prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Framräknandeav beloppel sker vid sidan av koncernredovisningen. och liksom i denna skallavdrag ske för de andelar i resp. dotterföretags Prop. 1986/87:7 belopp somfaller på minoriteter. Enligtförsia meningen skall ett dotterföretag i förvaltningsberältelsen eller ibilaga lill balansräkningen ange namnel på sin moderförening och, om denna isin tur är dotterföretag, dettas moderförening. Bestämmelsen avser atlunderlätta insynen i koncernförhållanden för olika inlressenlkategorier. avses enligt koncernbegreppet en svensk ekonomisk förening. Iandra meningen upptas en bestämmelse som syftar till att belysa ett enskiltkoncernföretags beroende av den koncern som företaget ingår i. Enligtbestämmelsen skall såväl moderförening som dotterföretag ange hur stor andel avårets inköp och försäljning som avser andra företag inom samma koncern.Meningen är att därvid skall göras en procentuell fördelning mellan externaoch koncerninterna sådana mellanhavanden. Inget hindrar emellerlid attbeloppsuppgifler därjämte lämnas. Idelta stycke föreskrivs all moderföreningen i slörre koncerner skall lämnauppgift om koncernens lagerreserv, alltså både dess storlek och förändring,samt avge flnansieringsanalys för koncernen. Genom hänvisningen till 8 kap. 5§ tredje stycket framgår att sådana koncerner avses vars balansomslutning haröverstigit I 000 basbelopp eller vars antal anslällda har överstigit 200. som avses i 8 kap. 5 § första stycket och för moderförening i koncernsom avses i 8 kap. 5 § tredje slyckel skall minsl en gång under varjeräkenskapsår som omfallar mer än avges en särskild redovisning(delårsrapport). Rapporterna skall avse föreningens verksamhet frånräkenskapsårets början. Minst en rapporl skall omfatta en period av minslhälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Delärsrapporternaavges av slyrelsen eller, om styrelsen besiämmer del, av verkställandedireklören. Rapporterna skall hos föreningen hållas lillgängliga för var ochen som vill ta del av dem och genast sändas till den medlem som begär del.Delärsrapporter som avses i första stycket tredje meningen skall senasl tvåmånader efter rapportperiodens utgång sändas in till . (Jfr9 kap. 11 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som i huvudsak överensslämmer med 44 § FL, innehåller grundläggandebestämmelser om avgivande av delärsrapport. Första Slyckel Prop. Enligtdelta stycke skall de föreningar som är skyldiga att ha auktoriserad revisor enligt 8 kap. 5 §första eller Iredje stycket avge minsl en delårsrap- ' Behovelav delårsrapport är naturiigtvis mindre - eller hell obefintligt -omverksamhelsårel omfaltar korlare tid än de normala tolv månadema. Vidomläggning av räkenskapsåret kan räkenskapsåret vara kortare än lolv månader.Någon nedre tidsgräns för räkenskapsår finns inte. Av praktiska skäl föreskrivsi slyckel all delårsrapport endasl skall avges för räkenskapsår som omfattarmer än . Minsten delårsrapport skall omfalta minst hälften och högsl två tredjedelar avräkenskapsåret. Härigenom möjliggörs för förelagen alt erhålla en till sinverksamhet lämpligl avpassad rapportperiod. Varje delårsrapport skallemellerlid alllid avse verksamhelen från räkenskapsårels början. Enligtdelta stycke åligger det i försia hand styrelsen att svara fördelårs-rapporteringen. Styrelsen kan emellertid uppdra åt verkslällande direktörenatt avge delårsrapport, vilkel lorde kunna bidra till alt rapporlen kommer ulsnabbt. Iandra stycket ges vidare föreskrifier om spridning och offentliggörande avdelårsrapport. Förstoch främst skall rapporten hållas lillgänglig hos föreningen för var och en ochöversändas lill medlem som begär del. Avges flera delärsrapporter, gällerbestämmelserna samtliga rapporter. Föratl lillgodose offentlighelsintresset föreskrivs också i andra slycket altdelärsrapporter som avses i första slyckel Iredje meningen, dvs. delårsrapportersom omfallar minsl hälften och högst två iredjedelar av räkenskapsårel, skallsändas