prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En tilllämpning av huvudförslagel innebär för de närmastetvå åren en minskning med 34 åklagartjänster och lika många biträdestjänster.Denna minskning kan till en del renttekniskt genom naturliga avgångar. Konsekvenserna bliremellertid alt åklagarnas lagbundna verksamhet inte kommer att kunna fullgöras, vilket slår iuppenbar strid med statsmakternas satsningar på åklagarväsendet de senasteåren. Huvudförslagel bör inte lillämpaspå anslaget. En kvalificeradtjänst för kammaråklagare i nivå med en biirädande kammarchef bör inrättasvid åklagarmyndigheten i . En tjänst för distriktsåklagare börinrättas vid åklagarmyndigheten i Väslerås åklagardistrikt. 5.Med anledning av investeringar i ADB-utrustning yrkas en en- Prop. 1986/87:100gångsanvisning med avseende avgifier och driftskoslnader. Arbetsläget vid framför alll de lokala åklagarmyndigheterna är allljäml ansträngt. Även en tillämpning av ett begränsathuvudförslag skulle genast medföraalt ett antal inrättade åklagartjänster måste dras in och skulle stå i strid mol de staisningar som under de senasle åren har skettpå åklagarväsendet. Mot bakgrund härav förslår jag all åklagarmyndigheternaundantas från huvudförslagel. Som jag lidigare har nämnt bör medel (. )föras över från detta anslag lillanslaget C 1. Vidare har medel tillförts delta anslag från B 4. Lokala polisorganisationen förkostnader för nyttjande av polismyndigheternas telefonväxlar. Som jag har nämnt i annat sammanhangförbereds en proposiiion med förslag lill nya regler för anhållande och häktning. 1proposilionen kommer jag att närmareredovisa de organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av de nya reglerna. 1avbidan härpå räknar jag upp detta anslag med 2 milj. kr. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Åklagarmyndigheterna för /88 anvisa etl förslagsanslag av295 . D. DOMSTOLSVÄSENDET M.M. Prop.i986/87:ioo 4 D 1. 1985/86 Utgift58 600 269 1986/87 Anslag 42 855 000 1987/88 Förslag 44 161 000 är cenlralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolama, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, arrende- och hyresnämnderna,rältshjälpsnämnderna och de allmånna advokatbyråerna.Domstolsverket har också till uppgifl atl på det allmännas vägnar föratalan mot beslut i rältshjälpsfrågor. leds av en styrelse. Chefför är en generaldirektör. Inom verkel finns enorganisationsenhet, en ekonomienhet, en personalenhet och en juridisk enhet.Dessutom finns ett sekretariat och en disciplinnämnd. Från anslaget betalasockså kostnaderna för verksamhelen vid notarienämnden, tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet och . 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) (22 153 OOO; verksamhelsområde(l) Blanketter m m. inom 6 261000 861 000) Summa 42 855000 + 1 306000 (1) Oe medel som tidigarehar anvisats under anslagsposten Efterutbildning mom domstolsverketsverksamhetsområde anvisas fr.o.m. budgetåret1987/88 under anslagen D 1. , O 2 Allmänna domstolarna och O 3 Allmänna förvaltningsdomstolarna och ingår där ianslagsposten Förvaltningskostnader. Medel till efterutbildningför bostadsdomstolen och hyresnämndernasamt rättshjälpsnämndernaanvisas även i fortsättningen under anslaget O1 . (2) Oe medel som tidigarehar anvisats under anslagsposten Rättsfallspubliceringingår fr o.m. Huvudförslag budgetårel1987/88 . 4 gen följer del treårigahuvudförslag som lades fast inför budgetårel 1986/87 och uppgår för budgetåret1987/. Ett fullständigtgenomförande av huvudförslaget skulle minska den administrativa service somverket ger myndigheiema inom sitt verksamhelsområde och det utvecklings-och ralionaliseringsarbete som verket bedriver. föreslår därförför /88 atl verkels resurser för ulvecklingsverksamhel fårbehållas realt selt oförändrade och alt huvudförslaget begränsas till verketslöpande verksamhet. yrkar 4,4milj. som engångsanvisning för utrustnings- och fiyltningskostnader pågrund av verkets fiyttning lill nya