prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — Centralstyrelsenvill emellertid bestämt understryka vikten av att en sådan utvecklingparallellt följs av en förändring av de hittillsvarande kompensationsmarksreglerna,så atl varje försäljning av kyrklig jord över hela landet får räknas kyrkan somhelhet tillgodo vid exempelvis förvärv av större skogsinnehav. 2.5 Träförädlande företags förvärv 2.5.1 : Det företräde som vid tillståndsgivningskall ges en på orten bedriven skogsindustri (5 §) kan ha en hämmande effektpå den allmänna effektiviteten inom skogsindustrin som sådan. Av förslaget alldöma kan exempelvis den situationen uppstå, att en på en angränsande ortbelägen skogsindustri ej får möjlighel au inköpa skogsfastigheter på denifrågavarande orten, även om det företaget har större förutsättningar att uppfyllade regionalpolitiska önskemålen om ökad sysselsättning inom glesbygden. EnligtNOs uppfattning bör ansökan från sådant företag kunna beaktas vid tillståndsgivningen.Man skulle därmed tillgodose sysselsättningsintresset i etl något vidare perspektivän utredningen tänkt sig. skulle även effektivitetskraven bättretillgodoses. 2.5.2 Lantbruksstyrelsen: Utredningens förslag innebäratt mindre träförädlande förelag av typen bygdesågar skall prioriteras framförsådana förelag som inle har sin industriella verksamhet på orten vidtillämpningen av 5 § andra slyckel. För den praktiska tillämpningen av lagenbetyder detta all en bygdesåg i prioriteringshänseende i det närmaste jämställsmed en aktiv jordbrukare som vill komplettera sitt företag med skogsmark. Föreliggerkonkurtens mellan en bygdesåg och en aktiv jordbmkare bör förvärvets betydelseför sysselsättningen i orten på vara avgörande. En sådan prövningkan leda till atl en bygdesåg får avslag på en förvärvsansökan lill förmån förnägon enskild person lika väl som att en enskild person får avslag till förmånför en bygdesåg. Ändringen avses alltså ligga i linjemed de regionalpolitiska ambitioner som uttrycks i portalparagrafen. allmänna debatten kring utredningens förslag har farhågor ul- Prop.1986/87; 122 tryckts för atl små bygdesågverk skulle förvärva stora arealerskogsmark. Aktierna i sådana bolag skulle sedan kunna komma alt ulan prövningköpas upp av storskogsbruket eller av spekulationsiniressen. Sådana köp skerutan prövning enligl jordförvärvslagen. Den sannolika utvecklingen, omutredningens förslag realiseras, är dock enligt styrelsens mening svårbedömd. Enliglstyrelsens erfarenhet är intresset från bygdesågama koncentrerat lillfastigheter med god tillgång på avverkningsmogen skog. De ekonomiskamöjligheterna för bygdesågarna alt köpa stora arealer skog torde varabegränsade. För den händelse del anses angelägel atl kunna pröva ävenförsäljning av aktier i bygdesågar som äger skogsfastigheter vill styrelsenerinra om alt i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. finns enkonstruktion som ger möjlighel att pröva vissa aktieförvärv. En motsvarandelösning torde kunna konstrueras även i detta fall om behov skulleanses föreligga. Styrelsen biträder därför utredningens förslag till ändringav 5 § andra styckel. 2.5.3 Skogsstyrelsen:Skogsstyrelsen biträder utredningens uppfattning att tillslånd lill juridisk person som bedriver skogsinduslriell verksamhet skall kunna vägras lill förmån för mindre företag som bedriver skogsinduslriell verksamhet på orten som har betydelse för sysselsättningen där. Dessa förelag har ofta stor betydelse för både bosättning och service och del är därför angeläget att de ges utvecklingsmöjligheter. Viss egen råvamtill- gång ger företaget ökad stabilitet och ger störte möjligheter till en jämn sysselsättning. Del träförädlande företagets förvärv ger också vissa garan tier för atl i varie fall en viss del av råvaran förädlas på orten. Enföljd av bestämmelsen blir också att det över huvud taget blir läitare förjuridiska personer som driver företag som omfattas av bestämmelsen alt förvärvaskogsmark som behövs för deras verksamhet. Detta