prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligtförslaget skall jakten genomföras av särskilt utsedda jägare i den månjakträttsinnehavaren inle åtar sig atl bedriva den. Beredningen har inlenärmare redovisal hur detla skall lösas om ingen frivilligt åtar sig atlgenomföra jakten. förutsätier atl sådana frågor klarläggs itillämpningsföreskrifter. 3.7 i : Lagförslagets 8§ gerlänsstyrelsen möjlighet atl besluta om tvångsvis avskjutning för att undvikaskador eller olyckor. Det bör vara nalurligl all - innan etl sådanl beslulfallas och förhållandena så medger - vederbörande jakträttsinnehavare först gesmöjlighet att vidta skadeförebyggande åtgärder. 3.8 i : Förslagentillstyrkes. 3.9 Centralorganisationen /SR: /SR har ingelalt erinra mot den föreslagna bestämmelsen 8 § jaktlagen, varigenomlänsstyrelsen skall kunna besluta om jakt för att minska ell viltbeståndsstorlek, specielll om någon innebär allvarlig risk för skada. Dock börav lagtexten framgå atl fallvilt skall tillfalla jakträttsinnehavaren om detinte är kronans vill. 3.10-------------------------------------- JägarnasriksförbundLandsbygdens jägare: Beredningen tar uppde både akuta och långsikfiga samband som föreligger mellan en hårdexploateradmiljö och viltets i många avseenden försämrade levnadsbetingelser. Medanledning därav finns anledning atl överväga en fömyad översyn av gällandeersättningsregler för viltskador. Jaktenoch villvården måsle få en bäitre anpassning till viltskadorna än vadsom är fallel. Beredningens förslag atl begränsa ellerhell förbjuda jakl på mindre och medelslora jaktområden kommer alt förvärraförhållandet. Dessa orimliga och helt ogrundade förslag måste därför med allkraft avvisas. 3.11-------- (): LRF delar beredningens uppfatt ning atl jakt- och viltvård skall bedrivas så atl alllför individrika slammar undvikes.--- Felaktigaregleringar och begränsningar i jakten har i vissa fall medfört okontrollerbaraviltstammar som förorsakar oacceptabla skador inom jordoch skogsbruket. Detfinns exempel på vUlslammar förutom älg, såsom kronvilt, bäver, grävling, gäss,m.m. som medför betydande skador. Nuvarandeersättningssystem för viltskador är enligt LRF:s uppfattning oacceptabelt.- Nuvarandesystem för ersäitning av skador i gröda ledertill alllför hög självrisk och genom sin konstruktion lill för låg ersättningsnivå. Undersenare år har älgskadorna i skogen fått en oacceptabel omfattning både för enskilda och för samhället. --- Dennuvarande utvecklingen inger stor oro såväl vad gäller gröd- skadorsom skador i skogen. 3.12 (): Det kan diskuleras om Prop. 1986/87:58 "pålaglig risk ... för omfattande skador ..." skall vara fillräckligtkriteri um för beslul om skyddsjakt. Med särskilt beaktande av den aktuella skadebildenför plant- och ungskogar är vi dock beredda tillstyrka förslaget. Delförutsätts atl en sådan bestämmelse kommer lill användning först efter närasamråd med markägare, länsjaklvårdsföreningen och länsvilinämnden. Avstörre belydelse för undvikande eller minskning av skogsskador är all markägareges möjlighel all snabbi kunna ingripa mot viltstammar och individer varsnumerär och skadegörelse ej kunnat förutses i den ordinarie avskjutningen. Vinterlicenserpå s.k. vandringsälgar är ett framlrädande exempel. 3.13 : Svenska jägareförbundetsläller sig tveksamt fill den ulvidgade möjligheten för atlföranstalta om tvångsjakl redan "vid risk för skador". Enligt förbundetsuppfattning bör föreskrivas atl samråd skall ske mellan ochjaklvårdsorgani-sation för länel. 3.14 länsjaktvårdskonsulenters förening : Föreningarna har inget all erinra molförslagel all skall kunna besluta om jakl för all minska ellviltbestånds slorlek om pålaglig risk finns för trafikolyckor eller föromfallande skador av vill. 3.15 ():-------- Delär etl angelägel önskemål från trädgårdsodlingens sida, atl del i trakter medstor förekomst av älg och där trädgårdsodling även bedrives, sker en minskningav älgstammen för all på så sätl minska skaderiskerna. Möjligheter borde därförfinnas till en snabb avskjutning av älgar som förorsakar stora skador. Ickeminst ur rättvisesynpunkt bör nuvarande ersättningssystem för viltskadorkomplelteras och generella regler införas. anserdet t.ex. vara heh orimligl att rådjursskador i praktiken ej ersätls medanskador orsakade av älg ersätts. 