prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Frän miljöpolitisksynpunkt är det av intresse all kunna se samlat pä al! den kunskapsinhämtandeverksamhet som syftar till att ge bättre underiag för beslut i olikamiljöfrågor. I ett sådant sammanhang kommer också alt ingå verksamhet som inlebrukar betraktas som forskning i egentlig mening. Från forskningspolilisk synpunktär bl.a. samspelet mellan sektorsforskning och mera grundläggande forskningsamt mellan högskolor och seklorsansvariga organ av intresse. För miljövårdenhar därvid diskussionen om seklorsforskning flera aspekter. I förhållande tillgmndforskningen bmkar den mera målinriktade miljövårdsforskningen betraktas somsektorsforskning. kan man knappast betrakta miljövården som ensamhällssektor i egentlig mening. Från miljösynpunkt är del i stället ett kravatt miljöhänsyn tas i den egentliga sektorsforskningen avseende bl.a.energiförsörjning, Iranspor-ler, areella näringar, industriell utveckling ochsamhällsulbyggnad i allmänhet. Statsministern har i sitt inledande anförandebetonat att hänsyn till miljön skall bli ett naturligt inslag i allFoU-verksamhet. Miljövårdsforskningen liksom forskning om produktionsprocesseroch metoder som innebär en miljövänlig och långsiktigt god hushållning mednaturresurserna har högsta prioritet. Dessautgångspunkter för FoU-verksamheten återspeglas i de förslag tillforskningssatsningar inom olika sektorer som läggs fram. I mänga fallinnebär detta att miljöfrågorna ges en ökad vikt i redan pågående forskning. Jagvill i delta sammanhang erinra om forskningsinsatserna inom de areellanäringarna. 1 det tvärvetenskapliga skogsforskningsprogram som presenteradesför (skr. 1985/86:76) anges en ökad och fördjupadkunskapsuppbyggnad grundad pä en helhetssyn i fråga om natur och miljö som ennödvändig förutsättning för utvecklingen av effektivare resursutnyttjande inomskogsbmket. Samma synsätt återkommer i propositionen om jordbruksforskning,m.m. (1985/86:74) där det betonas att inriktningen av jordbruksforskningen börvara sådan all den med hjälp av kunskap från grundläggande discipliner kanpröva hur produktionen skall bedrivas i ett biologiskl-ekologiskt sammanhang.En ökad satsning pä ekologisk forskning i syfte att klariägga grundläggandebiologiska samband bör säkerställa en bättre kunskapsbas. Tillde program för skogs- och jordbruksforskning som jag här omnämnt anvisades /87 sammanlagt drygt 46 milj. kr. Såsom chefen förjordbmksdepartementet tidigare redovisat föreslås för /88motsvarande belopp utgå för ändamålet. Ocksäpä andra områden såsom t.ex. trafiksystem och arbetsmiljö, ingår olikamiljöaspekter som en viktig faktor i forskning och utveckling. Jag vill härnämna de förslag som chefen för tidigare denna dagtagit upp i fråga om trafikens effekter pä miljön. På grundval av ettövergripande forskningsprogram för miljöområdet som isamarbete med bl.a. trafikforskningsberedningen (TFB) har tagit fram, skall eltkonkret forskningsprogram utarbetas som Bilaga12 Miljö- och energidep. skallligga till grund för TFB :s framtida inriktning av forskningsinsatser påområdet. En ökad andel av transportforskningens resurser bör inriktas mot dettaområde och TFB:s långtidsprogram sä snart som möjligt kompletteras ochkonkretiseras med riktlinjer för miljöforskning. Vad gäller forskning pä arbetsmiljöområdetfinansieras genom arbetsmiljöfonden forskningsverksamhet som anknyter tillmiljöforskning. Chefen för har tidigare denna dagredovisat att fondens styrelse för toxikologisk forskning har avsatt 40 milj.kr, som en planeringsram för liden , Av vad jag nu har anfört framgår atl vikligainsatser inom miljövärds-forskningen görs inom många sektorer och att dennaforskning skall ges ökad prioritet. Hur stor del av den samladesektorsforskningen som mera direkt kan definieras som miljövärdsforskning kan,till följd av den ofta långtgående forskningsintegralionen, inle närmare anges. Jag återkommer i det följande lill frågorna om bådesamspelet mellan den målinriktade