prop · GA0397 · 1986-12-31 00:00:00 — Motbakgrund härav föreslår att museistatistiken pä sikt bör bli enstatligt finansierad stalistikgren såsom t. ex. folkbibliotekens ochstudieförbundens verksamhetsstatistik. Vidare föreslås att statistiskacentralbyrån (SCB) får det formella ansvaret samt produktionsansvar för dennastatistik och att SCB:s arbete tillförs ämneskompetens saml musei- ochkulturpolitiska bedömningar genom samarbete med ,. Kullurrådel förespråkaren årlig publicering av statistik med fördjupningar . Dennastatistik skulle även innefatta t.ex. Riksutställningar och kommunalakonsthallar. Ingen remissinstans redovisar några invändningar mol dessaförslag. och statens historiska museer önskar att man studerarhur effektivitet, produktivitet samt intäkter och kostnader kan redovisas förjämförelser över museifältet samt betonar vikten av integrering av museistatislikoch kullurminnesvårdsslatislik. Särskilda utvecklingsprojekt (4.3) De remissinstanser som yttrat sig över avsnittets förslagär överlag posi tiva, t.ex. och statens historiska museer, statens konstmuseer, statens musiksamlingar, livrustkammaren. och , ,museet, Prop. 1986/87:97 UHÄ, SIDA, statens invandrarverk.SACO/SR och . Några instanser l.ex. statens konstmuseer, UHÄ och efterlyser elt projekt inom konstområdet och föreningen påpekaratt endast tre av föreslagna sex utvecklingslinjer återspeglas ide fyra föreslagna projekten. Flera instanser bl. a. rikantikvarieämbe-tet ochstatens historiska museer, länsmuseernas samarbetsråd, museer,och är krifiska mot förslagenskoncentration pä centralmuseer och önskar en starkare betoning av deregionala och lokala nivåerna samt forskarsamhällets roll vid projektensutformning och genomförande. UHÄ efteriyser ett historiskt perspektiv i allaprojekt och ser samverkan med forskare inom t. ex. arkeologi, etnologi ochekonomisk-historia som en förutsättning för projekten. Nya perspektiv på den svenska historien och statens historiska museer pekarpå arbetet med regionala kulturminnesvårdsprogram som en viktig kunskapskällaoch den historiska utvecklingen inom samhällssektorer som påverkat den fysiskamiljön, samt pekar på vikten av att lyfta fram gemensamma historia samtförhållandet "rikshistorien" och de regionala historiebilderna.Riksantikvarieämbetet och statens historiska museer ställer sig tveksamt tillatt presentera östra stallflygeln som utställningslokal. Livrustkammaren, och Hallwylska museetvarnar för en institulionalisering av projektet. riksmuseetbetonar vikten av att kulturbudskapets utveckling belyses i projektet. Nordiskamuseet är positivt men ser t.ex. som ett bättre val av lokal.Jämtlands länsmuseum finner det omotiverat atl historieprojektet förläggsutanför de befintliga museerna. och statens historiska museer delarkulturrådels uppfattning om behovet av att ekologiska kunskaper beaktas isamhällsplaneringen och stöder projektet ekologisk kunskapsspridning. Manunderstryker att ett projekt om människan och dess miljö är en uppgift förkulturhistoriker likaväl som för ekologer och naturhistoriker. Denna åsiktframförs även av . ser ekologiprojektet sommycket angeläget och ser det som väsentligt alt länsmuseerna kommer med i etlprojektsamarbete. Man ser det som naturligt att blir bas för bl. a.experiment och metodikprövning. är positivt men ser det som oriktigt attanvända medel frän programmet "åtgärder mot försurningen" till detföreslagna ekologiprojektet, som syftar mycket vidare och inle såsom ovannämndaanslag direkt lill konkreta miljö vårdsåtgärder. tillstyrker och ser lantbmksuniversitetetsom en kom petens atl ta i anspråk för projektet. TCO ärtveksamt till som bas för ekologiprojektet. 