kan, i kombination med slopadprisprövning och ändring av ralionaliseringsbeslämmelserna, innebära att densom redan äger elt lantbruksförelag har små möjligheter att göratillskottsförvärv. Ett tillskotlsförvärv kan i det enskilda fallet ha storbetydelse för en enskild brukares sysselsättning och försörining och därmedkanske även för möjligheterna att bo kvar i området. Del borde därför enligtskogsstyrelsens uppfattning alltid finnas möjlighet att avslå förvärv tillförmån för en aktiv brukare som tidigare äger en utvecklingsbar eller begränsatutvecklingsbar enhet. Detta hindrar givelvis inte att ortsanknuina träförädlandeföretag prioriteras före icke ortsanknutna sådana företag. 2.5.4 : konstaterar atl skogslänen tillhörde regionalpoliliska stödområdena. Jordbruks- och skogsbmksföre tag tillhör emellertid inle målgrupperna för del regionalpolitiska slöd som administrerar. Regionalpolitiskt har jordbmket och skogsbruket en betydande roll som leverantör av råvaror till förädlingsin dustrier inom stödområdet. Dessa, l.ex. mejerier, slakterier, sågverk och massaindustrier, kan erhålla regionalpolitiskt stöd i olika former. Avsärskilt intresse för såväl regionalpolitik som industripolitik är utredningensförslag om vissl företräde för träförädlande förelag vid förvärv av skogsmark.Statens industriverk vill framhålla de särskilda svårigheter som mångainlandssågverk har med råvaruförsörjningen. Till viss del kan möjligheten attförvärva närbelägen produktiv skogsmark pä fördelaktiga villkor avhjälpaproblemen. har i olika sammanhang framhållit inlandssågarnas roll som skapare av lokal sysselsättning. I mänga fall har emellertid verk- 125 samheternaslönsamhet varit svag bl.a. beroende på alt sågverken saknat Prop. 1986/87;122 egen skogsmark som kunnat utnyttjas i säsong- och konjunkturuljämnandesyften. av råvarubrist eller hög prisnivå på råvara harinlandssågarna haft svårt att konkurrera med storföretag som har starkarefinansiell bas. Sammanfattningsvis finner de avutredningen föreslagna ändringarna i jordförvärvslagen och skötsellagen välunderbyggda. tillstyrker utredningens förslag motbakgrund av bedömningen alt de som helhet stärker jordbrukels och skogsbrukelsmöjligheter atl direki och indirekt skapa sysselsättning i utsatta landsdelar. 2.5.5 anser alt juridiska personer, som bedriver skogsindustrienverksamhet, generelll bör få en stärkt ställning vid förvärv av skogsmark.Bosatta på orten eller till orten lokaliserade skogs-industriella företag börinte äga företräde. Del avsnitt i lagtexten som favoriserar dessa förvärvarebör därför utgå. vill framhålla att en förstärkning av underiagetför en på orten etablerad skogsförvalining ger positiva sysselsättningseffekterlikvärdiga med de som uppnås genom atl stödja ett lokalt företag. 2.5.6 Hovrätten förövre : Utredningen har pekat på problemet med aktiebolag vid försäljningav företaget. Det kan finnas en risk att verksamheten avvecklas om en mindresåg på en ort köps upp av elt störte företag som driver sin verksamhet iaktiebolagsform. Detta framför allt i en lid då del råder virkesbrisl ochvirkeskonkurrens och stora bolag genom sådana köp kan vilja utöka sillskogsinnehav. Det har vidare visat sig att mindre sågverksföretag vidhögkonjunktur gärna sätter in pengar i förvärv av skogsfastigheter för attslippa beskattning. Detta medför i sin lur en hård konkurrens för den enskildefaslighets-ägaren, eftersom priserna på skogsmark därigenom riskerar atltrissas upp utom räckhåll för honom. Dessa och liknande problem har enligt hovrättens meninginte blivit tillräckligt analyserade. Det kan därför ifrågasällas om inlelagändringen i denna paragraf bör anstå tills vidare. 2.5.7 tingsrätttillstyrker utredningens förslag. 2.5.8 iÖstergötlands län: tillstyrker förslaget att träförädlandeföretag på orten får företräde framför andra företag som bedriver skogsinduslriellverksamhet. 