prop · GA0346 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:46 om beskattning av förmån av fri bil Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ett schabloniserat system för beskattning av förmån avfri eller delvis fri bil. De föreslagna reglerna, som bl. a. anpassais till denförenklade självdeklarationen, innebär i huvudsak följande. Förmån av hell fribil skaU värderas fill av nybUspriset året före beskattningsåret försenaste årsmodellen av bilen. För bilar som är äldre än föreslås en fyraprocentenheter lägre procentsats, dvs. Värdet av extrautrustningöverstigande . beaktas på så sätl att det överskjutande beloppet läggstill nybilspriset. Jämkning av förmånsvärdet skall kunna ske endasl närsynnerliga skäl föreligger. Samfidigl slopas rälien till avdrag för kostnadernaför bUresor mellan bostaden och arbetet för skatt-skyldig med bilförmån. Vidareföreslås att arbetsgivaren skall ange förmånsvärdet på kontrolluppgift för förmänslagarenoch göra preliminärskatteavdrag. Förmånsvärdena skall även ligga tUl grund förberäkningen av arbetsgivaravgift. Denya reglerna föreslås gälla fr. o. m. . Riksdagen1986/87. 1 Förslag till Prop- 1986/87:46 Lag om ändringi kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs all punkl 4 av anvisningarna till 33§ och anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följandelydelse. Nuvaiande lyddse Föreslagen lyddse Även för det fall, att skatlskyldig enligl punkt 3 härovan icke är berättigad till avdrag för ökade levnadskostnader, äger han dockrätt avdraga skälig kostnad för resor tUl och från arbetsplatsen, där dennavarit belägen på sådanl avstånd frän hans bostad, att han behövt anlita ochäven anlitat särskilt fortskaffningsmedel. Om avståndet mellan den skattskyldiges boslad ocharbetsplats uppgår till minst fem kilomeier och det klart framgår allanvändandet av egen bil för resa lill och från arbetsplatsen regelmässiglmedför en lidsvinst i jämförelse med allmäntkommunikationsmedel medges avdrag för kosinader för resa med egen bil. Sådantavdrag medges också om den skattskyldige använder bilen i tjänslen under minst60 dagar för år räknat för de dagar som bilen används i tjänsten. Om bilenanvänds i tjänsten under minst för år räknat medges avdrag under allade dagar som bilen används för resor mellan bostad och arbetsplats. Användningi tjänslen beaklas dock endasl om den uppgår till för år räknat. Avdragelskall bestämmas enligt schablon på grundval av genomsnittliga koslnaderförmindre bU och med hänsyn till de kostnader, som är direkl beroende av körd vägslräcka(milbundna kosinader). Regeringen eller myndighel som regeringen besiämmer faslslällerför varje laxeringsår föreskrifier för beräkningen av avdrag i dessa fall. För skattskyldig som på grund av ålder, sjukdom ellerhandikapp är nödsakad alt använda bil lillämpas inle bestämmelserna i andrastycket. Detsamma gäller skattskyldig som är tvungen all använda större bil pågrund av skrymmande lasl. Den som är skaUskyldig för förmån av fri eller delvis fribil medges dock inle avdrag för kostnader för resor som avses i första stycket,om han har företagit resorna med bil under den Ud förmånen åtnjutits. Stundom inträffar, att å en ort saknas möjlighet altuthyra bostäder och all för den skull någol hyrespris för orten icke kanfastslås. Särskilt gäller detta i glest befolkade orter, där befolkningenhuvudsakligen består av jordbrukare, vilka bo å fastigheter, som av dem bmkas.Den omständigheten, alt uthyrningsmöjlighel icke föreligger, medför dock icke,att bostadsförmån saknar värde. Vid bestämmande av bostadsförmånens värde i nuangivei fall kan hyrespriset i kringliggande orter tjäna lill ledning. ' Senaste lydelse 1985:405. 