prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — anför atl energibeskattningen helt i strid medriksdagens intentioner - är lägre för kol än för naturgas när dessa bränslenanvänds för elproduktion. När kol och gas används för andra ändamål belastasdäremot kol med högre skatt än gas. Denna relation borde ävengälla när kol och naturgas används för elproduktion. Industrigruppenför Energihushållning i Byggnader anser det nödvändigt med en restriktion iform av maximal förbrukning av el för uppvärmning från ett visst år. Fram tilldenna tidpunkt bör samhället ge stöd till energisparåtgärder. Ett sparprogrambör därför föregå alla andra beslut om svensk energiförsörjning. 2.6 Skadestånd, kompensationer och andra ersättningsåtgärder Synpunktersom på olika sätl berör ersättningsfrågorna har tagits upp av någraremissinstanser. Länsstyrelseni framhåller atl höjda elpriser får negativakonsekvenser för sysselsättningen om inte höjningarna kombineras med kraftigasubventioner lill de industrier som har hög elförbrukning. SverigesKemiska Industrikonlor erinrar om att olika former av direkta subventioner avelpriset till elintensiva industrier vid en tidigarelagd kärnkraftavveckling -till skillnad frän koslnadsmotiverade särtariffer - kan riskera att komma ikonflikt med våra internationella handelsåtaganden. Jernkonloret framförliknande synpunkter. Sydkraftanför att vid eventuell förtida avveckling av har Sydkrafträtt till ersättning för sina merkostnader för alternativ elproduktion underhela den återstående koncessionstiden. Den kapitaliserade merkostnaden uppgårenligt vid en snabbavveckling till i dagenspenningvärde. 2.7 Finansieringen av kärnavfallsprogrammet () framhåller att uppbyggnaden av fonderade medelför att täcka kostnaderna för kärnavfall kommer att minska vid en förtidaavveckling av kärnkaften på grund av att elproduktionen från kärnkraftminskar. Utgifterna för en säker slutförvaring reduceras också, men ej i sammautsträckning, eftersom många kostnadsposter är fasta och ej påverkas av attmindre mängd använt bränsle m. m. uppkommer. Vid en förtida avveckling till år1997 uppkommer därför enligt SKB ett behov av till fondsystemet vidbibehållen avgift. tar upp samma fråga och anför att de framti da kostnaderna för rivning och avfallshantering beräknas till ca 37 miljar- 38 der kronor om kärnkraften avvecklas . 1986/87: 159 kärnkraftverk avvecklas kommer dessakostnader att minska med ca . eller med medanenergiproduktionen i del närmaste halveras. Om nuvarandeavgiftssystem används - uttag av avgift per kWh - skulle den lägreenergiproduktionen leda till alt intäkterna inte täcker de framtidakostnaderna. En brist skulle, enligt nämnden, alltså uppstå i fonderna. 3 Reaktorsäkerhet och strålskydd De utländska rapporter ()tagit del av visar samstämmigt att den sovjetiska redovisningen ger enförklaring av det tekniska händelseförloppet. SKI:s genomgång kompletterad med utländska analyser avgivna förklaringar och beskrivningar visar, atl det inte förefaller troligtatt det bakom olycksförioppet döljer sig några okända faktorer, eller atldet brister i vår kunskap om grundläggande förhållanden. Det innebär att inganya riskfaktorer uppenbarats av olyckan. Den kan förklaras genom väletableradeteorier för reaktorfysikaliska förlopp. Enligt SKI har den förda debatten omeventuella risker för explosiva effektökningar i svenska reaktorer, liknandevad som hände i Tjernobyl, gett inspektionen anledning atl noga pröva sin syn idenna fråga. Resultatet har blivit, att inspektionen står fast vid sinuppfattning, att för alla analyserade fall även mycket osannolika reaktivitetsstörningar- som ger stora, momentana effektökningar utan risk för attreaktortank och inneslulning förstörs. Inspektionen understryker att Tjernobylreaktornsstabilitetsegenskaper strider mot mycket grundläggande säkerhetskrav förvästerländska lättvattenreaktorer. Av de utländska rapporter som SKI studeratframgår också, att man i dessa länder anser att Tjernobylreaktorn på