prop · GA0316 · 1986-12-31 00:00:00 — En annan utgångspunki för kriliken mot gällandeordning har varit att reglerna för vem som skall betala arbetsgivaravgifterföranleder en stor mängd situationer där företag och enskilda personer på mereller mindre goda grunder utgått ifrån att de inte varit skyldiga att göraavdrag för preliminär A-skatl eller atl betala arbetsgivaravgifter för utgivenersättning. Reglerna om arbets- givaravgifter har lell lill särskilda problemifråga om ufländska arbetsgivare. När sedan ansvar i dessa hänseenden görsgällande genom myndighetsåtgärder, ofta långt efter det ersättningen betalatsut, kan de ekonomiska konsekvenserna bli förödande för de enskilda. Utredningenhar inriktat sitl arbete på en reform av begränsad omfattning. Utgångspunktenhar varil alt man genom relativt små ändringar i de materiella reglerna kankomma fill rätta med de mer allvarliga problemen. En strävan har varit att degrupper för vilka arbetsgivaravgifter betalas resp. som betalar egenavgiftskall vara oförändrade. Utredningen har sökl åsladkomma bättre samordningmellan skyldighel att göra avdrag för preliminär skatl och att betalaarbetsgivaravgifter. 1 samband därmed har eftersträvats enklare och klarareregler för avgiftsskyldigheten och ökad möjlighet alt förulse vem som kommeratt påföras avgift. Motbakgrund av det nu anförda har ulredningen undersökt möjligheter na att knyta an skyldigheten all beiala arbelsgivaravgifter lill något för- j- hållandesom lätl kan konstateras av de berörda parterna, dvs. den som vill Prop.1986/87:16 ha ett arbete utfört och den som skall utföra arbetet. Deltaförhållande bör också kunna konstateras av parterna redan då avtalel mellan demingås. Det har varit naturligt alt knyta an avgiftsskyldigheten till enregistrering av det slag som förekommer i samband med utfärdande av B-skattesedel och mervärdebeskattningen. Förslaget bygger på att man låter denbefintliga registreringen inom skattesystemet ligga till grund förrättsverkningar i fråga om skyldigheten att betala egenavgifter. Härtill kommerkomplelterande regler för atl få smidighet och anpassning till förhållandena idet enskilda fallet. Reglerna gäller främst fysiska personer som åtar sigarbete och själva utför detta. Enfysisk person som är registrerad för betalning av preliminär B-skatt och redovisningav mervärdeskatl skall i det centrala skatteregislret automatiskt få ensärskild s.k. företagarregistrering. Sådan registrering kan också ske efteransökan. Förutsättningen är att sökanden har B-skattesedel och kan antas kommaatt förvärva en inte obetydlig inkomst av rörelse. Registrering efter ansökansker efter beslut av den lokala skatlemyndighelen. Den som blir företagarregislreradfår ett bevis om detta genom att uppgifl om registreringen anges på detskattekort som är fogat vid hans B-skaltesedel. Den lokala skattemyndighetensbeslut angående registrering får överklagas fill vars beslut fåröverklagas hos länsrätten som sista insians. Registreringsförfarandetär inte tvingande. Den som är registrerad - det mä vara automatiskt eller efteransökan - blir avregistrerad om han begär det. Reglerna om företagarregistreringföreslås intagna i en särskild lag. Företagarregistreringenär inte resultatet av någon samköming av olika personregisler. Den innebär istället att man utnyttjar befintliga uppgifter om B-skatt och mervärdeskatleregistreringi de centrala och regionala skalleregistren. Dessa uppgifter är offentliga. Ifråga om verkningarna av företagarregistreringen gäller att skatleavdrag aldrigkan komma i fråga för den som är registrerad. Delta följer redan av att denregistrerade alllid har B-skattesedel. Vidare följer som huvudregel attarbetsgivaravgifter inte skall betalas för en ersättning som utges till den somär registrerad. Regler av denna innebörd har tagils in i socialavgiftslagenoch lagen om allmän försäkring. För att en registrering skall få den angivna effekleni fråga om avgiftsskyldigheten krävs att den föreligger när parterna träffaröverenskommelse om