prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Man bör härvid kunna utgå från atl avlalslidpunklenrespektive lagakraflvinnandel är de avgörande tidpunkterna för beräkningen avfristen utan att della för förrätlningsfallens del behöver särskilt utsägas.Bodelningen synes böra vara utgångspunkten även i den siluationen attmedlemmens make har avlidit före bodelningen. Även om etl arvskifte kan kommaatt dröja, är del genom bodelningen i samma mån som genom medlemmens död klart,all en ny ägare av andelen skall träda till. Enligtandra stycket gäller vid förvärv av en avliden medlems andel en alternativregel, som medger en viss förlängning av anmälningstiden. Om liden fördödsboets avgång ur föreningen enligt 5 § ännu inte har iniräffal närsexmånadersfristen löper ul, gäller den senare lidpunkt som följer av 5 §.Någon direkt molsvarighet till denna förlängning behövs inle i Iredje styckelsfall, eftersom medlemmen där förutsätts vara i livet vid förvärvel. Ändockanknyter det föreslagna tredje stycket ull "tiden för avgång enligt5§". Vadde citerade orden syftar på framgår ej av remissen. Varken med lems makes död, skilsmässa eller annal som ger anledning lill bodelning under medlemmens livslid bör utgöra en sådan omständighet som enligt 5 § föranleder medlemmens avgång. Huruvida det blir fråga om en ägar- växling lill andelen kan vara ovissi ända fram till bodelningen. Någon utgångspunkt för en med ansökningstiden parallellt löpande avgångslid flnns inte i iredje styckets fall. Anknytningen lill 5 § bör därför ulgå. Däremoi bör enligtlagrådets mening i lagtexten den fråga besvaras som Prop. 1986/87: 7uppkommer om den som gjort ett förvärv som avses i tredje stycket inte inomföreskriven lid har ansökt om inlräde i föreningen. På säll som föreslås i 3 §vid överlåtelse bör i sådanl fall medlemmen anses ha sagl upp sig lill utträde.Etl tillägg härom bör göras. Medbeaklande av vad lagrådel här anfört och med vissa redaktionella jämkningar kanparagrafen förslagsvis ges följande lydelse: "Densom genom bodelning, arv eller testamente har förvärvat en medlems andel harrätl atl efter anmälan inträda som medlem i föreningen, om inte annatföreskrivs i stadgarna. Anmälanom inträde skall, vid förvärv av en avliden medlems andel, göras senasl sexmånader efter dödsfallet eller vid den senare lidpunkt då dödsboels avgång urföreningen inträffar enligt 5 §. Iannat fall än som sägs i andra stycket skall anmälan göras senast sex månaderefter del atl andelen vid bodelning har lagls ul på andra makens lott. Ansökerförvärvaren inle om inlräde , skall medlemmen därmed anses ha sagtupp sig till utträde. Förvärvaren har i sådanl fall den rätt som lillkommer enavgången medlem enligt 4 kap. 1 §, med den skyldighel som följer av 4 kap. Medsambo avses enligt remissprolokollel en person med vilken medlemmen sammanborunder äktenskapsliknande former. Samma begrepp ålerkommer i förslagets 8 kap.7 § när det gäller jäv mot revisor. Del föreslås där efterträda den nu gällandedefinitionen "sammanlever under äktenskapsliknande förhållanden" i46 § FL. Någon ändring i sak sägs följaktligen ej vara åsyftad och begreppetanges ha samma innebörd i 7 kap. 2 § och 8 kap. 7 §. Begreppelsambo har tidigare kommii lill användning i 11 § lagen (1985: 571) omvärdepappersmarknaden. Så skedde även i det av lagrådet granskadeförslagel till lag om näringsförbud. Lagrådet erinrade i sill yttrande överförslaget om att begreppel sambo då hade lagits upp även i remissen med förslagtill äktenskapsbalk m. m. men med innebörden alt båda parler skulle varaogifta. Lagrådel antydde två möjligheter att lösa de problem som sålundauppkommit i lagstiftningen. Den ena var all fortsätta på den väg som redanbeträtts och ge sambobegreppet den allmänna och vidare innebörd som del numerahar i det allmänna språkbruket. Den andra möjligheten var att reserverabegreppel sambo för den familjerältsliga lagsiiftningen med den speciellainnebörd del där var avseit att få (prop. 1985/86: 