vissapunkter inte häller en acceptabel säkerhetsteknisk nivå. Även Ingenjörsvelenskapsaka-demienframför liknande synpunkter. Vallenfall kritiserar expertgruppens rapport och anser attt. ex. nyare kunskap om svåra reaktorhaverier och deras konsekvenser intebeaktats, ej heller de säkerhetshöjande åtgärder som vidtagits i av vilka särskilt filteranläggningarna i och planeradeåtgärder av liknande art på övriga reaktorer bör nämnas. vill understryka att man även i andra ländermed kärnkraft-program, , , m.fl. gjort samma bedömning vadgäller lättvattenreaktorer av den typ som finns i . Bedömningarnagrundar sig på en omfattande svensk och internationell analys av reaktorn i Tjernobylsamt olyckan och det förlopp som ledde till denna. () säger att olyckan i Tjernobylger anled ning all återigen uppmärksamma de visserligen mycket osannolika ser, de s. k. restriskerna, som trots allt skulle kunna leda till stora utsläpp 39 av radioaktivitet vidsvenska kärnkraftverk. Inspektionen anser dock att Prop. 1986/87: 159 denuppmärksamhet frågan om restriskerna kräver är tillgodosedd i det pågåendesäkerhetsarbetet. SKIanser också alt de säkerhetsmässiga konsekvenserna av stora nätstörningar päelkraftsystemet är en reaktorsäkerhetsfråga som kräver uppmärksamhet i framfiden.Även om alla reaktorer har en omfattande utrustning för reservkraftförsörjningbör man närmare analysera den reaktorsä-kerhetsmässiga konsekvensen om riskenför nätstörningar skulle öka påtagligt. i Tjernobyl inträffade vid lågeffektdrift bör också ökad uppmärksamhetägnas åt drift vid låg effekt, liksom under start och stopp. Likaledes måsteökad uppmärksamhet ägnas åt risken att prov eller fel i icke säkerhetsrelateradesystem kan initiera allvarliga fel i anläggningen. Närdet gäller människa-maskinfrågornas betydelse för säkerheten att effekten av kompetensutvecklingsprogrambegränsas av hur kontaktytan mellan operatör och maskin har utformats. Ävenkontaktytornas utformning kan behöva modifieras med hänsyn till kunskap omoperatörens kapacitet och begränsningar, operatörens inverkan på systemets output,arbetsmiljöns inverkan på operatören samt inverkan av systemets feedback påoperatören. framför dock i detta sammanhang att man redan från början avkärnkraftepoken har beaktat den mänskliga faktorn och systematiskt skyddat sigmot den av hänsyn till såväl omgivningssäkerhet som ekonomiska värden.Mänskligt felhandlande är därför inte av avgörande betydelse för säkerheten ikärnkraftverken. framför liknande synpunkter. Univeristets-och högskoleämbetet framför i sitt remissyttrande att tydligtvisar att säker reaktordrift kräver tillgång till väl utbildad och tränadpersonal. Det är därför alarmerande att både KTH och har redovisatproblem vid rekrytering av studerande inom de kärntekniska ämnena då dessauppfattas som återvändsgränder. Kärnkraftinspektionenframför alt säkerheten fordrar att myndigheter och företag kan upprätthållaminst den kompetensnivå som existerar. Hur problemen att upprätthållakompetens är relaterade till avvecklingsperiodens längd är svårt atl bedöma.Inspektionen anser att dessa svåra och väsentliga frågeställningar bör görastill föremål för ingående utredningar och överiäggningar. Inspektionen anservidare att det krävs ett gemensamt grepp om utveckling och bibehållande avkompetens under medverkan från regeringen, och högskolor,myndigheter, industri och forskningsorganisationer. Det är enligt inspektionenviktigt att statsmakterna deklarerar en bestämd avsikt att satsa på att uppränhållakompetensen. Kärnkraftsinspektionenanser också att kärnsäkerhetsforskningen spelar en betydande roll för altbevara nödvändig kompetens. Vattenfallvill i detta sammanhang peka på risken med att ett beslut om förtida avveckling även kan medföra svårigheter att rekrytera och behålla tillräcklig och kompetent personal som krävs för att upprätthålla hög 40 säkerhetoch tillföriitlig drift i kärnkraftverken. Ett beslut om förtida Prop. 1986/87:159 avveckling som personalen inte uppfattar som tekniskt