prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Ifråga om ordförandens röstning bör framhållas att en ordförande som inte ärröstberättigad som medlem, ställföreträdare eller ombud givelvis inte får deltai själva omröstningen. Om lika röstetal förekommer i denna, avgör han däremotmed sin utslagsröst hur beslutet skall falla. Ordförande som är röstberättigadkan å andra sidan självfallet delta i omröstningen. Den ordningen bör därvidiakttagas all han röstar, öppet eller slutet, såsom medlem tillsammans medövriga medlemmar och alt han, om lika röstetal föreligger när rösträkningen äravslutad, öppel förklarar vilken mening han i egenskap av ordförande biträder,även när omröstningen har varit sluten. Iförsia stycket föreskrivs vidare att vid val den anses vald som fält de flesta rösterna. Vid lika röstetal avgörs valel genom lottdragning. innebär all man vid val inte skall lillämpa systemet med voteringsproposi tion och kontraproposition. Om valel står mellan fler än två, kan därför en av dem få de flesla rösterna och därvid bli vald även om han inte får mer än hälften av samtliga avgivna rösier. Även enligt gällande rält är ett val med sådan majoritet giltigt, om inte annat föreskrivs i sladgarna. En nyhet är 136 däremoi bestämmelsen omalt föreningsslämman innan valel har påbörjals Prop. 1986/87:7 kan beslutahur man skall förfara vid lika röstetal. Bestämmelsernai första stycket är dispositiva. I andra stycket görs dock ett undanlaghärifrån. Enligt 14 och 15 §§ ställs för giltigheten av vissaföreningsstämmobeslul slörre krav på röslmajoritet än att det fattas med mer änhälflen av de avgivna rösterna. I sådana fall kan enligt andra slycket andrameningen stadgarna inte minska men däremoi skärpa kraven genom att fordra ännuslörre röslmajoritet eller ställa upp andra villkor, t. ex. godkännande avcentral organisation eller av annan utomstående. I andra fall kan i sladgarnakraven på röslmajoritet både ökas och minskas. Beslutalt ändra sladgarna fallas av föreningsslämman. Beslutet är giltigt, omsamtliga röstberättigade i föreningen har förenat sig om del. Beslulel är ävengiltigt, om det har fattats på två på varandra följande stämmor och på densenare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande eller denstörre majoritet som krävs enligt 15 §. stadgarna lagils in ytterligare villkor för ändring av sladgarna, gäller detvillkoret. Omenligt en föreskrifl i sladgarna en viss beslämmelse inle får ändras utanregeringens tillstånd, får inte heller en sådan föreskrift ändras utanregeringens tillstånd, om föreskriften har tagils in i sladgarna på grund avlag eller annan författning eller efler regeringens medgivande. Eltbeslul om ändring av stadgarna skall genast anmälas för regisirering. Beslutetfår inle verkställas förrän registreringen har sketl. Beslulsom innebär nedsättning av medlemsinsatsernas belopp eller annan lindring avmedlemmarnas insatsskyldighel enligt stadgarna får inte verkställas förrän etlår har förflutit efter registreringen. (Jfr6 kap. 14 och 16 §§ i utredningens förslag.) Paragrafensom i huvudsak överensstämmer med gällande rätt innehåller regler om ändring aven ekonomisk förenings stadgar. 1975års aktiebolagslag innefaltar ålskilliga förenklingar med avseende påförfarandet vid ändring i bolagsordningen och vid beslut i andra fall därsärskilda regler gäller för atl tillgodose minoritetsskyddet. Bl.a. har dettidigare gällande kravel på att beslut i vissa fall skall ha fatlals på två påvarandra följande bolagsstämmor slopats. Som motiv till förenklingarna haråberopats bl. a. alt den lidigare ordningen framstod som otidsenlig med hänsyntill ulvecklingen under senare lid inom näringslivel och de ökade krav somslälls på förelagens förmåga till anpassning efler förändrade villkor. Deregler som flnns i FL lill skydd för minoriteten i samband med stadgeändringar m. m. framstår visserligen såsom förhållandevis enkla i jämförelse med molsvarande regler aktiebolagslag. Icke deslo mindre skulle de kunna förenklas