prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — De energiinlensiva industrierna kommer all även ifortsättningen spela en stor roll i den svenska ekonomin - inle minst iexportsammanhang. Massa- och pappersindustrins andel av industrinsenergiförbrakning var och av elförbrakningen . Industrin måsteäven fillförsäkras flllgång till billig och säker energi, vilket ärnödvändigt för den fortsatta industriella utvecklingen. Således är det viktigtatt elanvändningen inom industriprocesser, i likhet med annan el som är svåralt ersälta, priorileras vid avvecklingen av kärnkraften. Delta får emellertidinte innebära att industrin underiåler att förbättra effektiviteten i sinenergianvändning. Enfortlöpande energieffektivisering har skell inom induslrin. Energianvändningenhar minskat med i genomsnitl mellan åren 1973 och 1984.Användningen av oljeprodukter minskade åriigen,eller från 6,4 till 2,9 Mtoe. Strävandena att förbättra effektiviteten iindustrins energianvändning har medfört all svensk ener-giutrustningsindustriär på väg atl bli världsledande när det gäller miljövänlig och energisnålleknik. Potentialen för att ytterligare sänka energiförbrukningen ärbetydande. Regeringenavser atl senare i vår åierkomma till med en proposition omenergipolitiken med anledning av den översyn av denna som skelt efterkärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Investeringarnai transportsystemet är av mycket långsiktig karaktär. De Långsiktigainvesteringar som görs skall vara anpassade till behoven investeringar sikt. Transportsystemet är svårt att förändra då investeringarnaväl är gjorda. Detta gör det särskilt viktigt att identifiera deutvecklingstendenser inom näringslivel som är belydelsefulla för transporterna.Jag vill här peka på några sådana tendenser. Denvidgade synen på transportfrågorna som håller på att bryta igenom inomnäringslivet medför atl kraven på godstransporterna ändras.Rationa-liseringsslrävandena inriklas alltmer mot effektivisering avmaterialadministrationen, dvs. av produktflödet inom företaget och mellanföretaget och omvärlden. I denna process kommer transporlfrågorna att spela enallt slörre roll. Distributionskostnadernauppgår nu inom flera branscher till av en varas pris. En stor del av dessa kosinader består av kapital- 60 kostnaderför varor under transport, i lager och för produkter i arbete. I 1990-taletshögaulomaliserade miljö kan man förvänla atl dislribulionen i hög grad kommeralt bestämma kostnadsbilden. Transportsystem som präglas av tillförlitlighet,snabbhet sänit jämna och små flöden kommer att växa i belydelse. Dennautveckling innebär vidare atl förbättringar i hela transportsystem bör beaklasi ökad utsträckning. Del är inte bara transportkostnaderna i en mer snävbemärkelse som avgör effektiviteten. Ulvecklingeninom näringslivel går mot ökade krav på informaflons-överföring. Delvis kommerdessa krav att lillgodoses genom utbyggnaden av nya lekniska lösningar.Samtidigt kommer anspråken på persontransporterna atl öka. Konlakl- ochreseinlensiva verksamheter kommer atl svara för en allt störte del avsysselsättningen. kommer ävenframgent atl vara den viktigaste marknaden för svensk industri. ökarkraven på snabba leveranser, kvalilet och kundanpassning. Goda förbindelser medkontinenten är därför en annan viktig näringspolitisk transportfråga. Jag villhär erinra om att regeringen i samband med att beslut logs om all avveckla dencivila delen av aviserade sin beredskap alt medverka till attetablera en fast förbindelse över . Iårels budgetproposition föreslås elt omfallande investeringsprogram för atlhöja bärigheten på vägnätet. Huvuddelen av salsningen sker inom skogslänen.Programmet är också ett led i ett närmande till på vägområdet. Detsker en omfattande upprustning a\ Järnvägarna. I byggskapaciteten ut kraftigt. En utbyggnad av dubbelspår sker på delar av nortastambanan och av . Genom förslag lill ökade invesleringar i åretsbudgetproposition kan dessa satsningar fullföljas, liksom satsningen