prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — Den svenska åkerarealenvar som störst efter 2:3 världskriget, ca 3,7 milj ha. Under 1950- och framförallt 1960-talen lades ca 700 000 ha ned. Därefter har arealen endast minskat med ca 100 000ha. Den nuvarande åkerarealen är för stor i förhållande till gällande mål för svenskjordbruksproduktion. Överskottsarealenanvänds till spannmålsproduktion. Föratt minska överskottsproblemen inom spannmålsproduktionen anges det livsmedelspolitiska beslut att det är angelägetatt minska odlingen och/eller att finna alternativ användning av spannmål. Frågan om överskottsarealenborde prövas . 1986/87: 146 I enlighet med detta beslut har en av regeringen tillsatt expertgruppfått i uppdrag att studera hur denna produktionsanpassningpraktiskt skall kunna genomföras och lämna förslag till åtgärder som börvidtas på kort respektive längre introducerades ett trädesprogram avseende odling i vilket jordbrukare ersätts av regleringsmedel för att läggaspannmålsareal i träda. Trädesprogrammetväntas medföra en minskning av spannmålsöverskottet1987 med 0,3 milj ton. När det gäller åtgärder diskuteras f n flera olikaalternativ syftande till en reduktion av spannmålsproduktionen. Följande alternativ har analyseratsav expertgruppen: - framställning av etanol och motorbränsle av spannmål och oljeväxter - intensitetssänkning (minskad användning av handelsgödselkväve och tillväxtregulatorer) - utvecklingav nya verksamheter Expertgruppen har föreslagit att överskottsarealen i första hand används för ökad odling av ärter, energiskog, skogsplantering ochför vissa "nischgrödor", eftersom man anser attdessa alternativ har störst förutsättningar att långsiktigt begränsa spannmålsöverskottet. JN vill vidare peka påatt en rad andra åtgärder redan vidtagits Prop. 1986/87: 146 inom vegetabilieområdetvilka bidrar till en anpassning av produktionen till det inhemska avsättningsutrymmet. infördes efter förslag av JN 20 %-iga förbrukaravgifter på höjdes ocksåefter förslag av JN handelsgödselavgiften från 15 till 20 ?». handelsgödselavgiftenoch bekämpningsmedelsavgiften är att växtskyddsmedel belastas dessutommed en 5 %-iq miljöavgift. Samtliga avgifter medföratt förbrukningen av berörda insatsvaror minskat något.Åtgärderna har därmed en viss Världsmarknadspriserna för flera viktiga vegetabilier har under 1985 fortsatt attsjunka. Störst betydelse har prisfallet på spannnål eftersom regelmässigt har ett betydande överskott som naste exporteras. De sänkta priserna påspannmål har lett till att inkomsterna från exporten av spannmål har minskat ned ca /årjämfört med läget . Även världsmarknadsprisernapå oljeväxtfröer harfortsatt att falla. För stärkelse har också världsmarknadspriserna fortsatt att sjunka. På matpotatisområdethar priserna under 1986 legat på en högre nivå än året innan främsttill följd av att den totala skörden i Västeuropablev lägre än året innan. Som tidigare framförtshar den bristande balansen mellan produktion och konsumtion inneburit en väsentlig försämring av regleringsekonomin. Utöver de ökadeöverskottskvantiteterna har desjunkande priserna på världsmarknaden bidragit till denna utveckling. Med regleringsekonomin avses här i förstahand regleringsföreningarnas inkomster och utgifterför överskottshanteringen. Med "exportkostnad" menas i dettasammanhang prisskillnaden mellan t ex priset på spannmål i och det pris men får ut vid export. 