ytterligare, l.ex. genom att kravet på beslul på två föreningsstämmor avskaffas. De skäl för en sådan förenkling i 137 förfarandelsom har åberopats i fråga om aktiebolagen gör sig emellertid Prop. 1986/87: 7inte gällande med samma styrka för de ekonomiska föreningarnas del. Samtidigtär anknytningen mellan föreningen och dess medlemmar ofta 7 kap. nog av starktpersonlig karaklär. Beslut om ändring av stadgarna kan ha ingripande belydelseför medlemmarna. Del är angeläget alt frågor av del slaget grundligt övervägsoch diskuteras av dem. Av denna anledning bibehålls kravet på två stämmobeslutför ändring av stadgarna för det fall att inte alla medlemmar har biträttändringsförslaget på den första stämman. Iförsta slyckel, som överensslämmer med 67 § första stycket FL, föreskrivs allbeslut om ändring av sladgarna fallas av föreningsslämman. Av styckets andramening följer alt beslutet är giltigt, om samtliga röstberättigade har förenatsig om det eller beslulel har fatlats på två på varandra följandeföreningsstämmor och på den senare slämman biträtts av minsl två Iredjedelar avde röstande. Detta är emellertid endasl en huvudregel. För vissa ändringsbeslutkrävs enligt 15 § större majoritet. Av 13 § andra stycket följer också att kravsom går längre kan ställas upp i stadgarna. Delbör strykas under all del i förevarande sammanhang är antalet röstande ochalltså inte anlalel röster som är avgörande. Skillnad mellan dessa taluppkommer emellertid endast om sladgarna innehåller bestämmelser om graderadrösträtt (jfr 1 § andra stycket). Beträffande uttrycket "de röstande"bör framhållas all den som avstår från att rösta eller som vid slutenomröstning lämnar blank röstsedel inte kan anses lillhöra de röstande (jfr 4kap. 5 § regeringsformen och prop. 1973: 90 s. 260). Bestämmelsernaöverensslämmer med dem i 67 § Qärde och femte slyckena FL. Bestämmelsernaöverensstämmer i huvudsak med dem i 68 § första Ävendenna beslämmelse, som avser att bereda borgenärerna visst skydd mot attföreningens egna kapital plötsligt minskar, överensstämmer med gällande lag (se68 § tredje stycket FL). Ettbeslut om sådan ändring av stadgarna som innebär atl en medlems förpliktelseatl eriägga insalser eller avgifter till föreningen ökas eller all 138 hans rätl lill årsvinstinskränks är giltigt, om beslulel på den senare Prop. 1986/87:7 stämmanenligt 14 § har bilrätts av minsl tre Qärdedelar av de röstande. Eltbeslut om sådan ändring av sladgarna som innebär att en medlems 7 kap. rättlill föreningens behållna lillgångar vid dess upplösning inskränks är giltigt,om beslutet på den senare stämman enligt 14 § har biträtts av samtligaröstande. Detsamma gäller, om ändringen innebär inskränkning i en medlems rätlatl återfå insats enligt 4 kap. 1 eller 3 § eller innebär alt en medlemsutträde ur föreningen försvåras och ändringen skall gälla även dem som varmedlemmar i föreningen när frågan avgjordes. Ettbeslut om ändring av stadgarna i de hänseenden som avses i försia och andrastyckena får inte tillämpas mol en medlem som inte har samtyckt lill ändringenoch som säger upp sig lill utträde ur föreningen inom en månad från det atlslutligt beslul fattades eller, om beslutet fattades av fullmäktige, från detatl medlemmen underrättades om beslutet. I ett sådanl fall får medlemmen,oavsett vad stadgarna föreskriver, utträda ur föreningen vid den Utgång av elträkenskapsår som infaller näst efter uppsägningen. Vid utträdethar medlemmen den rätl som enligt 4 kap. 1 § första och andra styckenatillkommer en avgående medlem. (Jfr6 kap. 15 § i utredningens förslag.) Paragrafensom överensslämmer med gällande räll innehåller dels beslämmelser om i vilkafall del för giltigt beslut om ändring av stadgarna ställs större krav änenligt 14 §, dels bestämmelser om medlems utträdes-rätt. Av14 § följer all ett giltigt beslut om ändring av en förenings sladgar alllidkan fattas, om samtliga röstberättigade förenar sig om det. Uppnås inle enighetbland de röstberättigade, måste beslutet fattas på två på