126 s. 196 f)-1 det förslaglill lag om näringsförbud (7 §) som förelagts hardepartementschefen - med instämmande i lagrådets uppfattning all begreppelsambo i första hand bör klariäggas inom ramen för den nyaäkienskapslagsliftningen - i stället använl sig av lokutionen "den medvilken han samlever under äktenskapsliknande förhållanden" (samma prop.s. Numerahar lagrådet (i annan sammansällning) yltrat sig över förslaget lill äktenskapsbalk och del i anslulning därtill framlagda förslaget till lag 292 omsambors gemensamma hem. Tre av lagrådels fyra ledamöter har därvid Prop.1986/87:7 funnit huvudprincipen i lagsiiftningen böra vara alt - när inteuttryckligt undanlag sker - begreppet sambo får omfalla samtliga fall där enman och en kvinna lever samman under äktenskapsliknande förhållanden; den nyalagen föreslås i enlighel härmed avfattad så all den anges inle vara tillämpligom någon av samborna är gift. Den Qärde ledamoten av lagrådel har dock inlefunnil anledning alt prägla elt sambobegrepp som man inte har behov av i detlagstiftningsärendet och för sin del ej haft någon invändning mol den i delremitterade förslaget angivna lydelsen. Omden av lagrådels majoritet föreslagna lösningen också blir den som slutligenantas, synes begreppel sambo kunna med fördel användas även i lagen omekonomiska föreningar. Skulle däremoi i del äktenskapsrällsligalagstiftningsärendet ett snävare sambobegrepp komma att begagnas, vill lagrådetföreslå att i förevarande paragraf ordet "sambo" byls ut mol"den med vilken medlemmen samlever under äktenskapsliknande förhållanden". Förslagelanknyter till 9 kap. 10 § aktiebolagslagen. Lydelsen är emellertid intealldeles klargörande. Överhuvudlaget gäller atl föreningsstämma inle är etlämne i vilkel del genomgående är naturligt alt anslula lill aktiebolagslagen.Ännu större anspråk måsle slällas i fråga om klarhet. I förevarande sammanhangfäster man sig bl. a. vid den språkliga onöjaktighel som ligger i att orden"besluta i ärendet" förekommer i första meningens andra led, medanförsia ledet inte alls talar om någol ärende. Bestämmelsen kan leda lilllolkningslvister, särskilt då det gäller medlemsförslag enligt 6 §. Det är ennyhet i remissen, all medlemmarna ges rätl att få förslag behandlade påföreningsstämma. Avsikten är dock inle alt denna rätt skall vara obetingad. Omärendet inte tas upp i kallelsen, får det inte behandlas även om det i och försig har väckls hell korrekt enligt 6 §. Första meningen i 9 § bör såledesförtydligas. Andrameningen i paragrafen ger vidare anledning till invändningen atl beslul omextra stämma bör kunna fattas för behandling av vilkel ärende som helsl,oavsett om del har upptagils i kallelsen eller inte. Det är endast möjlighetenatl falla beslut i sak som bör begränsas lill obligatoriskaärenden. Delta är också innebörden av aktiebolagslagens molsvarandebestämmelse. Meningen bör ändras i enlighet härmed. Desärskilda krav på klarhet som gör sig gällande i detta sammanhang motiverarenligt lagrådets mening vidare, att man behåller den nuvarande bestämmelsen omrätt att avgöra elt ärende som föranleds av ett annat ärende. Lagrådetföreslår att paragrafen ges följande lydelse: "Ombestämmelser i denna lag eller stadgarna rörande kallelse lill för eningsstämma eller tillhandahållande av handlingar har åsidosatts i ett ärende, får stämman inle besluta i ärendel utan samtycke av alla medlem mar som berörs av felet. Slämman får dock även utan sådanl samtycke avgöra elt ärende som inte har tagils upp i kallelsen, om ärendel enligt 293 stadgarnaskall förekomma på stämman eller föranleds av ett Prop.1986/87:7 annat ärende som skall avgöras. Den fär också besluta alt extraföreningsstämma skall sammankallas för behandling av ärendel." Tredjeslyckel ger utlrädesrätl åt medlem som "inte har samtyckt" lill ettbeslul om ändring av stadgarna i vissa hänseenden. Enligt specialmotiveringenfår en medlem som är närvarande vid stämman anses ha samtyckt till beslulel omhan "inte har