4 1986/87. Exportkostnadernam m inom köttvaruområdet har exempelvis ökat Prop. 1986/87: 146 från ca till mellan åren 1977/7S till 1986/87. Till en del beror ökningen /78 påatt redovisningen av exportkostnaderna påverkats av ändrade Inom mejeri området har kostnaderna för exportenunder ökat från ca till drygt Till följd av den förbättradebalanssituationen förutses dock en positiv förändring inom köttvaruregleringen. För spannmål innebär låga världsmarknadspriser betydande kostnader iregleringen. /87 kan exportkostnaden för spannmåluppskattas till . I har utvecklingen inom livsmedelssektorn under1980-talet inneburit kännbara prishöjningar pålivsmedel. Ökningarna har skett inom alla ledi livsmedelskedjan. Prishöjningarna har påverkats av bl a minskade livsmedelssubventioner. Prisökningarna och minskade subventioneri förening med den minskade allmänna köpkraften harlett till att konsumtionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk har minskat. De ökande överskotten har fåttsäljas utomlands till allt lägre priser vilket lett till ökade exportkostnader. Jordbruket har vidare fått vidkännasökade produktionskostnader. Särskilt räntekostnadernaär besvärande föryngre och nyetablerade jordbrukare. Spridningen av inkomsterna är stor mellan olika jordbrukare. har produktionsbalansen i jordbruket förbättratssamtidigt som kostnadsutvecklingen varit betydligt lägre än . Lantbruksekonoraiska samarbetsnämndens indexgrupp redovisar indexserier för priser i olika led från producent till konsument. Producentpriserna mäts med avräkningsprisindex(A-index). Prisregleringsprisindex (PR-index) mäter priserna i det led därprisregleringen verkar. Dessa priser innefattar viss Prop. 1986/87:146 förädling.Producentprisindex för livsmedelsindustrin (PPI-J) registrerarpriserna för förädlade produkter nedankonsumentprisindex för jordbruksprodukter (KPI-J) mäter prisernr. Prisökningar på jordbrukets produktionsmedel registreras iproduktionsmedelsprisindex (PM-index). I följande tabell redovisasprisutvecklingen i olika led fe,-jordbruksprodukter. Prisutvecklingen för jordbruksprodukter enligt olika index, procentuellförändring jämfört med föregående år (årsgenomsnitt) -ing, % Per år i gc-nom- priser (KPI-J) Som framgår av tabellen har priserna Prop.1986/87: 146 ökat mest i konsumentledet medanprisutvecklingen varit lägst i Vid jämförelser av prisutvecklingen i olika led bör beaktas att ändringari mervärdeskatt och avsättningsförhållanden har haft betydelse. konsumtionen,ökad produktion och fallande priserpå världsmarknaden och därmed ökade exportkostnader har under periodenbidragit till den förhållandevis låga ökningstakten i har dock, som nämnts,balansen mellan produktion och konsumtion förbättrats. Räknat under () steg denallmänna prisnivån i konsumentledet . De jordbruksprisregieradelivsmedlen ökade med 5,3 " i konsumentledet. I det led därprisregleringen verkar (prisregleringsledet) steg priserna . Prisernapå jordbrukets produktionsmedelminskade med 0,2 " medan producentpriserna steg . Den storaskillnaden mellan kostnadsökningarna i jordbruket och avräkningsprisernas utveckling kan bl a förklaras av s k eftersläpningseffekter som uppstårberoende på att kostnadsökningar kompenseras i efterhand. Nedgången i jordbrukets produktionskostnader påverkar därför främst prisernaunder 1987. på den internationella marknaden sjönk livsmedelspriserna (mätt enligt det s k världsmarknadsprisindex VM-index) med 10 ".. 3 PRISREGLERINGENS UTFORMNING UNDER TIDEN DEN 1JULI Prop. 1986/87: 146 1987 - DEN 30 JUNI 1988 JN:s utgångspunkter är 1985 årslivsmedelspolitiska beslut med de måloch medel som finns angivna däri. Avvägningen mellan de olika målen - produktionsmålet med frågan om rimlig marknadsbalans,inkomstmålet och konsumentmålet - innebäralltid vissa konflikter. JN:s förslag får därför ses som en sammanvägning av dessa olika, delvis motstridiga mål. Dessutom har beaktats överenskoimnelsenmellan regeringen och LRF . 3.1 Prisregleringens allmänna konstruktion JN föreslår en ettårig prisregleringsperiod enligt följande. Korapensationsbelöppet för har bestämts i de nu aktuella överläggningarna och läggs ut per . Den 1januari 1988 föreslås en s k ventil som innebär att prisjusteringar skall ske omutvecklingen av PM-index överstiger . Beloppet per fördelas ut i form av prishöjningar påolika produkter . JN bör dock få möjlighet attgöra vissa modifieringar i fördelningen /. Om ventilen utlöses skall beloppet per fördelas . 