prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:100 alltjämt i en oligopolistisk marknad. Bankerna har också kvar enlämligen Bil. 1.1 stark koppling mellan utlåningsräntorna och diskontot. Kreditströmmarnatorde även i stor utsträckning få bedömas mot bakgrund av denstrukturförändring som avregleringen ger upphov tUl. I några avseendenpekar utvecklingen på en svagare låneefterfrågan från hushållen. Vissalägsta amorleringsvillkor kommer alt lillämpas. Den omfattande belåning avpremieobligalioner som skelt torde inte komma att upprepas1987. emissionsplaner pekar på minskad upplåningdenna väg. Till de grundläggande faktorerna hör en sannoUkt ökadinsikt hos hushållen om alt ränteutgifterna inte kommer att belalas avinflationen i samma utsträckning som . Den senasle åtgärden i avregleringen av kreditmarknadenär att placeringsplikten tagits bort . Denna infördes föratt trygga finansieringen av statens budgetunderskott och bostadsinvesteringarna. Undersenare år har placenngsplikten omfattat Uvförsäkringsbo-lagen samt AllmännaPensionsfonden. Placeringspliklen har inneburit att bolagen i stor utsträckningvaril tvungna att placera sina medel i prioriterade stats- och bostadsobligationertill en lägre ränla än marknadsräntan. ändrades utformningen av placeringspUktenfrån etl nellokrav till ett krav på bruttoförvärv från emittent.Därigenom gavs möjlighet att avyttraförvärvade obligationer vilket skapade förutsättningar för en andrahandsmarknad. Genom upphävandet avplaceringsplikten är den inhemska kreditmarknaden nu i stort settoreglerad. Placeringspliktensavskaffande har således medfört att utgivningen av priorilerade obligationerupphört. Vid framtida räntejusleringar av den utestående stocken prioriteradeobligationer kommer dessa att åsättas en ränta som moisvarar den marknadsmässiga räntan påtioåriga statsobligationer. Den nya principen för räntejustering kommer förförsta gången att tillämpas på lån med räntejuslering . Räntanpå dessa lån kommer att baseras på marknadsräntan . Det är ännu förtidigt alt säga vilka verkningar placeringspliktens avskaffande kommer att fåpå kreditmarknaden. Den totala upplåningsvolymen kommer inte att påverkas. Tillskillnad från tidigare kommer emellertid all obligationsutgivning alt ske påmarknadsmässiga villkor. Det ställer ökade krav på obligationsmarknadens förmiigaatt tillhandahålla krediler. För att underlätta övergången när systemet medprioriterade obligationer las bort kommer utgivningen av riksobligationer 1987 att anpassastill den nya situationen. Avskaffandet avplaceringspliklen medför också att de kreditmarknads institut som administrerat den prioriterade upplåningen tvingas ändra in riktning på verksamheten.Detta kan medföra omstruktureringar, såväl inom instituten som av marknaden j sinhelhel. Slutligen medför place ringspliktens borttagande attavkastningen på bankernas och försäkrings bolagens placeringar ökar. 1 Sammanfattning............................................................................... ...... 2 2 Deninternationella utvecklingen ................................................ 9 2.1 Allmänöversikt ............................................................................. 9 2.2 Regionalaöversikter ..................................................................... 13 3 Utrikeshandeln .............................................................................. 20 3.1 Exporten............................................................................................. .... 20 3.2 Importen............................................................................................ .... 24 3.3 Bytesbalansen ............................................................................... .... 26 4 Industrin............................................................................................ .... 28 4.1 Produktion,produktivitet och sysselsättning .......................... 28 4.2 Lönsamhetsutveckling ................................................................. 