1 stället Prop.1986/87:97 förespråkas det humanekologiskl specialiserade Göteborgsnaturhistoriska museum, som TCO anser skall förstatligas och bli humanekologisklbasmuseum. Länsmuseernas samarbetsråd ser ekologiprojektet som mycketvikligt och pekar pä att friluftsmuseer och museianläggningar i landskapet, t.ex.naturmm, har stort behov av basmuseikompetens rörande t.ex. kulturhistoriskaodlingsväxter. LO anser att kommuner och folkparker bör ha en roll iekologiprojektet. och statens historiska museer finnerprojektet intressant och pekar på erfarenheter från bl.a. Islamutställningenoch biståndsarbete i rörande museiverksamhet och kulturminnesvård. Livrustkammaren, och Hallwylska museetförespråkar att det historiska perspektivet i projektet riktas mot hela Europasförhällande till tredje världen. tillstyrker och ser SIDA som naturligsamarbetspartner. Även museer är positiva och efterlyser i dettasammanhang förslag om formerna för samverkan mellan rikets två etnografiskamuseer. SIDA tiUstyrker men betonar att man inle har någraadministrativa resurser att ställa till förfogande. SIDA ser sig medverka iprojektet främst genom kunskapsresurser och kontakter i tredje världen samtgenom ett visst ekonomiskt stöd. och statens historiska museerbetonar vikten av att kommunerna engageras i delta projekt. Statens konstmuseerdelar uppfattning om arbete kring invandrarnas kulturer ochhänvisar till att statens konstmuseer vid upprepade tillfällen gjortutställningar från länder med stor emigration fill varvid nämns bl.a.Italien och . Livrustkammaren, och Hallwylska museetpekar återigen på det historiska perspektivets vikt exemplifierat genom1600-talets invandring, som hade stor betydelse för epokens kulturella blomstring,synliggjort i bl. är positivt och nämner att man harkontakter med flera invandrarorganisationer genom redan pågående verksamhetrörande invandrare från utomeuropeiska områden. tillstyrker men anser föreslagnamedel som otillräckliga. Verket betonar vikten av att museerna tar hänsyn tUlinvandrares bristande språkkunskap i sin verksamhet. TCO framför i detta sammanhang åsikten all GöteborgsEtnografiska museum bör förstatligas och inrikta verksamheten på invandrarkulturer. Forumför idédiskussioner (4.4) Prop. tankar pä att initiera ett forum föridédiskussioner om museernas framtida samhällsroller mottas positivt av bl.a. slatenskonstmuseer, museet och museer. och anser att även universi-telsrepresentanterbör ingå i forumet. framhåller att kommunala museeroch kommuner bör beredas lillfälle att delta i gruppens arbete. och statens historiska museer anseratt ett forum för idédiskussioner mer bör ses som etl komplement och ett stödtill museernas eget idéarbete än en instutition i sig. Föreningen menar attidédiskussioner knappast blir fmktbara utan anknytning till bestämdasituationer i det praktiska museiarbetet. Livrustkammaren, slottoch anser att sådana diskussioner bör arrangeras i friareformer än vad en arbetsgrupp medger. Kulturrådels förslag om ett fortsatt utredningsarbete medsikte på en delning av myndigheten och statens historiskamuseer kommenteras av flera remissinstanser. och statens historiska museer anseratt den nuvarande organisationen har de bästa förutsältningarna att pä centralnivå ta till vara samarbetsmöjligheterna för kulturminnesvården och museerna.Med ett bibehållet samband är det lättare att utveckla långsiktiga program föratt sprida kunskap och skapa medvetenhet om kulturarvet och de historiskasammanhangen. Det ger också bättre utgångspunkter för atl möta de kommunala ochregionala museernas önskemål om räd och vägledning. Ett fortsatt samband mellanriksantikvarieämbetet och statens historiska museer utesluter inte att manbygger ul samverkan med andra centrala museer. Museidirektören vid historiskamuseet har i ett särskilt yttrande framfört att en sammanhållen organisationmedför svårigheter för historiska museet atl klart profilera sig somcentralmuseum, att den lätt skapar konkurrens vid fördelning av anslag och attden är byråkratisk. RRV, statens musiksamlingar, statens museum.Riksutställningar och museer, tiUstyrker förslagel om fortsatt utredningsarbetemed sikte pä en delning. Även LO anser att övervägande skäl talar för endelning. Allmänt negativa till förslag och Svenska arkeologiska samfundet. UHÄ anseratt den odelade myndighetens betydelse för forskningen