3.2 Kompensation till jordbruket och förädlingsindustrin Enligt förslagetskall jordbruket och förädlingsindustrin tillföras ett belopp om som fårtas ut i form av prishöjningar. JN föreslog hösten1986 att av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenskulle anslås för /87 att användas förutbyteshandel för kött och Motsvarande belopp föreslås nu utgå av Prop.1986/87:146 införsel avgiftsmedel från import av kött och fläsk för /88 under förutsättning att motsvarande export ägt pum och att införsel avgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtliga övriga ändamål ti 11 godosetts inom och utom fördelningsplanen med tillägg av en skäligreserv för Härutöver föreslås jordbruket nu tillerkännas ytterligare av införsel avgiftsmedel utanför fördelningsplanenför utbyteshandel med kött och fläsk, vilka enligt senast gjorda beräkningar ärtillgängliga av medel under budgetåret1986/87. Dessa medel bör få användas under Till grund förde nu avslutade överläggningarna har legat uppgifter om kostnadsutvecklingen i jordbruketunder , som enligt PM-index uppgått till motsvarande ett belopp om . För den lejda arbetskraften harkostnaderna t o m beaktats. Frågan om belopp för korrigering förfodermedelsavgifter föreslås tas upp då definitiva uppgifter om influtnaavgiftsmedel /87 föreligger. Som utgångspunkt för inkomstkompensationen till jordbruket har legat bl a uppgifter om löneavtal och ändrade sociala avgifter Dessutom har en avstämning skett av det a contobelopp om som jordbruket tillfördes den 17 som kompensation för ändraderegler för uttag av Kostnadskompensationen till förädlingsindustrinhar bl a baserats påkostnadsutvecklingen enligt mejeri- och si akteri index - Avdet belopp som skall tillförasavser Prop. preliminärkompensation för kostnaderna inom förädl ingsindustrin. När den faktiska kostnadsutvecklingenenligt bokföringsmaterial föreligger() bör parterna återkunna få ta upp ersättningen till förädlingsindustrin till prövning. I höstens överläggningar varparterna överens om att ett a contobelopp om185 milj kr skulle tillföras förädlingsindustrin för regleringsåret1985/87. JN föreslår att detta belopp nu skall anses slutligt reglerat. Parterna har enats om en s k ventil per mec följande konstruktion. Om kostnadsutvecklingen i jordbruket mätt enligt PM-index under perioden januari - september1987 ej överstiger skall ingaprisjusteringar ske . Överstigerindexutvecklingen 2,0 * skall jordbruket tillerkännas ett a conto-belopp om 350 nilj kr avseende kostnadskompensationtill jordbruket och förädlingsindustrin för perioden januari -september1987. Av detta belopp beräknas som kompensationtill jordbruket medan avser kompensation för kostnaderna i förädlingsindustrin. Om den s k ventilen utlösesskall också en definitiv korrigering göras för influtnafodermedelsavgifter /87 per . I annat fall skall en korrigering göras inför . Om korrigeringen görs per skall den eftersläpning som uppståttsedan den 1 januari 1988 beaktas i form av ett engångsbelopp. 4 PRISÄNDRINGAR FR O M DEN 1 1987 Prop.1986/87: 146 Det belopp som jordbruket och förädlingsindustrinsom en följd av detta förslag skall tillföras i form av prishöjningar den1 uppgår således till . Därtill koiraiier som tidigare nämnts, ett belopp om i form av införsel avgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Som en följd av uppgörelsen per föreslog j:.' ett belopp att fördela ut i form av prishöjningar påprodukter som uppgick till sammanlagt . I den summan ingick bl a vissa engångsbelopp vilka senare skulle drasav. Efter korrigering fördessa engångsbelopp samt med tillägg för 25 milj krför finansiering av djurens hälso- och sjukvårdskall nu tas ut i form av prishöjningar på marknaden som en följd av regeringens uppgörelse med LRF. Om den föreslagna fördelningenfrån ()bibehålls återstår sålunda ytterligare att fördela ut på olika produkter per (675+429-466=638). Som nämnts kandenna fördelning under vissa ändrade förutsättningar komma att modifieras /. Härutöver kommeratt basen för uttag av för::\alningsavgifter enligt tidigare beslut skall utvidgas vilket beräknas motsvara ett belopp om ca 10milj kr. Av följande tabell framgår dels JNs