prop · GA0346 · 1986-12-31 00:00:00 — Som jag där anfört är syftet all förmånsvärdet förejämkning skall utgöra ett definitivt underlag för arbels-givaravgtfter och förberäkning av del belopp pä vilket prehminär skatl skall erläggas för förmånen.Del bör i sammanhanget framhållas all för bilar äldre än får användasendast det värde som gmndar sig på en genomsnittsberäkning eflersom enbartdelta värde med säkerhet finns fillgängligt under inkomståret. Skulle det beiräffandeen enskild skattskyl- dig föreligga synnerligaskäl för jämkning av förmånsvärdet får den skatt- Prop. 1986/87:46 skyldigei stället vända sig till lokala skatlemyndighelen och begära beslut om jämkningav sin preliminärskatt. Deföreslagna ålgärderna föranleder ändringar i uppbördslagen (1953:272) och lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslag tUl 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 3. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 4. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Förslagetunder 4 har upprättals i samråd med chefen för . Detär anlaget att de nya reglerna kan lillämpas frän . För all dellaskall vara möjligt måsle efter beslul hinna utfärdaföreskrifter m. m. Lagstiftningsfrågan är således brådskande och därför böryttrande av lagrädei över lagförslagen inte inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta lagförslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Efterremiss har yttranden över promemorian (Ds Fi 1986:9) Enklare regler ombeskattning av förmån av fri bil m. m. avgells av kammarrälten i , (), (), (), statskontoretsamt länsslyrelserna i , och län.Vidare har yttranden kommii in från ,Centralorganisationen /SR, . Företagens Uppgiftslämnardelegation, (), Kungliga (), i (LO), , (), , , , ,, handelskammare. (), (), . Svenska revisorsamfundel SRS (SRS), ,, redovisningskonsullers förbund (SRF),(), () samt från verkställande direklören C. G. , NTF. LRFhar åberopat ett inom Lantbrukarnas skattedelegation upprätlal yttrande. SAFoch har i etl gemensamt yttrande bl. a. förklarat allde instämmer i vad anfört. 2 Remissinstansernas huvudsakliga inställning KammarrätteniJönköping som tillstyrker huvuddragen i förslget anser att den valdaprocentsatsen 30 innebär en så kraftig skatieskärpning att man i vart fallövergångsvis bör tillämpa en lägre procentsats. Vidare anser kammarrätten all priseipå bilen del årel modellen kom ul på marknaden bör utgöra underlaget förvärderingen samt atl procentsatsen bör sjunka trappstegsvis allteftersom bilenåldras. RSVår i sak positivt lill förslaget men anser den föreslagna beskalt-ningsnivån,av nybilspriset, för hög. Enligt verket motsvarar med nuvarandebeskattningsregler den föreslagna nivån en privat körsträcka om 1 medanflertalet skattskyldiga beskattas för en körsträcka om inkl.resor lilloch från arbelel. biträder i princip de föreslagna schabloniserade reglernasamtidigt som man framhåller att man inte granskat och inte heller har någrasynpunkter på den föreslagna beskattningsnivån. RRVifrågasätter om det är rimligt att beskatta bilförmåner utan att hänsyn tas till den faktiska privala körsträckan. RRV anser vidare att det 22 finns risk för att denföreslagna förmånsbeskaltningen kan medföra atl de Prop. 1986/87:46 anslälldasom regelmässigl använder bilen i tjänsten förvärvar egna bilar. Detla skulleenligt RRV leda till att antalet skattskyldiga som inle kan använda denförenklade självdeklaralionen tvärtemot förslagels syfte skulle öka. Statskontoretär i och för sig posifivt till de föreslagna förenklingarna men ifrågasätter omdel är skäl nog när förslaget som del är utformat innebär krafiigaskatteskärpningar för många. Statskontoret anser att innan beslut fattas omprocentsatsens storlek bör noga belysas vilka konsekvenser en höjning avförmånsvärdet får för företagen, förmånslagarna, bilindiuslrin ochskatteunderlaget. Länsstyrelseni släller sig positiv till principerna i förslagel. Förulom atlreglerna anpassats fiU den