2.5.9 iKalmar län: En ändring föreslås av 5 § 2 st så tillvida alt vid förvärv avskogsmark skall, når del gäller juridiska personer, träförädlande företag haföreträde framför andra juridiska personer och dessutom företag på"orten" framför andra förelag. Denna förändring motiveras avintresset atl främja sysselsättningen på "orten". Även i detta fallär begreppet "ort" oklart. anser att förslaget kommeralt få marginell betydelse för atl öka virkesutbudet i län. Länsstyrelsenanser vidare atl lagen borde tillförsäkra fysiska personer en generellföreträdesrätt framför juridiska personer när det gäller förvärv av skogsfasligheter.Detta skulle ge en bättre garanti för atl arbetstillfällen kan bibehållaslokalt och att etl samband finns mellan boende och bmkande. 2.5.10 Länsstyrelseni : Den föreslagna ändringen av § 5 till styrkes. ifrågasätter liksom lantbruksnämnden varför en 126 fysiskperson som bedriver skogsinduslriell verksamhet vid förvärvspröv- Prop.1986/87; 122 ningen skall bedömas hårdare än motsvarande juridisk person. 2.5.11 iBlekinge län: I förslaget lill ny jordförvärvslag 5 § föreslås elt tillägg sominnebär all vissa träförädlande företag, i första hand sågverk, får företrädeframför andra företag som bedriver skogsinduslriell verksamhet. Länsstyrelseninstämmer i detta förslag men vill särskilt understryka all de förelag somskall ges företräde bör vara sådana som har väsentlig belydelse försysselsättningen på orten och år av regionalekonomisk betydelse. 2.5.12 iHallands län: Utredningen föreslår i princip inte några ändringar beträffandereglerna för juridiska personers förvärv. Emellertid konstateras atl mindre träförädlandeförelag, lokaliserade i glesbygden, ofta har stor belydelse försysselsättningen på orten, och därför föreslår man möjligheter för sådanaföretag att få förvärvstillstånd framför andra juridiska personer. Ändringen underlättar regionalpolitiskt hänsynstagande. 1de fall del är av allmänl intresse att egendomen tas i anspråk förrationalisering kommer dessa intressen alt i första hand beaktas. Att därefterkunna ge den nu nämnda köparekategorin företräde framför andra juridiskapersoner torde vara lill fördel för bevarande av en levande landsbygd. delar därför utredningens uppfattning, altjuridiska personer som driver mindre träförädlande företag med anknytning tillorten bör ges företräde framför annan juridisk person. utgår frånatt förslaget inte innebär någon ändring av fysisk persons företräde vid förvärv. 2.5.13 iSkaraborgs län: har ingen invändning mol tillägget i 5 paragrafenandra stycket, som stärker lagens regionalpolitiska inriktning genom attstödja skogsinduslriell verksamhet pä orten. 2.5.14 iVärmlands län: ser helst att juridiska personers andel avmarkinnehavet i länet inte avsevärt ökas, i vart fall inte inom de områden därdenna ägarkategori redan är dominerande. Del finns dock mycket som talar för atl de mindre träförädlandeföretagen skall ges ökade möjligheter alt bygga upp en egen råvarubas i anslutninglill den ort där verksamheten bedrivs. 2.5.15 iÖrebro län: Genom elt tillägg till 5 § 2 stycket föreslås atl denföreträdesrätt för vissa juridiska personer, som finns för skogsbrukarebosatta på orten, får gälla även den, "som redan bedriver skogsindustrienverksamhet på orten av betydelse för sysselsättningen där". Länsstyrelsenanser inte all en företrädesrätt för denna nya kategori är befogad. Fallen lordebli ganska sällsynta och det är tveksamt om företrädesrälten leder till ökadsysselsättning i orten. Bestämmelsen kan inte heller få till effekt etlrationellare skogsbruk. avsiyrker atl tillägget införs. 