varandra följandestämmor och på den senare stämman biträdas av en viss majorilel av de röstande.Enligt första stycket i förevarande paragraf (vilkel stycke överensstämmer med67 § andra stycket FL) krävs att beslul om sådan ändring av stadgarns, sominnebär att medlemmarnas förpliklelse atl erlägga insalser eller avgifter tillföreningen ökas eller medlems rätt till årsvinsi inskränkes, vid den senare stämmanskall biträdas av minst tre Qärdedelar av de röstande för att bli giltigt. Medökning av föreningens insalser bör jämställas skyldighet att beiala ininsatserna än som ursprungligen varit avseit. Härregleras tre ytterligare fall då enighel måsle föreligga på slämman för atl beslul skall kunna fattas. Det försia fallet gäller beslut om sådan ändring av stadgarna som innebär att en medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning inskränks. I likhet med vad som gäller enligt 67 § tredje slycket FL krävs i sådant fall att beslutet bilrädsav samtliga röstande vid den senare slämman. Samma sak gäller dels i fråga om ändring som innjibär inskränkning i en medlems rält att få lillbaka sina 139 insalser,dels i fråga om ändring som innebär alt en medlems utlräde ur Prop. 1986/87: 7föreningen försvåras. I dessa båda senare fall finns dock den ytterligarebestämmelsen att krav på enighel vid den senare slämman föreligger bara 7 kap.om ändringen skall lillämpas också mol dem som var medlemmar när beslutetfattades. Motsällningsvis följer för dessa fall att vanliga regler omstadgeändring kan tillämpas, om ändringen enbart skall gälla nytillkommandemedlemmar. Dettastycke, som överensstämmer med 68 § andra stycket FL, innehåller beslämmelserom medlems rätt all utträda ur föreningen, om stadgarna ulan hans samtycke harändrals i de hänseenden som avses i försia och andra slyckena. En medlem som ärnärvarande på slämman - personligen, genom ställföreträdare eller genom ombud- får anses ha samtyckt till beslutet om han inle har röstat emot del. Omstadgeändringen beslutats av fullmäklige, har samtliga medlemmar utlrädesrätlutom de fullmäklige som själva får anses ha samtyckt till densamma. Föreningsslämmanfår inte falla beslut som är ägnade all bereda olillböriig fördel ål en medlemeller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem. (Jfr6 kap. 17 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller en s. k. generalklausul enligt vilken föreningen inte får fallabeslut som är ägnade att bereda otillbörlig fördel åt en medlem eller någonannan lill nackdel för föreningen eller annan medlem. Paragrafen har vissmotsvarighet i 20 § FL men har utformats efler mönster av 9 kap. 16 §aktiebolagslagen. Bestämmelsen utgör elt viktigt rättesnöre förföreningsslämman. Moiiven till bestämmelsen har behandlals i specialmotiveringenlill 6 kap. 13 §. Som framgår av sistnämnda paragraf gäller en molsvaranderegel för styrelsen eller annan slällförelrädare för föreningen. Som nämnls ispecialmotiveringen lill 6 kap. 13 § är generalklausulen ett ultryck förprincipen om medlemmamas likställighet i den mån annal inle följer avstadgarna. Det behöver således inte strida mot förevarande paragraf, om t.ex.en konsumtionsförening med stöd av sina stadgar lämnar olika hög återbäringallt efter resultatet i olika kommuner, distrikt eller butiker som ingår iföreningen. Omett beslul av en föreningsstämma inle har kommit flll i behörig ordning eller iövrigt slrider mot denna lag eller mot stadgarna, kan lalan mot föreningen omatl beslutet skall upphävas eller ändras föras av föreningsmedlemmar,innehavare av föriagsandel, styrelsen, styrelseledamöter eller verkställandedirektören. Talan skall väckas för beslutet. Väcks inte Prop. 1986/87:7 talan , är rätten flll lalan förlorad. Talan får väckas senare än vad som sägs i andra slycket, när 7|(p 1. beslutet är sådant alt del inlelagligen kan fattas ens med alla medlemmarnas samtycke, 2. samtycke till beslutet krävs avalla eller vissa medlemmar och sådant samtycke inte har getts, eller 3. kallelse till stämman