förenklade självdeklaralionen kommer förslagelenligt att medföra en väsenfiig förenkling av arbetet itaxeringsnämnderna. anser dock att eflersom huvudsyftet varit attanpassa reglerna om värdering av bilförmån till den förenklade självdeklaralionenoch inle alt åstadkomma en skärpning av beskattningen bör förmånen bestämmas tUlelt lägre värde än föreslagna av nybilspriset. Länsstyrelseni län (majoriteten) ansluter sig till den föreslagnagrundprincipen att förmånsvärdet skall bestämmas till en procenluell andel avbilens inköpspris. anser dock att är en alldeles för högprocentsats, och att en ny utredning bör tillsältas som bättre penetrerar frägan. Länsstyrelseni tillstyrker förslagel i princip men anser sig sakna underiagi betänkandet för att kunna ta ställning tUl vad som är elt lämpligl avvägtbeskattningsvärde. BiUndustriföreningenanser att förslaget innebär en kraftigl skärpl beskattning av tjänstebilar ochatt förenklingsvinsterna går förlorade genom att mänga går över från tjänstebiltill privatbil med milersättning för tjänsteresor. Om en schablonisering avtjänstebilsbeskattningen skall göras måste del ske på räll nivå för att vinnafördelar med en förenkling och undvika privalekonomiska förlusler. Rätt nivå ärenligt föreningen av nybilspriset om rätlen till avdrag för kostnader förresor mellan bostad och arbetsplals slopas. /SRinstämmer i syftet atl uppnä en enklare beskattning av tjänstebilsförmån menhävdar att en förenkling inte får ske på bekostnad av en ökadbeskattning av den enskilde förmänslagaren. Enligl /SR innehåller förslagelsådana skattehöjningar som i en enskilda fall kan bli belydande. /SRavstyrker därför förslaget. Finansbolagens föreningframhåller att förslaget kan leda lill all bru karen av tjänstebil anskaffar egen bil och att det väl fungerande billeasing- systemet kan föriora i värde. Enligt föreningen måste en lösning i bilför månsbeskattningen ta sikte på alt kosinader för resor lill och från arbetet bör vara avdragsgilla i ungefär samma utsträckning som hUtills, alt för månsvärdet i princip skall beräknas på bilens verkliga värde och inle på nybilpriset, att eventuella kostnader som brukaren av tjänstebilen har skall få dras av från förmånsvärdet, att en schablon beaktar privatkörningens 23 omfattningoch därvid medger att särskild hänsyn tas saml alt en schablon Prop.1986/87:46 tar särskilt hänsyn till den brukare av tjänstebil som använderbilen mycket i tjänsten och litel privat (exkl. resor fill och frän arbetet).Därigenom uppnås en rimlig balans mellan olika kategorier av bilnytijare. Förbundet anser del i ochför sig är vällovligt med förenklingar men atl prisei blivit alldeles för högti detta fall och i synnerhet för den som är beroende av bilen för sin tjänsteutövning.Förbundet framhåller särskilt all man även i framliden måsle la hänsyn till denprivata körsträckans längd, en olägenhet som inle blir så slor eflersom denkategori det gäller i regel ändå inte kan använda den förenkladesjälvdeklarationen. I andra hand föreslär förbundet atl den föreslagnaprocentsatsen reduceras med hälften. Föreningen revisorer anser att denföreslagna schablonen bör lindras för tjänsiebilsförare med ringa privatkörningoch att det föreslagna schablonvärdel faststäUs efter noggrannareundersökningar än som redovisas i promemorian. Föreningen tiUstyrker i övrigl förslagel. Företagens up gift slämnardde gation anser det principielllfelaktigt atl arbetsgivaren skall värdera förmånen och framhåller attkontrolluppgiften endasl skall ha en kontrollfunktion. Delegationen anservidare att del nuvarande systemet med en uppgiftsskyldighei som begränsar sigtill antal dagar och bilens prisklass och åismodell inte gör det omöjligl förden anställde att använda den förenklade självdeklaralionen. Om en värdeuppgiftenligl förslagel ändå införs bör den fastställas i god lid inför ett nyttinkomstår för att kunna tjäna som underlag för en likformig redovisning av bådekällskatt och arbetsgivaravgift. KF