30 5 Arbetsmarknaden .......................................................................... .... 33 5.1 Sysselsättning .............................................................................. .... 33 5.2 Medelarbetstidoch sysselsällning i timmar .............................. .... 36 5.3 Utbudet avarbetskraft .................................................................. 37 5.4 Arbetslöshet .................................................................................. 38 6 Löneroch priser ............................................................................. 41 6.1 Löner ................................................................................................. ..... 41 6.2 Priser.................................................................................................. .... 42 7 Hushållens ekonomi och prival konsumtion ............................ .... 46 7.1 Hushållensdisponibla inkomster ............................................... 46 7.2 Privatkonsumtion och sparande ............................................... 49 8 Investeringar .................................................................................. 53 8.1 Inledning............................................................................................ 53 8.2 Näringslivet .................................................................................... 53 8.3 Bostadsinvesteringaroch offentliga investeringar ................. .... 57 8.4 Byggverksamhet ........................................................................... .... 58 8.5 Lagerinvesteringar ....................................................................... .... 59 9 Den offenfliga verksamheten ...................................................... ..... 61 9.1 Dentotala offentliga sektorn och samhällsekonomin ............. ..... 61 9.2 Staten................................................................................................. .... 63 9.3 Socialförsäkringssektorn ............................................................. .... 66 9.4 Kommunerna .................................................................................. .... 68 10 Kreditmarknaden ........................................................................... 71 10.1 Internationellutveckling .............................................................. ..... 71 10.2 Ränteutvecklingoch valutaflöde ............................................... .... 73 10.3 Utlåningoch utlåningsräntor ....................................................... .... 74 10.4 Placeringspliktensavskaffande .................................................. .... 78 NorstecitsTryckeri, 1987 79 1986/87: lOO Riksrevisionsverketsinkomstberäkning för /88 Enligt () instruktionskall RRV till regeringen lämna en beräkning av statsbudgetensinkomster för det kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkningi budgetproposi-fionen. RRV redovisar i dennaskrivelse förslag lill beräkning av siatsbudgetens inkomster för budgetårel1987/88. Beräkningarna har gjorts för varje inkomsttitel för sig. I anslutningtill beräkningarna har bedömningar gjorts även av det väntade utfallet /87. Underlag för beräkningarna har hämtats från berördamyndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter frånRRVs taxeringsstatistiska undersökning och akliebolagsenkäl ulnyttjats.Underlaget till RRVs taxeringsstalisliska undersökning utgör ett urval av23000 personers självdeklarationer. I här presenterade beräkningar ingårresultat baserade på undersökningen för . Inledningsvis presenterasen sammanfattning av beräkningsresultaten. 1 den återstående delen redovisasförutsättningar, antaganden och beräkningsresultat för de olikainkomsttitlarna. Inkomsterna på statsbudgeten budgetåren 1983/84-1985/86framgår av bilaga A. För att underiätta en jämförelse med prognoserna i denprehminära nationalbudgeten presenteras i bilaga B beräkningsresultatenkalenderårsvis för . Den av RRV utgivnaInkomstliggaren för /87 kan användas som komplement till RRVsinkomstberäkning. Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vad deolika inkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Beslut i detta ärende harfattats av generaldirektören i närvaro av avdelningschefen ,revisionsdirektören , avdelningsdirektören , byrådirektörernaAronsson och Rahmn, förste revisorn , byråassistenten ,assistenten samt avdelningsdirektören , föredragande. 1 1986/87. ISammanfattning Prop-1986/87: loo RRVs förslag till beräkning av statsbudgetens inkomsterunder /88 och den nu gjorda prognosen av inkomsterna under /87 har ulförtsunder antagande om oförändrad ekonomisk politik. Förändringar av ekonomisk-politiskkaraktär har beakiats i de fall del föreligger beslut av statsmakterna eller förslag däromhar lagts fram av regeringen i propositioner offentliggjorda före den 24 november 1986.Till grundför beräkningen ligger bl. a. följande förutsättningar: - Införandeav särskild skatteutjämningsavgift för . - Förändringari den statliga bostadslåneräntan - Förändringari reglerna för inkomstskatten - Höjningav ATP-avgiften för - Ändradvärdering av akiier vid kapitalbeskattning - Höjningav vissa energiskatter - Höjningav skatterna på alkoholdrycker och tobak Förutom dessainstitutionella förutsättningar är bedömningen av konjunkturutvecklingenbetydelsefull för beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning avdet ekonomiska läget som presenterades i 1986har tillsammans med regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen iskrivelse från (1986/87: 33) utgjort det huvudsakligaunderlaget för antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV harockså haftkontakter med under det där pågående arbetet med den preliminäranationalbudgeten för . Pä grundval härav har RRV valt att utgå från följande antaganden förberäkningarna: Följande antaganden ligger tillgrund för RRVs beräkningar: Konsumentprisindex, årsmedeltal' Privat konsumtion, volym' Basbelopp, kr. Basenhet, kr. ' Procentuell förändring från föregående år En av RRV genomfördenkätundersökning till 2500 svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsbolag ligger även till grund för beräkningen av juridiska personers skatter. I denna enkät har detbl.a. framkommit att skatteunderlagetför juridiska personer beräknas öka med mellan åren 1985 och1986. En specifikation av RRVs beräkningar avstatsbudgetens inkomster under budgetåren1986/87 och 1987/88 framgår av tabell 3. statsbudgetens totala inkomster budgetåren1986/87 och 1987/88 Enligt de nu redovisade beräkningarna uppgårstatsbudgetens inkomster /87 till 296 214 milj. kr. Det är 21114 milj. kr. eller mer än utfallet för /86. Utvecklingstaktenför siatsbudgetens inkomster blir därmed något högre mellan budgetåren 1985/86och 1986/87 än den varit mellan tidigare budgetår. Prop.1986/87: 100 Bil. Statsbudgetens inkomster /88. Procentav totala inkomsterna. r-, , *, . \ \ \ , 'p\ ./'. \ \ '*. \': s *-. ', ' \''-'".*. \ \ \ \' Fysiska och juridiska personersinkomstskatt 21,9 . .V/.'. "AV,VjV, (AV.V.yAV.W Prognos budgetaret 1987/88 299 567 milj.kr. Skatt pä varor och tjänster exkl. mervärdesskatt övriga inkomster 16,8 ; För /88beräknas statsbudgetens inkomster till 300292 milj. kr. Ökningen i förhållandetill /87 blir 4078 milj. kr. vilket motsvarar 1,i ökningstakt. Några engångseffekter avstörre betydelse och som påverkar utvecklingstakten mellan åren finns inte. Denberäknade ökningstakten av inkomsterna på statsbudgeten mellan budgetåren1986/87 och 1987/88 blir därmed denlägsta ökningstakt som varil sedan den nya indelningen av siatsbudgetensinkomster genomfördes fr.o.m. /81. De beräknade förändringarna av inkomsterna påstatsbudgeten på 21 114 resp. 4078 milj. kr. mellan resp.budgetår har delats upp i tabell 1 på några av de intressantaste inkomsttitlarna. \ 1986/87. Nr /OO.Bilaga /.2 Förändringar mellan budgetåren 1985/86-1986/87och 1986/87-1987/88 Prop. 1986/87: 100 (miljarderkr.) gj| [2 1985/86 till 1986/87 till -0,7 + l.