4 Åtgärder för hotade och sårbara arter 4.1 Rikspolisstyrelsen:För atl komma tUlrätla med den illegala jakten och handeln med sällsynta och hotade djurarter är del enligt styrelsens mening inte tUlräckligt alt konservatorerna föreläggs skyldighet alt föra förteck ning över mottagna djur av särskUl skyddsvärde samt att polisen ges rätt att kontrollera dessa förteckningar och vilka djur som finns hos konserva torerna. Konservalorsverksamheten bör också snarasl bli föremål för auk lorisalion eflersom konservatorema har en nyckelroll i vinhandeln. Där igenom skulle en del olämpliga ulövare av denna näring kunna stoppas. Styrelsenhar inget all erinra mol all slraffmaximum för grovt jaktbroll höjs lillfängelse . 4.2 Naturhistoriskariksmuseet; Museel är siarkt positivt lill förslagel atl höja slraffmaximum för grova jaktbrott fill , varigenom preskrip tionstiden förlängs fiU . Denregisirerings- och rapporteringsplikl som föreligger från konserva torernas sida är värdefull och bör fortsatt gälla. strationav detta kräver en förteckning över landets konservalorer. Det är Prop.1986/87:58 viktigt all delta inle förknippas med någon form av auktorisation.En sådan bör handhas av en branschorganisation. 1förslaget fill jaktlag par. 28 föreslås möjligheter till begränsning av handelnmed vill för att skydda vissa sällsynta arter. Museet instämmer i all detlabehövs. 28 föreslås myndighel som regeringen bestämmer få rält tillfilllräde lill de lokaler där "uppstoppning" (bör heta: montering)eUer annan preparering av vilt bedrivs. bör dock enUgl museels meninggälla endast när synnerliga skäl föreligger och då även för andra lokaler ochför fordon. --- Ibelänkandet nämns uttern i förbigående som en hotad art. hadevarit önskvärt att beredningen i sitt underlagsarbete berört de svårighelersom kan uppslå, när man önskar skyddsjakt på mink i miljöer där utterförekommer eller förhoppningsvis kan återkomma. Dels finns risk att jägaren ejskiljer på utter och mink, dels är vissa fällor som används för fångst avmink ej artspecifika. I museels inkomna maierial av utter (ca60 djur) är dödade genom illegal eller felaktig jakt (Natur1981, 6, s. 236) och bland dessa finns 2 uttrar skjutna som mink saml 2 dödadei mink- respeklive bäverfälla. Slutligen ulgör flera av de fiskeredskap somanvänds etl hol mot uttrarna. Då frågan har många aspekler (hotad art,biolopförstördse, bestämningsproblem, risk med icke selektiva fångstmetoder,konflikt med andra friluftsaktiviteter) hade en mera konkret diskussion omproblemen varit på sin plats. 4.3 : 1 avsnittet "Åtgärder för hotade och sårbara arter" föreslår beredningen bl.a. atl anvisas särskilda medel för utformande av åtgärdsprogram för de hotade arterna och för en priorilering och samordning av verksamheten med sådana arter. Verket som vid åtskiUiga tillfällen framhåUit behovet av en från statsmakternas sida ökad insats i detla hänseende hälsar della förslag med slor tillfreds ställelse. De motiv som beredningen anför och den närmare beskrivning av della vUlvårdsanslag som görs kan verkel hell och hållel instämma Ävende av beredningen föreslagna åtgärderna för alt stävja illegal jakt, inklusiveäggsamling, som framför allt riktas mot hotade djurarter har verket i olikasammanhang hafl anledning att ingående diskutera och penetrera. Under dennaperiod har verket kontinuerligt erhållil sådan informalion från såvälenskilda som polis och åklagare att behovet av de föreslagna ålgärdema ärodiskutabelt. Del finns enligl verkels mening åtskilliga tecken som antyderatt den illegala jakten och förföljelsen av hotade arter har ökat. Mol bakgmndav det ovan nämnda finner verkel inget behov av atl närmare kommentera varje,av beredningen föreslagen, enskild åtgärd. Dessa bör enligl verkets meningsnarast genomföras. Del kan dock i detta sammanhang påpekas att ålgärdema intebör tiUåtas försvåra verksamhelen för enskUda, seriösa näringsutövare mer änvad som är absolut nödvändigt. 