påsnabbtåg. Ijuni1986 gav regeringen i uppdrag till de fyra Irafikverken luftfartsverket,, och slalens järnvägar att genomföra en samordnadlångsiklig investeringsplanering. I planeringen förutsätts länsstyrelsernabidra med underlag om de regionala aspekterna av investeringsbesluten. Verkenskall ularbela planer för invesleringar i infrastrukturen för en femårsperiodoch göra långsiktsbedömningar inom sina resp. områden för en tioårsperiod. Denförsta redovisningen av uppdraget skall lämnas före . Föralt utveckla integrerade transportsystem efter lokala och regionalaförulsältningar bedrivs etl särskilt utvecklingsarbete. Transportrådel, statensindustriverk och några länsslyrelser bedriver projekt som syflar till altutveckla materialadministrationen på dessa nivåer. En del projekt är hellinriklade på en begränsad region, medan andra har internalionell räckvidd. Föratt minska avståndels betydelse för industrilokalisering finns ett regionalttransportstöd, vilkel huvudsakligen lämnas till godstransporter. En mindre delgår till persontransporter och datakommunikation. Isyfte att förbåttra fiy g t rafiken i stödområdena har i årels budgeiproposifion(prop. 1986/87:100 bil. 8) föreslagils eU driftbidrag på 15 milj. kr. flllvissa kommunala flygplatser i skogslänen. Kommunikationsdepartementetinledde under höslen 1986 etl arbele för alt förbereda en vidareutvecklingav trafikpolitiska beslul. 1986/87: 74 arbele kommerenligt planerna att redovisas i en proposition . Jag har samråttmed chefen för om hur de näringspolitiska ochregionalpolitiska aspekterna av transporlfrågorna bör vägas in i dettrafikpolifiska arbetet. Jaghar tidigare behandlat bakgrunden lill utbildningsfrågornas ökade näringspolitiskabetydelse: del växande inslaget av forskning och utveckling, behovel av förmågalill anpassningar lill ny leknik och lill omställningar efler industrikrisersamt behovet av nya kompetenser. Jagvill här understryka att jag inte ser någon motsättning mellan denäringspolitiska kraven på utbildningen å ena sidan och de välfärdspoli-tiskaoch kulturella poliliska målen för utbildningspolitiken å andra sidan. Denäringspoliflska utbildningsfrågoma har en sammansatt karaklär. Under senare århar bl. a. de följande problemen varil aktuella: - Flaskhalsproblem som gällttillgången på kvalificerade tekniker och på vissa kategorier yrkesarbetare.Särskilt bristen på kvalificerade tekniker har på sina håll varil besvärande. Som enföljd av framför alll den breda introduktionen av informationsteknologi påkonlor och i verksläder har ett stort antal anställda fått ändradearbelsuppgifter. Utvecklingen har ställt krav på utbildning för att klara denya yrkeskraven, men även för atl skapa acceptans för förändringar. Samstämmigabedömningar pekar mot atl omskolningsbehoven kommer att öka kraftigt.Omskolningsinsaiser är av slor betydelse även i samband meddriftsinskränkningar och nedläggningar. - Fort- och vidareulbildning. kan av kostnadsskäl ha svårt att klara fortbildningsbehoven, menför särskilt de mindre företagen finns dessulom problemet att avvaranyckelpersoner som behöver genomgå utbildning. Dehär problemen har bemötts genom anpassningar inom del befintliga Anpassning idet utbildningsväsendet eller genom särskilda ålgärder. Exempelvis har kapa-befintliga systemet citeten på vissa utbildningslinjer inom de tekniskahögskolorna höjts för atl försöka avhjälpa den s. k. teknikerbristen. Inomramen för utbildningspolitiken har särskilda åtgärder vidtagils för allförstärka högskolorna och för alt öka rekryleringsbasen för tekniskautbildningar. På grund av de långa utbildningsfiderna dröjer det dock uppemotett halvt decennium innan en del av de vidlagna ålgärderna får full effekt. Inomarbetsmarknadsutbildningens (AMU) ram ges omskolning, fort- ellervidareutbildning för över 100 000 personer. En ny och decenlraliseradorganisation har genomförts. Vidare har aktiva insatser gjorts iföretag inom ramen för AMU för atl bl. a. lösa flaskhalsproblem. () har på mitt uppdrag gjort en när