prop · GA03133 · 1986-12-31 00:00:00 — Tillämpningen av dessa regler har i allmänhet inle medförtnågra siörre svårigheter. Vissa försäkrade med mycket uttaladesäsongsvariationer i sitt arbete kan dock fä problem om exempelvis arbetstidenunder vinterhalvåret blir alltför kort för att villkoren om arbetstidensutläggning skall kunna uppfyllas. Detta gäller bl. a. lantbrukare medverksamheten i huvudsak inriktad pä spannmålsodling. Riksförsäkringsverketskompletterande föreskrifter medger dock en förläggning av den ledighet sommotsvarar semester i direkt anslutning till delpensionsledigheten för alluppfylla villkoren om arbetstidens förläggning. De generella regler om arbetstidens utläggning somriksförsäkringsverket meddelat i sin författning är väl avvägda och av stor belydelseför den enskilde försäkrade. Pensionsberedningen anser alt dessa regler är avsådan vikt atl de lämpligen bör framgå redan av lagtexten. Jag instämmer idetta och föreslår därför all reglerna flyttas över till lagen. Därigenombortfaller behovet av elt bemyndigande för regeringen och riksförsäkringsverketatt meddela generella föreskrifter om förläggningen av deltidsarbetet. Jag föreslåratl bemyndigandet härvidlag slopas. Regeringen och efter regeringensbestämmande har emellertid dessutom bemyndigande att förvissa yrken medge alt deltidsarbetet föriäggs mera ojämnt än vad somtillåls enligl lagens huvudregel. Del finns fortfarande ett behov av sådanaundanlag frän huvudreglerna. Jag anser därför att bemyndigandet i deltaavseende bör kvarstå. Mittförslag: Beräkning av pensionsunderiagel skall ske med utgångspunkt från ATP-poängenför före arbelstidsminskningen. De två åren med lägst poängelimineras. Genomsnittsberäkning görs därefter på grundval av poängen för de ålerslåendetre åren. Medeltalet ökas med talet etl och summan multipliceras medbasbeloppet vid liden för arbetslidsminskningen. Beredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstansernatillstyrker förslagel. anser dock atl regeln förinkomstberäkningen bör kompletteras med en maximeringsregd av innebörd alldelpensionen då den börjar utges inle får vara siörre än inkomstminskningen vidtiden för delpensioneringen. ifrågasätter också om man inteborde bortse från ATP- poängen för året före inkomstminskningen för all undvikaalt preliminärt beräknad delpension utges. tillstyrker förslagel om en schabloniseradberäkning, men anser alt åren med den högsta och den lägsta ATP-poängen börelimineras före genomsnittsberäkningen. Denna uppfattning delas av statskontoret. Kommunernas pensionsanslalt vill undvika en preliminärberäkning av delpensionen genom att underlaget utgörs av årspoängen för de femåren närmasl före det år som föregår året för arbetstidsminskningen. Försäkringskasseförbundeivill ha en sådan konstruktion av regelsystemet att en definitiv beräkning avpensionsunderlaget aldrig kan bli lägre än en preliminär sådan, vilket skullegynna den försäkrade. Skälen för mitt förslag: Enligl nuvarande reglerfastställs pensionsunderlaget för anställda och för egenföretagare enliglolika modeller. Underlaget för anställda utgörs i princip av skillnaden mellanden försäkrades normala inkomst före arbetslidsminskningen och den inkomst hankan antas ha efler arbetslidsminskningen. Skillnaden mellan dessa bådainkomster får dock inle vara störte än skillnaden i sjukpenninggrundandeinkomst före och efler arbetstidsminskningen. Dessutom finns särskilda reglerför situationer där den försäkrade har onormala inkomster eller har ökalarbetstiden väsentligt inför delpensioneringen. Utgångspunkten för beräkning av inkomsten före arbetslidsminskningenför egenföretagare är medelvärdet av de tre senaste årens pensionspoäng för ATPmultiplicerat med basbeloppet för arbetslidsminskningen. Därvidtas också hänsyn till del basbeloppsavdrag som gjorts vid beräkning av denpensionsgrundande inkomsten. Det är enligl min mening angeläget att åstadkomma enenhetligare och för de försäkrade mera överskådlig metod atl beräkna