och säkerhetsmässigtvälgrundat kommer att uppfattas som en brist på förtroende och tilltro till personalensförmåga att upprätthålla hög säkerhet och tillförlitlig drift. I en sådansituation är del enligt troligt att personalavgången ökar samtidigtsom det blir svårare att rekrytera ny personal. Kompetensfrågornaberörs även i avsnitt 7 om kraft- och energiföretagen inför avvecklingen. Irapporten diskuteras joniserande strålning, den svenska strålningsmiljön ochstrålningens verkningar. Vidare behandlas strålningsriskerna med kärnkraft iSverige och utomlands och speciellt effekter i Sverige.Slutligen redovisas den svenska beredskapsplaneringen ochinformationsinsatserna efter Tjernobyl. Frågor som berör förhöjd beredskapinför kärnkraftsolyckor kommer emellertid att behandlas i särskild ordning ochtas ej upp i denna remissammanställning även om det finns remissinstanser somberört dessa i sina yttranden. Ett tiotal remissinstanser har behandlatstrålskyddsfrågor. Närdet gäller strålningens verkningar konstaterar några remissinstanser, bl. a.Vetenskapsakademin att forskningen om radioaktivitetens effekter har pågättsedan slutet av och att vår kunskap om dess verkningar är betydande.Vår kunskap om påverkan av kemiska föreningar är väsentligen mindre ochmätmetoderna är sämre. Forskning kring kemiska ämnens effekter är av störstavikt innan man beslutar sig för ytterligare belastning i den riktningen viaökad fossilbränning. Liknande synpunkter framförs av strålningsbiologiskainstitutionen vid . Institutionen framhåller också attexpertgruppen ingående diskuterar olika riskbidrag i samband med användningenav kärnenergi medan man summariskt behandlar motsvarande risker som förknippasmed alternativa energisystem. Flerauniversitetsinstitutioner framhåller behovet av ytterligare forskning omstrålningsbiologiska frågor. Fleraremissinstanser, bl. a. , framhåller att radon i bostäderorsakar mycket högre stråldoser än nedfallet från Tjernobyl. Det gäller bådetill befolkningen som helhet och till personer som bor i hus med höga halterradon. anger atl det genomsnittliga dostillskottetper år till följd av energisparåtgärder (radon) uppgår till 2-7 mSv ochatt Tjernobylnedfallets bidrag är mindre än 1 mSv första året. ,m.fl. remissinstanser delar expertgruppens uppfattning attberedskapen inte har varit tillfredsställande och att informationen tillallmänheten borde ha varit mer konsekvent. Behovetav förbättrad informafion och informationsberedskap framhålls av fleraremissinstanser bl .a. för att undanröja obefogad rädsla hos hävdar - med stöd av sin forskning - att man intekan undanröja människors rädsla genom information. anser att det är angeläget att SSI och SKI överväger 41 omerfarenheterna från Tjernobyl föranleder några förändringar av de Prop.1986/87: 159 riktlinjer för bebyggelseplanering och användning av marken runtkärnkraftverken som varit gällande. anser Barsebäcksverketvara mycket problematiskt ur evakueringssynpunkt. ()hävdar att den typ av utsläpp som planverket har till grund för sin analys avbebyggelseplanering i praktiken är uteslutna från svenska reaktorer. OKG anseratt hela energiområdet bör behandlas med samma fantasi när det gällerriskscenarier. 4 Energisystemet inför avvecklingen 4.1 Energianvändningens utveckling Ettflertal remissinstanser, bl. a. statens planverk. (),och betonar att tidsaspekten är viktig närdet gäller möjligheterna att anpassa energianvändningen lill ett produktionssystemmed väsentligt högre kostnader. BFR t. ex. vill särskilt understryka attomställning av energisystem för bebyggelse och ett riktigt genomförande avenergihushållningsåtgärder fordrar tid. Vattenfallframhåller att det är angeläet att avvecklingen av kärnkraften sker så näraföre som möjligt. Detta ger större möjligheter för andra energiformeroch ny energiteknik och större möjligheter för elkunderna att hinna anpassa sigtill en högre elkostnadsnivå. framhåller att det är väsentligtatt elpriserna sätts så, att de stimulerar till önskad