mare analys av teknikerbristen. arbetar IVA med ett regeringsuppdrag avseende analys av samspelet samhälle-näringsliv, där 62 förutsättningarnaför atl med infrastrukturuppbyggnad och relaterad teknikupphandling bidra tillindustriell utveckling. Inomdet näringspolitiska områdel bidrar siaten genom Sliftelsen Institutet förFöretagsutveckling och de regionala utvecklingsfonderna flll utbildningen inomsmåföretagsområdet. Förslagtill riktlinjer för en moderniserad yrkesutbildning lades fram avarbetsgruppen för Översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). Beredningav förslagen pågår inom . Avsikten är atl en särskildproposiiion skall föreläggas . Viss försöksverksamhelkommer emellertid att genomföras med börian /88. ÖGY:s förslaginnebär i stort att den gymnasiala yrkesutbildningen förlängs från två till treår och att ansvaret för genomförandet delas mellan samhället och näringslivet.Förslaget ligger väl i linje med näringslivets krav på utformningen avyrkesutbildningen. Bakgrunden är att den tekniska utvecklingen innebärväsentliga förändringar när det gäller arbetslivels behov av ulbildad personal.Kravel på processtänkande och systematisk kompetens ökar för de anslällda.Fordringarna pä teoretiska kunskaper ökar starkt även inom yrkesutbildningen. Utbildningsbehovenhar också kunnat bemötas genom att företagen själva kraftigt har expanderat sinutbildningsverksamhet. kan näringslivets kosinader för köpla och inlernlanordnade kurser grovt skal-tas ull i storieksordningen av lönekoslnaderna.Beräkningen är dock osäker. Förnyelsefondema möjliggörkraftfulla satsningar på utbildning och forskning. hade 6100företag avsatt sammanlagi till fonderna.Industriföretagen svarade för omkring två tredjedelar av beloppel. Restenfaller på byggentreprenörer, handelsföretag, banker och försäkringsbolag. Avde ansökningar om utnyttjande av fonderna som hade inkommit mol slulel av år1986 utgjorde utbildningsprojekten av värdet, den övriga delen rörforskning och utveckling. Förnyelsefonderna utgör således en stor resurs förutbildning inom näringslivet. Jag avser att följa den fortsatta utvecklingenav förnyelsefondernas användning. Somjagtidigare har anfört är utbildning och forskning inom ämnesområdetkvalitelsstyrning av väsentlig betydelse för en långsiklig och positivkvalitetsutveckling i vårt land. Industridepartementet har därför låtit enutredare dels kartlägga beflnflig och planerad utbildning inom ämnesområdet,dels lämna förslag lill ålgärder som snabbi kan möla de ökade kraven påutbildning inom ämnesområdet. Utredaren redovisade sitt arbete. Uiredarenföreslår atl i en första elapp bl.a. kompetensuppbyggnad inom ämnesområdetkvalitetsstyrning inleds vid och samt att en professur i ämnet kvalitetsstyrninginrättas vid vardera högskolan. Näringspolitiska delegationen, har i en skrivelse den 13 januari 1987anmält att ett antal förelag med anknytning till samt Göleborgskommun är positiva till atl medverka som delfinansiärer av den föreslagna verksamhetenvid de två högskolorna under en Härvid förutsätts staflig medverkan i molsvarande utsträckning. Jagser positivt på den föreslagna verksamheten vid ochHandelshögskolan vid . Jag har erfarit att statensinduslriverk och slyrelsen för teknisk utveckling avser att svara förkosinaderna för statens medverkan . Jaghar också erfarit att universitets- och högskoleämbetet låterutreda vissa frågor rörande den fortsatta kunskapsuppbyggnaden inomämnesområdet. Jag har i dessa frågor samråti med chefen för . Förden regionala utveckUngen har utbildningen och därtill nära relaterade frågorom forskningsmiljöer och tillgång till teknisk kompetens slor belydelse. Föralt ge regioner med sysselsättningsproblem förutsättningar för en godutveckling behöver infrastrukturen i dessa delar av landet förstärkas. Deregionala forsknings- och utvecklingsråd och forskningsstiftelser som vuxitfram, inte minst de som finns i anslutning till de mindre högskolorna,medverkar till ell förbättrat kontaktnät och till att formerna