pensionsunderiagel.De nuvarande reglerna för beräkning av pensionsunderiagel för anställda leder rad olika svårigheter vid tillämpningen hos försäkringskassorna. Framförallt gäller svårigheterna att avgöra vad som är normal arbetstid och inkomst.En slor del av omprövnings- och besvärsärendena inom delpensionsförsäkringenrör dessa frågor. Utfallet av den nuvarande beräkningsmetoden påverkas också av vid vilken tidpunktunder avtalsperioden som arbetstidsminskningen påbörias. Pensionsberedningenhar prövat olika beräkningsmetoder för att komma till rätta med svårigheternaoch därvid stannat vid den av mig föreslagna metoden. Denna innebär alt sammaregler kan tillämpas inom hela delpensionsförsäkringen, alltså för såvälanställda och uppdragstagare som för egenföretagare. Flera remissinstanser påpekar atl den av beredningenföreslagna metoden medför en preliminär beräkning av pensionsunderlaget,eftersom pensionspoängen fastställs med viss fördröjning. En sådan preliminärberäkning förekommer dock redan för egenföretagare och används också vidberäkning av ålderspension från ATP. De erfarenheter som finns från dessa bådaområden är enligt min mening inte av den arten all man av det skälet bör avståfrån den föreslagna beräkningsmetoden. Jag återkommer i specialmotiveringen lillhur den preliminära beräkningen skall göras. Vad beträffar reglerna för beräkning av inkomsten efter arbelstidsminskningenär erfarenheien att dessa fungerar tillfredsslällande. Jag finner därför ingenanledning alt föreslå någon förändring på den punkten. 2.2.6 Ansökan om delpension Mittförslag: Kravet att en egenföretagare som underlag för sin ansökan omdelpension skall lämna inlyg från revisor, bokförare, företagar- elleryrkesorganisation, förtroendeman eller annan, som känner hans arbets-och inkomstförhållanden väl, las bort. Beredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som berört frågantillstyrker förslagel. Skälen för mitt förslag: Den som ansöker om delpensionmåste genom intyg eller annan utredning styrka de uppgifter som skall läggastill grund för beslut om delpension. För anställda gäller att inlyg om arbets-och inkomstförhållanden skall lämnas av arbetsgivaren eller lokal arbetstagarorganisation. När det gäller egenföretagare är del svårt atl fä fram enmotsvarighet till arbetsgivarinlyget. Det ankommer på egenföretagaren själv altbevisa de omständigheter han vill lägga till grund för sin ansökan omdelpension. Enligl nu gällande regler skall egenföretagare styrka sinauppgifter med hjälp av intyg från någon som väl känner lill hans arbets- ochinkomstförhållanden. En egenföretagare som bedriver en lite störte verksamhethar i allmänhet en revisor eller motsvarande som kan utfärda det önskadeintyget. För mindre förelag kan dock problemen vara stora när det gäller altfinna en person som kan utfärda etl sådanl intyg. visadei en rapport () att i defall då egenföretagarens minskade arbetsinsats inte kompenserades av någonannan person det ofta förelåg betydande svårigheter för honom att visa hur arbetslidsminskningenskulle bli möjlig. Det var dessuiom ofta svårt att finna en ojävig person i egenföretagarensomgivning som hade kännedom om såväl hans arbetstider som hans inkomster. Detankom oftast pä aU göra en bedömning av de uppgifter somlegat lill gmnd för egenföretagarens ansökan om delpension i avsaknad av etttillförlitligt inlyg om arbetstider och inkomster för honom efter arbetslidsminskningen. Sompåpekas i betänkandet åligger det att göra en bedömning av omvederbörande uppfyller villkoren för rätt till delpension. Det är givetvis av visslvärde alt därutöver ha ett generellt krav på intygslämnande men de svårighetersom är förknippade med intygskravet är betydande. Jag instämmer därför iberedningens förslag alt ta bort detta krav. Del får anses vara tillfyllest medden prövning som ändå har att göra. Beredningen harframhållit att det förslag som man lagl fram inte kan tas till inläkt för någonsträvan att ändra praxis för