miljövårdsforskningen och den meragrundläggande forskningen och om olika sektorsorgans ansvar för miljövårdsforskning.Jag redovisar ocksä vissa förslag till ökade satsningar inom miljövårdsforskningensområde. Först lar jag dock upp vissa andra för det praktiska miljövårdsarbetetviktiga verksamheter som i allmänhet bedrivs eller leds av ochsom tillsammans med den egentliga forskningen syftar lill att ge de kunskaperoch det beslutsunderlag vi behöver. Inom miljövårdsområdet förekommer en omfattandeutrednings-, undersöknings- och sammanställningsverksamhet som inte direkt kanbetecknas som forskning men som ofta bygger på forskningsresultat eller kan geupphov till ny forskning. Vidare bedrivs kartläggnings- och inventeringsverksamhetavseeende t.ex. olika miljöförhållanden eller förekomsten av från miljösynpunktintressanta naturresurser såsom grus, torv, våtmarker, urskogsomräden m.m.eller hotade djur eller växter. Enannan viktig del av inhämtandet av kunskaper öm miljöförhållanden är enfortlöpande övervakningsverksamhet. Denna måste avse såväl utsläppen tillmiljön som tillståndet i miljön och de förändringar av detta tillstånd somsker. Därjämte behövs såväl specialundersökningar av olika slag som enbevakning av de mera långsiktiga och slorskaliga miljöförändringarna. Densenare verksamheten sker främst genom det program för övervakning avmiljökvalitet som svarar för. Mellan övervakningsverksamhetenoch forskningen finns ett samband som gäller både utvecklingen av mätmetoderoch siudier för att förklara de resultat som övervakningen ger. För såväl forskningen som olika slag avundersöknings- och övervakningsverksamhet samt tillsyn behövs tillgång tilllaboratorieresurser. På miljövårdsområdet finns sådana resurser dels inomnaturvärdsverket dels vid en rad andra organ. Dei är angeläget atllaboratorieverksamheten har en sådan organisation och inriktning att den kandrivas effektivt och med hög kvalitet och att resurser kan kanaliseras till deområden inom miljövården där behovet av insatser är störst. Inom ramen för densärskilda översyn av miljövårdsorganisalionen som pågår (Dir. 1986:25)skall bl.a. studeras hur verksamhet av nu berört slag bäst kan organiseras.Inom Bilaga12 Miljö- och energidep. miljö-och bereds vidare frågan om hur behovet av Prop,1986/87:80 analyskapacitet när det gäller vissa typer av kvalificerade analyser av miljögifter, främst dioxiner, bäst kan tillgodoses. Jag avser all återkomma Bilaga 12 till regeringen i den senare frågan så snart beredningen är avslutad. Utvecklingen av ny teknik är på flera sätt en frågaav slor betydelse från energidep. Jag har tidigare berörtnödvändigheten av att miljökonsekvenserna klarläggs innan nya produkter ellerproduktionsprocesser som kan påverka miljön las i anspråk inom olikasamhällssektorer. Jag vill understyrka den avgörande betydelseutvecklingen av ny teknik har för att vi skall kunna lösa många miljöproblem.Det behövs således insatser för alt utveckla såväl ny och bättre reningstekniksom mera miljövänliga produkter och produktionsprocesser. Frågan om ökatstatligt stöd lill miljölekniskt utvecklingsarbete har tagits upp av chefen förindustridepartementet i anslutning till behandlingen av Styrelsens för tekniskutveckling (STU) verksamhet. Vid sidan härav har också aktualiserats frågan omelt statligt stöd till s.k. pilotanläggningar eller demonstrations-anläggningarinom det miljötekniska området. Ett sådant stöd ligger utanför de ramar somgäller för STU:s verksamhet. Det är emellertid angeläget att i vissa fallintroduktionen av nya process- och reningsmetoder kan underiättas genomsärskilt ekonomiskt slöd. Jag har därför i årets budgetproposition föreslagitatt möjlighet öppnas att använda bränslemiljöfonden för stöd i de fall jag härberört. 