\ Skatt pä sprit, vin. -3,4 -0,7 -0,7 -2,0 -0,9 -1-21,1 Förändringarna kanäven delas upp i tre komponenter som redovisas i nedanstående tablå. En avkomponenterna är de olika antaganden om den ekonomiska utvecklingen som ligger till grund förberäkningarna. En annan är de föreslagna förändringarna i de lagar och deregelsystem som påverkar statens inkomster och utgifter. En tredje komponent benämnd Övrigt innehållerbl. a. förändrade beräkningsmetoder och redovisningsförändringar m. m.Uppdelningen på dessa komponenter kan inte göras på ett entydigt sätt,men på aggregerad nivå ger sammanställningen ändå en bild av orsakerna tillförändringarna av statsbudgetens inkomster mellan budgetåren. 1985/86-1986/87 1986/87- 1987/88 Den allmänna ekonomiska utvecklingen Skatte-, avgifts- och ränteförändringar Övrigt 7,5 -2,6 -0,8 Förändringar orsakade av den allmännaekonomiska utvecklingen på 11,2 resp. 7,5miljarder kr. består av ökade skatte- och avgiftsinkomster genom utvecklingen av löner, priser och privatkonsumtion etc. Av tablån framgår attskatte-, avgifts- och ränteförändringar orsakar en nettoökning på . mellan budgetåren 1985/86 och1986/87. Av denna ökning svararhöjningen av bostadslåneräntan och omsättningsskatten på aktier för ca . Vidaie beräknasden nya fastighetsskatten ochskatteutjämningsavgiften ge ett tillskott på ca 2,9 resp. . budgetåret1986/87. Skatte-, avgifts-och ränteförändringar mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88 bidrar meden negaliv nettopost till inkomstförändringarna mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Sänkningen avden stadiga bostadslåne- Prop. 1986/87: 100 räntan bidrar till att räntoroch återbetalningar av lån minskar med ca5 Bil. Höjningenav fastighetsskatten och arbetsmarknadsavgiften innebär en förstärkning på 1,0 resp. . för /88. Den föreslagna höjningenav skatten på alkoholdrycker och tobak ökar inkomsterna med 0,7 miljarder /88. I det följande redogörsytterligare för de större förändringarna i de beräknade inkomsterna mellanbudgetåren 1986/87 och 1987/88. Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse beräknas öka med 2516milj. mellan budgetåren1985/86 och 1986/87. En av orsakerna till ökningen av skatteinkomsterna är attposten preliminärskatt ökar med mellan budgetåren, vilket är mer änlönesummeutvecklingen. Detta beror i sin tur på förhållandevis småskattesänkningar jämfört med . Tidsprofilen i deantagna lönesummeökningarna gör med gällande regler förkommunalskatleutbetalningarna att dessa blir förhållandevis höga budgetåren1986/87 och 1987/88, trots att kommunernas förskott reducerats åren 1987 och1988. Vid beräkningen av preliminärskatterna för har RRV antagit attden kommunala medelutdebiteringen ökar med . För /88beräknas titeln fysiska personersinkomstskatter till 45 168 milj. kr. Det är en minskning med 695 milj. kr. Tillgrund för beräkningarna av fysiska personers inkomstskatter ligger bl.a. regeländringarna i skatteskalor m. m. Dessutom införs ett statligt grundavdragpå . Det kommunala grundavdraget höjs från 7500kr. Den s.k. basenheten i skatteskalan höjs från 7 800kr. ochden s.k. brytpunkten för tilläggsbelopp höjs från 124800kr. fill 135000kr.Dessutom upphör garantibeskattningen . De statsfinansiellakonsekvenserna av regeländringarna 1987 beräknar RRV total skattesänkning på ca4,. RRV beräknar attpreliminärskatterna ökar mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88.Utbetalningarna till kommunerna ökardock , varför nettot på titelnblir lägre än 1986/87. Nettot påjuridiska personers skaller beräknasminska med 574milj.kr. mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. På inkomsttiteln beräknas inkoms terna öka med 1 726 milj. kr. och utgifterna beräknas öka med 2 299 milj. kr. Ökningen av inkomsterna beror främst på att de preliminärt debiterade B-skatterna ökar till följd av att den slutliga skatten ökar resp. jämfört med resp. 1984, Ökningen av den slutliga skatten beror till största delen på fastighetsskattens och vinstdel- ningsskaltens införande. Utgifterna ökar beroende på att omföringarna och utbetalningarna ökar från titeln. /87 omförs skat ter och