bevisprövningen i en viss riktning. Jag vill föregen del också göra denna markering. De övrigaregler som gäller för hur en person som ansöker om delpension skall styrka deomständigheter som han vill skall läggas till grund för beslutet angåenderätten lill delpension bör kvarstå oförändrade. Mittförslag: Benämningen delpension behålls. Beredningens förslag: Benämningen delpension ändras tilldeltidspension. Remissinstanserna: Förslaget har inle mött nägrainvändningar från remissinstanserna. Skälen för mitt förslag: Delpension utbetalas till den somvid sidan om pensionen arbetar deltid i siörre eller mindre omfattning. Idagligt tal används benämningen deltidspension. För att markeraatt delpensionen betalas ul i samband med att den försäkrade arbetar deltid harpensionsberedningen funnit det motiverat att byta ut den nuvarande benämningen"delpension" mot "deltidspension". För egendel kan jag ha förståelse för alt beredningen har tagit upp namnfrågan lillövervägande. Jag anser dock att det finns skäl som talar emot en förändring.Delpensionsförsäkringen har funnits och benämningendelpension har därför blivit väl etablerad. Denna benämning är kortare ochenklare all använda än den som beredningen föreslagil, vilket har särskilt slorbetydelse när benämningen skall användas i sammansatta ord. Jag vill erinra omatt orden delpensionsförsäkring, delpensionsavgifl och delpensionsfond skullebehöva ersättas med fleror-diga benämningar. Förfaltningsmässigl skulle en namnändring fåförhållandevis stora åter- verkningar.Utöver i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, där bered- Prop.1986/87:133 ningen föreslagil ändringar, skulle i förevarande sammanhangändringar få göras i vart fall i socialavgiftslagstiflningen och lagstiftningenom fondförvaltningen. Vidare skulle en lång rad av författningar medhänvisningar till delpensioneringen efter hand få anpassas till nyabenämningar. Vid min bedömning av för- och nackdelar med namnbyte harjag stannat för att inle lägga fram något förslag i detta hänseende. Till dennaståndpunkt har bidragit alt det inte rimligen kan föreligga risk förmissförstånd vare sig man i dagligt tal eller i andra sammanhang använder sigav den ena eller den andra av de här diskuterade benämningarna. De förslag till förändringar i delpensionsförsäkringen somjag föreslagit kommer atl påverka försäkringens kostnader pä olika sätl.Pensionsberedningen har i sitt belänkande gjort vissa beräkningar angåendedessa kostnader. Förslaget om atl arbete som uppdragstagare skalljämställas med arbete som anställd kan förväntas öka antalet delpensionärer.Denna ökning kan dock antas kompenseras av att uppdragstagare, som måstebegära delpension med bortseende från viss bisyssla, får möjlighet atl öka sinarbetstid i uppdraget, vilket minskar utbetalningarna från försäkringen.Sammantaget ger delta förslag sannolikt oförändrade utgifter för delpen-sionsförsäkringen. Mitt förslag om att inkomstgränsen för en mindre bisysslaskall höjas till 1,5 basbelopp kan förväntas öka försäkringens utgifter med ca500000 kr. enligt pensionsberedningens beräkningar. Begränsningen av denlängsta arbetstiden efter arbetstidsminskningen till högst per veckaantas medföra all de försäkrade minskar sin arbetstid mer än vad som krävsenligt gällande regler medan andra avslår från att söka delpension. Dettaberäknas minska försäkringens utgifter med I milj. kr. De ekonomiska konsekvenserna av förslagen lill ändratpensionsunderlag är beroende av reallöneutvecklingen i framliden. Oförändradereallöner medför i princip inga utgiftsökningar för försäkringen. Förslaget om all slopa kravet att egenföretagare alltidskall lämna intyg om sina arbets- och inkomslförhållanden väntas medföra en ökningav antalet egenföretagare med delpension. Utgiftsökningen förväntas dock blibegränsad och uppgå lill högst . De största förändringarna vad gäller kostnaderna för minaförslag gäller administrationen. De förenklingar och förbättringar jag föreslårberäknas leda till