energihushållning ochger utrymme för utveckling och införande av alternativa uppvärmningssätt.Detfinns , framhåller planverket, starka skäl att ompröva politiken med lågaelpriser om en rimlig anpassning lill den önskade utvecklingen skall kunna skeutan förbud och förelägganden. betonar också vikten av att beslutsfattare och allmänhet ges tidigoch entydig information om vilken strategi som ska gälla inför den väntade högaprisnivån på 90-lalet. Fleraremissinstanser betonar nödvändigheten av statliga insatser för att främjaenergihushållning och effektivare elanvär.dning. Behovet av särskilda åtgärderför att förstärka elanvändningsforskningen framhålls av energiforskningsnämnden.Liknande synpunkter framhåller bl. a. , och , vilka också betonar behovet av utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet. önskemålom ett omfattande program för bättre hushållning med el framförs av . framhåller attkraven bör skärpas på den kommunala energiplaneringen och behovet avförstärkning till den kommunala energirådgivningen. anför attom det anses angeläget med större styrverkan för energihushållningen och andra energiålgärderi bebyggelsen, finns möjligheter att på etl mer kraftfullt sätt samordna nybyggnads-ochombyggnadsbestämmelser med ett effektivt finansieringssystem. Planverketpekar också på de möjligheter till styrning av den lokala energiförsörjningen som den nya ger i kombina tion med områdesbestämmelser och lagen för energiplanering. Elanvändning,allmänt Prop. 1986/87: 159 i Frågan om i hur stor utsträckning elbehovet kan reduceras genomhushållning och övergång till andra energiformer tas upp av ett antalremissinstanser. Om elenergi och eleffekthushållning eftersträvas är enligtbyggnadsstyrelsen ökade priser ett nödvändigt men inte tillräckligt villkorför insatser hos abonnenterna. Även stöd, sfimulans, information m. m.erfordras. Föreningen Energirådgivare menar att det går attväsentligt minska elanvändning inom bostadssektorn och att det finns en storekonomiskt motiverad energisparpotential. Fördelarna med el som energibärare betonas av Svenska Elektrikerförbundetoch (). IVA anser att det är nationalekonomisktmotiverat att den pågående övergången till el som energibärare fortsätter. Elerbjuder utomordentligt stor flexibilitet i både produktions- och användarleden.Dess smidighet, reglerbarhet och höga verkningsgrad i användarledet uppvägerenligt IVA oftast de föriuster i verkningsgrad som man har i elproduktionen. När det gäller elvärme anser Svenska Kraftverksföreningenatt man bör räkna med att elvärmen i relativt stor utsträckning blir kvar,speciellt i regioner och områden med glesare bebyggelse där fiärrvärmen inte ärekonomisk eller i extremt energisnåla hus. Det är kundernas egna önskemål,snarare än regleringar eller föreskrifter, som bör fä styra valet av energislagför uppvärmningen. Liknande synpunkter framförs av och . Osäkerheten i kunskapsunderlaget vad gäller möjligheternaatt ersätta elvärmen påpekas av bl. a. (), Kraftsam,och statens planverk. Elförbrukningsnivåer högre än de som anges iutredningen kan enligt inte betraktas som osannolika. Enligt BFR finns betydande möjligheter alt effektiviseraenergianvändningen i befintliga byggnader, särskilt . Mot dennabakgrund anser BFR trots osäkerheter att det kan vara möjligt atl uppnå denminskning i elanvändningen som utredningen bedömt. En systematisk genomgång av möjligheterna att minska ocheffektivisera användningen av el pä värmemarknaden bör enligt statensenergiverk göras. Kraftsam, Vallenfall och Svenska Kraftverksföreningenuttrycker oro över att konvertering från elvärme till andra uppvärmningsformeri småhus kan leda till ökad oljeanvändning. Kraftsam påpekar också att de konver-teringskostnadersom anges i expertgruppens rapport är underskattade. BFR anser att manöverskattat möjligheterna till att snabbt genomföra en kraftigvärmepumpsutbyggnad i de direktelvärmda husen. Ett antal remissinstanser har synpunkter på hur enövergång från elvärme fill andra uppvärmningsformer