prop · GA03148 · 1986-12-31 00:00:00 — Man har därvid påtalat fördelarna med att bank på detta sätt skullefå möjlighet att samla all sin expertis inom detta verksamhetsområde i eltbolag. Vidare skulle man kunna marknadsföra sina fondkommissionstjänster meraeffektivt. Ett bankägt fondkommissionsbolag kan också bättre än banker erbjudastörre institutionella placerare den anonymitet som dessa ofta kräver. Enligtmin mening bör man därtill lägga att fondkommissionsrörelse hör lill de verksamhetsområdensom kräver stor självständighet och integritet av sina utövare. Om en bank tillåtsförlägga sin fondkommissionsrörelse till ett särskilt bolag kan denna självständighetuppnås på ett bättre sätt än om rörelsen drivs i en särskild avdelning inombanken. De nämnda skälen talar enligt min mening med tillräcklig styrka för altbankerna nu bör ges möjlighet att bilda särskilda fondkommissionsbolag. Ettsådant bolag bör i sin helhet vara ägt av banken. Till fondkommissionsrörelsekan också höra viss kreditgivningsom har samband med verksamheten. Så länge det är Prop. 1986/87:148 frågaom kreditgivning som ett fondkommissionsbolag normall ägnar sig ål bör enligtmin mening motsvarande verksamhet även kunna förekomma i elt av en bank ägt fondkommissionsbolag. Om mitt förslag godtas kommer banker således alt hamöjlighet att driva fondkommissionsrörelse i banken och äga ett fondkommissionsbolag.Bolaget kan dä exempelvis betjäna större institutionella kunder medan banken isin egen verksamhet i första hand vänder sig till privatpersoner. Om en bankavser att driva fondkommissionsrörelse både inom banken och i ett av banken ägtfondkommissionsbolag bör, som bankinspektionen har framhållit, en mycket klaruppdelning av rörelsen göras mellan banken och bolaget. Det bör således inte fåförekomma att man bygger upp tvä parallella verksamheter. Banken bör därför i tillsiändsären-detredovisa vilken uppdelning man har tänkt sig. Om banken avser att driva fondkommissionsrörelse inombanken och äga ett fondkommissionsbolag, bör enligt min mening den begränsningsom gäller för handelslager av värdepapper avse banken och fondkommissionsbolagetgemensamt. Innan verksamheten får påbörjas också i fondkommissionsbolaget måstebanken därför bestämma hur stor del av det gemensamma handelslagret som skallhänföras till banken resp. till fondkommissionsbolaget. En sädan uppdelning börsedan inle få ändras utan bankinspektionens medgivande. Handelslagret av värdepapper begränsas enligt gällanderätt till högst 50 milj. kr. Det kan finnas skäl med hänsyn lill den omfattandeökning som skett inom kommissionshandeln att överväga en höjning av gränsen förhandelslagrel. Flertalet fondkommissionärer har ett handelslager somuppgår till 50 milj. kr. Med regelns utformning har mindre banker och fondkommissionsbolagmöjlighet att ha ett lika stort handelslager som de största bankerna och fondkommissionsbolagen.Särskilda problem uppstår också med begränsningsregeln när fondkommissionsrörelsei en finansiell koncern får drivas av dotterbolag i form av såväl bank som fondkommissionsbolag.Fullmäktige i riksbank har föreslagit en lösning som innebär att detmaximala beloppet för handelslager provisoriskt höjs lill 100 milj. kr. och beträffande en koncern låter detta belopp gälla koncernen i dess helhet. Som jag har redovisat i avsnitt 4.2 har förbudet för enbank att förvärva aktier utgjort en av grundpelarna i banklagstiftningen sedanbörjan av . En höjning av det maximala beloppet för handelslager till100 milj. kr. kan enligt min mening innebära ett alltför stort avsteg från detankar som bär upp detta förbud. Eftersom frågan också inrymmer andrakomplikationer vill jag inte utan ytterligare utredning lägga fram ett sådantförslag som fullmäktige förordar. Enligt vad jag har erfarit kommer kreditmarknadskommitténatt göra en översyn också av bestämmelserna om handelslagrels begränsning.Samtidigt har den kommitté som tillkallats för att göra en översyn avvärdepappersmarknaden också fått i uppdrag att ta bland annat reglerna om handelslageri värdepapper under förnyat övervägande (dir. 1987:11). 