arbetsbesparingar hos försäkringskassorna.Pensionsberedningen beräknar atl förslagen kommer atl leda till ett minskatresursbehov för kassorna som molsvarar ca 50 årsarbetare i etl fullfunktionsstadium.Detta medför minskade administrativa utgifter för delpensionsförsåkringen istorleksordningen 7 milj. kr. 3Inverkan på pensionstillskott till änkor av undantagande m.m. Mittförslag: Vid bestämmande av pensionstillskott till ålders- och förtidspensiontill en änka skall hänsyn inte las till sådan änkepension från ATP som skulleha utgetts om den avlidne mannen inte haft undanlagande frän ATP eller gällmiste om pensionspoäng till följd av underlåten avgiflsinbelalning lillförsäkringen. förslag: Överensstämmer med miltförslag. Enligt kommittén borde de nya reglerna avse även pensionslillskolttill änkepension. Remissinstanserna gav enhälligt sitt slöd åt kommiiténsförslag. Skälen för mitt förslag: Den som uppbär folkpension i formav ålders-, förtids- eller änkepension och som inle har räll lill ATP eller fårenbart låg ATP kan därutöver få pensionstillskott. Pensionstillskott utges förnärvarande av basbeloppet till ålderspensionärer och änkor. Pensionstillskottettill förtidspensionärer är av basbeloppet. Före fanns enmöjlighet att anmäla undantagande från ATP vad avsåg inkomster av annalförvärvsarbete än anställning. Etl sådant undantagande kan helt eller delvisreducera pensionstillskotten eftersom vid beräkningen av pensionslillskotihänsyn skall las till den ATP som skulle ha utgetts om undantagande inle hadeskett. Reducering sker även belräffande pensionstillskott till änka efter densom haft undanlagande från ATP. Undantag görs dock enligl praxis i de fall dåänkan redan uppbär ålders-dier förtidspension när mannen dör. Hon får dåbehålla sitt pensionstillskott. Problemet belräffande rätt till pensionstillskott åt änkanefter en person som gjort undanlagande från ATP kommer alt minska i betydelse iframtiden eftersom möjligheten att göra sådanl undantagande från försäkringennumera tagits bort. Jag anser dock alt de nuvarande reglerna under en relativtläng övergångstid kommer att ha effekter som är mindre tillfredsställande.Detsamma gäller naturligtvis effekterna av all mannen underiålil all belala inavgifter till försäkringen. 1 regeringensproposition /84:73 om reformering av efterlevande-pensioneringen m. m.fanns förslag om atl pensionslillskoti skulle utges till ålders- ochförtidspension lill änkor i situationer som de jag beskrivit.Propositionen återkallades emellertid i regeringens skrivelse 1983/84:95.Riksdagen har därefter bifallit etl motionsyrkande om att uppgifter skullesammanställas om hur många änkor som mister sitt pensionstillskott på grund avmakens undantagande från ATP och alt regeringen skulle återkomma tillriksdagen med förslag i frågan (SfU 1985/86:15, rskr. 199) Antalet änkor somuppbär änkepension i någon form och som på grund av undantagande från ATP gårmiste om pensionstillskott helt eller delvis uppgår till ca 5 500. Av dessaberäknas 3500 ha gått miste om hela pensionstillskottet eller delar av detta tillföljd av mannens undanlagande från ATP. Molbakgrund av vad jag anfört föreslår jag att pensionstillskott lill ålders- ochförtidspension åt en änka inte skall kunna minskas med sådan änkepension frånATP som skulle ha utgivits om den avlidne mannen inle hade gjort undantagandefrån ATP eller gått miste om pensionspoäng till följd av utebliven avgiflsinbelalning.De konsekvenser pä rätten lill pensionstillskott som kan uppstå på grund avatt kvinnan själv haft undanlagande från ATP eller själv underlåtit atl betalain tilläggspensionsavgift omfattas inte av mitl förslag. De nya reglerna föranleder ändringar i lagen (1969:205) ompensionslillskolt och föreslås träda i kraft . Förslagel beräknas medföra en ökad kostnad förförsäkringen på ca 8 milj. kr. 4 Inkomstprövningen av änkepension till kvinnor vars mänavlidit före Mitt förslag: Vid beräkning av förmögenhet vidinkomstprövning av änkepension för kvinnor, vars