4.4 Domänverket:Mol bakgmnd av den omfattning som den iUegala jakten och äggsamlingen hafl är del motiverat atl införa skärpta beslämmelser för all om möjligl stoppa sådana verksamheter. Enligt do mänverkets mening bör det dock föreligga misstanke om brott för att myndighel skall kunna ges den liUlrädesrätl som beredningen föreslår. 4.5 Sverigeslantbruksuniversitet: Vad gäller ålgärder för hotade och sår bara arter sägs all där krävs insalser av slörre omfattning än vad som är 152 möjliglinom ramen för lillgängliga resurser. Lanlbmksuniver- Prop.1986/87:58 siletetkan inte instämma i det avsteg som beredningen här gör från del uppsatta måletatl alla dessa arter skall bevaras. Detta mål skall gälla så länge de ålgärdersom krävs innebär rimliga insatser av resurser eller uppoffringar. 4.6 Skogs- och Jordbrukets forskningsråd (): SJFRdelar inte beredningens uppfattning atl del av praktiska och ekonomiska skälmåste ske en priorilering när del gäller atl bevara vårt lands naturligtförekommande viltarter. Målel bör vara att alla dessa arter skall bevaras. 4.7 i : Förslagentillstyrkes. 4.8 : I beiänkandei påpekas altillegal jakt och äggsamling ofta riklar sig mol hotade djurarter, och föreslåsatt della stävjas genom en förhandskriminalisering av allkonservatorsverksamhet. På annat sätt kan inte tolkas Vill och jakts förslagatt etl stående husundersökningstillstånd skulle utfärdas . är förmodligenelt i svenskt Rimligen skaU även fortsättningsvis misstanke om brott krävasför husundersökning, och beredningens förslag på denna punkt bör avvisas. 4.9 : Beredningen har------ föreslagil vissa sär bestämmelser, framföraUl för konservatorernas verksamhet. --- Medhänsyn fill dels faunabrottslighetens specifika karaktär, dels destora ekonomiska värden som den omsätter, dels de oreparabla skador den kanförorsaka, finner atl specialbeslämmelser böråsladkommas som möjliggör alt omedelbara åtgärder vidlas vid Enligl jägareförbundets uppfattning bör poUsen gessådana befogenheter att den vid misstanke om illegal jakt får möjligheter attundersöka misstänkta fordon, förvaringspersedlar för vill, lager av vilt m. m.Denna bestämmelse skall vara generell och inte rikta sig mot viss yrkesgrupp. Enliglberedningens förslag- skall regeringen ha möjlighet atl meddelabestämmelser som innebär att preparering av vissa slag av vilt inte får skeulan särskUl tillstånd. Enligt Svenska jägareförbundets mening är detsynnerligen angeläget alt del klart framgår atl inte en jägare som hjälper enjaktkamrat med att ta tillvara en hornlrofé eller ett kranium måsle ha särskiltlillstånd för denna verksamhet. 4.10 : måste ta huvudansvaretför faunavården i landet. De ideella organisalionerna bör även i fortsättningenaktivt medverka i arbelet, t.ex. genom att ha ansvar för olika projekt. Enordenflig plan för hela faunavårdsarbelet bör upprättas och etl planmässiglarbele komma igång. Inom ramen för denna plan kan nödvändigapriorileringar av insatserna göras. Eventuellaprioriteringar får emellertid inte leda fill nedläggning av pro jekt som drivits under lång fid och som starkt bidragit till att förbättra fömlsällningama för några arters fortbestånd, l.ex. havsörn och pilgrims falk. Beredningens förslag omauklorisalion av konservatorerna, som bygger på etl förslag som framförts av föreningen bl.a. och ornilologiska förening, fillstyrks. Föreningen lillslyrker också beredningens förslag om siraffskärpningar för grova faU av iUegaljakl. 4.11------------- Diorama-föreningen:De av jakt- och vilivårdsberedningen föreslagna Prop. 1986/87:58 ålgärderna för att förhindra illegal handel med djur slår onödigt hårt mot konservatorerna.