förslagi till fördelning av , dels förslag till fördelningav de ytterligare , som skall fördelas ut enligt den nu aktuella överenskommelsenoch dels de totala höjningarna av parti pri serna . Andringar av partipris pa olika produkter fr. o. m. den ' 1987 1986/87: 146 Vete, förmäln avg R|g. K-mjölk Industrimjölk Grädde, tjockGrädde, tunn Smör Hårdost Färskost MjölkpulverSärskilda prishöjningar el öre/1 el öre/1 el öre/1 48,,50 3",80 1 Nyttoljevärde /fr o m . Som tidigare nämntsskall basen för uttag av förmälningsavgiftutvidgas till att omfatta även korn ochhavre för hun)3n konsumtion med undantag avmalt. Detta innebär att fr o m tasut en förmälningsavgift om /kg för havre och korn motsvarande en intäkt om ca (se vidare avsnitt 9). I 1985 årslivsmedelspolitiska beslut anges att vid Prop.1986/87: 146 jordbruksprisöverläggningarna borde i fortsättningen anges hur mycket producentpriserna kan förväntas stigatill följd av den föreslagna partiprishojningen. Uppgörelsen innebär att av det tillerkända totalbeloppet ora har beräknats gåtill livsmedelsindustrin. Förändringar i efterfrågan på olika produkter kan emellertidkomma att påverka fördelningen varförden faktiska fördel ni nge.-: kan komma att avvikafrån nyssnämnda teoretiska beräkning. För de viktigare produkterna beräknar LRF effekterna för jordbruket bli följande: Den negativa konsumtionsutvecklingen för bl a k-mjölkpåverkar mejeriernas betalningsförmåga. Med utgångspunkt frånde bedömningar som kan göras av marknadsutvecklingen och kostnadsutvecklingeninom mejerierna bedöms avräkningspriset bli oförändrat eller eventuellt någotsänkt jämfört med nuläget. För kött och fläsk bedöms de föreslagnaprishöjningarna efter beaktande avkostnadsutvecklingen i slakterierna slåigenom i form av höjda avräkningspriser. Detta innebär att avräkningsprisetför nötkött bedöms komma att ökamed ca /kg och för fläsk med ca 30öre/kg. Härtill kommer effekten av eventuella ändringar av slaktdjursavgifterna. Med beaktande av de prisförändringar som föreslagits föreslås följandemittpriser och prisgränser fr. o. m. . Mittpriser och prisgränser fr. o. m. , Prop.1986/87:146 Matpotatis (se avsnitt 9) Som redovisas närmarei ett senare avsnitt föreslås att prisgränssystemet för heläggpulver tasbort. JN inkonner senare med skrivelse angående gränsskyddetfr o m . 5 PRODUKTIONSANPASSNINGSÅTGÄRDER PÅ ANIMALIEOMRÅDET Prop.1986/87: 146 Av regeringens uppdrag framgår att jordbruksnämnden skall redovisa behovet avfortsatta åtgärder för produktionsanoassning. Statsmakterna har i olika sammanhang slagit fast att enproduktionsanpassning är nödvändig för att återställa lönsamheten ijordbruket. Omställningsprocessen bör ske med hänsyntill den enskildes ekonomiska och sociala trygghet. I jordbruksnämndensskrivelse till regeringen med förslag till jordbruksprisreglering /87framfördes som jordbruksnämndens och delegationernas uppfattning att mantidigare varit eniga om att förorda vissaselektiva åtgärder för produktionsanpassning. .Åtgärderna bordedock vara tidsbegränsade eftersom de - om depermanentas - har en tendens att medförakomplicerade detaljregleringar vilka verkar effektivitetshämmande. Nedan följer enproduktvis redovisning av vilka åtgärder som verkar f n. Gällande beslut om hur länge dessa åtgärder skall verka redovisas också. Flera av dessa åtgärder administreras i stor utsträckningav lantbruksverket. Samråd har ägt rum med lantbruksstyrelsen i dessa frågor (se bilaga). Som berörs närmare i avsnitt 9 avser JN att tillsammans med berörda parter gåigenom frågor rörande produktionsanpassning. Enligt beslut av gäller ett tillfälligt investeringsförbud . Beslutet innebär ett temporärtförbud mot ny-, om- eller tillbyggnadav djurstallar för nötkreatur, svin eller fjäderfä. Förbudet gällde ursprungligen till och med . Genom rikdagsbeslut , 1985 resp 1986 har lagen förlängts ett åri sänder och gäller fram till och ned . Dispens från nybyggnadsförbudet kan lämnasom det finns Prop. 1986/87: 146 De lämnade dispenserna har till övervägande del