inle harskett eller de beslämmelser om kallelse som gäller för föreningen har eftersattsi något väsenfligt avseende. Endom varigenom föreningsstämmans beslul upphävs eller ändras gäller även förmedlemmar och innehavare av förlagsandelar som inte har fört lalan. Rätlen kanändra föreningsstämmans beslul endasl om del kan faslslällas vilkel innehållbeslutet rätteligen borde ha haft. Är föreningsstämmans beslul sådant somenligt denna lag skall anmälas för regisirering, skall rätten underrättaregistreringsmyndigheten för registrering, om beslutet har upphävts ellerändrats genom en dom som har vunnit laga kraft eller rälien genom beslul underrättegången har förordnal alt föreningsstämmans beslut inle får verkställas. (Jfr6 kap. 18 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller regler om talan mot beslut av föreningsslämman. Den är lillämpligockså i fråga om beslut av fullmäktige. Paragrafen som har viss motsvarighet i69 § FL har utformats efter mönster av 9 kap. 17 § akliebolagslagen. Talanmol föreningsslämmobeslut går ut på att beslutet skall förklaras ogihigl ellerändras på grund av alt det inle har tillkommit i laga ordning eller på grund avatt det lill silt innehåll är rättsstridigl. Liksom enligt gällande lag dras engräns mellan å ena sidan de fall då klandertalan mol föreningsstämmas beslutmåste väckas för att klanderrätten inle skall upphöra ochbeslutet därigenom bli giltigt och å andra sidan de fall då lagen intefastställer någon tid för lalan mot beslutet. De sistnämnda fallen brukarbetecknas som nullitetsfall. Inle heller i sådana fall kan emellertidogiUigheten alltid göras gällande hur länge som helst. Längre tids passivitetfrån medlemmarnas sida kan enligt allmänna rättsregler ha den verkan att deförlorar sin rätl alt föra talan mot beslutet. Ometl föreningsslämmobeslut inte har tillkommit i behörig ordning eller annars strider mot denna lag eller mol stadgarna, kan talan föras mol föreningen om upphävande eller ändring av beslutet. En förutsättning är att elt föreningsslämmobeslut föreligger, även om det är behäftat med mer eller mindre svåra fel i formellt eller materiellt avseende. Liksom enligt gällande lag kan talan föras mol ett beslul som är formelll felaktigt, dvs. felaktigt i fråga om lillkomslsällel. Talan kan också föras mot beslut som är behäftat med ell malerielll fel därigenom atl det slrider mol föreningsla gen eller sladgarna. Beslul som slrider mol annan lag har lämnals utanför lagtexten. Det är klarl all elt beslul som går ut på någon kriminell åtgärd alllid saknar verkan. Den omständigheten all elt föreningsslämmobeslut strider mol vanlig civillag, t.ex. ett beslul atl inte fullgöra en åtagen 141 varaleverans, medfördäremoi inle att beslutet i och för sig blir ogiltigt. 1986/87: 7annan sak är atl föreningen kan bli skadeståndsskyldig. Berätflgadeatl föra talan är medlemmar, innehavare av förlagsandel, 7 kap. styrelsen,slyrelseledamöler och verkställande direktören. När lagen säger atl talan kanföras av en medlem är förutsällningen alt han är medlem när talan utföres.Däremoi krävs inle alt han var medlem när beslutet fattades. Än mindre krävsatl han har deltagit vid den stämma där beslulel fattades. Att en medlem harröstat för etl föreningsstämmobeslul betyder i och för sig inle att han harförlorat rätten atl klandra beslutet. Även beträffande slyrelseledamöler ochverkslällande direklören gäller alt de måste inneha sitt uppdrag när de väckerlalan och så länge de för lalan. Vid avgörande om talan skall väckas eller ejhandlar de under samma skyldighet mot föreningen att iaktta dennas intressensom annars vid utövande av sitt uppdrag som styrelseledamot eller verkställandedirektör. De har alltså talerätten framför allt i föreningens intresse. Deltainnebär bl.a. att de i vissa fall kan anses skyldiga atl väcka klandertalan(jfr vad som anförts i specialmotiveringen lill 6 kap. 13 §). Eninnehavare av föriagsandel har inte på grund därav möjlighel alt påverkaföreningens verksamhet genom all