arbetets utförande. Systemelinnebär sålunda att den som uppdrar elt arbete åt en registrerad fysisk person inlebehöver riskera att i efterhand bli ålagd betalningsskyldighet för källskatteller arbetsgivaravgifter. Den registerade blir vidare skyldig att redovisaersättningen som underlag för beräkning av egenavgifter. Den registrerade blirsålunda genom själva registreringen skyldig att beiala egenavgifter och dettaoberoende av om han i det särskilda fallet har ulfört arbelel som arbetstagareeller i egenskap av rörelseidkare. Fråndenna huvudregel finns möjlighet att göra undanlag för atl systemet skall bli smidigl och kunna anpassas till vad som kan vara lämpligt i det sär- 67 Ett sådantfall är då parterna kommer överens om att arbetsgi- Prop. 1986/87:16 varavgiflerskall betalas för en ersättning som annars skulle ha föranlett egenavgifter,dvs. då s.k. likställighetsavtal föreligger. Denna överenskommelse skallbeaktas i fråga om avgiftsskyldigheten. Möjligheternatill undantag gäller vidare de fall då en företagarregislrerad person driverexempelvis en handelsrörelse och avser att vid sidan av denna ta en fastanställning. Det kan då av olika skäl vara önskvärt att arbetsgivaren fåriaktta samma skyldigheter mot den registrerade som mol sina övriga anställda.Om den regisirerade inte har något egentligt behov av sin registrering somföretagare, kan hon eller han begära avregistrering. Arbetsgivaren blir dåskyldig att betala arbetsgivaravgifter. Om arbetsgivaren och den registreradeinte är ense om var avgiftsskyldigheten bör ligga, kan var och en påkallabeslut av lokal skattemyndighet om att arbetsgivaravgifter skall betalas förersättningen (lönen). Enligt utredningens förslag får därför lokal skattemyndighet,om särskilda skäl föreligger, besluta atl tjänsteinkomsten skall uigöraunderlag för beräkning av arbetsgivaravgifter. Etl sådant beslut skall iakttasav arbetsgivaren i fråga om lön som endast avser tid efter den dag då han fickdel av beslutet. Denföreslagna ordningen skapar klarhet om avgiftsskyldigheten i de fall arbete uppdrasåt en fysisk person som är företagarregislrerad. I de fall företagarregistreringsaknas kan osäkerhel om avgifisskyldigheten forlfarande uppkomma. En möjlighettill förhandsbesked införs därför. Lokal skattemyndighet skall på gemensamframställning av parterna meddela förhandsbesked huruvida ersättningen förarbetet skall föranleda arbetsgivaravgifter eller egenavgifter. Myndighelensbeslut får överklagas hos länsrätten som är sista instans. förslag öppnas också möjlighet att efterge arbetsgivaravgifter ivissa fall. Har den som uppdragit ett arbete haft verkligt bärande skäl för atluppfatta den som åtagit sig och utfört arbetet som företagarregislrerad vidingåendet av arbetsuppdraget, trots att någon sådan registrering inteförelegat, får arbetsgivaravgifterna sålunda helt efterges. Möjlighet filleftergift finns också när det gäller de s.k. mellanmansfallen. Här avses situationerdå någon uppdrar ett arbete åt en juridisk person eller en företa-garregisteradfysisk person som inte själv utför arbetet. I dessa fall kan betalningsskyldighetför arbetsgivaravgifter och källskatter föreligga för den som uppdragit arbetetom de personer som faktiskt utfört detta skall anses ha varit anställda hosdenne. Arbetsgivaravgifter får i sådana fall efterges om uppdragsgivaren varkeninsett eller skäligen bort inse all arbetet utfördes under sädana förhållandenoch på sådana villkor atl han var att anse som arbetsgivare för den eller demsom utförde arbetet. När förutsättningar för eftergift av arbetsgivaravgifterföreligger skall den som uppdragil arbetet inte heller göras ansvarig på grundav underlåtenhet att göra skatleavdrag. Möjligheternaför arbetsgivare att få betalningsanstånd vidgas. Om en arbetsgivareöverklagar ett beslut genom vilket han ålagts ansvar för arbelsav-gifter, kanlänsstyrelsen f.n. medge anstånd med betalningen helt eller delvis omsynnerliga skäl föreligger. En motsvarande anslåndsregel föreslås nu i fråga omarbeisgivares betalningsskyldighet på grund av all han inte gjort föreskrivetskatteavdrag. Särskilda problem i frågaom arbelsgivaravgifterna föreligger när etl arbe- Prop. 1986/87:16 te ulförsi av en här bosall arbelslagare åt en utländsk arbetsgivare utan fastdriftställe här i landet. Parlerna får en vidgad möjlighel att avtala om avgifisskyldigheten.De kan Iräffa avtal om att egenavgifter skall betalas för ersättningen. Utdrag ur remissammanställning över Socialavgiftsutredningensbetänkande (Ds S 1985:1) Företagarregistrering - klarare regler för socialavgifter. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av (),datainspektionen, kammarrätten i , statskontoret, (), (), slafistiska centralbyrån (SCB), försäkringsöverdomstolen(FÖD), länsrätten i , försäkringsrätten för (FRM),länsstyrelserna i , , , och ochVästerbottens län. , ,i (LO), (),Centralorganisationen /SR, (), () SHIO-Familjeföretagen, industriförbund.Kooperativa Förbundet (), , ,(), , . (Ju1984:08) har avstått från atl yllra sig. Dessutomhar yttranden inkommit från Företagens Uppgiftslämnardelegation, () och Svenska Franchiseföreningen.SAF och har avgivit ett gemensamt yttrande.Länsstyrelserna har bifogat yttranden som de har hämtat från några lokalaskattemyndigheter. FKF har bifogat yttranden från några allmännaförsäkringskassor. Socialavgiftsutredningensbetänkande Företagarregistrering - klarare regler för socialavgifter har fått ett i huvudsak positivt moltagande av remissinstan serna. De allra flesta instämmer i grundtankarna i förslaget, nämligen att skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter bör anknytas till något förhållan de som lätt kan konstateras av parterna redan då avtalet mellan dem ingås. Många remissinstanser ser utredningsförslaget som ett sleg i rätt riklning men efterlyser en mer genomgripande översyn av reglerna på skatte- och av giftsområdet. Flera av de tillstyrkande remissinstanserna har dock invänd ningar mol delar av utredningens förslag. Dessa invändningar avser framför allt utredningens förslag om grunderna för företagarregistrering. Remissin stanserna har i stort sett enhälligt tillstyrkt utredningens förslag i vad detgäl ler förutsättningarna för en automatisk företagarregistrering. Utredningens förslag all möjligheterna till företagarregistrering i övrigl skall begränsashar däremot rönt kritik från åtskilliga remissinstanser. En sådan ordning bedöms ' 70 som alldeles för snäv. förslag har också invänts all svårig- Prop. heterna att med ledning avnuvarande bestämmelser avgöra om skyldighet att göra skatteavdrag ochbetala arbetsgivaravgifter föreligger eller inte kommer all kvarslå i eninte obelydlig utsträckning. Det har därvid pekats på att nu gällande reglerför dessa åligganden alltjämt blir tillämpliga i de fall dä uppdragel ges till enicke företagarregislrerad och att möjligheterna lill en registrering är alltförbegränsade i utredningsförslaget. Statskontoret,FRM, länsstyrelserna i Göleborgs och län. ,, , /SR, , och tillslyrker. RFVanser alt ett genomförande av förslagen om företagarregistrering, förhandsbeskedoch eftergift av arbetsgivaravgifter medför klarare regler för fastställande avarbetsgivaransvar och ökar rättssäkerheten. RSVställer sig positivt till förslaget om företagarregistrering för fysiskapersoner. SHIO-Familjeförelagen är positiv till huvudpunkterna i förslaget. FÖDanser alt förslagen om företagarregistrering och förhandsbesked är steg i rättriktning. SAFoch anser att förslagel ökar möjligheternaatt i förväg bedöma var avgiftsskyldigheten skall ligga och anser därför attförslaget är ett steg i rätt riktning. Länsrätten i Siockholms län uttryckersig på liknande sätt och lillstyrker med några få invändningar. Länsstyrelseni Siockholms län ser mycket positivt på att ett förslag som syftar till ökadklarhet i avgiftsfrågor har lagts fram. Länsstyrelseni län år positiv till förslaget om företagarregistrering. Länsstyrelsernai och Väslerboliens lån tillstyrker i princip. TCO instämmer i stort iutredningsförslaget