- ---- Upplysningi stället för kontroll. Siaten borde stödja utbildningen avnya och äldre konservalorer. En konservatorskola varvad med prakfiskt arbeteoch fortbildningskurser för de äldre, hade varil etl konstmktivt bidrag. Siatenbör även siödja Diorama, som ju verkar i upplysningssyfle. ---- Vitror även på etl samarbele mellan konservatorerna och staten liknandedet mellan staten och jägare. Hososs finns det också planer på en auktorisation av konservalorer i syfle alt höja yrkets hanlverkliga kvalilel och moral. 4.12 : Dåillegal jakl ofta orsakar stort lidande hos jagade djur genom atl sådanlskytte ej säUan sker under dåliga ljusförhållanden, rädsla för atl avlossa merän ell skott, samt all eflersökning i flertalet fall ej företas, fillslyrkesskärpningen av straffet för grava broll mol jaktlagen till fängelse ochdärmed sammanhängande förlängning av preskriptionstiden liU . 4.13 : I en lid dåmyndighelernas omfattande kontroll av medborgarna alltmera böriar tfrågasättasler del sig olämpligt atl ge myndighetema en så vidsträckt kontroU överuppstoppning och preparering som beredningen föreslagil. Regeringens rätl atlutfärda bestämmelser härom bör begränsas lill yrkesmässig verksamhet av inlealllför ringa omfattning. Atl myndigheterna utan vidare får rätl filltillträde till lokaler där uppstoppning eller annan preparering sker, kan integodtagas. Det finnes inte anledning att ge myndigheterna större möjligheterfill intrång i medborgarnas privatliv än vad som följer av bestämmelserna ibrottsbalken om husrannsakan m.m. 4.14 länsjaktvårdskonsulenters förening : Föreningarna delar beredningensuppfallning all del är orealistiskt alt driva kravel att samtliga i landetförekommande vUtarler fiU varje pris skall bevaras. En priorilering somberedningen föreslår måsle därför ske och föreningama har ingel all erinra molall nalurvårdsverkel på etl särskilt vUlvårdsanslag anvisas medel förutformning av åigärdsprogram för de hotade arterna och för priorilering ochsamordning av insatserna. Föreningarnahar heller inget alt erinra mot de övriga förslag som beredningen framläggermed undantag för lagförslagel som berör konservatorernas verksamhet och somsynes medföra rätt för pohsen atl, ulan all misstanke om brott föreligger, görahusrannsakan hos konservatorerna. 5 Vården av älgstammen 5.1 Riksåklagaren:-- Delnya syslem, som beredningen föreslagit, torde,om det antas, leda lill alt älgjakten kommer all äga mm på störte jaktområdensaml alt länsslyrelsernas arbetsbelastning med älgjakten kommer atl i hög gradminska. Del är atl beklaga att full enighet inle har kommii att råda inomberedningen om förslagel. 5.2 Rikspolisstyrelsen:Styrelsen ansluter sig till beredningens förslag om att flerårstillslånd skall kunna ulfärdas beträffande älgjakten inom jaktom rådena. -- Enligt styrelsens uppfallning bör del nya älgjaklssystemel införasäven inom renskötselområdena. 5.3 : Nalurvårdsverkel kan fillslyrka Prop. attälgjakten i framliden i huvudsak organiseras enligt de riktlinjer som beredningenföreslår i silt betänkande. Ivissa detaljer har dock verkel en avvikande uppfattning. Motiven för en någolöverdriven favorisering av slörre licensomräden framför mindre sådana är dåligtunderbyggda. anser atl inom alla licensområden bör man imöjligaste mån få bedriva jakten på samma vUlkor. de bör ha samma jakttidoch samma arealanpassade filldelning. Även ett litel område kan ha anledningatl förlägga jakten lill elt skadelUlfåUe och några skäl alt utelämna smärrelicensområden vid en eventueU extra-lilldelning finns inle. Tvärtom bör de smålicensområdena erhålla en välvillig behandling i syfle att sfimulera tiU ökadsamverkan bland mindre "kalvområden". Enviss åtskillnad måsle dock göras när del gäller flerårslicenserna. Områdetsstorlek har inle avgörande belydelse vUket däremot dess stabiU-tel har. SkaUflerårslicenser tiUämpas, måsle del ovillkorligen finnas bestämmelser sommöjliggör en låsning av områdets omfattning . Vikten avdetta krav har klart framgått av försöksverksamheten med reglerad älgjakt iframför aUl Nortbotlens län. Etlav kraven för atl få registrering som särskUt licensområde anges vara