6.2Bankers rätt att förlägga viss annan verksamhet i dotterbolag Min bedömning: Den nuvarande principen att en bank intefår förlägga s. k. egentlig bankverksamhet till ett dotterbolag bör intelängre upprätthållas. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna: Förslaget i promemorian har fått ettblandat mottagande. Sex av remissinstanserna tillstyrker och fem avstyrkerförslaget i denna del. En remissintans anser att den ändrade inställning somförespråkas i promemorian bör komma till uttryck i lagtext för alt bli giltig.En annan remissinstans menar att den föreslagna ordningen innebär rationaliseringsvinsteroch att reformen i första hand kommer att gå ut över den s. k. grå marknaden. Skälen för min bedömning: Som princip för en banksverksamhet i dotterbolag gäller - som jag har angivit - att banken inlefår flytta ut sådana verksamhetsgrenar som får anses utgöra central elleregentlig bankverksamhet. Jag har i avsnitt 6.1 föreslagit ett undanlag från denprincipen, såvitt avser möjligheten för en bank att bedriva fondkommissionsrörelsei särskilt fondkommissionsbolag. Som framgår av avsnitt 3.3 i promemorian harbankinspektionen i en särskild cirkulärskrivelse (1980:20) dragit upp vissariktlinjer för fördelningen av verksamhet mellan en bank och dess finansbolag.När det exempelvis gäller direkt kreditgivning till konsumenter och krediteravseende fast egendom råder det vissa inskränkningar för de bankägdafinansbolagen. Principen om fördelningen av verksamheter mellan en bankoch dess finansbolag bygger delvis på ett uttalande av näringsutskottet ibetänkandet 1979/80:23. Kreditmarknaden, och framför allt finansbolagsverksamheten,har därefter genomgått stora förändringar. Principen fyller därför inte längresamma funktion som . Förbudet för en bank att flytta ut vissa verksamhetertill ett av banken ägt finansbolag har medfört en snedvridning i konkurrensenmellan dessa bolag och övriga finans- och finansieringsbolag. Vidare kan dettaförbud skapa problem i samband med bildandet av nya finansiella koncerner. Jaganser därför att principen om verksamhetsfördelning mellan en bank och dessdotterbolag i detta avseende inle längre bör upprätthållas. Någon risk att enbank därmed i alltför stor omfattning kommer att flytta ut sin verksamhet iolika bolag, anser jag inte föreligga. Bankerna har själva ett intresse av atti banken kunna lämna allmänheten ett brett utbud av tjänster. En alltför starkuppsplittring av bankverksamheten försvagar också bankens ställning och kanskada dess internationella anseende. Ett slopande av principen innebär inteheller att en bank därmed kan kringgå banklagstiftningen, eftersom principenatt en banks dotterbolag endast får driva sådan verksamhet som är tillåten förbanken själv alltjämt bör gälla. Den princip som enligt min mening inte längre börupprätthållas är inte lagfäst utan grundar sig främst på det nämnda uttalandetav näringsutskottet. Av denna anledning finner jag det inte nödvändigt attutforma en lagregelsom ger uttryck för det synsätt på verksamhetsfördelningen som Prop.1986/87:148 jag nu har förespråkat. 1 enlighet med det anförda har inom finansdepartementetupprättals förslag till 1. lag om ändringi bankaktiebolagslagen (1987:000) 2. lag om ändringi lagen (1987:000) om införande av ny banklagstiftning 3. lagom ändring ibankrörelselagen (1987:000) 4. lag omändring i fondkommissionslagen (1979:748) Förslagen bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga nr 4. 8.1 Förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen innehåller en huvudregel som anger att ettbankaktiebolag får ingå i en koncern endast i de fall moderföretaget ärett bankaktiebolag. Skälen för denna regel har ingående redovisats i avsnitt5.2. Enligt andra stycket kan regeringen medge undantag frånförsta stycket. Förutsättningarna för ett sådant medgivande har redovisats iavsnitt 5.2. 