bör stimuleras.Landsorganisationen föreslär ett särskilt stöd till utveckling av praktiskteknik för att ersätta Därefter bör ett särskilt konverteringsprogram Prop. 1986/87: 159genomföras. framför atl hus med elvärmevanligen inte har något annat uppvärmningsalternativ varför elproducenternamåste la sitt fulla ansvar för deras elförsörjning både distributions- ochprismässigt. Betydelsen av långsiktiga insatser för att främja en godenergihushållning betonas av statens planverk och industrigruppen jÖrenergihushållning i byggnader. BFR anför att åtgärder för atl ge bebyggelsen en braenergikvalitet bör drivas systematiskt och målmedvetet. Dessa ärsamhällsekonomiskt motiverade ofta långt utöver vad kortsiktigt betingadekalkyler från tid till annan kan visa. En effektiv energihushållning har enligtBFR som regel fördelar jämfört med ytterligare energiomvandling. BFR understryker vidare att energisparande är starktberoende av ekonomiska incitament och andra förutsättningar. Det kan t. ex.inte uteslutas att av andra skäl vidtagna förändringar i ombyggnadsverksamhetensom syftar till ökad varsamhet och ökat inflytande för de boende kan innebärabegränsningar i energisparandet om inga kompenserande åtgärder sätts in. Vidare betonar BFR att energihushållningens positivaeffekter, så som förbättrad miljö, minskad sårbarhet och ökad flexibilitet intetillräckligt beaktas i expertgruppens rapport. bedömer det som mycket viktigt att energihushållningsåtgärder,åtminstone i samband med ombyggnad, genomförs i den utsträckning som urnationalekonomisk synpunkt är rimlig. Verket anser del angeläget att framhållaatt tidigare gjorda lönsamhetsbedömningar av energispar-nivåer kan behövarevideras och uppdateras och att beslut grundade på tidigare utredningsresultatkan behöva omprövas. En djupare analys av de faktiska energisparmöjligheternaefterlyses bl. a. av . , och tar upp denegativa effekter på inomhusklimatet som kan uppstå i samband medenergihushållningsåtgärder, det vill säga fukt och mögelproblem och problemmed höga radondotterhalter. Kraftsam påpekar dock att detta i och för sig inteär något motiv för att avstå från energihushållning utan endast exempel på attny teknik och nya tillämpningar måste prövas och användas medförnuft, annars kan oväntade och oönskade effekter för både hälsa och miljö bliföljden. anser att det från hälsosynpunkt finns enmycket allvarlig risk för att strålskyddet i våra bostäder försämras genomenergisparåtgärder. Den osäkerhet som uppstår på grund av att man inte säkertvet hur elprisförändringar tillåts slå igenom för industrinframhålls av Kraftsam 44 Vad gällerexpertgruppens bedömning av elanvändningens utveckling Prop. 1986/87: 159inom industrin framhåller atl det finns ett flertalfaktorer i den industriella utvecklingen som indikerar en fortsatt ökad relativförbrukning av el. Förbundet betonar att tillgång fill billig energi är enviktig konkurrensfördel för betydande delar av svensk industri. En faktor somhar mycket stor betydelse för den industnella utvecklingen i allmänhet är attvi har ett väl fungerande och rätt dimensionerat elproduktions- ochdistributionssystem. Ett ökat antal driftavbrott och störningar som blir enföljd av ell underdimensionerat system kan förorsaka industrin allvariiga föriuster. Branschorganisationerna för den elintensiva industrin ärmycket kritiska mot expertgruppens bedömning av möjligheterna till besparingaroch sub-stitution av el inom sina respektive industribranscher. () anserall statens energiverk och expertgruppen har övervärderat möjligheterna tillbesparing och substitulion av el. SCPF menar atl statens energiverk och därmed expertgruppenhar dragit hell vilseledande slutsatser på grund av de analysmetoder somanvänts. SCPF anser att konsekvenserna av en förtida avveckling av kärnkraftenför massa- och pappersindustrin inte redovisats på elt sakligt och tillfredsställandesätt. Det är enligt SCPF anmärkningsvärt att statens energiverk ochexpertgruppen bortsett frän resultaten av