2.2 Miljövårdsforskning inom olika samhällssektorer Jaghar berört behovet av samarbete mellan olika organ som sysslar medforskningsfrågor som rör miljövården. har härvid ett särskiltansvar för all la initiativ till att samverkan kommer till stånd då sä krävs.Ett exempel på en gemensam forskningsplanering är den rapport för bättremiljö som inför årets forskningsproposition redovisats av ,statens energiverk, styrelsen för teknisk utveckling, skogs- och jordbruketsforskningsråd, statens råd för byggnadsforskning samltransporlforskningsberedningen. I rapporten redovisas behovet av forskning,dels för problembeskrivning och riskvärdering när det gäller olika aktuellamiljöproblem, dels för att förebygga och lösa miljöproblem relaterade lillolika samhällssektorer. Vidare behandlas behovet av forskning om olikahjälpmedel i miljövårdsarbetet såsom övervakningsverksamhet samt ekonomiskaoch administrativa styrmedel. Rapporten tar också upp frågor omansvarsfördelning, samverkansformer och resursbehov. De miljöproblem somsärskilt behandlas i rapporten är - klimatpåverkan och påverkan på ozonlagret - försurning och fjän-effekter av luftföroreningar - förorening av hav, kustvatten och insjöar - luftföroreningar och buller i tätortsmiljön - förorening av mark och grundvatten - miljö- och hälsofarliga ämnen - hotet mot arter, ekologiska system och genetiskaresurser. För vart och elt av dessaområden redovisas översiktligt, dels bakgrund f ochnuvarande kunskapsläge, dels en bedömning av kunskapsluckor ochforskningsbehov. De samhällssektorer som behandlas i rapporten är - vattenförsörjnings- ochavloppsreningsteknik - skogsbmk Förvar och en av dessa sektorer redovisas nuvarande utvecklingstendenser saml enbedömning av problem och FoU-behov. Vadgäller ansvarsfördelningen framhålls all bör ha huvudansvaret,dels för den s.k. effektforskningen om de olika aktuella miljöproblem somredovisas i rapporten, dels för utvecklingen av sådana särskilda hjälpmedel sombehövs för en effektivare miljövård och bättre naturresurshushållning. När detgäller den s.k. ätgärdsforskningen, dvs. forskning och utveckling för attförebygga och lösa miljöproblem inom olika samhällssektorer, bör enligtrapporten huvudansvaret ligga på resp. sektorsorgan. Dessa anges också haansvar för sådana effektstudier som behövs för att klarlägga konsekvenserna avny teknik eller förändrade produktionsformer inom de olika samhällssektorerna.I rapporten framhålls att behov av kraftigt ökade insatser föreligger särskiltnär det gäller sådant stöd tiil miljöteknisk FoU-verksamhet som STU har attsvara för. Jagvill för egen del framhålla alt jag ser det som mycket värdefullt all engemensam forskningsplariering av det slag som jag nu redogjort för kommer tillstånd. I enlighet med vad jag tidigare redovisat är det en grundläggandeutgångspunkt för miljöpolifiken att miljöhänsyn skall integreras i denplanering och de åtgärder som sker inom varje samhällssektor. Jag kan därförmed tillfredsställelse konstatera att de principer för avgränsning ochansvarsfördelning som redovisas i rapporten innebär atl resp. sektorsorganskall (a ansvar för de miljöforskningsfrågor som berör sektorn. Jag villframhålla att det är utomordentligt angeläget, dels att den gemensammaforskningsplaneringen fortsätter och utvecklas, dels alt programmet nufullföljs i den forskningsstödjande verksamheten hos olika organ . Bilaga 12 Miljö- och energidep. 2.3 Forskning om havsföroreningar Förakulamiljöproblem måste speciella handlingsprogram upprättas. Särskildaforskningsinsatser kan därvid behöva ingå som en del av programmet. I dethandlingsprogram mot luftföroreningar och försurning som regeringenpresenterade för ingick sålunda en särskild satsning,utöver den försurningsforskning som redan pågick, på forskning om bl.a.skogsskador och grundvattenförsurning. Havsföroreningama är ett annat område där ettsamlat åtgärdsprogram är nödvändigt. Föroreningssitualionen i våra kustvattenoch havsområden har försämrats på ett mycket oroande sätt under de senasteåren. tidvisallvarliga syrebristen i havsområdet mellan och som bl.a.orsakat massdöd av vissa bottenlevande djur såsom havskräflor anses vara enföljd av övergödning av och angränsande vattenområden. Även denmassutveckling av vissa giftiga