välkomnar förenklingen av bilförmånsbeskattningen vUketockså ligger i linje med vad KF tidigare själv förordat. KF anser att denföreslagna värdenivån är för hög och drabbar de som verkligen behövertjänstebil. KF avslyrker därför förslagel atl bilförmånsvärdet sätts ull avnybilspriset och håller i stället fast vid att en schabon beräknad efter en körsträckapä 1 och på de grunder i övrigt som tillämpas bör införas. Självalekniken för all delta värde skall kunna redovisas kan mycket väl vara den somföreslås i promemorian. Del innebär alt procentsatsen måste sällas väsenlligllägre än den föreslagna. LO anser alt förslaget medför betydande fördelar men attdess effekter är otillräckligt belysta för atl det ska kunna användas som underiagför en ändrad beskattning av bilförmåner. Utredningen måste därför komplellerasmed en grundlig analys av förslagets samlade effekler. Landstingsjörbundet (majoriteten) lillslyrker förslagelmen anser atl den valda procentsatsen är för hög eftersom den innebär enskatteskärpning för vilka inte några mofiv redovisals. Lantbrukarnas skattedelegation framhåller att förslagetmissgynnar dem som verkligen använder bilen i tjänsten och gynnar dem som åker mycket privat. Förslagel är enligt delegationen ett flagrant övertramp där förenk lingen endasl lagil sikle på myndigheternas arbete med bortseende från de skattskyldigas legitima krav på en Ukformig och rättvis beskattning. Lik formigheten får i delta sammanhang naturligtvis inte slå för att alla skall beiala lika myckel ulan för atl alla skall skatta efter resp. förmåns faktiska 24 Delegationenavstyrker därför att det framlagda förslaget läggs tiU Prop. 1986/87:46grund för lagstiftning. är i princip positivi lill en förenkling av reglerna för värderingav bilförmån, men anser likväl atl avdrag för resor bostad/arbetsplats börbibehållas i någon form, - möjligen schabloniserad. Om rätten till nämndareseavdrag bibehålls bör den föreslagna procentsatsen sättas ned till ochannars till , vilket ger ett i slort sett oförändrai förmånsvärde. vill inte motsätta sig alt enklare regler tillskapas menprotesterar kraftigt mot atl de föreslagna förenklingarna skallmedföra en ökning av skattebördan för flertalel "förmånshavare". a. avdragen för resor mellan boslad och arbele bör finnas kvar ochatt förmånsvärdet i sådant fall bestäms till av nybUspriset. Slopasreseavdraget bör procentsatsen inle rimligen överstiga . anser att förslagel all värdera förmånen av fri bil lill30% av nybilspriset är dåligi underbyggt och att del föreslagna värdel synesligga väsentligt över den privala besparingen i synnerhet om man beaktar attmånga tjänstebilsinnehavare skulle ha en billigare privatbil om Ijänstebilssystemetinte fanns. När man därtill föreslår ett avskaffande av avdragsrätten förkostanderna för arbetsresor framslår förslagel enligl förbundet som orimligt. SHIO-Familjeföretagenanser atl sammantaget innebär förslaget en skalleskärpning för de anställda ochökade kostnader och krångel för förelagen som förenklingsvinsternaför anställda, förelag och myndigheter uteblir. Organisationen avstyrker bestämiatt förslaget läggs till grund för lagsliftning. släller sig kritisk tiU förslagel bl. a. därför att del slår hårdaremot genuina tjänstebilar än mol bilar som främsl är en ren löneförmån. Detföreslagna systemel skulle enligt föreningen vara kost-nadsneutralt vid enprocentsats kring 20, vilket föreningen ocksä anser bör vara maximum som utgångspunktför beräkningarna. Skåneshandelskammare anser att förslaget får den absruda konsekvensen all de som harhögsl andel privat användning i förhåUande tUl tjän-sleandel gynnas medan desom huvudsakligen använder tjänstebilen som ett arbetsredskap missgynnas.Handelskammaren är dock beredd att acceptera den föreslagna principen med enprocentsats av inköpspriset som beräkningsgmnd. De föreslagna 30procentenheterna är enligt handelskammaren en orimligt hög siffra som tordesakna