utredning. SCPF instämmer i de krav, som ställs gemensamt av TCO, på ytterligare och fördjupade studier av bl. a.sysselsättningseffekterna av fördubblade elpriser. Vad gäller järn- och stålindustrin ur\derstryker Jernkonloretatt de refererade stora energibesparingarna till en betydande del är resultatav genomgripande omstruktureringar och investeringar i branschen. Därför måstebesparingspotentialen för det kommande decenniet bedömas vara närmastmarginellt. Kemiska Industrikonlor framhåller attproducenterna har ägnat stora ansträngningar ät att spara elkraft genom attmodifiera processerna. En återstående besparingspotential av mer än 5 å 10%under kommande tioårsperiod torde ej föreligga annat än i rena undanlagsfall. Iyttrandet framhålls att de investeringar som krävs även i små besparingar iregel ger högre kapitalkostnader än den marginella besparingen i elkostnad.Detta gäller till och med vid en fördubbling av elpriset. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) anser att det finnsanledning att tro aU en minskning om av det specifika åtgångstalet förel i industrin skulle vara möjlig. Nya typer av styrmedel för att minska den elintensivaindustrins elan vändning föreslås av . Skatte- och/eller lariffrabatter (som kan vara nödvändiga av arbetsmarknads- och regional politiska skäl) bör enligt föreningen förknippas med krav på att företagen genomför de elsparåtgärder som skulle vara lönsamma vid det pris som övriga företag betalar. Antalet enheter är så begränsat att statens ener giverk bör kunna pröva de berörda förelagens elsparplaner. 4.2Möjligheter till ersättande el- och värmeproduktion P- l": 159 framhåller altkärnkraften vid en avveckling i så stor utsträckning som möjligt - vid sidanav effektiviserings- och hushållningsåigärder - bör ersättas med inhemskaenergislag. a. kan beredskapslagringsbehovet av importbränslen på så sätlhållas nere. påtalar behovet av att utveckla ochpröva ny elpro-dukfionsteknik. bedömer del som osäkert om det av expertgruppenangivna utbyggnadsbehovet vid en tidigarelagd avveckling är tillräckligt. anser att kombinationen tidigutbyggnadsstart för vattenkraft och kraflvärme och senast möjliga avvecklingav kärnkraften ger större flexibilitet och handlingsfrihet åt statsmakterna ochindustrin. anför atl de alternativ förelproduktion som har föreslagits har antingen visat sigekonomiskt orealis-fiska eller också mött motstånd på grund av miljöskäl.Förbundet framhåller att ju vi använder kärnkraften, desto fler ochbättre alternativ för elproduktion kan vi utveckla. anser att alternativaenergikällor bör utvecklas med hög prioritet. i förordar fortsattasatsningar på kolkondenskraftverk med mycket långtgående reningsanordningar ochutveckling av nya energikällor. Kärnkraften kan avvecklas i den takt ny energifinns att tillgå samt i takt med den hastighet med vilken kärnkraftverkenåldras. Under inga förhållanden kan accepteras atl kärnkraftsavvecklingenmedför en ökning av utsläppen av föroreningar som svavel- och kväveoxider,kolväten och kvicksilver. Sveriges Energiföreningars framför tankenatt fastställa etl lägsta garantipris, /kWh, för allel som kommer frän små elproducenter som baserar produktionen pä förnybaraenergikällor. Synpunkter på behovet av allmäna forskningsinsatser Universitets- och högskoleämbetet påpekar i likhet medKungliga tekniska högskolan all forsknings- och utbildningsbehovet medanledning av kärnkraftavvecklingen med all sannolikhet kommer att förskjutas iriktning mot miljöteknik och energiteknik och mot de grundläggande vetenskapersom utgör kunskapsbasen för sädan teknik. anser att forskning och utvecklingkring frågor om förnyelsebara energikällor och fusionsenergi måste gesresurser. Universitet tror atl internationellt kan spela en inleoväsentlig roll: "Om vi kan visa omväriden att det går att ta framekonomiskt och tekniskt förnuftiga alternativ till kol och kärnkraft, så ärförutsättningarna större att de globala miljö- och energifrågorna skall förasfram mot en lösning"