röstat emot det". En sådan tolkning överensstämmeremellertid inte med gällande rält (se NJA II 1951 s.171 f). Den som är närvarande men lägger ned sin röst har otvivelaktigt f. n.utlrädesrätl. Del var fallet även enligt den äldre föreningslagen. Denna gickett sleg längre genom atl ge utlrädesrätl också ål alla medlemmar som varitfrånvarande vid den andra stämman, således även ål dem som närvarit vid denförsia och då röstat för stadgeändringen. Detla ansågs vara en konsekvens avden äldre lagens uttryckssätt, alt alla medlemmar som "icke bidragil tillbeslulel" hade ulträdesrätt. Detta kritiserades i förarbetena flll dennuvarande lagen. Om en medlem mellan stämmorna ändrar åsikt, bordedet krävas att han låter della komma till uttryck på den senare stämman. Föratt ästadkomma denna ändring ersattes det äldre uttryckssättet med detnuvarande, att medlem "inte har samtyckt". Nyheten sades uttryckligenvara atl den skall anses ha samtyckt som röstat för ändringen på den förstastämman men inte varit närvarande och röstat emot på den andra. Enligt lagrådelsmening saknas det anledning att frångå den nuvarande lagens ståndpunkt. Den somlägger ned sin röst bör således inte anses ha samtyckt utom i del speciellafallel, all han röstat för beslutet på den första stämman men avstår från attrösta pä den andra slämman trots att han är närvarande. 8 kap. 1 § EnligtQärde stycket skall lagens bestämmelser om revisorer i lillämpliga delar gällaäven suppleanter. I specialmotiveringen sägs att denna föreskrift avser bl.a.deras antal. Uttalandet kan uppfattas som innebärande att det alltid skallfinnas minsl en revisorssuppleant. Detta lorde emellertid inte vara avsikten.Frågan om sådana suppleanter skall utses beror i första hand på vad somföreskrivs i sladgarna (jfr 2 kap. 2 § 6 och vad som sägs omstyrelsesuppleanler i specialmotiveringen till 6 kap. 1 § Qärde stycket). Åvenom sladgarna saknar föreskrift i ämnel förefaller del dock lämpligl all stämmanutser en revisorssuppleant, eflersom del annars kan bli nödvändigt attsammankalla en extra föreningsstämma för revisorsval, om förfall skulle uppståför en revisor. Har elt revisionsbolag eller elt sådanl organ som avses i 8kap. 4 § utsetts till revisor flnns det dock knappast någol behov av suppleant.Del är önskvärt alt ell klargörande uttalande i frågan görs i proposilionen. 8 kap.7 § Prop. Begreppetsambo har lagrådel behandlat i anslutning till 7 kap. 2 §. Om della begrepp avskäl som där anges ej skulle kunna användas i lagen om ekonomiska föreningar,föreslår lagrådet alt förevarande paragraf erhåller den lydelsen att orden"sambo med" i punkl 3 byts ut mot "samlever underäktenskapsliknande förhållanden med". I11 kap. 11 § aktiebolagslagen hänvisas i fråga om koncernredovisningensinnehåll - förulom till god redovisningssed - till kapitlets bestämmelser ominnehållet i årsredovisningshandlingarna. En molsvarande hänvisning börlämpligen göras i föreningslagen. Härigenom klargörs bl. a. att lagensföreskrifter om underskrift på årsredovisning och om upplysning angåendeavvikande mening skall tillämpas också på koncernredovisningen Qfr hänvisningeni 43 a § FL till 38 § Qärde stycket). Lagrådet föreslår sålunda alt flllparagrafens första stycke fogas orden "och med iakttagande i flilämpligadelar av 2 och 5-8 §§. Lageninnehåller inte några beslämmelser om utbetalning vid nedsättning avmedlemsinsatsernas belopp. Med hänsyn härtill föreslås atl i första stycketorden "enligt bestämmelserna i denna lag om" byls ut mot "i formav". Av4 § framgår all gottgörelser som avses i andra stycket I kan lämnas även lillandra än medlemmar. Också sådana gollgörelser bör omfattas av begreppetöverskoltsuldelning. Lagrådet föreslår därför alt punkten 1 i andra stycket gesformuleringen "gollgörelse i form av efterlikvider, återbäringar ellerliknande som grundas på rörelsens resuhat utan att ha räknats in i redovisadeårsresultat". Slutligenföresläs all i inledningen till andra stycket orden "delta kapitel"ändras