atlsökanden inte redan har möjlighet atl jaga inom elt licensområde. Detla anseremeUertid verket vara ovidkommande. Syftet med särskilda licensområden är atlsöka få fill slånd ökad samverkan i det störte område inom vilket berörtälgjaktsområde är beläget. Denna strävan skall självfallel inte få påverkas avsökandens möjligheter tiU hcensjakt på annat håU. Slutligenansluter sig tiU uppfattningen alt det föreslag na jaktsystemet även bör införas inom renskötselområdena. LedamotenPär anför i reservation bl.a.: Älgstammen n. myckel stor och det går inte att hävda atl begränsningen är nödvändig avvUtvårdsskäl. Argumentet alt det nuvarande sysiemel motverkar sirävandena atlfå till stånd större licensområden är knappasl heller hållbart, eftersom denfria jakten är begränsad tUl . Kvarslår att den föreslagna begränsningen framstår som etl onödigl ingrepp ienskild rätl. Jag anser därför all nalurvårdsverkel bort uttala sig för alt dennuvarande tilldelningen på en vuxen och en kalv också fortsättningsvis skallgäUa för de jaktområden som är för små för tilldelning på licens. 5.4 :-- Beredningens förslag tillstyrks. 5.5 Statskontoret:- Slalskonlorel vidhåller docktidigare uppfattning atlden nuvarande modellen med s.k. reglerad älgjakt kompletterad med ADB-stöd på sätt som beskrivits i verkets rapport , (1981:22), avsnitt 9, skulle tUlgodose det informationsbehov som föreligger och genom alt vara adminislrativi enk lare medföra lägre kosinader för verksamheten. syslem med endasl anmälningspUkl och elt väl utvecklat ADB-stöd skulle vara betydligt enklare att administrera för både myndigheter och jaklvårdsorganisatio- ner.--- Beträffande del nuföreliggande förslaget delar statskontoret beredning ens uppfattning att flerårslicenser för älgjakten är ett eftersträvansvärt mål. Statskontoret ifrågasäller emellerlid om inle en sådan ordning borde kunna lillämpas redan från böoan. Möjligheterna atl med hög grad av exakthet kunna fömtse avskjulningsbehovel kommer sannolikl aUlid all vara förknippade med en icke obetydlig osäkerhet. Dessutom är det känt I55 atlden verkliga avskjutningen inom licensområden i genomsnitt är Prop.1986/87:58 av tilldelningen. Ulnylljandegraden ligger som regel i intervallet70-95%. Statskontoret menar därför att det kan finnas anledning överväga detmera schablonartade och enklare lilldelningsförfarande som flerårslicenser skullemedföra. Därigenom blir del en bälire samklang mellan del underlag som liggertill grund för filldelningen och den tUldelning som fakfiskt beslutas. Slalskonlorelär, på särskilt uppdrag, berell att ulifrån de materiella regler för denframtida jaktens bedrivande som regering och riksdag faststäUer, medverka iutvecklingen av etl ev. ADB-stöd. 5.6 (): EnliglLON:s mening är del Iveksaml om beredningens förslag om administration avälgjakten innebär en förenkling. Visseriigen lorde del totala antalel ärendenbli mindre genom att registreringen av generella områden slopas. Registreringenav s.k. SärskUda Ucensområden kan dock bli krävande genom all prövningen av desärskilda områdena blir svårbedömd. Bl.a. kan skälen för vägrad anslutning tiUlicensområden behöva vägas in i bedömningen. 5.7 Hovrätten för Nedre :-- vill hovrättenuttala viss tveksamhet inför beredningens förslag till nytl syslem förälgjakten. Hovrätten inslämmer i beredningens åsikl atl älgjakten skall varaprodukfionsanpassad och all den i så stor ulslräckning som möjligt skallbedrivas i stabUa former inom störte markområden. Det är därför angeläget atlregelsystemet får en utformning som stimulerar tiU samverkan mellan sådanajakträttsinnehavare som har små marker. Enligl hovrättens mening har beredningeninte fill fuUo lyckats konstruera ett sådant system. härvidreglerna om särskilda licensområden.-------------- Del föreligger enpålaglig risk för all anlalel ansökningar om särskilda licensområden kommer atlbli myckel stort vilket medför en betungande administrafion. Även antaletregistreringar av dylika områden kommer alt bli stort vilket kommer allspoliera grundtankarna i beredningens förslag. Hovrällen avstyrker därförförslagel såvitt avser beslämmelser om särskilda licensområden. 