2.5.16 iVästernorrlands län: Juridiska personer i allmänhel erhåller, enligtutredningen, inte några ytterligare förulsällningar att förvärva mark utövervad som gäller . Den ändring som utredningen föreslår innebär alt lokala träförädlandeföretag skall ha företräde framför andra juridiska personer vid förvärv av skogsmark. melsen är atldessa lokala företag genom sin lokalisering i glesbygd kan ha Prop.1986/87; 122 storbetydelse för sysselsättningen på orten. Förslagel torde innebära alt lokala träförädlandeföretag jämställs med i bygden verksamma lantbmka- re vadgäller förvärv av skogsfastigheter. Vid prövning i ett vissl ärende böravgörande vikt fästas vid vilken förvärvare som bäst främjar ortens 2.5.17 i : Juridisk person sombedriver skogs-industriell verksamhet på orten samt fysisk person bosatt påorten jämställs i det nya lagförslaget. Åtskilliga mindre träförädlande företag, i första handsågverk, har ofta stor betydelse för sysselsättningen på orten såväl i dendirekta förädlingen som i verksamheter i anslutning härtill. ser detdärför som angeläget alt dessa företag kan överieva och utvecklas vidare. De ärockså av stor belydelse för allmän service och bosättning i orten. Det kandärför vara angeläget atl de har ett visst eget skogsinnehav som underlag ochstabilitet för verksamheten. Denna del borde dock i första hand förvärvas frånövriga icke ortsanknutna juridiska personer samt i vissa fall också fråndödsbon och utbor under fömtsättning att bestämmelserna för dessa skärps så atlfastighetsomsättningen ökar. ser det som direktolämpligt att det icke ortsanknutna slorskogsbruket utökar sitt totalaskogsinnehav i länet. anser atl möjlighel bör finnas attprioritera fysisk person, bosatt på orten och för sin sysselsättning beroendeav ytterligare skogsmark före ortsanknutna förelag. En avvägning frånregionalpolitiska utgångspunkter bör ske i varje enskilt fall. I enlighet medvad tidigare anfört i skrivelse till regeringen finnerlänsstyrelsen det hell riktigt att lokala träförådlande företag prioriterasföre icke ortsanknutna sådana. Även för ortsanknutna förädlingsföretag bör vissstabilitet och långsiktiga överlevnadsmöjligheter vara en fömtsättning för attfå förvärva skogsmark. Aktiebolagsformen medför ju bl.a. atl företagetinklusive befintlig skogsmark kan överiåtas utan prövning enligljordförvärvslagen. Åtskilliga exempel finns på sådana mindre företag somköpts upp av större icke ortsanknutna företag och där den lokalaförädlingsdelen avvecklats. I andra fall har bara förädlingsdelen lagts neroch skogen behållits utan anknytning till någon form av verksamhet, dockfortfarande ägd i aktiebolagsform. Sistnämnda exempel kan ofta jämställas medövrigt utboägande. Del borde därför utredas om det inte kunde tillskapas någonform av hembudsskyldighet till lantbruksnämnden vad gäller skogsmarken för defall där den ursprungliga rörelsen upphör eller övergår i någol störte icke ortsanknutelföretag. Möjlighel skulle då finnas att även fortsättningsvis kunna disponeraden aktuella skogsmarken för en positiv utveckling av länets skogsbruk ochförädlingsindustri. I vissa områden i länet har de juridiska personerna redanidag etl så omfattande innehav alt ytterligare förvärv kan äventyramöjligheterna för fortsatt enskilt aktivt ägande. Å andra sidan finns ocksåbygder där det enskilda ägandet kanske mäste vika. vill i detta sammanhang också passa på ochpeka på hur skogsvårdslagens ransoneringsbestämmelser i vissa situationer kan leda till en ytterligare utarmning av glesbygden. Storskogsbruket har möjlighet atl räkna hela sitt innehav som en bmkningsenhet. Mycket stora samman hängande områden kan då slutavverkas pä en gång. Sysselsätiningsunder- laget kan på grund härav drastiskt komma att minska under en hel om loppsperiod för just den bygden. ifrågasätter om inle vissa begränsningar härvidlag borde kunna införas för vissa glesbygder i behov 128 av sysselsättning baseradpå en jämn och långsiktig slulavverkning. 