1 samband med att regeringen prövar frågan om tillstånd angerregeringen också de villkor angående koncernens organisation m. m. som bör gälla som förutsättning för tillståndet. Regeringens prövning av dispensansökningar bör enligt minmening vara restriktiv. Vid prövningen bör hänsyn tas dels till allmännasamhällsekonomiska faktorer, dels till omständigheter som mera specifikt harbetydelse för bankväsendet och dess utveckling. Tänkbara moderbolag till en bank kan förutom andrakreditinstitut vara holdingbolag. Ett sådant bolag bör i så fall huvudsakligendriva verksamhet som består i att förvalta sitt aktieinnehav i dotterbolag ochandra bolag. Ansökan om undantag frän huvudregeln skall göras avbankens moderföretag, öm det finns flera moderföretag i koncernen, skallansökningen göras av det moderföretag som är närmast överordnat banken. ?/fl stycket hänvisar jag lill vad jag haranfört i avsnitt 5.3.1 och 5.3.2. 1 andra stycket används begreppet dotterföretag som drivernågon form av bankverksamhet. Detta begrepp är hämtat från bankrörelselagens kapi- laltäckningsbcstämmelse och har här fått en särskild innebörd som också 32 bör gällai dessa sammanhang. Bland annat avses med detta begrepp bank, Prop.1986/87:148 finansbolag, kreditaktiebolag och fondkommissionsbolag. Kredilaktiebolag som är dotterbolag i koncernen och som ärbostadsfinansierande institut eller kommunlåneinstitut bör undantas frånkapital-täckningsregelns tillämpningsområde på samma sätt som när det gällerbankrörelselagens kapiialtäckningsbestämmelse. I övrigt hänvisar jag tillavsnitt 5.3.3. Som framgår av fjärde stycket kan regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen medge undantag från bestämmelserna iförsta och andra styckena. Sädana undantag får medges endast om synnerligaskäl föreligger. Medgivandet kan lämnas i samband med tillståndsprövningen menkan också lämnas senare om utvecklingen inom koncernen skulle anses motiveraundantag. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:000) om införande av ny banklagstiftning Motiveringen framgår av avsnitt 5.4. 8.3 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:000) Motiveringen framgår av avsnitt 5.1. 8.4 Förslaget till lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Av nuvarande 37 § framgår att ett bankinstilut undersärskilda förutsättningar kan fä tillstånd all driva fondkommissionsrörelseinom banken. Fråga om tillstånd prövas av bankinspektionen. 1 paragrafenföreslås nu ett tillägg av innebörd atl en bank också får äga ettsärskilt fondkommissionsbolag. Avser en bank att göra detta krävs även här etttillstånd av bankinspektionen. Därtill kommer att banken skall ha regeringenseller bankinspektionens tillstånd att förvärva aktier i fondkommissionsbolagetenligt 2 kap. 6§ bankrörelselagen. Med hänsyn till den principiellt storabetydelse ett sådant förvärv har bör ansökan som regel prövas av regeringen. Isamband härmed bör på sätt som beskrivits i avsnitt 6.1 klargöras omfattningenav den verksamhet som läggs ut i fondkommissionsbolaget och hur fördelningen avden skall ske, om både banken och ett fondkommissionsbolag skall driva fondkommissionsrörelse. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen till 1. lagom ändring ibankaktiebolagslagen (1987:000) 2. lag om ändringi lagen (1987:000) om införande av ny banklagstiftning 33 3 1986/87. 3. lag om ändringi bankrörelselagen (1987:000) Prop. 4. lag om ändringi fondkommissionslagen (1979:748) Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. avpromemorian Ds Fi 1987:3 Finansiella koncerner Utvecklingen av kreditmarknaden har medfört en breddningav verksamheten i olika finansiella institut. Genom organisatoriskaförändringar har de samlat sin specialistkompetens ochövriga resurser till företagskoncerner med verksamhetsgrenar som i principsträcker sig över samtliga delmarknader på kreditmarknaden. Banker knyts sammanmed finansbolag, fondkommissionsbolag och kredilaktiebolag och det förekommerockså att bankbolag ingår som dotterbolag i finansiella koncerner. Banklagstiftningen är uppbyggd så att en bank förutsättsvara ett juridiskt och ekonomiskt självständigt företag. Det föreliggeremellertid inle något lagligt hinder mot alt man bildar en finansiell koncern,i vilken en bank och andra finansinstitut ingår som dotterföretag. Risken meden sådan organisation är emellertid atl banklagstiftningen i väsentliga avseendenkan komma atl sättas ur spel. har fått i uppdrag attskyndsamt utreda strukturfrågorna pä den svenska kreditmarknaden. 