'Senaste lydelse 1977: 1172. Värdet av produkter, varor eller andra naturaförmåner, somingå i lön eller annan inkomst, skall beräknas efter del pris, som i ortengällt, därest del varil fråga om alt för penningar förskaffa sig dem. Kan ej dyliklpris direkt angivas, skola nytligheterna upptagas till det belopp, som medhänsyn till föreliggande förhållanden kan beräknas hava åtgått, om de skolatgäldas i penningar, eller, då fråga är om produkter eller varor från egenjordbruksfastighet eller egen rörelse, det belopp, som det kan beräknas, altden skattskyldige skulle hava erhållit vid försäljning under jämförbaraförhållanden av motsvarande kvantiteter. 1fråga om praktikanter, läriingar, elever vid sjuksköterskeskolor och liknandeförekommer, att vederbörande åtnjuter naturaförmåner(fri kost, fri bostad) eventuellt jämte en mindre kontanter-sättning, som närmaslhar karaktär av fickpengar. I dylika fall må värdet av naturdförmänerna jämkasoch upplagas till del lägre belopp, som med hänsyn till konlantersätlningens slorlekoch övriga förhållanden framslår som skäligt. Värdetav bilförmån skall bestämmas enligi schablon på grundval av genomsnittligafaktiska kostnader för innehav av bilar i olika pris- och årsklasser vid olikaårliga körsträckor. BUen skall anses ha körts minst 1000 mU i privat bruk underåret, om icke den skattskyldige kan göra sannolikt atl den privalakörsträckan har vartt mindre. Har företagsledare i fåmansförelag eller honomnärstående person fått utnyttja bil som är betydligt dyrare än vad som kananses erforderiigl med hänsyn till företagels verksamhet, skall till detenligt schablon beräknade värdet av bilförmån läggas ett belopp som kan ansesmotsvara skillnaden mellan de fakiiska kostnaderna för bilens användning iverksamheten och de för verksamheten erforderliga kostnaderna. Kan bil antagasha anskaffats helt eller huvudsakligen för den skattskyldiges privata bruk, skaUvärdet av förmånen bestämmas lill eil belopp motsvarande hela eller denhuvudsakliga delen av de bilkostnader som har påförts förelagel, dock attvärdet icke på grund härav får beslämmas tiU lägre belopp än del som framkommervid en värdering enligt schablon. Värdet av bilförmån skall/or heU år bestämmas till 22procent av nybilspriset i sluiet av årel före beskattningsåret för senasteårsmodell av förmånsbilen eller om bilmodellen då inte saluförs IiU 22 procenlav ett uppskattat nybilspris, baserat på nybilspriset för motsvarande modeUer. Årförmånsbilens årsmodell äldre än ire år skall förmånens värde nedsättas tiU 18procent av del i fiärde stycket angivna nybUspriset. Arförmånsbilens årsmodell eller äldre skalt värdet avförmånen nedsättas av ell uppskattat nybilspris, baserat på av nybilspriseti slutet av årel före beskallningsårel för de vanligast förekommande bilarna.På den skattskyldiges begäran skall förmånsvärdet beslämmas eidigt femtestycket, om sådant nybilspris som där avses kan beräknas för för-månsbUen. Vidberäkningen av förmånsvärdet enligt fiärdesjätle styckena skall lill delangivna nybilspriset i förekommande faU läggas anskaffningskoslnaden för extrautrustningi den mån den översiiger . Om denskattskyldige bekostar alll drivmedel för det privala nyttjandet avförmånsbilen skall förmånsvärdet nedsättas därigenom Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 46 atl den procentsats efter vUken förmånsvärdet enligt fiärdesjättestyckena skall beräknas minskas med fyra. Om den skattskyldige åtnjuter förmånen endast under en delav året skaU förmånsvärdet beräknai enligt fiärdeåttonde styckena sättas nedmed en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte har åtnjuiiiförmånen. Om den skatiskyldige utger ersättning för bilförmånen skaUförmånsvärdet beräknat enligt fiärdenionde styckena sättas ned medersättningens belopp. Förmånsvärdet får Jämkas uppål eller nedål, om det ftnnssynnerliga skäl. Har företagsledare i fåmansförelag eller honom närslåendeperson fått utnyttja bU som är betydligt dyrare än vad som kan anses erforderligtmed hänsyn lill förelagets verksamhel, skall lill del enligt schablonberäknade värdel av bilförmån läggas elt belopp som kan anses molsvara skiUnadenmellan de fakiiska kostnaderna för bilens användning i verksamhelen och de förverksamheten erforderliga kosinaderna. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 2 Förslag till . Lag om iändring taxeringslagen (1956: 623) Härigenom föreskrivs alt 37 § 1 mom. taxeringslagen(1956:623)' skaU ha följande lydelse. 37 § Nuvarande lydelse 1 mom. Till ledning vid inkomsttaxering, förmögenhetslaxeringoch registrering av preliminär A-skatl, som har innehållils genom skatteavdrag,skall utan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för detföregående kalenderåret enligt följande uppställning. 1. a) Statlig och myndighet, b) aktiebolag,ekonomisk förening, fond, sliftelse och annan juridisk person än dödsbo, c) fysisk personoch dödsbo, som bedrivii rörelse eller jordbruk, däri Inbegripet skogsbruk, ifråga om förmåner, som utgått från sådan förvärvskälla, saml d) fysiskperson och dödsbo, som innehaft an nan fastighet, i fräga om förmåner som utgått från sådan förvärvskälla. Vem uppgiflen skaU avse Den som hos den uppgiftsskyldigeinnehaft anställning eller uppdrag eller utfört tillfälligt arbete eller som avden uppgiftsskyldige åtnjutit pension, livränta eller periodiskt utgåendeersättning, ävensom den som åtnjutit förmån från personalstiftelse ellerannan stiftelse. Vad uppgiflen skall avse Avlöning, arvode, annan ersättning eller förmån, oavsetthuruvida denna utgätt kontant eller säsom naturaförmån samt oavsett om densammautgör ersättning för kostnader, som mottagaren haft att bestrida. Harmottagaren haft att erlägga vederlag för åtnjuten naturaförmån, skall uppgiftom förmånen och vederlaget lämnas. Avser livränta skadestånd till följd avpersonskada skall angivas om livräntan utgör skattepliktig inläkl. Föreslagenlydelse 1 mom. Till ledning vid inkomsttaxering, förmögenhetstaxering och registreringav preliminär A-skatl, som har innehållils genom skatteavdrag, skall varje årutan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregåendekalenderåret enligl följande uppställning. 1. a) Statlig och myndighet, b) aktiebolag,ekonomisk förening, fond, stiftelse och annan juridisk person än dödsbo. c) fysisk personoch dödsbo, som bedrivit rörelse eller jordbruk, däri inbegripel skogsbruk, i frågaom förmåner som utgått från sådan förvärvskälla, samt Vem uppgiften skall avse Den som hos den uppgiftsskyldigeinnehaft anställning eller uppdrag eller utfört tillfälligt arbete eller somav den uppgiftsskyldige åtnjutit pension, livränta eller periodiskt utgåendeersättning, ävensom den som åtnjutit förmån från personalstiftelse ellerannan stiftelse. Vad uppgiften skall avse Avlöning, arvode, annan ersättning eller förmån, oavsetthuruvida denna utgätt kontant eller såsom naturaförmån samt oavsett om densammaulgör ersättning för kostnader, som mottagaren haft att bestrida. Värdel avbilförmån skaU anges till belopp och beräknas i enlighet med bestämmelserna ifjärde- ' Lagen omlryckt 1981: 399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. - Senastelydelse 1986:489. d) fysisk person och tionde slyckena - ulom Prop. 1986/87: 46 dödsbo,som innehaft an- sjätle stycket andra me- nanfastighet, i fråga om ningen - av anvisningar- förmånersom utgått frän na till 42 # kommunal- skattelagen (1928:370). Har mottagaren haft att erlägga vederlag för åtnjutennaturaförmån, skall uppgifl om förmånen och vederlaget lämnas. Avser livräntaskadestånd till följd av personskada skall angivas om livräntan utgör skattepliktigintäkt. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga omkontrolluppgift lill ledning vid laxering. Lag omändring i uppbördslagen (1953: 272) Härigenom föreskrivs atl 8 § uppbördslagen (1953:272)'skall ha följande lydelse. Älnjuter skaUskyldig jämle kontant inkomst naturaförmån iform av kosl och boslad eller endera av dessa förmåner, skall preliminärA-skall beräknas efter de nämnda inkomslförmånernas sammanlagda värde. Riksskatieverkelfastställer de värden, som / försia slyckel angivna naiuraförmåner skola ansesäga genomsnittligt inom riket vid tillämpning av denna lag. Nämnda värden skolaangivas i skattetabellerna. Åtnjuter skattskyldig jämte kontant inkomst naturaförmåni form av kosl, bostad eller bU skall preliminär A-skatl beräknas efter denämnda inkomslförmånernas sammanlagda värde. fastställer de värden, som kost och bosladskall anses äga genomsnittligt inom rikel vid tillämpning av denna lag. Nämndavärden skall anges i skattetabellerna. Värdet av bilförmån skall vid till-lämpningen av förstastycket beräknas enligl fiärde-tionde styckena - ulom själle slyckel andra meningen- av anvisningarna till 42 § kommunalskallelagen (1928:370). Denna lag Iräder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. Lag om ändring i lagen (1984: 668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare Härigenomföreskrivs att 5 och 50-52 §§ lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare skall ha följande lydelse. Ennaturaförmån i form av kost eller bostad skall tas upp till det värde som harfastställts enligt 8 § andra siyckei uppbördslagen (1953:272). En bilförmån skaU tasupp till del värde som för utgiflsåret gäller enligt regler som faststäUs avregeringen eller den myndighet som regeringen besiämmer. Värdel av bilförmånenskall bestämmas enUgt schablon på grundval av genomsniilliga faktiskakostnader för innehav av bilar i olika pris- och årsklasser vid en årUg körsträckai prival bruk om 1000 mU. Redovisningen avbilförmåner får uppskjutas IiU arbetsgivarens sista uppbördsdeklaration för utgiftsåret.Den lokala skattemyndigheten kan dock när särskilda skäl föreligger besluta atlbilförmåner skall redovisas löpande. Ennaturaförmån i form av kost, bostad eller bU skall las upp lill del värde somavses i 8 § andra och tredje styckena uppbördslagen (1953:272). Den lokala skattemyndighetens beslut får överklagas genom besvär hos länsrätten. Beslul enligt 6§ tredje stycket eller 19 § andra stycket överklagas dock genom besvär hos länsstyrelsen.Beslut enligl nämnda stycken får inte överklagas av del allmänna ombudet. Denlokala skattemyndighetens beslul får överklagas genom besvär hos länsrätten.Beslut enligl 5§ tredje stycket, 6§ iredje slyckel eller 19 § andra stycketöverklagas dock genom besvär hos . Beslut enligt nämnda stycken fårinle överklagas av det allmänna ombudet. Sjömansskattekontoretsbeslut får överklagas genom besvär hos sjömansskallenämnden. Besvärshandlingenskall ha kommit in senast från den dag då klaganden fick del avbeslutet. Denlokala skattemyndighetens eller sjömansskatlekontorels beslut om revision ellerbeslul varigenom vite har förelagts får inle överklagas. Omen besvärshandling före besvärstidens utgång har kommit in fill en annanlänsrätt eller länsstyrelse än den som har att pröva besvären, skall handlingenanses ha kommit in i rätt tid. Handlingen skaU översändas till denlänsrätt eller länsstyrelse fill vilken den rätteligen borde ha ingelts. Beslul av den lokalaskattemyndigheten eller sjömansskallekontoret, som får överklagas, skall påansökan av arbetsgivaren omprövas av den lokala skattemyndigheten respektive .sjömansskatlekontoret.Ansökningshandlingen skall ha kommit in före besvärstidens utgång. Vad som harsagls nu gäller dock inte beslut enligt 5§ tredje siyckei, 6§ Iredje stycketeller 19 § andra stycket. Ett beslut får inle omprövas om arbetsgivaren eller detallmänna ombudet har anfört besvär över det. Beslul av den lokalaskallemyndigheten eller sjömansskatlekontoret, som får överklagas, skall påansökan av arbetsgivaren omprövas av den lokala skattemyndigheten respektivesjömansskattekontoret. Ansökningshandlingen skall ha kommit in förebesvärstidens utgång. Vad som har sagts nu gäller dock inte beslul enligt 6§tredje stycket eller 19 § andra stycket. Elt beslut får inte omprövas om arbetsgivareneller det allmänna ombudet har anfört besvär över det. 52 § fär överklagas bara i den mån beslutet gäller förseningsavgift, restavgift,tilläggsavgift, reslitution eller avkortning. Överklagandet