förinformationsutbyte och kunskapsöverföring blir effektivare. Det växande anlaletfunktioner av typen kontaktsekretariat vid högskoloma kan också bidra tilldessa syften. Denforsknings- och utbildningsverksamhet som bedrivs i och vid högskolornai och har väsenfliga posiliva effekter för regional kompelensuppbyggnad.De mindre högskolorna spelar en allt slörre roll som regionala kompetenscentra.Här kan bl. a. nämnas projektet . Deteknikcentra som med stafliga stöd byggts upp på orter i vissa delar av landetverkar i samma syfle. Förslagtill fortsatta åtgärder för regional kompetensutveckling lades fram i årelsbudgelproposition (prop. 1986/87: 100 bil. 10 och 14) och tidigare denna dag iproposuionen om forskning (prop. 1986/87:80 bil. 6 och 10). Dessa förslag berörbåde industri- och utbildningsdepartementens områden. Utbildningsfrågornasbelydelse för den internationella konkurtenskraften, för den regionalaulvecklingen och balansen saml för möjligheterna till en positivstrukturomvandling kan förväntas öka. Många ur närings- och regionalpolitisksynpunkt positiva åtgärder på utbildningsområdet har, som framgått av minredovisning, vidtagils. Jag avser att även noga följautbildningsfrågornas utveckling och verka för all näringslivets behov avkompelenl och rält utbildad personal kan flllgodoses. Ett led i detta arbete äratt en för utbildnings- och industridepartementen gemensam arbetsgrupp harinrättats. Grappen behandlar frågor om forskning, utbildning och regionalutveckling. har ettinlernationellt sett välutvecklat lelenät. Antalet telefonlinjer (fråntelefonstation till abonnent) per invånare är högre än i något annat land.Samlidigt är telefontaxorna bland de lägsta i väriden. Även när det gällertätheten av datanätanslutningar ligger långt före övriga och i nivå med USA.Det nordiska mobiltelefonsystemet i , , och är detstörsta sammanhängande systemet i väriden. är väridsledande tack vareett avancerat nordiskt leknikupphandlingsprojekl, som driviis gemensaml avteleverken. har även givit teleindustrin stora exportframgångar. Delstora genomslaget för mobilljänsler beror bl.a. på att dessa kommit attutnyttjas av många smä företag inom hantverk och service med röriig verksamhet. Telekommunikationerspelar en belydelsefull roll för utvecklingen inom svenskl näringsliv ochförvallning. beror på en kombination av avancerad utbyggnad och förmågahos kunderna att utnyttja ny teleteknik. I utvecklades lidigtomfattande datanät för administrativa ändamål i den statliga förvallningen samtinom bank- och försäkringsväsendena. Datalraflken växer om året.För närvarande pågår en omfattande kontorsautomatisering samt ökad användningav datateknik inom tillverkningsindustri, transportväsende och servicenäringar.Härigenom försöker man uppnå ökad snabbhei och effektivitet. En viktigekonomisk konsekvens för industrin är minskad bindning av kapital i produkterunder arbele eller transport. Utvecklingenleds i allmänhet av de slora förelagen, men sprids frän dem till en bred kretsav mindre företag i underleverantörsledet. De senare knyts både när del gällerproduktutveckling och varudislribution lill de stora företagens system. Delfaktum att datanäten täcker slora delar av landel har den vikliga regionalakonsekvensen, alt avancerad industriproduktion kan upprätthållas på många hålli . Internationella dalanät ärav slor betydelse för de multinationella företagen når det gäller altuppräUhålla kommunikalion mellan bolag i olika länder. Dessa företag är sloraanvändare av elektroniska meddelandesystem, som snabbt och billigt kanöverföra elektroniska brev mellan anläggningar i olika världsdelar. För atlförbättra de internationella tjänsterna till svenska företag upprätiarteleverket nya företag inom . Ett exempel är , därteleverkskoncernen gäll samman med rymdinduslrin för all med svensk leknikkunna erbjuda kommunikalion liil platser i världen som är svåra att nå medkonventionella medel. Inom pågår enkraftig utbyggnad med digilal leknik. kommer många företag attkunna