1 direktiven lillkommittén sägs bland annat att en utgångspunkt för kommitténs arbete bör varaatt bankerna även i framliden skall behålla sin centrala funktion på marknaden.En av de frågor som kommittén har att särskilt behandla gällerägarförhållandena i en bank. 1 en skrivelse till regeringen är 1985 harbankinspektionen föreslagit en provisorisk bestämmelse om ägarbegränsning ibankaktiebolag. Skrivelsen remissbehandlades och har därefter jämteremissvaren överlämnats till kreditmarknadskommittén. På den svenska kreditmarknaden finns redan ett parkoncerner med banker som dotterbolag. planeras en koncern medett holdingbolag som moderbolag och bland annal tvä banker som dotterbolag.Med hänsyn till bland annat de konkurrensfördelar en sådan finansiell koncernerbjuder i förhållande till en traditionell bankkoncern (dvs. koncern där enbank ingår som moderbolag) är det angeläget alt åtgärder i form av reglering avverksamheten vidtas . kommer troligen alt lämnasina förslag . I avvaktan på dessa föreslås i promemorian enprovisorisk lagstiftning beträffande koncerner, i vilka bank ingår utan altvara moderbolag. Dessutom framläggs två förslag av mer permanent karaktär. En bärande tanke i promemorians förslag är att en bankinte skall fä ingå i en koncern, där moderföretaget utgörs av ettindustriföretag eller annat företag som driver verksamhet som är oförenlig medbankverksamhet. En koncern med ett holdingbolag som moderföretag och med bankoch andra finansiella institut som dotterföretag är mer acceptabelt. En sådankoncern inrymmer också flera fördelar för de företag som ingår i koncernen. I promemorian föreslås att det i 1 kapbankaktiebolagslagen (1987:000) skall införas två nya paragrafer, 4 och 5§§, som enbart tar sikte på finansiella koncerner. 4§ är utformad som en huvudregel av innebörd all 35 en bank får ingå i en koncern som dotterbolag endast om enannan bank är Prop. 1986/87:148 moderbolag. Från huvudregeln kan regeringenmedge undantag om det föreligger särskilda skäl. Om regeringen medger eltsådant undantag skall enligt 5 § vissa bestämmelser i bankrörelselagen(1987:000) och bankaklie-bolagslagen gälla beträffande samtliga företag ikoncernen. De bestämmelser som avses är i första hand sådana som reglerarbankens rörelse, tillsynen av en bank samt ledningen av bank. 1 5 § föreslåsvidare regler om krav på visst kapital i moderbolaget. Enligt bestämmelsen fårdel bokförda värdet av moderföretagets aktier eller andelar i dotterföretaginte översliga moderföretagets eget kapital. Vid denna beräkning skall man dockinte ta hänsyn till kredilaktiebolag som är bostadsfinansierande institut ellerkom-munlåneinstilul. Under vissa förutsättningar får regeringen medge undantagfrån regeln. Slutligen föreslås också att det förbud som är uppställt i 3 kap 3§ bankaktiebolagslagen beträffande förvärv av aktier i ett bankaktiebolagockså skall gälla förvärv av aktier i moderbolaget i en finansiell koncern. De ändringar som är av mer permanent karaktär gällermöjligheten för bankerna att förlägga viss del av sin verksamhet i dotterbolag.1 dag har en bank möjlighet alt driva fondkommissionsrörelse endast inombanken. Genom de ändrigar som föreslås i bankrörelselagen och fondkommissionslagen(1979:748) ges banker rätt att också äga fondkommissionsbolag. De begränsningarsom gäller beträffande handelslager av aktier i en fondkommissionsrörelseskall i så fall gälla banken och fondkommissionsbolaget gemensamt. När detgäller bankägda finansbolag har dessa varit mer begränsade i sinverksamhet än vad som har varit fallet med