bör Ullmätas stor viktnär organisationsfrågan avgörs. Denna åsikt stöds av de arkeologiska institutionernavid universiteten i och . Även Nordiska museet framhållermyndighetens gemensamma vetenskapliga bas och de många gemensamma resurserna,som inte bör dubbleras. SACOISRavstyrker delning med motivering att kulturrådels förslag Prop. 1986/87:97saknar en helhetssyn på kulturminnesvårds- och museiområdet. anseratt förslag borde ha varit mer genomarbetat. TCO menar alt etlfortsatt utredningsarbete om och statens historiskamuseer mäste ske förutsättningslöst, där samtliga funktionssamband blirbelysta. framhåller att det är svårt atl taställning utifrån underlag. Föreningen pekar också på attdiskussion förs i länsmuseer och kommunala museer om hur kulturminnesvårdsinsatsernaskall kunna integreras i den utåtriktade verksamheten. Enligt statskontorets mening finns en risk för attfrågorna behandlas utifrån ett alltför internt perspektiv och alt krav ochbehov från omväriden inte tillräckligt tillgodoses. Statskontoret anser därföratt kraven på som sektorsmyndighet närmare behöverbelysas setl i relation lill andra centrala myndigheter, till den regionalanivån och de kommunala organen liksom konsekvenserna av detta för myndighetensorganisation i stort. Länsmuseernas samarbetsråd framhåller att väsentligare änfrågan om delning är det att finna former för samverkan meUankulturminnesvården och de tre närmast berörda centrala museerna: Nordiskamuseet, historiska museet och . En utredning omförhållandet mellan och statens historiska museer bördärför vidgas lill att omfatta kulturminnesvårdens totala relationer tillmuseerna. Liknande synpunkter framförs av Föreningen . har i avsnitt 5.1 föreslagit att Nordiskamuseet skall få ställning som basmuseum. Till skillnad frän de övrigabasmuseerna som är statliga utgör en självständig stiftelse. Urvissa aspekter anser att det vore ändamålsenligt om Nordiska museethade samma verksamhetsform som de andra basmuseerna, men rådet avstår från attlämna nägot förslag om förstatligande. En ytterligare anpassning av museet tilldel statliga regelsystemet bör emellertid ske så till vida atl statligaarkivföreskrifter och bestämmelser i tryckfrihetsförordningen om allmännahandlingars offentlighet skall tillämpas vid när del gäUerärenden som avser myndighetsutövning. Slutligen föreslår attchefen för bör utses av regeringen. Av det fåtal remissinstanser som yttrat sig anser RRV,statskontoret och rCO alt frågan om etl förstatligande av börprövas på nytt. Som motiv för detta anförs dels museels nya roll som basmuseum,dels statens långtgående ekonomiska ansvar för verksamheten. Länsmuseernas samarbetsråd,som har goda erfarenheter av stiftelseformen, anser dock att de museer somredan är stiftelser bör förbli sådana och att man även bör överväga att göra denuvarande statliga museerna till stiftelser. RRV och tillstyrker en ytterligare anpassningav museet till det statliga regelsystmet. Mot detta har ingen principiell 52 erinran,men ifrågasätter det praktiska värdet av en sädan formell föränd- Prop.1986/87:97 ring. och statens historiska museertillstyrker förslagel atl chefen för museet bör utses av regeringen. konstaterar att problemen för museet är avskilda slag. Det gäller önskemålet alt höja ambitionsnivån till att bli etlteknologiskt och vetenskapligt center, behovet att skapa en bättre fördelningav ansvar och att få en rimlig ekonomisk grund utan att bli för beroende avstöd från näringslivet. På samma sätt som för föreslår kullurrådelen ytterligare anpassning av till det statligaregelsystemet. Vidare föreslår rådet att statens inflytande i museets styrelsebör öka samt att museets chef bör utses av regeringen. anser atl det klart bör uttalasatt äger huvudansvaret för teknisk-historisk dokumentationoch forskning. museer hävdar att det borde övervägas om inte museet skallha funktion som basmuseum med sektorsansvar. Denna uppfattning har ocksåSveriges Tekniska museum som hänvisar till sitt traditionella sektorsansvar förteknik, teknikhistoria