initiativfrån anställda som inle arbetar med forskning och utveckling. Verksamhelenutvärderades av STU . Bl.a. framkom då atl mer än hälflen av de projeklsom då hade avslutats hade givit etl tekniskl och marknadsmässigl lyckatresultat och tillverkning och försäljning hade påbörjats. pågårett 30-tal projekt. STU:s erfarenheter av verksamhelen är goda och verksamhetenbör utvärderas , då ytterligare en treårsperiod har förflulit. Jaghar beräknat medel för denna verksamhel på en oförändrad ambitionsnivå /88. Närdet gäller stödel till enskilda uppfinnare anför STU följande. Enskildauppfinnare har ett stort behov av finansiellt slöd och rådgivning. Stödet tilldem har vidgats och blivit mer variationsrikt. I en internationelljämförelse är siödet väl uppbyggt. Syflel med STU:s slöd är i många fall atl geuppfinnaren möjlighel all ta fram underlag för alt konkretisera sin idé. STU:sinsatser för alt stödja enskilda personers uppfinningar bidrar lill allunderlätta och tidsmässigt minska vägen fram till nyttiggörande. Vidsidan av stödel till utvecklingsprojekt har STU vissa särskilda slödformer föratl främja uppfinningsverksamhel, bl.a. uppfinnar-stipendier,idéutvecklingsstipendier och ett särskilt näringsbidrag för innovatörer. STUhar dessulom avsall vissa medel för punktvisa insatser för att främjauppfinnandet i samhället. Handböcker har utarbetats om kommersiell bedömning avlekniska utvecklingsprojekt, skatlehand-ledning för innovatörer samt köp ochförsäljning av idéer och uppfinningar. Information, handböcker etc.distribueras via uppfinnareföreningarna och etl komplett siudiecirkelmaierial"Från idé till kommersiell succé" har utarbetats i samverkan mellanSIND och STU. Föregen del vill jag anföra följande. Uppflnnaresvarar för en viklig del av det idéflöde som bidrar till förnyelsen avindustrin. har ett lOO-lal lokala idé- ochuppfinnareföreningar bildats i kommunerna runt om i landet. Dessa föreningarutgör en god resurs när det gäller att utveckla det lokala och regionalanäringslivet. Det finns alltsä skäl alt staten i detta skede bidrar till derasfortbestånd och utveckling. Enmajoritet av de nämnda föreningarna har associerat sig till för atl erhålla en kommunikationskanal och ett språkrörpå riksnivå. För att ekonomiskl genomföra och vidmaklhålla denna process harUppfinnareföreningen erhållit särskilda medel från STU. Medel har också utgåttför alt upprätta ett nätverk av lokala och regionala rådgivare i frågor som ärrelaterade till utveckling och exploatering av uppfinningar. STUhar dessulom avsatt vissa medel för punktvisa insatser för att främjauppfinnandet i samhället. Jaganser all det nu bör göras en mera samlad insats på området i form av entreårig försöksverksamhet vid Svenska Uppfinnareföreningen.Försöksverksamheien bör omfatta: - Uppbyggnad och vidmakthållandeav etl nät av lokala och regionala rådgivare. - Informalionsservice för lokalaidé- och uppfinnareföreningar. - Projekt vilka främjarsamarbetet mellan uppfinnare/innovatörer ochandra som arbetar för att uppfinningar skall kunna tillgodogöras i samhällel. Fördetla ändamål beräknarjag 3 milj. kr. under program 3. Nya produkler förbudgeiårei 1987/88. Det ankommer på regeringen att besluta om den närmareinriktningen och omfattningen av verksamhelen. Under de senasle åren harSTU:s samlade stöd till uppfinnareföreningar uppgått till drygt 1,5 milj.kr.åriigen. Den föreslagna satsningen innebär alltså en avsevärd /87 uppgick stödet till 3,5 milj. kr. beroende på särskildasatsningar med anledning av uppfinnarårel 1986. Förelrädare föruppfinnarinlressen har vidare framfört förslag om atl skapa ett forum därsamtliga organisationer i landet som är engagerade inom området kan varaföreträdda. Syftet med delta forum skulle vara att ytterligare lyfta framuppfinnandet som elt vikflgt inslag i den industriella utvecklingsprocessen.Jag avser all låta utreda denna fråga närmare. 1propositionen om forskning (prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU 45, rskr 407)behandlades förslagen till STU:s nuvarande treårsprogram. De teknikområden somdå prioriterades var verkstadsteknik, informalionsleknologi, bioteknik,materialteknik, massa- och pappersteknik, träteknik, kemiteknik, teknik förhälso- och sjukvård, havsteknik, lekoteknik samt flygteknik. STUhar i silt förslag till program för verksamheten iförsta hand prioriterat sådana leknikområden som innebär en långsiktig tekniskförnyelse med mycket stor framtida industriell potential. STUhar således föreslagit utökade resurser inom områdena informationsteknologi,materialteknik, bioteknik, biomedicinsk leknik, miljövårdsteknik ochverkstadsteknik. Vidare har STU föreslagit etl nytt forskningsprogram inomområdet mikronik. Remissinslanserna inslämmer i huvudsak i STU:s val avområden. Jagdelar STU:s bedömning när det gäller vilka områden som skall ges högstaprioritet. STUhar fördelat om sina resurser mol de av STU särskiltpriorilerade siralegiska områdena. En viss yllerligare omfördelning av STU:sresurser mol dessa områden är även nödvändigför atl skapa utrymme för att kunna genomföra tillräckligt stora satsningar påde områden som är av avgörande betydelse för bl. a. svensk industris framlidautveckling och konkurrensförmåga. STU bör därför omfördela sina resurser ihuvudsak enligl silt basförslag. Jagavser nu att i korthet kommentera insatserna inom de särskilt prioriterade områdenasamt insatserna inom de övriga teknikområden som prioriterades innevarandetreårsperiod.