men anser att förslaget innebär en försämring för vissakategorier av anställda. F/CF tillstyrker förslaget om företagarregistreringmen menar att generella undantag från registreringen inle bör finnas. KFanser att förslaget är långtifrån heltäckande. Kammarrätieni anser att utredningen inte har tagit upp själva grundproblemet utan- i linje med direktiven - nöjt sig med att skapa en "Irolleriformel"som dock avser endast fysiska personer. Kammarrälten anser att ytterligareutredning behövs med inriktning på att få en mer heltäckande och i övrigtändamålsenlig ordning fill stånd. I första hand bör frågan om en definition avarbetslagar/arbetsgivarbegreppen ägnas uppmärksamhet. Kammarrätten förordardock all förslaget godtas som ett provisorium i avbidan på en bättre lösning.LRF ser förslaget som en tillfällig nödlösning. Svenska Handelskammarförbundetanser att vissa delar av förslaget kan genomföras i avvaktan på en mergenomgripande reformering. Företagens Uppgiftslämnardelegation anser attförslaget måste arbetas om på väsenlliga punkter. KLYS förordar ytterligareutredning och att man i avvakian på atl en sådan avslutas inför möjlighet fillförhandsbesked och eftergift i vissa fall. 2Grunderna för företagarregistrering Prop. Kammarrätteni anser att man kommer en bit på väg när det gäller atl förenklasystemet, om juridiska personer - i vart fall aktiebolag och ekonomiskaföreningar - likställs med företagarregistrerade fysiska personer. Skyldighetenatt betala arbelsgivaravgifter för dem som utfört arbetet kommer då alltid attåvila den juridiska personen. RRV anser att den föreslagna reformen kan kommaatt påverka konkurrenssituationen mellan företagarregistrerade och icke-förelagarregistrerade.Företagarregistreringen kan sålunda bli ett akfivt konkurrensmedel. RSVmenar att behovet av en företagarregistrering är störst för småföretagare somsaknar mer iögonenfallande kännetecken på rörelse, som egna anslällda, egenverksamhetslokal o.dyl. Om en kraftig höjning genomförs av beloppsgränsen förredovisningsskyldighet till mervärdeskatt, kommer många av dessa småföretagareinte att nå upp till den gränsen och blir aldrig automatiskt regisirerade. Omdessutom möjligheten till registrering efler ansökan görs beroende av en relafivthögt satt, fixerad inkomstgräns, undantas stora grupper av dem som vore bästbetjänta av en registrering som klarlägger deras status. Länsrätteni anser att reglerna för tilldelande av B-skattesedel kommeratt få ökad betydelse genom den rättsverkan en sådan skallesedel fårbeträffande socialavgifter och ansvarigheten för källskatl. Länsstyrelseni anser att för att uppfylla kravet på alt allmänheten enkeltoch säkert skall kunna förutse om avgiftsskyldighet föreligger krävs atl möjlighelentill företagarregistrering utvidgas till att även omfatta juridiska personer.Frånvaron av registrering av juridiska personer kan också innebära en sned konkurrenssituationtill förmån för fysiska personer. Länsstyrelseni län anför att det inte torde vara ovanligt att många som driverrörelse har A-skatt på grund av hög tjänsteinkomst. Detta gäller ofta personersom just bygger upp en rörelse. Sådana rörelser kan ha relativt selt storomsättning även om vinsten inte blir så hög. Länsstyrelsensi huvudinvändning mot förslaget gäller inte metodvalet utan denbegränsning i uppdragsgivares skyldighet att innehålla ersättningsbelopp endastför ej regisirerade uppdragstagare. konstaterar att det framlagdaförslaget inte innebär någon förstärkning av skattemyndigheternas möjlighet aftbeivra ekonomisk brottslighet. I stället anses förslaget ha inriktats på attundanröja det allmännas möjlighet att i efterhand och på grundval av fakfiskaförhållanden rikta betalningsanspråk mot uppdragsgivande företag. SACOISRanser att utredningens förslag inte är någon slutlig lösning. Bl.a. kvarstårproblem med delägare i aktiebolag och handelsbolag. LRFanser att den föreslagna företagarregistreringen minskar gränsdrag ningsproblemen men i de svåra skymningszonerna sprider den inget ljus. Detta visar att det är väsentligt och angelägel att se över hela regel komplexet. LRF anser att även jordbruk skall omfattas av möjligheterna atl ansöka om registrering. Ytterligare en grupp som borde omfattas är de som är registrerade för mervärdeskatl men inte har B-skattesedel. anser att genom all innehav av B-skal- Prop.1986/87:16 tesedel uppslälls som nödvändig förutsätlning för företagarregistreringutesluts nystartad rörelseverksamhet som bedrivs som bisyssla vid sidan om en anställning.