1986/87; 122 2.5.18 Länsstyrelseni : Det tillägg som föreslagils i 5 § innebärande att träförädlande företag på orten får utökade möjligheter att förvärva skogsmark (företrädare framför sådana träförådlande företag som inte har sin industriella verksamhet på orten) har mött viss kritik i länet. Kritikerna är oroliga för att dessa mindre företag, som oftast drivs i aktiebolagsform, senare kan köpas upp av större förelag som därigenom utökar siu markinnehav. Utredningenhar motiverat sitt förslag med att vissa mindre träförådlande företag - iförsta hand sågverken genom sin lokalisering i glesbygd - har stor belydelseför sysselsättningar i orten. De har i regel endast mindre egna arealerskogsmark och får huvudsakligen sin råvara genom köp av rotposier ochleveransvirke. Förelagen kan behöva utöka sill skogsinnehav för all få bättrebas för sin verksamhet, lättare kunna överbrygga svackor i rävarotillgångenoch som underlag för egna skogsvårdande arbeten. Länsstyrelsendelar utredningens bedömning. Förhållandena i länels glesbygd är sådana allsysselsättningen på orten behöver stimuleras. Länsstyrelsenvill vidare föreslå alt kommunernas förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter undantasfrän prövning enligt jordförvärvslagen. Förslaget innebär en återgång till deregler som gällde för primärkommunerna enligl jordförvärvslag. 2.5.19 i : Juridiskapersoners möjlighet att fä förvärvstillstånd ändras i stort setl inle enliglutredningens förslag. Utredaren föreslår dock etl tillägg som innebär att träförädlandeförelag med verksamhet på orten skall ha ett visst företräde före andrajuridiska personer eller sådana förelag utan industriell verksamhet på orten. Förslagelstärker den regionalpolitiska aspekten och tillstyrks av . 2.5.20 kommun: kommun har etl förhållandevisstort antal sågverk. Kommunen ställer sig ändock mycket tveksam tillutredningens förslag. Dels kan enskilda jord- och skogsbrukare förväntas få etlstörte behov av lillskottsmark i form av skog, med hänsyn till minskade åkerarealer,dels kan äganderätten till den mark pä vilken skog produceras inte vara detavgörande för att trygga råvaruförsöriningen för den lokala skogsindustrin.Det vikliga i sammanhanget är i stället atl skogsegendomen förvaltas och skötspå elt ändamålsenligt sätt oavsett vem som äger marken. Möjlighel tillsysselsättning i skogsbruket kan däremot vara av stor betydelse för den sombedriver ett kombinerat jord- och skogsbruksföretag. Dessutomvill kommunen påtala del förhållandet alt lokala förelag som förvärvatskogsmark givelvis i sin tur kan köpas upp av annat bolag, varvid den lokalaförankringen inle längre kvarstår. I den mån lokala företag förvärvar skogsmarkkan också intresset från andra större skogsbolag att förvärva dessa mindrebolag komma atl öka. Härvid ökar också risken alt verksamheten på ortenavvecklas. 2.5.21 Tingsrydskommun: kommun har i sitt antagna handlings program för jordförvärvsfrågor uttalat alt kommunen ej har som målsätt ning att medverka lill alt tillskapa ytterligare mark som ägs av juridiska personer, dvs bolag, domänverket och/eller stiftet/kyrkan. anseratt det inom vissa områden istället kan finnas motiv för atl överföra 129 9 1986/87. sådan mark i prival ägo för atl främja bosättningar pålandsbygden och Prop. 1986/87; 122 uppbyggnad av bärkraftiga jord- och skogsbruksförelag somdrivs såsom kommun motsätter sig därför del av utredningenaviserade förslagel atl träförädlande förelag - främst sågverk - skall gesförtur när förvärv skall beviljas. 1 landsbygdsområden med arealmässiglrelativt liten faslighetsstruktur, såsom fallet är bl. a. i kommun,bör juridiska personer inle ges tillfälle alt konkurrera med behovet av nyeller kompletterande mark för hel- eller deltidslantbruksföretag som drivs ienskild och prival regi. Tillförseln av skogsmark lill de träförädlandeföretagen har inte någon avgörande belydelse för deras sysselsättning och utgörej heller någon långsiktig lösning på råvaruförsörjningen lill skogsindustrin.Förvärv som innebär nyetablering av träförädlande företag bör således ejtillåtas. Om sågverksföretag dock har behov av atl köpa skogsmark bör deltalämpligen ske genom förvärv av störte sammanhängande skiften som redan tidigarekommit i bolags och/eller allmän ägo. 2.5.22 kommun: Kommunens målsättning är allistället för att ge juridiska personer etl ökal ägande, så bör i vissa fall bolagsägd mark överföras i privat ägo för atl förslärka jord- och skogsbruksförelag, som drivs som familjeföretag. Därjämte framförs risken för glesbygdskommunerna atl mistaskalleunderlag från sågverksföretagare som icke blir bosatta i bygden. 