flll "denna lag". Förett giltigt beslut om likvidation i fall dä någon likvidationsskyldighel inleföreligger krävs enligt 11 kap. 1 § andra slyckel antingen atl samtligaröstberättigade har förenat sig om beslulel eller atl delta har fatlals pä tvåpå varandra följande stämmor och på den senare slämman biträtts av minst två Iredjedelarav de röstande. Motivet för denna reglering är uppenbarligen atl saken har såstor belydelse för medlemmarna att beslut bör fattas först efter noggrantövervägande och uppbäras av en betryggande majoritet. I17 § andra stycket ställs upp motsvarande majoritelskrav när det gäller eltbeslul alt avbryta likvidationen och återuppta föreningens verksamhet. Någonsärskild molivering har inte anföris för denna regel, vilken saknar Det förefaller emellertid ingalunda Prop. 1986/87:7självklarl alt ett beslut om likvidation, som har fatlats med slöd av enkvalificerad majoritet bland de röstande, skall upprätthållas i etl läge då det- exempelvis på grand av alt förhållandena ändrats - visar sig atl beslutet intelängre har slöd ens av en enkel majoritet. Lagrådel ifrågasätter därför ominle föreskriften i andra stycket försia meningen bör ulgå. Föreskrifteni andra stycket andra meningen att sexmånadersfristen i mindre konkurs skallräknas från sådant sammaniräde för edgång som avses i 185 d § konkurslagensaknar motsvarighet i akfiebolagslagen (15 kap. 6 §) och FL (66 §). När de nyareglerna om handläggningen av mindre konkurser infördes i konkurslagen (SFS1979: 340) behandlades i en särskild övergångsbestämmelse det fallet att det ilag eller annan författning föreskrivs atl en åtgärd skall ha vidtagits visstid efler försia borgenärssammanträdet i konkurs. Bestämmelsen, som bl. a. tarsikte på föreskrifterna i 15 kap. 6 § aktiebolagslagen och 66 § FL (prop.1978/79:105 s. 355), innebär atl fristen, om konkursen handläggs som mindrekonkurs, i stället skall räknas från konkursbeslulet. Del lorde saknasanledning all nu frångå denna princip. Lagrådet föreslår därför att deavslutande orden i paragrafen ges lydelsen "eller, i mindre konkurs, frånkonkursbeslulet". Förslagettill lag om införande av lagen om ekonomiska föreningar Avfirmalagens beslämmelser följer alt den utvidgning av en firmas skyddsområdesom försia stycket medför inte inverkar på skyddet för äldre beståendefirmarälligheter. En ekonomisk förening får sålunda inte rätl atl använda sinfirma i ett annat län än det där den är registrerad, om en annan förening redanhar skydd för en förväxlingsbar firma på grund av registrering där. Något behovav ingripande enligt andra stycket föreligger alltså inte i sådana fall. Dendär upplagna regeln åsyftar atl undvika kollisioner mellan sådanaflrmarätligheler som uppstår till följd av bestämmelsen i första stycket, dvs.då i skilda län regisirerade flrmor samlidigt fär sitt skyddsområde utsträckttill landet i övrigt. För att detta skall framgå av lagtexten föreslås attslyckel ges följande ulformning: "Omtill följd av försia slyckel rält till firmor som är förväxlingsbara uppslårutanför de län där föreningarna är regisirerade, kan domslol på yrkande av partefter vad som är skäligl föreskriva alt någon av firmorna eller båda fåranvändas där endast om det sker på särskilt sätt, såsom med tillfogande avortsangivelse eller med annat förtydligande." Förslagettill lag om ändring i bostadsrättslagen I 41§ bostadsrältslagen hänvisas nu bl. a. till 3 § FL, vilken ger utiryck äl principenall en ekonomisk förening vinner rättskapacitet först genom 296 Enmotsvarande hänvisning bör göras till den nya före- Prop. 1986/87:7ningslagen. Detta kan lämpligen ske genom att i 46 § anges att också 1 kap. 2 §andra slycket i den nya föreningslagen gäller i fråga om bostadsrättsföreningar. Beiräffandedet i 56 § 3 upptagna begreppel sambo hänvisas lill vad lagrådet har anfört ianslulning till 7 kap. 2 § lagen om ekonomiska föreningar. Om detla begrepp avskäl som har angetts där inle kan användas i detta sammanhang föreslår