in lill registreringsmyndigheten. Som framgår av försia stycket Iredjemeningen behöver föreningen endasl upprälla en sådan rapport. Om föreningenemellertid väljer att upprätta flera sådana rapporter, skall samtliga sändas intill registreringsmyndigheten. Om föreningen inle iakllar sin skyldighet atlsända in delärsrapporter, kan registreringsmyndighelen föreskriva vite.Rapporten skall sändas till registreringsmyndighelen eflerrapporlperiodens uigång. Idelärsrapporter skall översiktligt redogöras för verksamheten och resullalulvecklingeni denna saml för investeringar och förändringar i likviditet och finansieringsedan föregående räkenskapsårs utgång. Vidare skall lämnas beloppsuppgifter omomsättningen och resultatet före bokslulsdisposilioner och skatt underrapportperioden. Om del finns särskilda skäl får en ungefäriig beloppsuppgiflbeiräffande resultatet lämnas. Bestämmelserna i 6 § första stycket och 9 §andra slyckel I och 2 gäller i tillämpliga delar i fråga om delärsrapport. är av sädan storiek som anges i 8 kap. 5 § Iredje slycket, skall moderföreningen i delårsrapporterna, uiöver uppgifter för moderföre- 191 ningen,lämna uppgifter för koncernen molsvarande vad som sägs i första Prop.1986/87:7 stycket. Uppgifter om omsättning och resultat skall avse beloppenefler avdrag för interna poster inom koncernen och med hänsyn lagen till gap inlernvinsieliminering. (Jfr9 kap. 12 och 13 §§ i utredningens förslag.) Paragrafensom överensstämmer med 44 a § försia och andra styckena FL anger vilkauppgifter som skall framgå av en delårsrapport. Idelta stycke föreskrivs lill en början all i delårsrapport skall lämnas enöversikllig redogörelse för verksamheten och resultatutvecklingen i denna samtför investeringar och förändringar i likviditet och finansiering underrapportperioden. Bestämmelsernai 9 § andra stycket 1 och 2 om förvaltningsberättelsens innehåll gäller ilillämpliga delar för delårsrapport. Delta ger ramen för beskrivningen av hurverksamhelen fortskridit. Obligatoriskt skall sålunda upplysning lämnas om allaförhållanden som är vikliga för bedömningen av föreningens resullal ochställning samt händelser av väsentlig betydelse för föreningen, även om deinträffat efter rapportperiodens slut. Etl kvalitafivi uttalande omresultatutvecklingen torde vara till fyllest. Denöversiktliga redogörelsen för invesleringar bör behandla slörre beslutade,pågående eller avslutade investeringar. Om möjligt bör uppgifter som belyserrespeklive investerings effekt på den totala kapaciteten lämnas och beräknadtidpunkt för igångsättande m. m. anges. Likviditets-och finansieringsförändringar skall också redovisas. Vad angår finansieringeninnebär detta bl. a. atl upplagande av slörre lån m. m. skall anges.Redogörelse för förändring i föreningens likviditet skall lämnas i form av etlkvalitafivi uttalande, varvid jämförelse med förhållandet vid föregåendeverksamhetsårs slut skall göras. Vid sidan av den beskrivande redogörelsenskall enligt första stycket också lämnas beloppsuppgift om omsällningssumma ochresultat före bokslutsdisposiloner och skatl under rapportperioden.Omsältningssumman uppges bmtto. Pågrund av särskilda skäl, t. ex. att man under löpande räkenskapsår inte ulanbetydande personalinsats för inventering o. d. kan få kunskap om lagervärdetoch därmed om rörelseresultatet, kan del förekomma atl vissa föreningar inteunder löpande räkenskapsår kan prestera elt fullständigt underlag förresultatberäkningen. För sådana fall ges i slyckel möjlighel alt lämna enuppskattad, ungefärlig beloppsuppgift. Om en resultaträkning inle kan göras uppför perioden, bör ullalandet i rapporlen om resultatutvecklingen göras merutföriigt. Fören sådan koncern vars moderförening är skyldig atl ha auktoriserad revisor på grund av bestämmelsen i 8 kap. 5 § tredje stycket skall delårs rapport avges för koncernen. i en sådan koncem skall 12 alltså uiöver uppgifler ommoderföreningen lämna molsvarande informa- Prop. 1986/87:7 tion omkoncernen. skall naturiigtvis anges