och industriell utveckling, som utgör tungt vägandeelement i landets kulturhistoria. och statens historiska museer,/SR samt anser att statens inflytande i museetsstyrelse bör öka och /SR tillstyrker förslaget att museets chef utses avregeringen. Till dessa förslag ställer sig heltavvisande och hävdar att vare sig statsbidragets reella andel av den ekonomiskaomslutningen eller styrningen av verksamhetsinnehållet motiverar någonförändring. Statskontoret anser att det med nuvarande stiftelsekonstruktionbör vara stiftelsens styrelse som utser museets chef. Riksutställningar (5.2.4) föreslår inte någon genomgripande förändring iRiksutställningars verksamhet men anser att en viss tyngdpunktsförskjutningbör ske. Rådet föreslår att Riksutställningar tar initiativ till alt samrådkommer till stånd som garanterar ett kontinueriigt samarbete kring produktionenav vandringsutställningar. För en bedömning av behovet av ett dokumentationscentrumför utställningsområdet föreslår att Riksutställningar utrederfrågan och pekar slutligen på det angelägna i all Riksutställningar delar medsig av den kontinuerligt växande kunskapen om utsläll-ningsmediet. anser att den förändrade resursbalanseninom musei världen borde ha lett till en mer förutsättningslös omprövning av Riksut ställningars roll och resurser. och statens historiska museer, statens konstmuseer, museet m.fi. remissinstanser välkomnar förslagen om en tyngdpunktsförskjutning i verksamheten mot ökad samverkan och övertagande av museiproducerade utställningar. Länsmuseernas samarbetsråd betonar det väsentliga i att enökad samver- Prop. 1986/87:97 kan inte enbarl bör gälla de centrala utan ävende regionala museerna. Riksutställningar är mycket positiv till utredningensslutsatser och finner dessa väl motiverade. anser att det ärnödvändigt att Riksutställningar häller god kontakt med utställningsmedietstekniska utveckling utomlands och tanken på etl dokumentationscentrum fårockså stöd av , museet. Ledningsfrågor (5.3) rekommenderar att minst två platser reserverasför representanter för regionala och lokala museer i basmuseernas styrelser. Rekommendationen tillstyrks av bl. a riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer. och länsmuseernas samarbetsråd.Dessa anser att företrädarna för regionala och lokala museer bör varaförtroendevalda och inte tjänstemän. och museet anser att enrepresentant frän regionala och lokala museer bör vara tillräcklig med hänsyntill att i styrelserna ocksä bör finnas representation från helt andra områdenän museiområdet. museer anser atl företrädare för kommunalamuseer bör utses efter hörande av kommunförbundet eller museiföreningen. förslag att förordnandetiden för chefer vidde centrala museerna skall vara med möjlighet till omförordnandetillstyrks av RRV, statskontoret, och statens historiskamuseer, Livrustkammaren, och , etnografiskamuseet. Föreningen och statenskonstmuseer. Konstmuseerna anser dock att det kan vara svårt att rekryterakompetenta chefer lill specialmuseerna. Fortbildning och vidareutbildning (5.4) föreslår att en särskild utbildningsgrupp fåransvar att fullfölja arbetetmed alt utarbeta ett utbildningsprogram för museerna. Förslaget tillstyrks av museer och . SÖ och framhåller att de önskar delta iarbetsgruppen. museer anser att personalorganisationerna bör delta iarbetet samt att de förtroendevaldas situation bör beaktas i utbildningsprogrammet. menar att förslaget om en särskildutbildningsgrupp är bra, under förutsättning att varie museums särart och variepersonalkategoris speciella krav beaktas. Länsmuseernas samarbetsråd anser atl utbildning inom rena sakområ- 54 den kan organiseras enligt förslag. Samarbetsrådetönskar att Prop. 1986/87:97 man särskilt uppmärksammar utbildning av blivandemuseichefer. och slatens historiska museer anseratt en samordning mellan museerna bör koncentreras pä utbildning av mergenerell karaktär, som t.ex. inom museologi, förmedling, informationstekniketc. För de mer ämnesspecifika utbildningsbehoven bör