5.8 Sverigeslantbruksuniversitet: Renl allmänt måste om detta först sägas atl skötseln av älgslammen knappasl i första hand är etl administrativt problem.--- SjälvfaUetkan man inte, ulan en verklig kunskap om hur mångaälgama är i etl område, hur könsfördelningen är och hur snabbi beståndet liUväxer, med administrativa beslut ge en rikfig tilldelning av licenser för en lämpligl reglerande avskjutning. Ettkrav för att få etl fungerande älgjaktsystem är således kunskaper om älgbeslåndei.-- , som har en belydande kom petens inom invenleringsområdet, är om resurser ställs tiU förfogande berett att medverka i ell sådanl forsknings- och utvecklingsarbete. Vidare är det nödvändigt att bättre kunskap tas fram om den generella dynamiken i älgbestånd och om de faktorer som påverkar denna. 5.9 Skogs-och jordbrukets forskningsråd (): Vad belräffar beredning ens förslag lill åtgärder för skötsel av älgstammen vUl framhålla atl det är väsentligt alt man ytteriigare ökar kunskapen om älgbeståndet och orsakerna till fluktuafioner i älgpopulationerna. Därvid kan lant bmksuniversitet, som har en stor kompelens för den lyp av undersökning ar som erfordras, göra en betydande insats. 5.10 iStockholms län: Ledamoten anför i Prop. 1986/87:58 reservalion: anser inle alt den i sig vällovliga målsättningen altskapa älgjaklsområden skall behöva innebära automatiskt växandeområdesstorlekar. finner inte heller det motiverai med enbegränsning av den generella tilldelningen fill jaktmarker, söni är för små förtilldelning på licens fill alt gälla enbart kalv. Inga vägande skäl lalar fören sådan försämring för de små jakträttsägarna varför nuvarande liUdelning påen vuxen älg och en kalv även fortsättningsvis bör gäUa. 5.11 i län: Beredningen framhållerall föreslagna förändringar i registreringen av älgjaklsområdena innebär enförenklad administration. I princip skall enbart licensområden vararegistrerade medan registreringen av generella områden skaU upphöra. Dockföreslår beredningen att generella områden av viss slorlek skall kunnaregistreras även i fortsättningen om särskilda omständigheter är för handen.Prövningen i sädana ärenden kan förväntas bli synnerligen besväriig. Även omantalet ärenden inte skulle bli särskilt stort innebär svårigheisgraden vidbedömningarna samt arbetskrävande utredningar av beviskaraklär m. m. attarbetsbördan totalt selt ändå blir ansenUg. Härigenom kan den förenkling avadministrationen beredningen räknal med totalt sett komma alt bli av så blygsamomfattning atl beredningens målsättning knappasl kan nås. egnabudgetmedel skulle för övrigl inle förslå utan en ansenlig förstärkning, någolsom beredningen ställt sig avvisande till. Med hänsyn härtill bör enligtlänsstyrelsens uppfattning endast regisirering av ordinära licensområden kommai fråga. 5.12 i : Beträffandefrågan om val av styrmedel vill i försia hand förorda alt älgjaktsker inom föreslagna licensområden och kalvjaktområden. ärdäremot Iveksam till införande av dispensområden. Modellen synes inte varaförenlig med sirävan all ha enklast möjliga administration. Den torde irealiteten inte heller vara de mindre markägarnas och jakträllsinnehavarnasenda framlida möjlighet lill älgjakt med hänsyn till beredningens förslag tilljakt inom licensområden och kalvjaklområden. Arbelet för samgående överfastighetsgränserna skulle dessutom kunna komma att motverkas. Älgjaktsförslagetvilar på grunden att markägare/jakträttsinnehavare samverkar för en godälgvård. Iandra hand förordar reglerad älgjakt enligt försöksverksamhetbedriven i , och . 5.13 Länsstyrelseni : avslyrker bered ningens förslag angående älgjakten och administrafionen av jaktfrågoma. --- Fastänvissa ansatser till förenklingar gjorts kan det befaras att systemelsom helhet varken medför förenklingar eller kostnadsbesparingar. Länsstyrelsenanser därför atl förslagen bör ytteriigare genomarbetas.