män har avlidit före den 1juli 1960, skall värdet av en- eller ivåfamiljsfaslighet som bebos av den pensionsberätligadelas upp till en fjärdedel av taxeringsvärdet. Skälen för mitt förslag: Änkepension med anledning avdödsfall som har inträffat före utges efler inkomstprövning.Inkomstprövningen innebär enligt gällande regler atl pensionen minskas med entredjedel av den del av den pensionsberältigades årsinkomst som översfiger I000 kronor. Vid beräkning av årsinkomsten inräknas bl. a. avkastning påförmögenhet. har, i anslutning till beslut om statligfastighetsskatt, för atl motverka en ökning av boendekostnaderna för vissapensionärsgrupper beslutat en lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrulilläggoch kommunalt bostadstillägg lill folkpension (prop. 1984/85:85 bil. 2, SfU14, rskr. 92, SFS 1985:755). Ändringen innebär att vid beräkning av förmögenhetskall värdet av fastighet, som avses i 24 § 2 mom. kommunalskatlelagen(1928:370) - en- eller tvåfamiljsfastighet och som bebos av den pensionsberätligade,tas upp lill en fjärdedel av taxeringsvärdet i ställel för till hälften somtidigare varit fallet. Denna bestämmelse trädde i kraft den . Motsvarande bestämmelse bör med samma motivering införasvad avser änkepension med anledning av dödsfall som inträffat före den 1 juli1960. Vad jag nu sagt föranleder en ändring i 16 § lagen(1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring. Den nya lydelsenbör göras tillämplig vid beräkning som avser lid fr.o.m. den 1 januari 1986eller senare dag. 5Försöksverksamhet med flexiblare sjukpenningersättning och ersättning för merkostnaderi vissa sjukfall Mitt förslag: Den försöksverksamhet som pågår vad avsermöjligheten alt ersätta merkostnader för resor lill och från arbetsplatsen somett alternativ till sjukpenning utvidgas fr. o. m. den lill atl omfattahela landet. Försöksverksamheten skall kunna pågå till utgången av . Denförsöksverksamhet som pågår med flera ersättningsnivåer inom sjukpenningförsåkringenförlängs lill utgången av . Skälen för mitt förslag: Regeringen anvisade /86 medel för projektverksamhet vid försäkringskassorna i syfteatt bl.a. effektivisera administrationen och tillämpningen av den allmännaförsäkringen. Försäkringskassorna i , och Västernorrlandslän beviljades projektmedel för atl på försök få utge även en Qärdedds och trefjärdedels sjukpenning. Försäkringskassorna i , , Västerbottensoch och i beviljades projektmedel för alt påförsök, som allernativ lill sjukpenning, betala merkostnader för resor till ochfrån arbetsplatsen om den försäkrades hälsotillstånd inte medgav all hanutnyttjade sill normala färdsätt. 1985/86:38 föreslog regeringen atl antaen särskild lag om försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet för all göradet möjligt atl genomföra projekten. biföll propositionen (SfU1985/86:3, rskr. Försöksverksamheten avsågs atl pågå lill den 30 juni1987. har i en skrivelse lill regeringenden föreslagit en förlängning i oförändrad omfattning avförsöksverksamheten vad avser flera ersättningsnivåer inomsjukpenningförsäkringen. Vad beträffar försöksverksamheten med att belalamerkostnader för resor lill och från arbetsplatsen som allernativ tillsjukpenning har verket föreslagit atl försöksverksamheten utvidgas till allomfatta hela landet. Försöksverksamheterna har enligt riksförsäkringsverketmottagits myckel positivt av dem som berörts av försöket. Del gäller såvälenskilda försäkrade som läkare och arbetsgivare. Försöksverksamheten med ytterligareersättningsnivåer inom sjukpenningförsäkringen har dock varit mycket begränsadlill sin omfattning. Jag bedömer det därför angeläget att tiden för försöketutsträcks så all ytterligare erfarenheter kan samlas in inför eltställningslagande till om flera ersättningsnivåer skall införas i försäkringen.Erfarenheterna av den del av försöksverksamheten som avser reseersättning somalternativ till sjukpenning är mera omfallande. Enligt riksförsäkringsverketsuppfattning kan därför