lagrådetalt ordet "sambo" byts ut mot "den med vilken bostadsrältshavarensamlever under äktenskapsliknande förhällanden". Detär tveksamt om hänvisningen i 70 § till 16 kap. föreningslagen helt täcker dendär i 1 § andra slycket 1 upptagna straffbestämmelsen om medlemsförteckning,eftersom föreningslagens regler om sådan förleckning inte skall gälla förbostadsrättsföreningar. Till undvikande av ovisshel på denna punkl föreslås alti 71 § upptas en särskild straffbestämmelse för den som underiåler att föramedlemsförteckning eller hålla sådan förteckning tillgänglig enligt 48 §. Eflersomnågon ändring inte görs i bosladsrättslagens regler om ändring av sladgarnalorde punkt 4 i övergångsbestämmelserna vara överflödig och kunna utgå. Förslagettill lag om ändring i lagen om sambruksföreningar Avskäl som har anförts vid förslagel lill lag om ändring i bostadsrältslagenföreslås att i 5 § hänvisning görs till 1 kap. 2 § andra stycket föreningslagenoch alt i 20 § anges alt hänvisningen i 16 kap. 1 § föreningslagen lill 3 kap.6 § skall avse 8 § lagen om sambruksföreningar. Förslagettill lag om ändring i lagen om styrelserepresentation för de anställda ibankinstitut och försäkringsbolag Anledningentill att denna lag innehåller vissa hänvisningar till föreningslagen är altbestämmelserna om ekonomiska föreningar enligt 1 § lagen (1956: 216) omjordbrukskasserörelsen är lillämpliga på jordbrukets kredit-kassor. Förslagtill ny banklagstiftning, som skall ersätta bl. a. nyssnämnda lag, är f. n.under utarbetande och skall remitteras till lagrådel inom korl. Detla äruppenbarligen skälet lill all del inle nu föreslås några följdändringar ilagen om jordbrukskasserörelsen, trots atl denna på en rad punkler hänvisartill FL, och atl sagda lag inle heller nämns i 3 § förslagel till lag ominförande av den nya föreningslagen. De skäl som talar för att inte i detlasammanhang ta upp frågor om ändring i lagen om jordbrukskasserörelsen är isamma mån lillämpliga på lagen om slyrelserepresentation. Enligt vad som harupplysts torde för övrigl den nya lagsflflningen om jordbrukels kreditkassorinle komma all innehålla några hänvisningar flll lagen om ekonomiskaföreningar. Medhänsyn lill det sagda föreslår lagrådel atl lagen om styrelserepre sentation i bankinstilut m. m. lämnas åt sidan i detta lagstiftningsärende. Den föreslagna anpassningen till den nya försäkringsrörelselagen kan 297 lämpligen göras i sambandmed de ändringar i lagen som föranleds av den Prop. 1986/87: 7 nyabanklagstiftningen. Förslagenlämnas utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , R. Carisson, ,, , Hulterström Proposition om ekonomiska föreningar Anmälan avlagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lag om ekonomiska föreningar, 2. lag om införande av lagen omekonomiska föreningar, 3. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 4. lag om ändring ibosladsrättslagen (1971: 479), 5. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvallning av samfälligheter, 6. lag om ändring i lagen(1975:417) om sambruksföreningar, 7. lag om ändring i lagen(1976:351) om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, 8. lag om ändring i lagen(1976:355) om styrelserepresentation för de anställda i bankinstilut ochförsäkringsbolag. Föredragandenredogör för lagrådets yltrande och anför. Förslagettill lag om ekonomiska föreningar Lagrådelhar förordat, i första hand all paragrafens andra siycke utgår och i andrahand, om man likväl vill göra en markering av vissa principer, alt slyckel fåren jämkad lydelse. Föregen del anserjag alt del är lämpligl att markera vissa huvudprinciper för deekonomiska föreningarna i en inledande beslämmelse lill den nya lagen. Denändring av styckels avfattning som lagrådet har förordal, för del fall atl ensådan markering anses önskvärd, innefaltar enligt min mening en förbällring.Jag förordar därför alt stycket jämkas i enlighet med vad lagrådel harföreslagil i andra hand. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 3 kap. 2 § Prop. Jagansluter mig lill lagrådets uttalanden vid denna paragraf och tillstyrkerlagrådets förslag till ändrad lydelse av paragrafen. 2 § och 8 kap. 7 § Medanledning av vad lagrådet har anfört vid denna paragraf om begreppel sambo villjag framhålla atl regeringen tidigare denna dag har beslulal en proposition omäktenskapsbalk m. m. Enligt vad som framhålls i den proposilionen är detnaturligt att när ordel sambo används i laglexl detta ord, om annat inle sägs,ges den innebörd som det har i allmänl språkbmk, dvs. alt det omfattar samtligafall då en kvinna och en man bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. I förevarande sammanhang är ordel avseit all ha denna allmännainnebörd. Anledning saknas alt uttryckligen slå fast detla i lagen. Jagansluter mig lill lagrådels ullalanden vid denna paragraf angående innebördenav all en medlem "inte har samtyckt" till etl beslut om ändring avstadgarna i vissa hänseenden. Medanledning av vad lagrådet har anförl vid denna paragraf vill jag framhållaföljande. Varken FL (se 45 §första slyckel) eller den nya lagen kräver att revisorssuppleanter alltidskall finnas i ekonomiska föreningar. Frågan om sädana suppleanter skall utsesberor i första hand pä vad som föreskrivs i stadgarna Qfr 6 § första slyckel 6FL och 2 kap. 2 § 6 nya lagen). Även om sladgarna saknar föreskrifl i ämnet kandet dock, såsom lagrådet har framhållil, vara lämpligl alt föreningsslämmanutser revisorssuppleant. För alt den sisinämnda möjligheten tydligt skallframgå av laglexlen föreslår jag alt Qärde stycket i förevarande paragrafkompletteras med en bestämmelse som anger all föreningsslämman kan ulse eneller flera revisorssuppleanter. Jagtillstyrker lagrådels förslag all föreskriften i paragrafens andra siyckeförsta meningen om kvaliflcerad majoritet får utgå. Elt beslut atl avbrytalikvidationen och återuppta föreningens verksamhet i elt sådant fall som avsesi paragrafens försia stycke bör alltså kunna fattas, även om beslutet stödsendast av en enkel majoritet på föreningsslämman. 7kap 9 §, 9 kap. 11 §, 10 kap. 1 § och 13 kap. 6 § Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av dessa paragrafer. Förslaget till lag om införande av lagen om ekonomiskaföreningar Prop. 1986/87: 7 Jag lillstyrker lagrådets förslag lill ändrad lydelse av 5§ andra slyckel. Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen Jag bilräder lagrådets förslag till ändringar i 46 och 71§§ saml i övergångsbestämmelserna. I fråga om 56 § 3 hänvisar jag fill vad jag har anförl ianslutning lill 7 kap. 2 § lagen om ekonomiska föreningar. Förslaget till lag om ändring i lagen omsambruksföreningar Jag tillstyrker lagrådels förslag till ändringar i 5 och20 §§. Förslaget till lag om ändring i lagen omstyrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag Efter samråd med chefen för finansdepartementettillslyrker jag lagrådets förslag alt lagen om slyrelserepresentation för deanslällda i bankinstitut och försäkringsbolag lämnas ål sidan i dettalagstiftningsärende. Hämtöver bör vissa redaktionella jämkningar vidtas ilagförslagen. I fråga om lagen om ekonomiska föreningar gäller det följandeparagrafer: 1 kap. 2 §, 2 kap. 2-4 §§, 3 kap. 4-6 §§, 4 kap. 1 §, 5kap. 2 och 5-7 §§, 6 kap. 3 §, 7 kap. 8, 13 och 17 §§, 8 kap. 4, 7, 8 och 10-17§§, 9 kap. 4,7,9 och 12 §§, I0kap.2,3,5och8§§,ll kap. 4, 7, 8 och 11 §§, 12kap. 1-3 och 13 §§, 13 kap. 2 §, 14 kap. 2 § saml 16 kap. I §. Vidare bör i samma lag närmasl före 11 kap. 18 § införasrubriken . Dessulom bör i sluiet avlagen göras en hänvisning till den särskilda promulgationslagen. Såviitgäller övriga lagförslag avser de redaktionella ändringarna 7 och 11 §§ lagenom införande av lagen om ekonomiska föreningar, 47 och 67 §§ lagen om ändring ibostadsrättslagen (1971:479), 25 § lagen om ändring i lagen (1973: 1150) omförvaltning av samfälligheter, 19 § lagen om ändring i lagen (1975:417) omsambruksföreningar saml övergångsbestämmelserna fill samma lag.