verklighetsförankring. Enligthandelskammaren är förslagel dåligi underbyggt och bör bli föremål för en nyutredning. Stiftelsenför ekonomiska kommunikationer anser all beskattning bör ske av bilförmånensreella värde samlidigt som reglerna bör förenklas. I del perspektivet ärförslaget enligl föreningen bra. Stockholmshandelskammare anser atl det framlagda förslaget knappast leder till några förenklingar varken för företagen eller för de anslällda. Däremot skulle enligt handelskammaren flertalet berörda arbetstagare drabbas av kraftiga skatteökningar. SAFhar samma inställning lill förslaget som . Prop.1986/87: 46 SIFavvisar besläml förslaget eftersom det skulle leda lill skalteskärpningar och negaiivtpåverka sysselsättningen i den svenska bilindustrin. tillstyrker den princip för beskattning som föresläs ipromemorian. Förbundet anser dock att den föreslagna nivän innebär en kraftig skatieskärpningsom inte kan godlas utan att de samhällsekonomiska effekterna utreds. hävdar att förslaget innebär kraftiga skatteskärpningarför framför allt dem som använder bilen i sitt arbele. Förbundet avstyrkerdärför förslaget. redovisar samma uppfattning som . SRFanser att del föreslagna systemet är väl avpassat för all få åsyftad effekt.Förbundet hävdar dock atl den föreslagna beskattningsnivån är alldeles för högoch bör sänkas till vilket motsvarar de värden som gäller i dagens system. TCOavvisar myckel bestämt förslagel. Om del nuvarande systemet skall ersättasanser TCO att ett nytt system bör bygga på nedanstående principer. 1 Förmånsvärdet måsle varabaserat på den faktiska kostnaden för bilinnehavet. 2 Förmånsvärdet måsle avpassas såatt beskattningen är neutral i förhällande till att ha egen bil när det gällerresor till och från arbetet. 3 För att kunna bedöma ett evnytt förslag måste della innehålla en redovisning av den fakiiska pnvataanvändningen av förmånsbilar. 4 Det går inle atl utgå från attdel finna en reell valfri het att avstå från fri bil. 1 stället är det rimligl att de som har behov av bil i tjänsten måsle ha råd atl utnyttja dennaäven för privat bruk. Verkslällande direktören (NTF) anser attförslaget innebärsådana skalteskärpningar all de som ha förmänsbil kommer alt förvärva egnabilar av lägre kvalilel vilket i sin lur kommer att leda till belydande koslnadsökningarför samhällel i form av bl. a. ökad sjukvård. 3 Allmänt om behovet av en reform Värdelav reformen med en förenklad självdeklaration är i väsenllig grad beroende avdet antal skattskyldiga som kan utnyttja deklarationen. Det är därför , enligtkammarrättens mening, angeläget att undanröja omotiverade hinder mot att såmånga som möjligt kan använda denna. Ett led i detta arbete är atl förenklavärderingsreglerna avseende bilförmåner. Detta torde, såsom arbetsgruppenfunnit, förutsätta en ökad schablonisering av reglerna. RSVhar länge efleriyst förenklade regler för beskattning av förmån av helt eller delvis fri bil bl.a. mol bakgmnden av att en alltför stor del av 26 granskningsresursernatagits i anspråk för dessa frågor. När RSV 1984 Prop. 1986/87:46 erhöllmandal att utfärda föreskrifter m. m. för beräkning av arbetsgivaravgifter vardel inle bara angelägel alt få förenklade regler för beskaltning ulan det blevväsentligt atl de båda regelsystemen samordnades som de förenklades. Målsätlningen är atl få regler som är enkla all lillämpasav såväl myndigheler som arbetsgivare och anslällda. Enkelhet mäste i deltafall innebära atl reglerna blir schabloniserade och att förmånens värde kanfastställas ulifrån en generell beräkningsgrund. Reglerna måsle dessulom ulformasså all en så rättvis beskattning av förmånen som möjligt uppnås. Det framlagda förslaget tillgodoser i huvudsak ovannämndakrav och RSV är i sak positivt till förslaget. Utgångspunkten för arbetsgruppens förslag har varit attden förenklade självdeklaralionen skall kunna användas av skattskyldiga medförmån av fri bil. Har den skatiskyldige avdrag för övriga kosinader under inkomsiav Ijänsl