andra finansbolag. Verksamhelsfördelningenmellan en bank och dess finansbolag stöds pä principen att ingen egentligbankverksamhet får drivas utanför banken själv. Närmare riktlinjer för de bankägdafinansbolagens verksamhet har utfärdals av bankinspektionen 1980. Dessa riktlinjer bygger på ett uttalande avnäringsutskottet i utskottets betänkande 1979/80:23. I promemorian förespråkasnu att den tidigare nämnda principen inte längre bör upprätthållas. Pä så sättskulle man nämligen kunna åstadkomma en större likhet iverksamhetsförutsättningarna mellan de bankägda finansbolagen och övrigafinansbolag. Förslaget i denna del innefattar inte någon lagändrig, eftersomden nämnda principen inle är lagfäst. De förslag som läggs fram i promemorian föreslås träda ikraft . Bestämmelserna skall gälla även beträffande finansiellakoncerner som bildats innan lagen trätt i kraft. När det gäller sädanakoncerner bör regeringen ta ställning lill om det krävs en särskildövergångstid för all verksamhet i koncernföretagen skall kunna anpassas till debestämmelser som enligt förslaget skall gälla för företagen. Bilaga 2 Prop. Lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:000) Härigenom föreskrivs att det i bankaktiebolagslagen(1987:000) skall införas två nya paragrafer, I kap. 4 och 5 §§, av följandelydelse. Lydelse enligt prop. En bank får ingå i en koncern som dotterbolag endast ommoderföretaget är en hank. Om särskilda skäl föreligger, får regeringen medgeundantag från Jörsta stycket. I sådana fall gäller bestämmelserna i 5 §. Ingår ett bankaktiebolag i en koncern där moderförelagetinte är en bank, gäller bestämmelserna i bankrörelselagen (1987:000) om banksrörelse och om tillsynen av hank samt bestämmelserna i denna lag om banksledning i tillämpliga delar för företagen i koncernen. Begränsningarna ifrågaom en banks rörelse skall avse företagen gemensamt. I en sådan koncern som avses i första stycket får detbokförda värdet av moderföretagets aktier eller andelar i dotterföretag somdriver någon form av bankverksamhet inle överstiga moderföretagets egetkapital. Vid denna beräkning skall hänsyn inte tas lill kreditaktiebolag somhar till huvudsakligt ändamål att lämna lån mot säkerhet i panträtt ibostads-, kontors- eller affärs-fastighet eller att lämna lån till kommunerna.Med eget kapital avses aktiekapital, reservfond, dispositionsfond och avbolagsstämman fastställd vinst balans. Bestämmelserna i 3 kap. 3§ om förbud att förvärva aktier ibankaktiebolag gäller även för sådant mo- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 148 derföretag som avses i första stycket. Om särskilda skäl föreligger får regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen medge undanlag jrån beslämmel-sernai första och andra styckena. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:000) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7§ bankrörelselagen(1987:000) skall ha följande lydelse. En sparbank och en central föreningsbank får endast eftertillstånd av bankinspektionen medverka vid emission av aklier, förlagsbeviseller förlagsandelsbevis på den allmänna marknaden. Ettbankaktiebolag, en sparbank eller en central föreningsbank som medverkar videmission av aktier på den allmänna marknaden får förvärva aktier som ingår iemissionen men skall avyttra dessa så snart det lämpligen kan ske och senastett år efter förvärvet. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspektionenmedge att aktierna får innehas längre lid. En banksom har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse får för att underlättarörelsen, i samband med denna förvärva aktier, emissionsbevis, samt andelar iaktiefonder och ekonomiska föreningar. Banken får inle inneha sådana värdepapperlill högre anskaffningsvärde än som anges i 16 § första stycket fondkommissionslagen(1979:748). Om synneriiga skäl föreligger, kan bankinspektionen medge atlbanken får inneha värdepapper i större omfattning än vad som anges i nämndaparagraf. En banksom har tillstånd atl driva