erbjudas kopplade datatjänster med belydligl högre hastighet än viadigitala företagsväxlar och det digitala telenätet. Höga hastigheter krävs förvissa avancerade datatillämpningar. Förslag om försök med ny teleteknik har påregeringens uppdrag presenterats av , styrelsen för tekniskutveckling och statskontoret. Ur regionalpolilisk synpunkt är det av storbelydelse atl de nya, kvalificerade teletjänsterna kan erbjudas alla förelag,oberoende av lokalisering. Det är ur denna aspekt också gynnsamt altteletaxorna anpassas så alt betydelsen av långa avståndminskar. Jagvill här också erinra om den potentiella betydelsen av Tele-X-salelliten förtelekommunikationerna. När satelliten är i funktion finns möjlighet atttelekommunikationstjänster som kräver stor överföringskapacitet kan erbjudas tillanvändare i hela landet utan att någon anslulning till det markbundna nälelkrävs. Tele-X kan således genom all vara ell komple- 5 1986/87. menl flll andrateletjänster komma atl ge gynnsamma närings- och regi- Prop. 1986/87: 74onalpolitiska effekler. Pådataområdet råder nu en stor mångfald av förelagsinlerna standarder. Betydandearbete pågår emellerlid för att skapa internationella gemensamma slandarder,vilka fordras för att bredda användningen av datateknik. Som närmare redovisasi avsnitt 10 är det viktigt alt dellar i denna utveckling. Jagräknar med atl det föreslagna informationsteknologiprogrammet, som jag senareåterkommer till, skall ge värdefulla bidrag lill den fortsatta ulvecklingen ochanvändningen av telekommunikationerna i . 7 Avreglering och regelförenkling Sammanfattningoch bedömning: Insatserna för färre och enklare regler gentemot förelagen haravsatt positiva resultat. Avregleringar har i en del fall genomförts. Flerareformer som innebär administrativ förenkling för företagen har beslutals.Myndighelernas service genlemol förelagen har förbättrats. Det internationellaharmoniseringsarbelel har intensifierats. Avreglerings-och förenklingsfrågorna kvarstår som en permanent uppgift för näringspolitiken.Bl.a. kommer etl nu inlett arbete med förenkUng och anpassning av dennäringspolitiska flnansieringen, som redan givit resultat, att drivas vidare. Statenpäverkar företagens villkor genom normerande verksamhet på flera andra områdenän del närings- och induslripolitiska. Jag har l.ex. redan erinrat ombetydelsen av vissa, för förelagen grundläggande skatteregler. Detfinns sammanlagt ell fyrtiotal cenirala myndigheler som har förelagen sommålgrupp. De arbetar ofta med s.k. administrativa styrmedel, dvs. regler somivingar företagen alt förfara på visst sätl, iaktta vissa gränsvärden,underkasta sig registrering, tillståndsgivning, tillsyn etc. Moiiven bakom denslatliga normgivningen växlar. I en del fall är syftet närmasl all iföriängningen av civilrättens bestämmelser etablera spelregler förnäringsutövandet. Huvudmotivet bakom skattelagstiftningen är atl finansiera denoffenlliga verksamheten. Vissa regleringar har kommit lill för att garantera enlillfredsställande och rättvis försörjning med varor, tjänsler eller andranyttigheier. Alt värna om de inhemska näringarna eller den inhemska kontrollenöver en viss typ av egendom är ett annal moliv, liksom önskemålet atl skydda ensvagare part på arbetsmarknaden eller konsumlionsvarumarknaderna. Ett viktigtskäl bakom statlig normgivning är slutligen behovet atl skydda liv, hälsa ochmiljö. Etl femtonial myndigheter har della huvudsyfle bakom sin verksamhel. Samtidigtsom statlig normgivning är en nödvändig förutsättning för att näringslivetskall fungera friktionsfritt, går det inle all blunda för att den också för medsig vissa problem. En reglering kan vid sidan av de avsedda effeklerna fånegaliva strukiiireffekter genom att konkurrensen försvagas och nyföreiagandeoch innovationer hämmas. Elt specialfall är när nationella särregler får lillföljd alt det internationella varufiödet försvåras. En oundviklig följd av enreglering är vidare ofta alt extrakostnader uppstår hos förelagen. I sista handpåverkas