Även en sådan rörelseidkare som är på väg all etablera sig som företagare, mensaknar B-skattesedel, kan i många fall sägas ha ett berättigat anspråk på altfå upplräda som "fullvärdig" företagare med därav följandeförpliktelser på avgiftsområdet. SAF och anser att densom är registrerad för mervärdeskatt, men har A-skaltesedel, borde efleransökan kunna få en företagarregistrering. SHIO-Familjeföretagenanser att förslaget kan få en konkurrenshämmande effekl, framför alll vidnyetablering då det är angeläget för de flesta att bli företagarregistrerade. SHIO-Familjeförelagenkonslalerar också atl konsekvenserna vid anlitande av bolag inte har blivitfullständigt utredda. KFanser alt om ell syslem med företagarregistrering införs bör det stå öppet föralla former av verksamhel. KF anser all även den som på grund av anslällninghar A-skatlesedel men bedriver en verksamhet vid sidan om skall ges möjlighelatt ansöka om företagarregistrering. anför atl en inte ovanlig form av nyetablering inom handeln äratt ett företag etableras parallellt med att en anslällning bibehålles underen övergångsfid. Denna nystartade företagare har då A-skatlesedel och hansnystartade företag skulle, enligt utredningsförslaget, inte berättiga lill företagarregistreging.Enligt förbundets mening måste förslagel arbetas om i dessa avseenden. framhåller alt del är särskilt viktigt alt slä vakt om nyföretagandel.Genom kravet på innehav av B-skattesedel kan det bli svårl för nya företagareatt erhålla företagarregistrering, vilket i sin tur kan skapa elableringsproblem.Förbundel anser vidare att juridiska personer bör likställas med företagarregistreradefysiska personer i socialavgiftshänseende. annat problem som inte finnersin lösning genom företagarregistrering är de s.k, mellanmansfallen, Förbundelanser att en bestämmelse bör införas om att juridiska och företagarregistreradefysiska personer alltid skall anses som arbelsgivare för den eller de som utförarbetet. anser, om lagstifining genomförs, atl det är nödvändigt all medgeregistrering inte endasl av fysiska personer utan också av aktiebolag. framför den åsikten att det möjligen är slörre våld ännöden kräver att låta registreringen omfalta också juridiska personer. Istället borde övervägas att föreskriva alt belalning till en juridisk person alltidbefriar utbetalaren från skyldighet att erlägga mottagarens skatter ochavgifter. FöretagensUppgiftslämnardelegation pekar på atl förslagets konsekvenser ställer höga kravpå hur rätten till B-skattesedel är formulerad. Enligt delegationen blir en B-skattesedelnärmast att betrakta som ett fillstånd atl bedriva självständig rörelse, etlslags näringstillstånd. KLYSanser all företagarregistrering kan innebära en snedvridning av konkurrensförhållandenapå så sätt atl det kan komma att bli svårare för icke-registrerade att blianlitade. 1986/87; 16 RFVpåpekar att verket tidigare i ett flertal remissvar föreslagil införandet avförhandsbesked. Kammarrätteni Siockholm anser att det är en fördel att förhandsbesked skall kunna inhämtas.Tillräckliga skäl föreligger dock inte, enligl kammarrätten, för atl engemensam ansökan skall krävas även om en sådan med hänsyn tillsnabbhetsaspekten ofta torde vara att föredra. Länsstyrelseni framhåller atl förslagel om förhandsbesked är ett bra ochsedan länge efterfrågat förslag. påpekar att det saknas enuttrycklig beslämmelse i lagförslaget huruvida förhandsbeskedet är bindande. Länsstyrelsernai samt anser atl förslaget om förhandsbeskedär mofiverat. i