rösta på föreningsslämman. Vad som beslutas påslämman kan emellertid vara av betydelse även för den som har satsat kapital iform av förlagsinsats. En innehavare av förlagsandelar är därför berättigad atlföra talan enligt förevarande paragraf, även om han inte är föreningsmedlem. Enfullmäktig har inte rält atl föra lalan mot slämmo- eller fullmäktigbe-slut idenna sin egenskap. I69 § 1 mom. Qärde stycket FL finns en bestämmelse som begränsar rätten att föraklandertalan på den grund att beslutet avser något som är främmande förföreningens syfle. Det föreskrivs där att lalan får väckas endast om de som villklandra beslulel representerar en viss andel av medlemmarna ellerförlagsinsatserna. Som anföris i specialmotiveringen flll 6 kap. 13 § får eltförbud mot sådana beslul emellertid anses följa redan av sladgarna. Beslul avföreningsstämman som slrider mol stadgarna kan överklagas av varje enskildmedlem eller innehavare av förlagsandel. Några undantag från denna regel börinle göras. Någon motsvarighet till den nu berörda inskränkningen iklanderrällen har därför inle tagits in i den nya lagen. Talanskall väckas från beslulel. Rätten lill talan är förlorad, omtalan inle väcks . Delta är huvudregeln. I följande siycke angesundantagen från denna huvudregel. Avdetta stycke framgår i vilka fall beslul som slrider mot föreningslagen eller sladgarna kan klandras senare än inom den frist som gäller enligt andra stycket. Det är här fråga om beslul som genom silt innehåll eller 142 lillkomstsätt innefaltarett så allvariigl åsidosättande av lagen eller stad- Prop. 1986/87: 7 garnaatt de anses som s. k. nulliteler. Decenirala regler i föreningslagen som avser alt skydda andra än för- 7 kap.eningens medlemmar, dvs. blivande medlemmar, borgenärer, anställda och andrasom har rättigheter mot föreningen, är tvingande och får således inleåsidosättas ens med enhälligt beslut av samtliga medlemmar. Det gäller framförallt regler som har lill syfte att upprätthålla del bundna kapitalel. Dit hörockså tvingande regler beiräffande föreningens organisation såsom organenssammansättning samt deras befogenheier och skyldigheler m. m. beslut somstrider mol dessa regler kan därför inle bli giftigt genom att del inleklandras inom den i lagen angivna klandertiden. Lagen anger inle närmare vilkaregler som på nu angivei sätl är tvingande. Del är en uppgift förrättstillämpning och doktrin. Ettannat nullitetsfall föreligger då samtycke lill beslutet krävs av alla ellervissa medlemmar och sådant samtycke inle har getts. Det är här fråga omsamtycke av alla medlemmar eller av de medlemmar på vilkas rält beslutetinkräktar. För ändring av stadgarna genom beslul på en stämma krävs samtycke avalla medlemmar. Ett sådant krav kan också finnas i sladgarna (jfr 13 §). Enligt69 § 1 mom. Iredje stycket FL gäller inle klanderpreskription, om man vid ettföreningsstämmobeslut som skall anmälas för regisirering inle har iakttagitföreskrifter om särskild röslmajoritet. sådant beslul blir endasl gällande,om registrering av beslulel har ägt mm i slrid mot vad som borde ha skell.Regeln i FL avser alt skydda en minoritel i särskilt belydelsefulla frågor.Någon motsvarande regel har dock inle införts akflebolagslag,eflersom ovisshet om giltigheten av sådana för förelagen myckel vikliga beslulkan vålla svåra olägenheter för förelagens verksamhel. Av samma skäl har någonmotsvarande regel inte lagits upp i förevarande lag. Detla innebär bl.a. allbeslut om ändring av sladgarna, som inte går in under de särskilt angivnanullilelsfallen och som inle klandras inom föreskriven lid, blir ävennär föreskriven röslmajoritet ej uppnåtts. Elttredje nullitetsfall föreligger däremot då kallelse till stämman inle har skelleller då de beslämmelser om kallelse som gäller för föreningen väsentligen hareftersatts. Gällande lag innehåller ingen motsvarande beslämmelse.Underlåtenhet alt kalla flll stämman eller grova fel mot kallelsereglerna kanemellerlid ha väsenllig betydelse för beslul som fattas vid stämman. Del