skall göras hoskammarrätten. Sjömansskattenämndensbeslut överklagas hos kammarrällen inom den tid som gäller vid överklagande hoskammarrälten av nämndens beslut enligt lagen (1958: 295) om sjömansskatt.Beslut enligl 5§ iredje stycket, 6§ tredje stycket eller 19 § andra slyckel färdock inle överklagas. Sjömansskattenämndensbeslut överklagas hos kammarrätien inom den tid som gäller vid överklagande hoskammarrätten av nämndens beslul enligt lagen (1958: 295) om sjömansskall. Beslulenligt 6§ tredje stycket eller 19 § andra stycket får dock inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde den 16 oklober 1986 Feldl, ordförande, samt statsråden , , ,, S. , , , , , ,, , , G. , Lönnqvist Proposition om beskattningen av förmån av fri bil 1Inledning Gällandebeslämmelser för beskattning av bilförmån finns i anvisningarna lill 42 § kommunalskallelagen(1928:370), KL. Reglerna innebär aU värdel av en bilförmån skall beslämmasenligt schablon pä grundval av genomsnittliga faktiska kostnader för innehav avbilar i olika pris- och årsklasser vid olika körsträckor. Enligt anvisningarnaskall bilen anses ha körts minst 1 i privat bmk under årel om inle förmänslagarenkan göra sannolikt alt den privala körsträckan har varil kortare. () utfärdar föreskrifier och anvisningar för värdering av bilförmåner.Det är den skatiskyldige som i dagens system skall ange värdel av sin förmån ideklarationen. Arbetsgivarens kontrolluppgiftsskyldighet begränsar sig tillalt han skall ange att bilförmän utgått, vilken bil den avsell och vederlag somhar utgetts. Riksdagenbeslutade om en förenklad löniagarbeskaltning (prop. 1984/85:180, SkU60, rskr. Lagstiftningen bygger huvudsakligen pä de förslag skalieförenklingskommitténlade fram i betänkandet (SOU 1984:21) Förenklad självdeklaration. De nyareglerna innebär atl taxeringarna för fysiska personer som inte bedrivernäringsverksamhet i alll väsenlligl bygger på kontrolluppgifter frånarbetsgivare och andra som belalar ul de skattepliktiga inkomsterna. I syfleall göra del möjligt också för dem som har bilförmån att använda den förenkladesjälvdeklarationen förordade skatteförenklingskommitlén all arbetsgivaren ikontrolluppgiften även skulle ange värdet av bilförmån. Kommittén som inle ladefram något konkret förslag i denna fråga ansåg att en ökad schablonisering av värderingenvar nödvändig för en sådan reform. 1984/85:180 förutskickade jag attjag skulle lägga fram förslag till enklare regler efter att ytterligareha övervägt saken. Enarbetsgrupp inom finansdepartemenlel har - efler samråd med so cialdepartementet och RSV i departemenispromemorian (Ds Fi 1986:9) Enklare regler om beskaltning av förmån av fri bil m. m. övervägt frågan. Promemorian, som också innehåller förslag till författningsändringar, har remissbehandlats. Jag redovisar promemorians förslag i de olika avsnitten. Till prolokollet i deltaärende bör fogas som bUaga en förteckning över Prop. 1986/87:46remissinstanserna och en sammanslällning av deras yttranden. Jag avser att idet följande ta upp de i promemorian behandlade frågorna. Värdetav bilförmån skall enligt nuvarande regler beslämmas enligt schablon pägrundval av genomsnittliga faktiska kostnader för innehav av bilar i olikapris- och årsklasser vid olika körsträckor. Bilen skall vidare anses ha körtsminst 1 i privat bmk om inte förmänslagaren kan göra sannoliktatl den privata körsträckan har varit kortare (anvisningarna fill 42 § KL).Gällande regler ger ocksä utrymme att värdera en bilförmån högre än annars ombilen huvudsakligen har använls för privat bruk eller om det varil fråga om s.k. lyxbilar i fåmansförelag. Trotsalt de nuvarande reglerna för beskattning av bilförmåner till viss del har schabloniseralsär de ändå tämligen komplicerade. För all sysiemel skall kunna hanteras har RSVutfärdat omfattande föreskrifter och anvisningar. Reglernahar visat sig medföra problem i flera avseenden. De ger upphov till etlinle obelydligl antal tvisier