försöksverksamheten i del avseendet utsträckas till attomfatta hela landet. Reseersättning som alternativ till sjukpenning innebärenligt min mening stora fördelar för den enskilde som ges möjligheter atlfortsätta sitt för- 3 1986/87. värvsarbeteoch undvika en påtvingad sysslolöshet. Möjligheterna lill en snabbrehabilitering ökar också. Det innebär påtagliga besparingar för denallmänna försäkringen ulan alt detta påverkar den försäkrades ekonomiskasituation negativt. Besparingens storlek blir naturligtvis beroende av denförsäkrades sjukpenning, resekostnaden per dag och ersält-ningstidens längd.Det finns därför enligt min mening skäl atl i samband med utvärderingen av enfortsalt försöksverksamhet pröva om ersättningens storlek skall begränsas tillvad som motsvarar den försäkrades sjukpenning per dag, om det skall finnasnågon begränsning i ersätiningslidens längd samt om ersättningen skall motsvarade faktiska resekostnaderna eller enbarl de merkostnader som uppstått. Det pågående arbetet i rehabiliteringsberedningen gällerbl. a. frågor som prövas i de försöksverksamheter jag beskrivit ovan. Jagföreslår därför att försöksverksamheterna förlängs att gälla till utgången avår 1988 med den utvidgningen atl försöket med reseersättning bör omfatta helalandet. Detta ger möjlighel för rehabiliteringsberedningen att dra nytta avförsöksverksamheterna i sill arbete. 1986/87; 133 6 Reglerna för beräkning av basbeloppet Mittförslag: Basbeloppet skall utgöra multiplicerat med detjämförelsetal som anger förhållandet mellan del allmänna prislägel i novemberåret före det år basbeloppet avser och prisläget . Skälen för mitt förslag: Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 7) föreslagit alt elt filläggsbeloppfastställs för beräkning av pensionsförmåner m. m. utöver vad som följer av denvanliga uppräkningen som en följd av konsumentprisutvecklingen. Tilläggsbeloppethar föreslagits utgöra fr. o. m. den , vilket regleras ien särskild lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av pensionsförmånerm.m. Basbeloppet har av regeringen fastställls till för . Basbeloppet används också för beräkning av studiemedel ochsärskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349). I åretsbudgetproposition (bil. 10) har regeringen därför föreslagil en särskild lagom tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel m. m. medmotsvarande innehåll som vid pensionsberäkningen. Enligt nu gällande regler i 1 kap. 6 § AFL fastställsbasbeloppet med hånsyn till de prisförändringar som inträffat framtill november året före det år basbeloppet avser. Basbeloppet används inomstora delar av samhället som etl instmment för att värdesäkra olika typer avförmåner och utbetalningar. Av hänsyn till de svårigheter en återgång lill detföre gällande systemet med en månatlig prövning av basbeloppets storlekskulle innebära valde regeringen atl i ställel för en ändring av basbelopps- reglerna iAFL föreslå ett tilläggsbelopp alt gälla tills vidare. Som jag anförde ibudgetpropositionen avsåg jag att återkomma till regeringen med förslag vadgäller grunderna för beräkning av basbeloppet fr. o. m. år 1988.Tilläggsbeloppet är avsett att utgöra en förstärkning av pensionärernas ekonomiockså på . Jag föreslår därför att tilläggsbeloppet om 400 kronorinräknas i underlaget för de basbelopp som skall fastställas för är 1988 ochframåt. Vad jag nusagt föranleder en ändring i 1 kap. 6 § AFL. Jag lägger också fram förslag omupphävande av de två tidigare nämnda lagarna om tilläggsbelopp lillbasbeloppet vid beräkningen av förmåner. 7 Skatteavdrag på sjukpenning m. m. Mitt förslag: Avdrag för preliminär A-skatl på sjukpenningoch föräldrapenningförmåner skall göras med ledning av särskilda skattetabeller.I tabellerna skall skatteavdraget anges i procent. Storleken av delprocentuella avdraget skall bestämmas med hänsyn till bl.a. den skallskyldiges sjukpenninggmndandeinkomst eller den andel av den sjukpenninggrundande inkomsten som ersättningengrundas på.