harmot denna bakgrund ansetts atl beslut som fattas efler sådana fel skalllillhöra nullilelerna. En molsvarande bestämmelse finns på aktiebolagsräliensområde i 9 kap. 17 § aktiebolagslagen. Delhar inte närmare angetts vad som skall anses uigöra ett väsentligteftersättande av kallelsereglerna. Liksom när det gäller aktiebolagslagen fården frågan yllersl lämnas till rättstillämpningen. Av9 § framgår all elt fel i fråga om kallelsen blir utan belydelse, om de som berörs av felet samtycker till alt beslut ändå fattas. Även elt samtycke av detla slag som har lämnals efter stämman får anses ha denna verkan. Vidare får, i fråga om formella fel, som grundregel anses gälla att etl sådanl fel inte gör beslutet ogiltigt eller klanderbart, om det är tydligt atl feletinte 143 Fjärde slycket Prop. 1986/87: 7 Enligtdetta siycke, som har motsvarighet i gällande lag, gäller en dom varigenomföreningsstämmans beslut upphävs eller ändras även för de medlemmar ochinnehavare av förlagsandelar som inte har fört lalan. Rätten kan ändra föreningsstämmansbeslul endast om det kan fastställas vilket innehåll beslutet rälleligen bordeha haft. Är föreningsstämmans beslul sådanl som enligt denna lag skall anmälasför registrering och har del upphävts eller ändrals genom dom som vunnii lagakraft eller har genom beslut under rättegången förordnals alt föreningsstämmansbeslul inle får verkställas, skall rätten underrätta registreringsmyndighelenför regisirering. Vid underrättelsen om upphävande eller ändring av föreningsslämmobeslutbör fogas domslolens beslul med lagakraflbevis. Särskild föreskrift om dettorde inte behöva meddelas. Omslyrelsen vill väcka lalan mot föreningen, skall slyrelsen sammankalla enföreningsstämma för val av ställföreträdare att föra föreningens talan itvisten. Stämning delges med den valde ställföreträdaren. Ellförbehåll i sladgarna alt Ivisler mellan föreningen och slyrelsen,styrelseledamot, verkställande direktören, likvidator, föreningsmedlem,innehavare av föriagsandel eller röstberättigad som inte är medlem skallhänskjulas till skiljemän har samma verkan som ett skiljeavtal. Om slyrelsenbegär skiljemannaförfarande mot föreningen, lillämpas första slyckel. Är detfråga om en klandertalan av slyrelsen mol föreningsstämmans beslul är rättenlill lalan inle förlorad enligt 17 § andra slyckel, om slyrelsen inom denklanderlid som anges där har kallat till föreningsstämma enligt första slycket. (Jfr6 kap. 19 § i utredningens förslag.) Paragrafensom - bortsett från regeln om delgivning av stämning - i sak överensslämmer med36 och 116 §§ FL har utformats efter mönster av 9 kap. 18 § aktiebolagslagen.Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som skall ske, om styrelsen villväcka talan mol föreningen, saml beslämmelser om verkan av skiljedomsklausul ien förenings sladgar. Omstyrelsen vill väcka talan mol föreningen, skall en föreningsstämmasammankallas för val av ställföreträdare att föra föreningens talan i tvisten.Enligt gällande lag anses stämning delgiven då den har föredragits vid stämman.Det naturliga lorde emellertid vara att stämning delges den på föreningsslämmansärskilt valde ställföreträdaren. Förslagel har utformats härefter. Delgivningkan givelvis ske med behörigt ombud för ställföreträdaren. Andra stycket Prop. Förbehålli sladgarna atl tvister mellan föreningen och styrelsen, slyrelse ledamol, verkställande direklören, likvidalor, föreningsmedlem, innehava- " re av föriagsandel eiler röstberättigad som inte är medlem skall hänskjutas till skiljemän har enligt andra stycket samma verkan som skiljeavtal. Begär styrelsen tillämpning av förbehållet, lillämpas försia slycket. Del innebär atl en föreningsstämma skall sammankallas för val av ställföreträdare atl föra föreningens talan vid tvisten. Yrkandet om skiljemannaförfarande delges med den särskilt valde ställföreträdaren eller hans behöriga ombud. Är det fråga om klandertalan av slyrelsen mot en föreningsstämmas beslut, gäller tidsfristen i 17 § andra stycket.