alger som förekommit längs och sombl.a. medfört saluförbud för musslor kan ha elt samband med övergödningen. Ettannat allvarligt havsmiljöproblem är utsläppen i haven och anrikningen i olikaorganismer av skilda miljögifler, bl.a. klororganiska ämnen och tungmetaller.Skador på bl.a. säl och havsörn samt förhöjda i fisk av vissamiljögifter är tydliga tecken på detta problem. I syfte att bättre kartlägga deallvarliga problem som uppstått och framför allt för atl skyndsamt få fram ettsamlat åtgärdsprogram mot havsföroreningar beslutade regeringen i augusti 1986alt tillkalla en aktionsgrupp mot havsföroreningar. Gruppen skall arbetaskyndsamt och målet är atl elt förslag fill en aktionsplan mot havsföroreningarskall vara klart . Vår kunskap om havsföroreningen är ofullständig imånga avseenden. Det slår dock klart att situationen är sä allvarlig all viinte kan vänta med att vidta åtgärder i avvaktan pä ytterligare forskning. Vimåste i stället, på samma sätt som när del gäller försurningsproblemen, samtidigtsalsa pä åtgärder och på fortsatt forskning. Jag har därvid bedömt det soinangeläget atl redan nu presentera elt program för vissa ökadeforskningsinsatser när det gäller havsföroreningar som kan påbörjas i avvaktanpä att aktionsplanen i övrigt blir färdig. Envikfig forskningsuppgift är att ta fram s.k. prognosmodeller för att bättreklarlägga utvecklingen av föroreningssituationen i under olikafömtsättningar. Sädana modeller är av avgörande betydelse för inriktningen avdel långsiktiga skyddet av . Utsläpp och spridningsvägar för olikaämnen behöver också klariäggas bättre. Det stär klart atl långvägalufttransporter och atmosfäriska nedfall av föroreningar spelar en betydanderoll för tillståndet i haven. Metoder för mätningar av almosfäriskt nedfall ärunder utveckling men arbetet med atl få fram sådan metodik behöver ytterligareresurser. Även de mekanismer som påverkar det atmosfäriska nedfallet avföroreningar till haven behöver studeras i delta sammanhang. Kvävetsomsättning och betydelse för bl.a. primärproduktionen i havet är av slorbetydelse för förståelsen av särskilt övergödningsproblemen. Nya forskningsrönfrån kustvatlenområden i och på andra håll i världen har visat att deolika lillväxlbefrämjande ämnenas betydelse är mer komplex än man tidigareantagit. Etl annat forskningsområde av stor vikt gäller utvecklingen av giffigaalger, s.k. dinoflagellater. Anledningarna till massulveckling av dessa algerär inte kända men kopplas ofta ihop med övergödningen. Eftersom företeelsen ärav stor betydelse för bl.a. förutsättningarna för musselodling m.m. på svenskavästkusten behövs en ökad kunskap om utvecklingen av giftiga alger och om dessaalgers ekologiska effekter och effekter pä människors hälsa. Forskningen börsammanlänkas med annan algtoxikologisk forskning. Beredskapenatl införa åtgärder för kvävereduktion vid kommunala avloppsreningsverk börhöjas. För att möta krav som kan komma att Bilaga12 Miljö- och energidep. ställas på kvävereduktionvid kommunala avloppsreningsverk behövs en Prop. 1986/87:80 snabbkompetensuppbyggnad av teknologin inom detta område. Vidare behövs ökadeinsatser för forsknings- och utvecklingsveiksamhel för att ta Bilaga 12fram metoder för att minska utsläppen av klorerade organiska substanser Miljö- och från blekning av pappersmassa. Utsläppen av sådana substanser utgörett energidep. av de stora hoten mot svensk havsmiljö. Havsföroreningsfrågorna är i ökad utsträckningföremal för internationellt samarbete. Detta gäller även forskningen. F. n.pågår bl. a. diskussioner om marint forskningssamarbete inom del s.k.EUREKA-projektet. Del är angeläget att medel ställs lill förfogande för svensktdeltagande i det internafionella samarbetet på detta område. För de utvidgade insatser för forskning omhavsföroreningar som är aktuella beräknar jag ett ökat medelsbehov av 10milj. fr.o.m. /88. Beloppet bör ställas tillnaturvårdsverkets forskningsnämnds förfogande. bör således, påsamma sätt som när det gäller försurningsforskningen, ha