med hänsyn tagen 9 kap. lillkoncernföretagens interna mellanhavanden. Erinran härom har inlagils i stycketsandra mening. Idelårsrapporten bör informalion om koncernen lämpligen för undvikande avfeltolkningar redovisas för sig och alltså klart skild från den som avsermoderföreningen. Omsärskilda hinder inle möler, skall i anslulning lill uppgifler enligt 13 § ävenlämnas molsvarande uppgifter för samma rapportperiod under det föregåenderäkenskapsåret. Begreppoch lermer skall i möjlig mån överensstämma med dem som har använts i densenasl framlagda årsredovisningen. (Jfr9 kap. 14 § i ulredningens förslag.) Paragrafenöverensslämmer med 44 a § Iredje och Qärde styckena FL. Iparagrafen föreskrivs atl delårsrapporten, om särskilda hinder inte möler,skall innehålla uppgifler för molsvarande period föregående år. Använda termeroch begrepp bör enligt paragrafen överensstämma med dem som används i senastframlagda årsredovisning. Genom dessa beslämmelser underlättas bedömningen avresultatutvecklingen och användningen av delårsrapporten somkonlrollinslramenl för prognoser gmndade på tidigare avgiven årsredovisning. Överskottsutdelning och annan användning av föreningens egendom Bestämmelsernai detta kapitel överensslämmer i huvudsak med gällande 10 kap. räll. Somnärmare har utvecklats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.2) införsemellerlid termen "överskoltsuldelning" som ell samlande begrepp fördispositionerna av verksamhelens resultat. kapilel i aktiebolagslagen som innehåller regler om vinstutdelning ochannan användning av bolagels egendom finns särskilda beslämmelser om förbud förbolag att lämna penninglån. Några regler om låneförbud har inte tagits in iförevarande kapilel. Bakgrunden till detla är i korthet följande. Förett aktiebolag gäller långtgående begränsningar i möjligheterna att lämna lån till aktieägare och till vissa andra fysiska och juridiska personer - det s. k. låneförbudel. Skälet till låneförbudet i aktiebolagsrätten är främsl alt del har anseits oriktigt atl en person skall kunna driva elt aktiebolag med den därav följande förmånen av frihet från personligt ansvar trots all bolagets tillgångar, kanske molsvarande hela aktiekapita let, består av en fordran på honom själv. Regeln avser sålunda atl molver ka en urholkning av den säkerhet för aktieägare, borgenärer och anslällda som reglerna om bolagets bundna kapital vill ge. Visserligenär skyddel för föreningsmedlemmar, borgenärer och anställ- Prop. 1986/87: 7 dai en ekonomisk förening anordnat på i huvudsak samma sätl. Insatskapitalet haremellertid inte samma betydelse för den ekonomiska föreningen 10 kap. somakliekapitalet har för bolaget. Anledningen härtill är att insatskapitalet inteär bundel på samma sätt som aktiekapitalet. Vidare uppgår de insalser som vaijeenskild medlem gör i allmänhel lill relativt blygsamma belopp. I vissa fallförhåller det sig t. o. m. så att insatserna görs genom att medlemmarnautfärdar s. k. insatsreverser, som överlämnas lill föreningen. I dessa fallbeslår insalskapitalet i realiteten av föreningens fordringar på medlemmarna.En annan olikhet ligger i att många föreningars verksamhet bygger på altmedlemmarna vid behov skall kunna få låna pengar av föreningen. Men vad somframför allt skiljer föreningen från aktiebolaget är att föreningen måste haminst fem (i vissa fall tre) medlemmar, medan i ett akliebolag samtliga aktierkan ägas av en enda person. Mot den bakgmnden torde man knappast med fog kunnagöra gällande all en motsvarighet till akliebolagslagens låneförbud behövsockså i föreningslagen. Den främsta garantin mot missbruk av det slag somlåneförbudel i akliebolagslagen avser alt stävja lorde nämligen ligga i deekonomiska föreningarnas ändamål och uppbyggnad. Föreningensmedel får belalas ut till medlemmarna endasl enligt bestämmelserna i denna lagom överskoltsuldelning, återbetalning av medlemsinsalser enligt 4 kap.,utbetalning vid nedsätlning av medlemsinsatsernas belopp och utskiftning vidföreningens likvidation. Med