avsettinvesteringar i mjölkproduktion. antalet stallplatsertill följd av lämnade dispenser har varit Vid en bedömning av deneffekt som nybyggnadsförbudet har bör hänsyn tastill att investeringsbenägenheten varit förhållandevis låg som lagen varit i kraft. Det bör vidare påpekasatt lagen ej omfattar ändring av inredning i ett befintligtdjurstallsutrymme. I sammanhanget kan ävennämnas att en svaghet i lagstiftningenär att den inte förhindrar insättningav djur i stallar som stått oanvända även under enlång period. Vidare har den förhållandevisringa påföljden för investeringar kunnat innebära att investeringar kommit till stånd utan dispens. Enligt de erfarenneterlantbruksstyrelsen kunnat inhämta hardetta inte förekommit annat än i undantagsfall. JN föreslår att det tillfälliga investeringsförbudet i animal ieproduktionen avvecklas fr o m den1 för samtliga produktionsgrenar utom för fVäskproduktionen. I fråga om mjölk tillgodoses behovet av produktionsanpassning tillsvidare genom tvåpri ssystemet. När det gällerfläsk bör förbudet förlängasytterligare för att underlätta produktionsneddragningen och därefter avskaffas. För en sådan förlängning talar också de betydande investeringsreserver som är tillgängliga för uttag under /88. JN föreslår att statsmakterna prövar om dessa reserver kan få tas i anspråkäven för investeringar som ej berörjordbruksproduktionen. I fråga om ägg anser JN, liksom lantbruksstyrelsen, attmotiven för en förlängning medett år är betydligt svagare än för fläsk. Konsumentdelegationenhar i detta sammanhang avgett särskilt Prop. 1986/87:146 yttrande. LRF har reserverat sig.Reservationen och det särskildayttrandet bifogas. Avvecklingsersättning kan utgå tillmjölkproducenter, specialiserade nötköttsproducenter och smågrisproducenter. Avvecklingsersättning för mjölkproducenter utgår till producenter mellan 60 och 65år för att dessa skall upphöra med mjölkproduktion. Enligt gällande beslut får nya producenter ansluta sig till systemettom . Detta innebär att systemet kommer att drakostnader t o m . Effekterna av avvecklingsersättningen till mjölkproducenter beror av hur storandel av producenterna som skulle ha slutat även utan ersättning. Det går inte att göra några säkra uttalanden härom. Att ca hälften av producenterna ansluter sigredan vid innebär rimligen att ersättningen har stor betydelse. Utanersättning borde avgången av 60 - 64 åringar varit jämnare fördelad och med viss förskjutning mot de äldre årsklasserna. Avvecklingsersättningen är så känd att man kan utgå ifrån att praktiskt taget allaproducenter som slutar och inte får någon efterträdare söker och beviljas ersättning. I fråga omspecialiserade nötköttsproducenter utgår avvecklingsersättning till dem som producerat minstmotsvarande 20 ungnöt från inköpta kalvar. Produktionen skullevara helt avvecklad . Ersättning utgår under . Detta innebär att systemet drar kostnader tom1990. Avvecklingsersättning utgår till smågrisproducenter betalas ut till producenter födda och till producenter födda eller tidigare.Produktionen skulle upphöraunder 1986 och systemet drar således kostnader tom 1989. Effekten av ersättningarnaär svår att mäta eftersom man inte Prop.1986/87: 146 vet hur många son skulle ha slutat med produktionen utan Den kortsiktiga effekten kan antas vara godgenom attanslutna producenter tvingades sluta omgående.Den långsiktiga effekten däremot ärmindre då många av de anslutna företagarna förmodligen skulle ha slutat även utan ersättning. Parterna föreslår oförändrade regler föravvecklingsersättningen till mjölkproducenter. Avvecklingsersättning till kött-och smågrisproducenter var (i motsats tillavvecklingsersättning till mjölkproducenter) möjligatt söka endast tillfälligt yåreri 1985. Nya producenter kan därför inte kommain i systemet. t o m pågår försöksverksamhetmed tvåprissystem för mjölk. Systemetär frivilligt och innebär i princip att mjölkproducenten erhåller hemmamarknadspris för den andel av produktionen som kan avsättas påden svenska marknaden. För eventuell överskjutande kvantitet erhålls världsmarknadspris.Innan beslut om förlängning fattas skall försöksverksamheten utvärderas. Detta bör ske och före . Lantbrukarnas förhandlingsdelegationhar i överläggningarna angivit att fråganom tvåprissystemet för mjölk förusätts bli föremål för överläggningar direkt med regeringen. 