fondkommissionsrörelse får för att underlättarörelsen, i samband med denna förvärva aklier, emissionsbevis, saml andelar iaktiefonder och ekonomiska föreningar. Banken får inte inneha sädana värdepappertill högre anskaffningsvärde än som anges i 16 § första stycket fondkommissionslagen(1979:748). Om en bank driver jön-kommissionsrörelse även i särskilt fondkommissionsbolag,skall dessa begränsningar gälla för banken och bolaget gemensamt. Om synnerligaskäl föreligger, kan bankinspektionen medge att banken får inneha värdepapperi större omfattning än vad som anges i nämnda paragraf. Denna lagträder i kraft . Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Härigenom föreskrivs att 37 och 38 §§ fondkommissionslagen(1979:748) skall ha följande lydelse. att driva fondkommissionsrörelse får meddelas endast ombankinstitutet ej är olämpligt att driva sådan rörelse och om rörelsen kanantagas ej bli lill skada för del allmänna. Tillståndför elt bankinstitut alt driva fondkommissionsrörelse får meddelas endast om bankinsiiiutetej är olämpligt att driva sådan rörelse och om rörelsen kan antas ej bli tillskada för del allmänna. Ett bankinstilut får driva fondkommissionsrörelse bådei banken och i särskilt fondkommissionsbolag. / fråga ombankinstiiiits fondkommissionsrörelse gäller 23 § andra stycket, 24§, 29§ 2och 3. 30§ tredje stycket samt bankrörelselagen (1987:000) och, alltefter bankin-slitutetsarl, bankakliebolagsla-gen (1987:000), sparbankslagen (1987:000) eller föreningsbanksla-gen(1987:000). Driver eltbankinstilut fondkommissionsrörelse / banken gäller 23 § andra stycket, 24§,29§ 2 och 3, 30 § tredje stycket samt bankrörel-seiagen (1987:000) och,alltefter bankinslitulets art, bankaktiebolagslagen (1987:000), sparbankslagen(1987:000) eller förenings-bankslagen (1987:000). Dennalag träder i kraft . Förslag enligt prop. 1986/87:12. Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Fi1987:3) Finansiella koncerner Efter remiss har yttranden avgivits av bankinspektionen,hovrätten över och , fullmäktige i riksbank, försäkringsinspek-lionen,. , föreningsbankers förbund.Styrelsen för . i (LO),(), Centralorganisationen /SR,(), . FöreningenAuktoriserade Revisorer (), (), och kreditmarknadskommittén. har instämt i yttrande och PKbanken har instämt i yttrandet av () och har avgivitett gemensamt yttrande. har med hänsyn till lagstiftningensprovisoriska karaktär - inte funnit anledning att i detta sammanhang gå in påde skatterättsliga frägor som hänger samman med finansiella transaktioner inomen koncern. Inte heller i övrigt har det framlagda förslaget föranlett någrapåpekanden från . /SR har förklarat att organisationenavstår från atl besvara remissen. Bankinspektionen delar bedömingen att det, för attförhindra en allmän övergång lill nya former av finansiella koncerner, ärnödvändigt med en provisorisk lagstiftning. Det är också angeläget atl någondefinitiv ställning lill frågan om hur bankverksamhet och annan finansiellverksamhet organisatoriskt skall bedrivas får anstå lill dess kreditmarknadskommitténutrett och analyserat frågan. Definitiva ställningstaganden bör därför enligtinspektionens uppfattning med hänsyn till skyddsintressen och konkurrensneutralitetså långt som möjligt inte göras . 1.2 Hovrätten över och Några egentliga skäl lill varför del är nödvändigt med enprovisorisk lagstiftning har inle anförts. lär vara inne i slutskedet av sitt arbete. Med hänsyn härtill förordar hovrätten all den föreslagna lagstiftningen får avvakta till dess slutlig ställning tagits till kommitténs arbete. Beträffande den lagtekniska utformningen av de föreslagna bestämmel-Prop. 1986/87:148 serna har hovrätten allvarliga erinringar. Enligt promemorianplaceras reglerna in i nya lagar av permanent beskaffenhet. Att reglerna skullevara av tillfällig art framgår ej alls av lagtexten. Enligt hovrättens meningbör regler med begränsad giltighet tas upp i en särskild lag därtidsbegränsningen klart anges. bör behålla ansvaret förlagregleringens tidsmässiga giltighet.