överskoltsuldelning avses i detta kapilel 1. gollgörelsei form av efterlikvider, återbäringar eller liknande som på grund av rörelsens resullal tillgodoförs medlemmarna men som inle har räknals in i redovisade årsresultat och 2. utdelningarfrän redovisade årsresultat i form av medlemsåterbäring eller på annat sätl ( vinstutdelning ). Attsladgarna skall innehålla bestämmelser om användningen av vinsl och av behållnalillgångar vid föreningens likvidalion följer av 2 kap. 2 §. (Jfr10 kap. 1 § i ulredningens förslag.) Paragrafensom har viss motsvarighet i 18 § första stycket FL innehåller en allmänbestämmelse om förutsättningarna för alt föreningens medel skall få betalas uttill medlemmarna. Föreningenfår enligt della siycke, som i sak överensslämmer med vad som följer avgällande rätt, inle lill medlemmama föra över lillgångar i större omfattningeller i annan ordning än som anges i bestämmelserna om överskoltsuldelning,återbetalning av medlemsinsatser, nedsättning av medlemsinsatsernas belopp ochom likvidalion. Förbudeiavser inte bara utbetalning i pengar utan också överföring av annan egendom. Förbudet avser bara utbetalning till medlemmarna i denna j Självfallel finns del inle någol hinder för föreningen all Prop.1986/87: 7 sluta vanliga avtal med medlemmarna - om köp, anställning etc. -varvid medlemmen är att belrakla som tredje man. Inom t. ex. lanlbmkskoopera-10 kap. tionen torde sådana avtal fö. ingå som ett led i föreningensverksamhel. Skulle någon försöka kringgå ulbeialningsförbudel genom all en mereller mindre benefik överföring till medlem maskeras som en vanlig affärstransaktion,kan emellertid bestämmelserna om olaga utbetalning i 7 § bli tilllämpliga. Utbeialningsförbudetriklar sig endasl mol medlemmar. Det kan emellertid påpekas alt en transaktionmellan föreningen och Iredje man som strider mot föreningsverksamhetens föremåleller syfte, t. ex. en gåva eller en till formen onerös men i verklighetenbenefik rättshandling i annat fall än som anges i 8 §, kan vara ogiltig enligt6 kap. 13 och 14 §§. Men den kan bli gilfig, om alla medlemmar samtycker lillden. Sådant samtycke har dock verkan endast inom ramen för medlemmarnasdispositionsrätt över föreningens tillgångar, dvs. endasl om transaktionen intetar i anspråk andra medel än sådana som föreningen kan utdela som vinst eller iform av annan gollgörelse på grund av rörelsens resultat. Dettastycke innehåller en definiiion av begreppel överskoltsuldelning. Somframgår av 2 § andra slyckel kan överskollel i en ekonomisk förening delas ut iform av vinst på medlemmarnas kapitalinsatser. Denna form av fördelning avföreningens överskoll är emellertid av mindre betydelse därigenom atlutdelningen har begränsats till gällande diskonto med lillägg av treprocentenheter på inbetalda insatser. Det normala sättet för fördelning av enförenings överskott är i slället fördelning efter den omfallning i vilkenmedlemmarna har deltagit i föreningens verksamhet. Vanligen sker fördelningendärvid i form av återbäringar på gjorda inköp från föreningen ellerefteriikvider på gjorda försäljningar till föreningen. Detöverskoll pä föreningens rörelse som skall belalas ut lill medlemmarna kanredovisas på tvä olika sätt i föreningens balansräkning. Den ena möjlighelen äralt överskottet gottskrivs medlemmarna varefter beloppel redovisas som enföreningens skuld lill dem vid räkenskapsårets uigång. Tillämpas den metodenuppstår ingen vinsl i balansräkningen, eller också reduceras vinslen i förhållandetill del totala överskottet. Metoden kan användas bara om utdelningar som skeri form av återbäringar, efteriikvider eller liknande. I punkl 1 avsesgottgörelser som redovisas enligt den nu angivna metoden. Eltannal sätl alt redovisa överskottet är att la upp del som vinst ibalansräkningen, en vinst som sedan kan delas ut. 1 punkt 2 avses överskottsom redovisas på detla sätl. Denna redovisningsmelod kan användas oavsett omutdelningen sker i form av utdelning på kapitalinsatserna eller i form