avgifter bl.a. fastighetsskatten som beräknas till 2500milj.kr. Vidare utbetalas vinstdelningsskatten vilkenberäknas tiU 2000milj.kr. Prop.1986/87: 100 /87 beräknas titelni juridiska personersinkomstskatt till Bil. 1.2 15 277 milj. kr. Mellan budgetåren 1986/87och 1987/88 beräknas nettot på juridiska personers skatter öka med 2 149 milj.kr. Inkomsterna på titeln ökar med 3193 milj. kr. Ökningen beror bl. a. på att det statliga skatteunderlaget 1986beräknas öka jämfört med enligt RRVs s. k. bolagsenkät.Dessutom ökar fastighetsskatten med ca500milj. och vinstdelningsskattenmed 1 300 milj. kr. Därmed kommer den slutligaskatten att öka 1986 i förhållande tillår 1985. Ökningen av den slutliga skatten är 1986 påverkar preliminärtdebiterade B-skatl. Effeklen av alt den slutliga skatten beräknas öka både åren1985 och 1986 blir då att den preliminära B-skatten beräknas öka med nära 5miljarder kr. Det höga preliminäruttaget beräknas minska fyllnadsinbetalningarnamed ca 1,5 milj. kr. Även den överskjutande skatten och den kvarstående skattenberäknas minska något jämfört med /87. Utgifterna på titelnberäknas öka med I 044milj. från /87 till 1987/88. Dennaökning beror till största delen påomföringar av fastighetsskatt och utbetalningar av \instdelningsskattfrån /88 beräknas titelnjuridiska personers inkomstskatt till 17426milj. Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifternaberäknas öka med . mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Denkassamässiga ökningen mellan budgetåren är emellertid inte lika stor som den redovisade.Inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto har i bokslutet för budgetåret1985/86 belastats med korrigeringar från tidigare budgetår, vilket innebär attsumma inkomster för de lagstadgade socialavgifterna är redovisade till ettlägre belopp än vad som kassamässigt har fiutit in till statsbudgeten. Om en korrigeringgörs av dessa icke kassamässiga transaktioner blir ökningen mellan budgetåren1985/86 och 1986/87 ca4,, vilket motsvarar ca7,i /87 beräknas inkomsterna från lagstadgade socialavgifter till 57 154milj. förinkomsterna från socialavgifterna mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88beräknas bli ca5,, vdket motsvarar . Den lägreutvecklingstakten mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88 förklaras av det lägreanlagande som gjorts för lönesummeutvecklingen jämförtmed utvecklingen . Den beslutade höjningen avarbetsmarknadsavgiften till 2,fr. o. m. den Ijanuari 1987, ger ett inkomstiillskotl på statsbudgeten på ca 1,7 miljarder kr.för /88. /88 beräknas inkomsterna frånlagstadgade socialavgifter till 60260 milj. kr. Höjningen av ATP-avgiftenfrån samma datum ger AP-fonderna ett inkomsttillskott på ca . Dessa inkoms ter påverkar inte statsbudgetens inkomster, eftersom inkomsterna utbeta- 6 las direkt till de allmänna pensionsfonderna. Skallpå egendom Prop. Fr.o.m. infördes en statligfastighetsskatt. upphörde den s. k. hyreshusavgiften som år 1984uppgick till ca . Denskatt som redovisas på statsbudgeten /87 är fastighetsskattenför . Den beräknas tillca3,9miljarder kr. betalas av fysiska personer.Eftersom fastighetsskatten trappas upp beräknas inkomsterna på titeln öka med ca . Den I juli 1986fördubblades omsättningsskatten på värdepapper. Med nuvarande kurs- ochomsättningsutveckling på fondbörsen som grund beräknar RRV att skatten påvärdepapper uppgår fill . /87 och till3,4miljarder kr. budgetårel 1987/88. Skatt på varor och tjänster Inkomsten av mervärdeskalt, som netto är denstörsta inkomsttiteln på statsbudgeten, uppgick till 63 524 milj. kr budgetåret1985/86. För budgetåren 1986/87 och 1987/88 beräknas nu inkomslerna till 66800 milj. kr. resp. 71 000 milj. kr. Inkomstökningarna beror på antagande omatt beskattningsunderlaget för mervärdeskatt ökar. Det är främst antagande omutvecklingen av privat konsumtion i löpande pris som påverkarbeskatlnings-underiaget. Som har nämnts antar RRV att den privatakonsumtionen i löpande priser ökar med 7,4%år 1986, 6,och med 3,. Inkomsterna avenergiskatt