överstigande eller avdrag för kosinader för resor i tjänstenöversiigande I kan den förenklade självdeklarationen inte användas. Av RRVstaxeringsstalisliska undersökning för framgår all anlaletskattskyldiga med förmån av fri bil är 109000 st. Av dessa har ca 58000 avdragför ökade levnadskosiander/resor i ijänslen som överstiger I . Dettainnebär att dessa ca 58000 skattskyldiga inte skulle kunna använda denförenklade självdeklaralionen. Det är också väsentligt för att den förenkladedeklarationsblanketten skall kunna användas att avdragsrätten för resor medförmänsbil lill och frän arbetet slopas så som arbetsgruppen föreslagit. För skatteadministrationen är det väsentligl atl så mängadeklarationer som möjligl kan behandlas enligl den förenklade deklaralionen. Detlaunderlättas av den föreslagna värderingsprincipen. Statskontoret ställer sig emellertid frågande till omsyftet med regelförändringen enbart är att anpassa reglerna till denförenklade självdeklarationen. Det är uppfattning all alllför storaresurser las i anspråk för beräkning av värdet av förmån av fri bil.Länsstyrelsen ser därför med lillfredsslällelse del nu framlagda förslagel sominnebär väsenlliga förenklingar för såväl de skattskyldiga som förskatteförvaltningen. i län anför: Som ovan anförts ulgör den föreslagna meloden i sig enklar förenkling. Härtill kommer all metoden anpassais till den förenkladesjälvdeklarationen på sä sätt atl bilförmån inle säsom fallel är med nuvaranderegler -ulgör hinder mot alt använda den förenklade självdeklaralionen. har ovan endast beröri några av de mestdrastiska konse kvenserna av del framlagda förslagel. Delta framstär som i många stycken orättvist och dåligt underbyggt. Det är därför mening alt 27 frågan bör bli föremål förny utredning och atl del framlagda förslagel Prop. 1986/87:46 således inlebör läggas till grund för lagstiftning. Nuvarandelagregler om värdering av bilförmän är myckel krångliga och svåra alt tUlämpa.Vid skattemyndigheternas prövning av deklarerade förmåner av detla slag blirvarje år ett mycket stort antal fall föremål för omfattande utredning ochomprövning av gmndbeslut i taxeringsnämnd. Av samma skäl leder dessutom ettbetydande anlal ärenden angående värdering av ifrågavarande förmån liU besvär ihögre instans. En förenkling av dessa regler kommer att hälsas med fillfredsstäUelseav både skattskyldiga och skallemyndighelerna. fillslyrkerdärför förslaget i princip. /SRkan i och för sig dela arbelsgmppens uppfattning att det är angeläget att sämånga anställda som möjligt omfattas av del förenklade deklarationsförfarandel.Skatteadmiiiistralionens önskemål om en enklare självdeklarafion måste dockvägas mot den skallskyldiges krav på en materiellt rättvis behandUng. Det är inlesjälvklart alt det förstnämnda önskemålet alltid skall prioriteras. Någraberäkningar av förslagets effekter i jämförelse med gällande regler redovisasinte i promemorian. mening bör förslaget därför utformas på sådant sätt allförslagel inle leder till en skärpt beskattning. Förbundel Sverigeshandelsrepresentanter anför: Enligt vår bedömning är del i och för sigvällovligt atl söka få lill stånd en förenklingav ifrågavarande beskattningsregler. Men ej till vilket pris som Omde föreslagna ändringarna skulle förverkligas får vi något helt nytt nämligenall skalt ej längre beräknas efter den verkliga förmån man åtnjuter. Förde flesta som har tjänstebil kan den förenklade deklarationen ändock kommaatl användas eftersom kostnadsavdragen översiiger del maximala schablonavdragetom 3000: . Mycket av fördelarna med en schablonisering faUer således. Isin iver atl förenkla har arbetsgmppen, enligl vårt förmenande, åstadkommit enonyanserad produkt som hårdast drabbar den gmpp, för vilken bilen är ettoumbärligt arbetsverktyg. En schablonisering får ej drivas så långt att man helleftersätter det fundamentala kravet på skatt efter verklig förmån. Principenför all laxering skall vara att den gmndar sig på uppgifler som den