avåterbäringar, efterlikvider eller liknande. Medredovisade årsresultat avses i förevarande paragraf både vinst för det senasteräkenskapsåret och balanserade vinstmedel. En förenings skyldighelalt göra avsällningar lill reservfonden påverkas Prop. 1986/87: 7 inte avden valda redovisningsmetoden (se 3 § första slycket). Enligt2 kap. 2 § skall en förenings stadgar innehålla bestämmelser om användning avvinsl och behållna tillgångar vid föreningens likvidation. En erinran om dethar lagils upp i förevarande siycke. Vinstutdelningfår inte överstiga vad som i den fastställda balansräkningen och, i fråga ommoderförening, i den fastställda koncembalansräkningen för det senasteräkenskapsårel redovisas som föreningens eller koncernens fria egna kapital medavdrag för 1. det belopp som enligt lag ellerstadgarna skall avsättas lill bundel egel kapital eller, i fråga ommoderförening, det belopp som av det fria egna kapitalet i koncernen enligtårsredovisningarna för företag inom denna skall föras över till del bundna egnakapitalet, och 2. belopp som enligt stadgarna påannat sätl skall användas för någol annal ändamål än utdelning lillmedlemmarna. Vinstutdelningsom beräknas på annat sätt än i förhållande till den omfattning i vilkenmedlemmarna har deltagit i föreningens verksamhet eller i övrigl lagit denna ianspråk, får fastställas till högsl en ränla för år på inbetaldamedlemsinsalser som moisvarar det av fastställda diskonto som gälldevid räkenskapsårets uigång med tillägg av . (Jfr10 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafensom i sak överensstämmer med 18 § första stycket första meningen och andrastycket första meningen FL innehåller regler om det högsta belopp som får delasut till medlemmarna som vinsl. Med vinstutdelning förstås sådana former avöverskoltsuldelning som anges i I § andra slyckel 2. Avdetta stycke framgår alt förutsättningen för alt vinstutdelning skall få ske äratt en fastställd balansräkning för det senasle räkenskapsårel utvisar frillegel kapital som överstiger evenluell redovisad föriusl. Innan vinstutdelningfår ske skall dock från det sålunda framräknade fria egna kapitalet dras av vadsom enligt lag eller sladgar skall avsättas till bundet eget kapital.Bestämmelser om obligalorisk avsällning lill en reservfond flnns i 6 §.Ytterligare avsällningsskyldighet kan följa av sladgarna. Dessa kan också l.ex.föreskriva att visst belopp av årels vinsl skall avsättas till annan fond, somdärvid får anses vara bunden. Beslämmelser om innebörden av uttrycken bundetresp. fritt eget kapital finns i 9 kap. 7 § andra slycket. Enföratsätlning för atl utdelning skall kunna ske i en moderförening är all del inte föreligger en utdelningsbar vinst bara hos moderföreningen 196 ulanockså hos koncernen i dess helhel. Koncernens vinsl och vad som i Prop.1986/87: 7 övrigt finns utdelningsbart inom koncernen skall framgå avkoncernbalansräkningen. Vid beräkning av utdelningsbart belopp i enmoderförening 10 kap. måsle alltså avdrag göras för föriusl som dennabalansräkning ulvisar. Dessutom skall avdrag göras för belopp som av del egnafria kapilalel i koncemen enligt årsredovisningarna för förelag inom dennaskall överföras lill bundet eget kapital. Upplysning i sisinämnda hänseendeskall enligt 9 kap. 11 § Qärde slycket lämnas i moderföreningens förvaltningsberättelse. 1della stycke upptas en regel som begränsar föreningarnas möjligheter attbesluta utdelning i förhållande till inbetalda medlemsinsatser. Sådan utdelningfår fastställas till högst en ränla för år som motsvarar del av riksbankenfaslställda diskonto som gällde vid räkenskapsårets utgång med tillägg av treprocentenheter. Bakgrunden lill denna uldelningsbegränsning är, som tidigarenämnts, att överskottet i en förening främst bör fördelas i förhållande till deQänster för vilka föreningen har utnytQats av medlemmarna. Gottgörelsersom avses i 1 § andra slycket 1 får inte ske i vidare mån än alt föreskrivenavsättning kan göras lill reservfonden. Överskottsutdelningfår inle ske med så