därmed de internationella konkurrensförutsättningarna. Vidarekan för företagen det administrativa merarbete och det byråkratiska krångelsom normeringen för med sig vara belungande. särskilt de minstaföretagen. De kan normalt inte avdela särskilda resurser Prop. 1986/87: 74för myndighetskontakter. Dessa blir en lillkommande belaslning på ägaren/företagarenvid sidan av andra arbetsuppgifter. Detfinns alltså en risk för alt de statliga reglema, om de tillåls utveckla sigohämmat, blir etl hinder för expansion och nyföreiagande. Som ett led ianslrängningarna att skapa goda förutsättningar för en industriell förnyelsetillkallade jag därför efter regeringens bemyndigande enarbetsgrupp (I 1983: H), den s. k. normgruppen, med uppgift alt gå igenom denstatliga normgivningen gentemoi näringslivel. De rikllinjer och prioriteringarsom har gällt för gruppens arbele har jag lidigare redovisal för (prop. 1985/86: 142, NU 23, rskr. Normgruppensuppgifl har varit att genom en i liden koncenlrerad insats som sammanhållandelednings- och ulredningsorgan inspirera, driva på och förmedla erfarenheter avavreglerings- och förenklingarbetet. Häri har också ingått atl genomattitydpåverkande och kunskapshöjande insatser stimulera förvaltningen.Huvudansvarei för att resultat uppnås har dock liksom tidigare legat påfackdepartemenlen och myndigheterna. Normgruppensarbele har gäll hand i hand med andra breda insalser för attitydförändring ochnytänkande. Jag vill erinra om bl.a. det alltjämt pågående frikommunförsöketunder civildepartementels ledning och om det arbete som pågår med att avskaffaföråldrade och onödiga författningar och dra klarare gränser mellan vad somskall vara bindande föreskrifter och vad som är allmänna råd. Av särskild vikti sammanhangei är de av regeringen initierade och hos många myndighelerpågående ansträngningarna atl förbättra servicen gentemot allmänhel ochförelag. I denna anda verkar också den av antagna nyaförvaltningslagen. 7.3 Uppnådda resultat och aktuella initiativ Regeringenhar tidigare för redovisat konkreia åtgärder som beslutals inom ramenför förenklingsarbelet (Skr. 1985/86: 165, KU 28, rskr. Jagskall i det följande sätta in några av de viktigaste hitlills beslutadeåtgärderna och vissa nu aktuella initiativ i deras näringspolitiska sammanhang. Underde har omfattande förändringar skett i kreditmark- Båttrefungerande nåds- och valutaregleringen genom åtgärder från ochregering- marknader en. Deninhemska kreditmarknaden är i stort sett avreglerad. gällanderänte- och utlåningstak för bankerna har avskaffats. Även den reglering somtvingat försäkringsbolagen och AP-fonden atl förvärva priorilerade stats-,boslads- och jordbruksobligalioner lill en lägre ränta än den rådandemarknadsräntan har upphört au gälla fr. o. m. . Statsmakternafattade ett principbeslut om atl genomföra lättnader ivalularegleringen. Det har härvid ullalats (prop. 1985/86:150, FiU 30, rskr.358-359) att dessa särskilt bör inriklas på de delar av valutaregleringen somkan bedömas hämma näringslivets utveckling. Ävenföretagsbeskattningens utformning har betydelse för frågan om 68 effektiv användning av kapital. Den kommitté som nuarbetar med att reformera förelagsbeskattningen (dir. 1985:30) och som jagredan berört skall bl. a. ta ställning lill vilka ändringar i skattereglernasom kan genomföras för atl minska olika inlåsningseffekler när del gällerkapitalets fördelning mellan olika företag och branscher. För en väl fungerande arbetsmarknad spelar en effeklivarbetsmarknadsservice en avgörande roll. AMS genomför sedan två år tillbakaett program för atl förbättra servicen till arbetsgivare och arbetssökande. Enförenkling av regelsystemet och adminislraflonen är en viktig del av programmet. På arbetsrättens område övervägs inomarbetsmarknadsdepartementet ändringar av vissa formella regler i bl. a. lagen(1982:80) om anställningsskydd (LAS). Syftet är atl skapa enhefligare och meraläu-tillämpade regler. semeslerkommitté har fått i uppdrag atl undersökabl.