enskilde lämnar. Kontrolluppgiften skall endast ha en kontrollfunk tion. Den bör inte i sig ha karaktären av etl ensidigl och rättsligt bindande dokumeni för laxeringen. Förändringsarbetet- vare sig det hänför sig till nu ifrågavarande betan- Prop. 1986/87:46 kändeeller lill andra förslag - kan möjligen betraktas som förenklingar för denenskilde, men molsvaras av ett faktiskt merarbete hos dem som svarar förkontrolluppgifterna. Nuvarandesyslem med en uppgift om antal dagar och bilens prisklass och årsmodell stårinte i slrid mol att den anställde skuUe kunna utnyttja formuläret. Värdet kan likväl räknas ut av skattemyndighetenför det laxeringsbesked som sänds ul innan taxeringen fastställs. Det kanberäknas på gmndval av de uppgifter som lämnas på kontrolluppgiften. Vi menardärför all det inte finns ett så starkt samband mellan systemet med denförenklade självdeklarationen och de föreslagna reglerna att behovet av enreform av det skälet synes vara nödvändigt. Försåväl de skattskyldiga som skattemyndigheterna är det givetvis av inlresse attså många som möjligt kan använda sig av det förenklade deklarationsförfarandel.Lika naturligt är det all enklare regler är till fördel för dem som även ifortsättningen kommer att deklarera på det Iradilionella sältel. Ändrade reglerför beskaltning av bilförmån är därför angelägna. Denförenklade löniagarbeskatiningen genomförs med början . LO instämmer iulredningens bedömning alt förmänsbeskatlningens nuvarande ulformningomöjliggör för aktuella förmånstagargmpper alt använda den förenklade självdeklaralionen.LO anser därför att det akluella förslaget ökar användningsområdet för ochvärdet av den förenklade löniagarbeskatiningen. Genom den föreslagnautformningen av förmånsbeskaltningen kan nämligen aktuella förmånsgrupperinordnas i det förenklade deklarationssystemet. Förslaget innebär även i sig belydandeförenklingar av löntagarbesakttningen för både skattebetalare ochskattemyndigheter. Dessutom ökar möjligheterna för den enskilde förmänslagarenatt förutse de skatlemässiga konsekvenserna av olika bilförmåner. Trolsförslagels olika förtjänster är del på vissa punkter motiverat med en kriiik avutredningsförslaget. Det är utan Ivekan en allvarlig brisl alt ulredningensaknar en analys av förslagets konsekvenser på skatteuttaget för den enskilde förmänslagarenoch dess olika sysselsättnings- och näringspolitiska effekter. Saknaden av ensådan analys undergräver möjligheterna för remissinslanserna atl göra engodtagbar bedömning av förslagels samhällsekonomiska effekter. Sammanfattningsvisanser LO atl förslaget medför betydande fördelar men att dess effekter örotillräckligt belysta för att det ska kunna användas som underlag för en ändradbeskattning av bilförrnåner. Utredningen mäste därför komplelleras med engrundlig analys av förslagels samlade effekter. Förslaget innebär dels attsamma förmånsvärde beräknas oavsett hur långt bilen körs, dels alt något avdrag för resor till arbetet inte fär göras. Arbetsgruppen antar attlänga körsträckor ofta hänger samman med länga Prop. 1986/87: 46 resor tillarbetet och att de tvä förändringarna därför i stor sell kommer all la utvarandra. Styrelsen kan fillslyrka förslaget även i denna del, trots atl resonemangelinte kommer atl stämma i varje enskilt fall. Värdet av den förenkladesjälvdeklarationen gör att vissa schabloner måste accepteras. Delegationenanser atl de nuvarande reglerna, vilka utmejslats under en lång följd av år, påelt relativt rikligt sätl speglar de verkliga kostnaderna för bil och därigenomocksä det värde som förmänslagaren skall beskaltas för. De anställda som i dagåtnjuter förmånen av fri bil blir följaktligen beskaltade för den verkliga kostniädendärav. Alll under förutsättning att korrekt körsträcka anges. En grundlägganderegel i vårl skallesystem är att skalt skall tas ul efter förmåga ellerbärkraft samiidigi som man mäste utgä från att de skattskyldiga lämnar korrektauppgifter på heder och samvete.