beräknas öka med 561 milj.kr. mellan budgetåren 1985/86 och1986/87 och med I lOOmilj.kr. mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. För bådabudgetåren förklaras ökningen till helt övervägande del av den skattehöjningför bl. a. oljor och kol som träder i kraft . Inkomsterna på titeln energiskatt beräknas till 11600milj. för /87 och till 12 700milj. för budgetåret1987/88. Skatterna påalkoholdrycker och tobak höjdes senast . Regeringen föreslår nuhöjningar av skatten på alkoholdrycker den (prop. 1986/87:66).För spritdrycker innebär det att procentavgiften höjs från 56%i fiU och förvin från lill ). Vidare höjs skallen på starköl med per litertill 7: . Sammantaget beräknas skatteökningarna ökainkomsterna med drygt lOOmilj. 1986/87 och med ca500milj. 1987/88.Hänsyn har då tagits till att konsumtionen sjunker till följd av skattehöjningarna.De totala inkomsterna av skatt på sprit, vin och malt- och läskedrycker uppgicktill 8791 milj. kr. för /86. TUl följd av ökad konsumtionhitfills /87 och förslag om höjd skatt beräknas nu inkomsterna till9290milj.kr. 1986/87. För /88 får skattehöjningarna full effektoch inkomsterna ökar till 9710milj.kr. Regeringen föreslår ocksåen höjning av tobaksskatten . Bl.a. föreslås att skatten påcigarretter höjs med 4öre per st. Till följd härav beräknas inkomsterna öka medca lOOmilj. 1986/87och med drygt 200 milj. kr. Med hänsyn tagen Prop.1986/87: 100 till skattehöjningen och dess effekt på konsumtionen beräknasinkomster- Bil. 1.2 na till 4050milj.kr. Det är 115milj.kr. mer än utfallet /86. /88 ökar inkomsterna till4300milj. enär skattehöjningen ger en helårseffekt. Ränteinkomsterna minskar med ca27%, vilketmotsvarar . mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Ökningenförklaras helt av att bostadslåneräntan kommer att justeras ned lill 9,föråren 1987 och 1988, dvs. Ränteinkomsternaberäknas fiU I3 379milj.kr. för /87 och tUl 9769milj.kr. Återbetalningar av lånminskar med ca . mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Deosedvanligt höga återbetalningarna under /87 beror på attinlösen av bostadslån görs i högre utsträckning än normalt till följd av denstora diskrepansen mellan den statliga bostadslåneräntan och övriga räntor.Sänkningen av bostadslåneräntan medför atl återbetalningarnaberäknas återgå till en mer normal nivå. Inkomsterna från återbetalningar avlån beräknas fill 6887 milj. kr. för /87 och till 4927 milj. kr.för /88. En detaljerad redovisningav beräkningsresultaten finns publicerad i RRVs inkomstberäkningsrapport (Dnr1986:884) För atl påvisa vilken stor betydelse antagandetom utvecklingen av lönesumma och privat konsumtion har på statsbudgetensinkomster har RRV utfört en grov känslighetskalkyl. Av nedanstående tablåframgår att en ökning av utvecklingen för lönesumman medytterligare en procentenhet i kombination med en ytterligare procentenhetsökning av den privata konsumtionen ceteris paribus i löpande priser ger 2,8miljarder kr. i tillskott till statsbudgetens inkomster. Förändrad ut- Effekt pä stats- 1987 komster1987/88 Privat konsumtion i löpandepriser -i- 500 Det bör särskilt påpekasatt det inte går att direkt applicera detta resultat på förändringar avutvecklingstakten 1986. Detta främst beroende på att dekassamässiga flödena, exempelvis kommunalskatleutbetalningarna, sker med enviss kalendarisk eftersläpning. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster Prop. På de flesta inkomsttitlar pa statsbudgetenredovisas endast inkomster. ett mindre antal titlar redovisas även utgifter.För dessa titlar sker ennettoredovisning, dvs. saldot av inkomster och utgifter tas upp på statsbudgetensinkomstsida. 1 tabell 2 görs en sammanställning av bruttobeloppen budgetåren1985/86, 1986/87 och 1987/88. 1 RRVs prognosarbete ingår att bedömautvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomster som utgifter. En närmareredovisning av dessa belopp finns i beskrivningen av resp. inkomsttitel. Av tabell 2 framgår attbruttoinkomsterna för /88 beräknas uppgå till 634,8 miljarderkr.