de centrala museerna haett avgörande ansvar i samarbete med universiteten. Ekonomiska frågor (6) föreslår att basmuseernas anslag skallförstärkas med . per institution samt att de centrala museerna undantasfrån besparingar. Förslaget tillstyrks av flera remissinstanser bl. a,, inuseer och Svenska kommunförbundet.Riksantikvarieämbetet och statens historiska museer anser att behovet avekonomiska förstärkningar för de centrala museerna är mycket stort. Det räckerinte alt undanta dem från fortsatta besparingar. menar att behoven avmedelsförstärkningar vid museet är större än vad kulturrådelsförslag innebär. Livrustkammaren, och Hallwylska museetanser att ett tillskott till basmuseerna inte får medföra några nedskärningarför specialmuseerna. museer hävdar att en betydande del avverksamheten vid museerna i bör bekostas av medel som anvisas avStockholms kommun. föreslår särskilda röriiga medel förutvecklingsverksamhet. och statens historiska museer ärpositiva till förslaget. anser alt det även framöverär motiverat med särskilda medel till film och video. föreslår en förstärkning av statens bidragtill museer och museer. och statens historiska museertillstyrker att dessa museer ges en särbehandling. museer anser att den föreslagna ökningen är förliten med hänsyn lill den omfattande museiverksamhet som bedrivs i Göteborg.Man betonar dock atl en ökning inte fär göras på länsmuseernas bekostnad. museer framhåller alt förslagel, även om del ärblygsamt, innebär en välkommen ökning av statsstödet. Länsmuseernas samarbetsråd ifrågasätter höjning av bidrag lUlGöteborgs museer och museer eftersom flera länsmuseer befinner sig isämre ekonomiskt läge. Föreningen stöder dennasynpunkt. Innehåll Sida Prop. Propositionen .................................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ................................ 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 mars1987 2 1 Inledning........................................................................ 2 2 Bakgrund ....................................................................... 2 2.1 Tidigareutredningar och beslut ............................... 2 2.2 Museisverige ................................................... 4 3 Sammanfattningav förslag ....................... ... 5 4 Allmännautgångspunkter ............................................. ... 6 5 Museernasverksamhet ................................................. 12 5.1 Samlingsområden.................................................... 12 5.2 Museerna sominformations- och kunskapskälla ... ... 13 5.3 Värd ochkonservering .......................................... ... 14 5.4 Forskning ............................................................. ... 15 5.5 Säkerhet ............................................................... 16 5.6 Vandringsutställningar .......................................... 17 5.7 Undervisningoch folkbildning ............................... ... 19 5.8 Utbildningsfrågor .................................................... ... 20 5.9 Ledningsfrägor ...................................................... ... 20 6 Museerna ochden yttre kulturmiljön.............................. ... 21 7 Särskildautvecklingsprojekt ......................................... 25 8 Hemställan ..................................................................... ... 28 9 Anslagsberäkningarför /88.................. 28 10 Beslut............................................................................ 29 Bilaga I Sammanfattning av Museiförslag - kulturrådetsöverväganden och förslag angående de cenlrala museernas uppgifter och ansvarför landets museiväsende (rapport från 1986:3) .......................................... 30 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ochsammanställning av remissyttranden över Museiförslag - överväganden och förslag angående de centrala museer nas uppgifter och ansvar för landets museiväsende (rap port från 1986:3) ........................... .. 37 NorstedtsTr/ckeri, 1987 56