mellan de enskilda och skattemyndigheterna.Tvisterna belastar också förvaltningsdomstolarna. Vidare har reglerna främst avkonlrollskäl inte kommit alt lillämpas på avseit sätt. Deschabloniserade värderingar som är huvudregel i det nuvarande systemetförutsätter atl bilen åtminstone i viss omfattning använts i tjänsten. Kanbilen däremoi antas ha anskaffats hell eller huvudsakligen för den skattskyldigesprivala bruk skall värdet av förmånen bestämmas till ett belopp motsvarandehela eller den huvudsakliga delen av arbetsgivarens bilkostnader. I praklikenär del myckel svårt för skattemyndigheterna atl lillämpa denna regel. Även deregler som medger de skattskyldiga en schabloniserad värdering förutsätter atlden faktiska privata körsträckan redovisas i deklarationen. Detta är också ettförhållande som gett upphov lill många tvister. RSV har för att komma till rätlamed della problem i anvisningar utformat ganska utförliga schabloner för vilkenkörsträcka som bör ligga till grund för värderingen om den skattskyldige intekan visa sin faktiska körsträcka. RSV skiljer därvid mellan de förmånshavaresom regelmässigt använder bilen i tjänslen och de som använder den i något mindreomfattning men där man ändå inte kan säga atl bilen huvudsakligen anskaffatsför den anställdes privata bruk. Den schabloniserade körsträckan ulgår från enminsta körsträcka av 1000 resp. 1 . Har bilen anvärits för resor tilloch från arbetet görs en schablonmässig ökning av denna körsträcka. Denu beskrivna reglerna och anvisningarna har lelt till atl del hör lill undanlagen att någon skattskyldig påförts arbetsgivarens kostnad som bilförmån, att flertalet skattskyldiga redovisar sin privata körsträcka i enlighel med RSV:s schabloner och atl de som inle gör det utan redovisar med stöd av körjournal nästan undantagslöst gör gällande all de kört 11 kortareprivat sträcka än vad RSV:s schabloner förutsätter. Antalelbilförmåner har visal en tendens att öka. Vid laxering deklarerades109000 bilförmåner. lorde antalet ha ökat vilket i sin tur ökarbelastningen på skattemyndigheterna och förvaltningsdomstolarna. Delta är enutveckling som går stick i stäv med den sirävan lill förenklingar avbeskattningen som regeringen systematiskt arbelal med under senare är och somriksdagen ställt sig bakom. Etl viktigt bidrag till denna utveckling skullevara att yllerligare schablonisera beskallningen av bilförmåner. Sloraförenklingar för både de skattskyldiga och skalteförvaltningen skulle uppnåsom också de som har tjänstebilar kan använda den förenklade självdeklarationen. Jaganser att ett nytl enklare system för beskattning av bilförmåner bör införas ihuvudsaklig överensstämmelse med det i promemorian lämnade förslaget. Vidutformningen av ett nytt system bör man ta fasta på atl de privata körsträckorsom nu ligger till grund för beskattningen i praktiken redan har schabloniseralsi slor ulslräckning. Vidare bör man i elt sådanl syslem kunna slopa avdragsrättenför kosinader för resor mellan boslad och arbetsplats och i stället beakta detlanär höjden på det schablonmässiga förmånsvärdet bestäms. De nyavärderingsreglerna bör också gälla vid bestämmandet av underiaget för arbelsgivaravgifter. Denya reglerna bör tillämpas redan fr.o.m. del beskattningsår som böriar den 1januari 1987. 2.2 Schablonbeskattning av bilförmåner 2.2.1 Förslagets huvudinriktning Mitt förslag:Förmån av helt fri bil värderas till av nybilspriset förebeskattningsåret för senaste årsmodellen av förmånsbilen. Avdragsrätten förkostnader för resor med bil mellan bostaden och arbetsplatsen slopas för bilförmånshavaren. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt med undantag för att procentsatsen föreslästill . Remissinstanserna:Mänga remissinstanser har i och för sig ställt sig posiliva till ett starki schabloniseralsyslem efler den modell som föreslås i promemorian. Den delvis myckel hårdakritik som riktats mot förslagel har främst gälll valet av procentsals ().