6 RÄNTE- OCH ETABLERINGSSTOD Prop.1986/87; 146 Tilfälligt räntestöd betaladesut åren 1980 - 1985 till mellan ca 1 100 och 2 650 företag . De totala beloppen var följande. Är 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Milj kr 21 72 57 35 30 30 Enligt reglerna skall - - hälften avbeloppen avskrivas och hälften förräntas och återbetalas . Uppskov med återbetalning (och avskrivning) har skett två gånger. Omnytt uppskov inte beviljas så skall beloppen avseende åren 1980 - 1982 förfalla, dvs totalt ca varav ca skall betalas ränta på ochamorteras. Lantbruksstyrelsen har tidigare föreslagit att uppskov med återbetalning och avskrivning av räntestödslån beviljas till 1990. (Rapport : "Högt skuldsatta jordbrukares situation,etableringsstod, regionalt rationaliseringsstöd".) Situationen har inte förändrats sedan rapporten skrevs varför lantbruksstyrelsen bedömer att uppskov är mycket angelägetför många företag. Nya medel förräntestöd erfordras inte. En liten del återbetalasfortlöpande till följd av att företagsäljs eller avvecklas på annat sätt. De överläggande parterna har i enlighet med lantbruksstyrelsen förslag enats om att skjuta på tidpunkten, dåamortering och erläggande av ränta för lånedelen börpåbörjas, till /89. 1986/87: 146 Etableringsstod infördesden för att underlätta förlantbrukare utan stort eget kapital att etablera sig. har inga nya etableringsstod beviljats. Härefter h.ar medel bara anslagits till redan anslutna företag.Även etableringsstödet kan sägas vara ett slags räntestöd eftersom stöd utgår för den del av räntekostnaden som överstiger10 % av godkänd låneskuld. Det 6:e och 7:e årethöjs räntenivån till II % och det till . Efterdet avskrivs den del av etableringsstödet som avser inventarier och driftskapital. Den del som avser fastighetsförvärv skall återbetalas - vanligen med hjälp av garantilån. Ca 1 750 företag har etableringsstod.Utbetalningarna har uppgått till följande belopp. Budgetår 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Milj kr 12 25 30 44 Andra halvåret 1986utbetalades ca . Prognoser över kommandeutbetalningar är osäkra eftesom ändring av låneräntorna slår igenom med stor marginaleffekt. Parterna har enats om att medel tillsvidare endast bör anslåsför stöd till de jordbrukare som redan anslutits till stödformen. Vid oförändrad räntenivå bedömerlantbruksstyrelsen medelsbehovet för1987/88 till . AVBYTARVERKSAMHET, SOCIALFÖRSÄKRINGSSKYDD,FÖRETAGSHÄLSOVÅRD OCH ANNAN LÅGINKOMSTSATSNING Prop.1986/87: 146 För låginkomstsatsning m m inom jordbruket för /87 uppgår hos JN fonderade medel , anvisade medel och beräknat utfall till följande belopp, milj kr. 1986/87 Ingående Anvisade Beräknat Utgåe-ia balans, medel, utfall, balans, miljkr milj kr milj kr milj kr 1) Fonderat hosLantbrukets . 2) Härtill kommer från införselavgifter /86. JN har i anslagsframställningen för /83 föreslagitatt oförändrat anvisas till låginkomstsatsningm m. JN och delegationerna har enats om att föreslå följande fördelningav anslaget. Prop.1986/87: 146 Härtill komner 30 nilj kr frän införselavgifter /85. Eventuella besparingar eller överskridanden beträffande beloppen för leveranstillägg bör liksomtidigare få tillföras resp avgå från beloppet föravbytarverksamhet. Dessutom bör eventuellaöverblivna medel för produktionsanpassningsåtgärder m m ochåterbetalda medel avseende räntestöd få användas för övriga ändamål inomanslagsposten. 8 INFÖRSELAVGIFTSMEDEL M M FÖR 1987/88 Prop. Storleken av de medel som kommer in genom införselavgifter m m för /88 beror på importens storlek, världsmarknadsprisernas utveckling och på de eventuella ändringar i avgiftssatserna som kanske och . Beräkning /88 i sammandrag Milj kr Inkomster 1 288,0