påpekar att enkla och klara reglerbör eftersträvas så att inte de lokala skaltemyndighelerna får för stor arbetsbördamed lång handläggningslid som följd. SACOISRanser också att utredningen tillgodosett ett gammalt och angeläget önskemålgenom förslaget om förhandsbesked, vilkel innebär en väsentlig höjning avrättssäkerheten för den enskilde. LRFanser att det i och för sig är positivt med en möjlighet att få förhandsbeskedmen utgår ifrån alt det kommer alt ta att avgöra ansökningar omförhandsbesked. Båda parterna är inte heller alltid från början medvetna om attproblem kan uppkomma. LRF anser att ansökan borde kunna inges även efter detatt avtal träffats om arbetets utförande. Vidare borde var och en av parternasjälvständigt kunna begära förhandsbesked. SAFoch Industriförbundframför Uknande åsikter. tillstyrker förslaget om förhandsbesked men framhåller atldet är nödvändigt alt besked kan erhållas snabbt, helst senast efteransökans ingivande. 4 Eftergift av arbetsgivaravgifter Kammarrätteni Siockholm anför bl.a. följande. Kammarrätten hyser slarka betänkligheter motatt elt "eftergiftsinstitut" införs isolerat på detta område ochframhåller vidare. "Utredningensförslag alt arbetsgivaravgifter i vissa fall skall kunna helt ef terges innebär en större nyhet än vad utredningen låter framkomma. Mot svarande möjlighet för beskattningsmyndighet och överinstanserna atl med ge eftergift förekommer på andra liåll inom skatte- och avgiftslagstiftningens område egentligen endast när det gäller sanktionsavgifter o.d. I ordinära sammanhang kan i övrigl befrielse endast medges av sociala och liknande skäl, t.ex. dödsbobefrielse för slutlig skatt, befrielse från vägtrafikskaltför den som är höggradigt invalidiserad samt eftergift av arvsskatt, när den som har fått ett arv e.d. avlider inom viss efter förvärvet. Möjlighet fill befrielse från inkomsi- eller förmögenhetsskatt förekommer endast i syf te att undvika dubbelbeskattning. Beträffande indirekta skatter ges möjlig het till befrielse när del föreligger synnerliga skäl. I dessa fall är delemeller tid endast regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer som får medge befrielse." Malerielllskulle bestämmelserna i och för sig säkerligen fylla en angelägen Prop.1986/87:16 funktion genom atl de ger en möjlighet atl rätla till de värsta olägenhelernaav en oformlig lagstiftning. Detla är emellertid inte något som är specifikt förlagstiftningen om socialavgifter utan gäller också övrig lagstifining inom skatte-och avgiftsområdet. Det finns alltså enligt kammarrättens mening goda skäl allinföra bestämmelser av sådant slag - en slags "omvänd generalklausul".Della gäller särskilt som det på del närliggande området uppbörd gäller att enarbelsgivare inte blir ansvarig för arbetstagarens skatt, om han har haflskälig anledning att underlåta atl göra avdrag för preliminär eller kvarståendeskatt. Det måste emellertid sättas i fråga om en sådan ordning bör införas iförevarande förhållandevis begränsade sammanhang. Naturligare synes vara attdet sker i samband med en översyn av skatte- och avgiftslagsliflningen i stort.Härvid bör övervägas om den även bör gälla inkomstskatter m.m. I sammanhangetbör ytterligare beaktas att, om en säkerhetsventil av detla slag öppnas, densäkert kommer att åberopas i slor utsträckning och således förorsaka en mängdnya besvärsärenden. Förslagetom eftergift har vidare motiverats av de olägenheter som kan uppstå dels närjuridiska personer anlitas liksom i fråga om medhjälparfal-len, dels i vissafall då den som har anlitats har åberopat etl ogiltigt eller förfalskatskattekort. Om avgiftsskyldigheten åläggs juridisk person och, såvitt gällermedhjälpare, företagarregislrerad fysisk person, ål vilken arbetet har uppdragits,torde behovet av eftergift inte längre kvarstå i de fallen. Om vidare enskriftlig bekräftelse om registrering utan svårighet kan inhämtas från lokalaskattemyndigheten minskar behovel av en säkerhetsventil även med avseende påfallen med ogiltiga skattekort.