2.5.23 : Kommiiténsförslag att vissa träförädlande företag - sågverk får företräde framförandra företag (juridiska personer), som bedriver skogsinduslriell verksamhet, tillstyrkes.Kommunen instämmer i kommitténs synpunkt att dessa mindre förelag genom sinlokalisering i glesbygd har stor betydelse för sysselsättningen på orten. Enegen råvam-bas har stor belydelse för en jämnare virkestillförsel tillrespektive företag. 2.5.24 Ljusdalskommun: Juridisk person får lämnas förvärvstillslånd under vissaförutsättningar. Den som bedriver skogsindustrieli verksamhet på orten avbetydelse för sysselsättningen där, får förvärva mark. Nämnda tillägg i lagen bör utgå. Av regionalpolitiska skälbör kommunen få avgöra prövningen enligl denna paragraf, ty kommunen kännerbäst situationen. Virkesföretagare på orten bör stödjas, men ej genom ev.markförvärv. Sambruksföreningslagen, som ger möjlighet för brukandefysiska personer atl bilda en juridisk enhet, bör utvecklas och nyttjas. 2.5.25 kommun: kommun ser medtillfredsställelse alt ut redningen föreslår alt lokala träförädlande förelag ska ha visst företräde framför andra juridiska personer vid förvärv av skogsmark. 1 kommun utgör iräförädling en viktig del av näringslivet och det är angelä get alt dessa företag ges alla förutsättningar för all kunna leva vidare och utvecklas. Förändringen måste dock kompletteras med en hembudsskyldighetsom motverkar (storbolagens) uppköp av mindre träförädlande företag, ulan ensådan garanti kan paragrafen innebära en olycklig obalans mellan olika ägarkategorieroch detta ulan all orten där överiålelsen skett erhållil några positivaeffekter. 2.5.26 kommun: Ändringen, som i princip innebär atlträförädlande förelag på orten får företräde framför andra juridiskapersoner vid förvärv 130 av skogsmark, välkomnas.Del är vikligt att dessa företag i görligaste mån Prop. 1986/87:122 kansäkra sin råvarutillgång. 2.5.27 : För all stödjasysselsättningen föreslås all den som redan bedriver skogsinduslriellverksamhet på orten skall ha företräde lill förvärv framför annan juridiskperson som bedriver sådan verksamhet. Även om förslaget betyder en utvidgningav juridiska personers förvärvsmöjligheler genom au en fysisk person, somgenom nu gällande lag har företräde, får konkurtens av t.ex. en mindreskogsindustri på orten, anser styrelsen förslagel motiverat som ett sätt atlytterligare prioritera sysselsättningsaspekten, 2.5.28 : kan inle acceptera den föreslagna lydelsen av § 5. För altmöjliggöra en förenkling av prisprövningen- och envidgning av kretsen fysiska personer som kanfå förvärva skogsmark, krävs en inskränkning av juridiska personers förvärvsmöjligheleri förhållande till nu gällande bestämmelser. Lantbrukarnas riksförbundföreslår därför att de nuvarande andra och Iredje styckena utgår och alt eltnytt andra stycke ges följande lydelse: "Avser förvärvet huvudsakligenskogsmark och är förvärvaren fysisk person som på orten bedriver skogsinduslriellverksamhet i vilken egendomens virkesavkaslning behövs, får ulan hinder avförsta slyckel lillstånd lämnas". Bådeutredningsdirektiven och utredaren motiverar lättnaderna för juridiskapersoners förvärv med behovet av ökal virkesutbud. Lantbrukarnas riksförbundser med stor oro på ambitionen att använda jordförvärvslagen som ett verktygför att kortsiktigt påverka skogsindustrins virkesförsörining. Lagens uppgiftmåste rimligtvis vara att långsiktigt ange samhällets riktlinjer förmarkförvärv. Imotivtexten uppges atl den främsta avsikten med tillägget i § 5 2;a stycket äralt ge lokala sågverk företräde framför annan skogsindustri vidskogsmarksförvärv på en viss ort. Det bör dock understrykas att all skogsindustri"pä orten" omfattas av de vidgade förvårvsmöjlighelerna. avvisar motiven för att öka sågverkens möjligheter att köpaskogsmark. Ett överförande av enskilt ägd skogsmark till aktiebolag ökargivetvis inte den långsiktiga tillgången på virkesråvara.