ett samordnande ansvarnär del gäller den målinriktade forskningen om havsföroreningar. Vidfördelningen av nu aktuella medel liksom vid planeringen avhavsmiljöforskningen i övrigt bör etl samarbete ske mellan ochövriga berörda forskningsorgan. Jag vill i sammanhanget också nämna att chefenför vid sin anmälan av anslaget till dematematisk-naturvetenskapliga fakulteterna behandlat vissa frågor omsamordning av marin naturvetenskaplig forskning. Ettannat område inom miljövården som kräver särskild uppmärksamhet är den kraftigtökade användningen av kemikalier. Bara i hanteras ca 100000 kemiskaprodukter, dvs. produkter som innehåller elt eller flera kemiska ämnen.Kunskapen om ekotoxiska och humanloxiska effekter är mycket bristfällig.Det kan ta lång lid innan skador uppträder efter exposifion för ämnet ifråga.Elt ökat stöd till toxikologisk gmndforskning är i delta sammanhang särskiltangeläget. Ökade kunskaper om grundläggande skademekanismer ger bättremöjligheter att utveckla nya testmetoder samt att vidareutveckla sådana somredan är i bruk. Hithörande frågor behandlades av kemikommissionen i dessslutbetänkande (SOU 1985:25) Kunskap för kemikaliekontroll. I betänkandetredovisar kemikommissionen sina överväganden om hur bättre kunskaper omkemiska hälso- och miljörisker skall kunna utvecklas och spridas. Kemikommissionenkonstaterar att för en effektiv kemikaliekontroll behövs goda kunskaper om kemiska ämnen och produkter. Del är därför angeläget all förbättra utbildningen om kemiska hälso- och miljörisker. konstaterar också att ett bra stöd till den toxikolo giska grundforskningen är väsentligt för att den fillämpade forskningen och utvecklingsarbetet skall kunna framskrida. Enligt kommissionen är det angeläget atl öka stödet till toxikologisk grundforskning. De naturveten skapliga och medicinska forskningsråden föreslås därför få 6 milj. kr. för ett särskilt gemensamt program för toxikologisk grundforskning. Kemikommissionenframhåller vidare behovet av epidemiologiska under- Prop. 1986/87:80sökningar, dvs. systematiska kartläggningar av hälsotillståndet hos människorsom utsatts för olika miljöfaktorer. För att säkra tillgången pä välut- Bilaga 12 bildade epidemiologer föreslås medicinska forskningsrådet få medelför att Miljö- och inrätta en professur i epidemiologi med särskildinriktning pä kemiska energidep, hälsorisker. föreslårockså att får medel för en forskartjänst i patologi, medinriktning på miljöövervakning. Jag delar den uppfattning som framförs avkemikommissionen och som också stöds av remissbehandlingen av kommissionensförslag all den toxikologiska grundforskningen bör få ett ökat stöd. Delta stödbör, såsom kommissionen föreslår, omfatta forskning om kemiska ämnens skadligaeffekter såväl på biologiska system i miljön, s.k. ekotoxikologi, som påmänniskan, s.k. humantoxikologi. Jag delar ocksä kommissionens uppfattning närdet gäller behovet av förstärkning på del epidemiologiska området. Sammanlagtbör en anslagsökning pä 6 milj. kr. beräknas för angivna ändamål.Ökningen bör ske i två steg. Fr.o.m. /88 bör sålunda 3 milj. kr.anvisas för ökad toxikologisk forskning, Fr.o.m. /89 bör församma ändamål anvisas ytterligare 2 milj. kr. och för en professur iepidemiologi med inriktning på kemiska hälsorisker 1 milj, kr. Den särskildaramen för ökad toxikologisk forskning bör, som redan framgått av vad chefen förutbildningsdepartementet anfört, anvisas över anslaget till naturvetenskapligaforskningsrådet m.m. och disponeras av detta räd i samråd med medicinskaforskningsrådet. Som kemikommissionen framhåller bör därvid ocksä möjligheternatill samarbete med andra anslagsgivare fill toxikologisk forskning undersökas.Jag vill Också understryka vad kommissionen anfört om alt de nu anvisade medlenär avsedda atl vara etl tillskott utöver vad som anvisas för toxikologiskgrundforskning. De särskilda medlen för epidemiologisk forskning bör ställaslill medicinska forskningsrådets förfogande. Jag har i dessa frågor samrått medchefen för . När det gäller den särskilda forskartjänst iveterinärpatologi som kemikommissionen också föreslagit bör det ankomma pånaturvårdsverkets forskningsnämnd att närmare besluta i frågan. Anslaget tillmiljövårdsforskning bör för detta ändamål räknas upp med . disponerar för /87 elt anslag på ca 58 milj. kr.för stöd lill målinriktad foi"skningsverksamhet inom miljövårdsområdet.Från anslaget lill miljövårdsforskning utgår härutöver 9,6 milj. kr. lill stödlill den kollekfiva forskning inom miljövårdsområdet som utförs vid Institutetför vallen- och luftvårdsforskning (IVL). Den helt dominerande delen av den forskning somstöds av forskningsnämnden utförs vid universitet och högskolor. Nämnden hardärvid i ökad omfattning som ett bidrag till den långsikliga kompetensuppbyggnadeninrättat särskilda forskartjänster. Fördet löpande miljövårdsarbetet är det av grundläggande betydelse atl S möjlighet finns all snabbianvisa medel fill målinriktad forskning om ak- Prop. 1986/87:80 tuellamiljöproblem. Genom forskningsnämndens närhet till den centralamiljövårdsadminislrationen underiättas såväl prioriteringen av insatsertill Bilaga 12 de mest angelägna områdena som förmedlingen avforskningsresultaten lill Miljö- och beslutsfattare och andra avnämare.Samtidigt bör kraven pä forskningens energidep, kvalitet kunna säkerställasgenom den vetenskapliga granskning som sker av projekten och genom allforskningen lill övervägande del utförs vid universitet och högskolor. För den framtida miljövärdsforskningen och därmedockså för del framtida miljövårdsarbetet över huvud taget är det emellertidockså av avgörande betydelse att den långsiktiga kompetensutvecklingen ochkunskapsuppbyggnaden inom sådana områden som är av betydelse för miljövårdenkan förstärkas. Jag vill i detta sammanhang nämna atl chefen för utbildningsdepartementettidigare denna dag föreslagit inrättandet av etl centrum för miljövetenskapligforskning i . Vid sidan av de medel som kan anvisas direkt fill universitetoch högskolor och genom bl.a. forskningsråden behöver också naturvårdsverketsforskningsnämnd medverka till denna kompetensuppbyggnad. Sä har ocksä sketthittills och av den forskningsplanering som hämnden redovisat framgår attnämnden avser atl i ytterligare ökad omfattning inrätta forskartjänster. framhålla betydelsen av atl forskningsnämnden i en dialog med universitetoch högskolor söker utveckla former för anslagsgivning som kan förena kraven pålångsiktighel i finansieringen av den kompelens och de resurser som byggs uppvid olika institutioner med den flexibilitet när det gäller verksamhetensinriktning som behövs för att nya problem skall kunna las upp. I den rapport för bättre miljö som jagtidigare redovisat och i sin anslagsframställning har naturvårdsverketredovisat sin planering när det gäller inriktningen av forskningsverksamhetenför . Planeringen innebär i slor utsträckning alt tyngdpunkteni verksamheten också i fortsättningen kommer all ligga på områden somluftföroreningar och försurning, havsföroreningar och miljögifler. För egen delvill jag härutöver framhålla betydelsen av ökade insatser inom bl.a. delsamhällsvetenskapliga området samt av deltagande i internationelltforskningssamarbete. När det gäller försurningsfrågorna har jag vid min beräkningi årets budgetproposition av anslaget Åtgärder mol försurningen räknat med enfortsatt delfinansiering av försurningsforskningen från nämnda anslag. 2,6 Minskad användning av bekämpningsmedel i jordbruket Undersenare år har frågan om hälso- och miljöriskerna vid användning av kemikalier i jordbruket tagits upp i flera olika sammanhang. I regerings förklaringarna och anges alt användningen av bekämpningsmedel i jordbmket bör halveras . I propositionen 1984/85:118 om kemikaliekontroll sägs att kravet på all minska hälso- och miljöriskerna med bekämpningsmedel gör del angeläget att förhindra så dan användning av medlen som kan avvaras utan betydande ekonomisk olägenhet. I propositionen anförs vidare att det med hänsyn till den roll 10