stort belopp atl utdelningen med hänsyn till föreningenseller koncernens konsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigl slåri slrid med god affärssed. (Jfr10 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafensom i sak överensstämmer med 18 § första slyckel andra meningen och tredjestycket FL innehåller vissa begränsningar i rälien till överskoltsuldelning. Bestämmelseninnebär att, när det är fråga om gottgörelser, dvs. sådana former avöverskoltsuldelning som har koslnadsförls, utbetalning inle får ske i vidaremån än atl föreskriven avsätining kan göras lill reservfonden. Om föreningen istället gör sin överskoltsuldelning av vinslmedel, gäller däremot deninskränkning i rätlen all göra utdelningar som följer av 2 §. Att avsättningtill reservfonden skall beräknas på grundval även av efterlikvider,återbäringar eller dylikt följer av 6 § första slycket. Härupptas en generell försiktighetsregel i fråga om överskoltsuldelning. Enviktig fråga för föreningarna liksom för andra associationer är förela gets konsolidering. Hänsyn lill konsolideringsbehovel kan las på olika sätl. Det kan ske inom ramen förföreningens avskrivningspolitik så all slora Prop. 1986/87: 7 dolda reserver skapas.Självfallet kan konsolidering också ske genom avsättning till friafonder. Det kan vara försvarbart alt hela del fria egna 10 kap. kapital som redovisasöppet i balansräkningen också delas ut, givetvis efter del atl evenluellerforderlig avsättning lill reservfond har gjorts. Normalt lorde emellerliden ganska betydande reservering av vinslmedel vara påkallad, omföreningen skall kunna möta försämringar i föreningens lönsamhel.Alt möla en nedgång lill följd av konkurrens kan t. ex. kräva Ilagen klargörs atl föreningens konsolideringsbehov måsle beaktas vidbedömningen av vilken utdelning som skall ske. En annan viktig faktor somföreningsorganen måste la hänsyn lill i del sammanhanget är föreningenslikviditet. I enlighel härmed anges i stycket att överskoltsuldelning inle, medhänsyn till föreningens eller koncernens konsolideringsbehov, likviditet ellerställning i övrigl, får slå i strid mot god affärssed. I den mån föreningentillämpar etl syslem som innebär alt gollgörelser belalas ul lill medlemmarunder räkenskapsårel, skall givelvis förevarande regel beaklas vid besiämmandeav föreningens prispolilik. Del strider alltså mol andra slycket, om enförening under räkenskapsårel belalar ul gollgörelse lill medlemmarna eller fören sådan prispolilik i förhållande till medlemmarna att konsolideringen avföreningen motverkas. Tillomständigheter som också bör beaklas av föreningsorganen och som läcks genomdet i lagtexten använda uttrycket "ställning i övrigl" -hörförändringar i föreningens ställning vilka inträffat efter räkenskapsåretsslul. Svårigheler all avytira föreningens produkler kan ha framträtt, en avföreningen lämnad större kredii kan visa sig bli förluslbringande osv. Sädanaomständigheter kan utvisa all redan i balansräkningen slörre avskrivningarborde ha gjorls. Men även på annal säll kan de utgöra ett särskilt skäl tillåterhällsamhel med utdelning. Gottgörelseroch sådan vinstutdelning som beräknas i förhållande lill den omfattning ivilken någon har deltagit i föreningens verksamhel eller i övrigl lagit denna ianspråk får lämnas även lill andra än medlemmar. Ävenvinstutdelning av del slag som avses i 2 § andra stycket får lämnas tillinnehavare av förlagsandelar. Därvid gäller inte den begränsning i fråga omutdelningens höjd som anges där. (Jfr10 kap. 1 och 3 §§ i utredningens förslag.) Paragrafenanger i vad mån överskoltsuldelning får ske till andra än föreningsmedlemmar. överensslämmer paragrafen med gällande rält (se 17 § 1 mom. första slyckelandra meningen och 18 § andra stycket andra meningen FL). Första stycket Prop. Bestämmelseninnebär atl utbetalningar i form av efteriikvider, återbäringar och liknandesom beräknas med hänsyn lill insatser i eller utnytQande av föreningensverksamhet får ske även till andra än medlemmar i föreningen.