lokaler. yrkar alten del av det nuvarande engångsbeloppet för utbildningav domare i fråga om ekonomisk brottslighet tas i anspråk för en uppräkning avanslagsposlen Efterutbildning med . Jag beräknar anslaget enligt del treåriga huvudförslag som lades fast inför budgetåret1986/87. Från anslagspostenEfterutbildning inom domstolsverkels verksamhetsområde har betalats kostnaderna förefterutbildning inte bara vid utan även vid myndigheterna inomverksamhetsområdet. Dessutom betalas från anslagsposten bidrag lill nämndemanna-sammanslutningar,kosinader för information tillnämndemän och bidrag till vissa sludieresor m.m. Kostnaderna förefterutbildning vid , de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna bör i fortsättningen belasta anslagsposlen Förvallningskoslnaderpå anslagen lill dessa myndigheler. Kosinaderna för efterutbildning vidbosladsdomstolen och hyresnämnderna (D 4.) saml rättshjälpsnämnderna (. ),som är förhållandevis blygsamma, bör även i fortsättningen belasta anslaget till . På delta anslagbelöper . 1 enlighet meddomslolsverkels förslag räknar jag upp anslagsposlen Förvaltningskostnader med500 . för uiökad efterutbildning. En del av detta belopp bör enligt närmare besiämmande kunna avsättas för nämndemannainformation,studieresor för nämndemän m.m. Under anslaget D 5.Utrustning till domslolar m.m. harjag beräknat medel (4,4 milj. fördomstolsverkels fiytlning till nyalokaler. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /88anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 1 011 152 100 1986/87 Anslag 1 018040 000 1987/88 Förslag 1 068 354 000 Allmänna domslolar ärtingsrätterna, hovrätterna och högsta domstolen. Tingsrätterna är allmänna underrätter. Del finns 97 tingsrätter. Hovrätterna är överrätieri de mål som fullföljs frän tingsrätterna. Hovrätterna är (15avdelningar, varav 13 för allmänna mål och två för vallen- och fastigheismål),(fyra avdelningar), hovrätten över och (femavdelningar), hovrätten för (se.x avdelningar), hovrätten förNedre (två avdelningar) och hovrätten för (tvåavdelningar). äröverrätt i de mål som fullföljs från hovrätterna. Domstolen är indelad i treavdelningar, 1 domstolen finns 26 justitieråd.Fyra av dessa tjänstgör i lagrådet. För högsia domstolenfinns ett särskilt kansli lill vilket revisionssekreterare är knulna. Från anslaget betalasockså kostnaderna för de kansligöromål för statens ansvarsnämnd som fullgörs avSvea hovrätt. 1986/87:100 Bil. 1986/87 Beräknad ändring 1986/87 Föredraganden Domare och hovrättsf: (l)Härtillkommer ca 450 tjänster som en del av domstolarna själva fär inrätta Anslag -i- 40 918 000 (därav lönekostnader) (752 205 000) (+ 35 156 0001 1- 11 437 000 - 2 738 000 t 50 314 000 Huvudförslag budgetåret1987/88 I 012 164 000 kr.Minskningen ö"'- av utgifterna fördelas med fördelningen I, 2 och 2 "u för första, andra resp. tredjebudgetårel. Etl genomförande av huvudförslaget skulle medföra en väsentlig ökning av anlalel oavgjorda måloch ärenden i domstolarna. yrkar därför oförändrai anslag för de allmänna /88. för att öka takten i fastighetsdata- projektet. Arbetsläget är fortfarande ansträngt i deallmänna domstolarna. Antalet inkomna mål hoshögsta domstolen och i hovrätterna har fortsalt att öka och översieg år 1985lidigare års höga nivåer. 1 tingsrätterna ökadeanlalet inkomna tvistemål på nytl under är 1985, och den lidigare minskningen avanlalet inkomna brottmål har i slort sett upphört. Antalet konkurser och mål omlagsökning och betalningsföreläggande ökade även . Mot denna bakgrund ochmed beaktande av atl anslaget har blivit föremål för kännbara nedskärningarbör en tillämpning av huvudförslagel inte komma i fråga för nästa budgelår. Som jag nämnt i annalsammanhang förbereds en proposiiion med förslag till nya regler om anhållandeoch häktning. I proposilionen kommer jag att närmare redovisa de organisaloriskaoch ekonomiska konsekvenserna av de nya reglerna. I avbidan härpå räknar jagupp detla anslag med 2 milj, kr. Fastighetsdatareformenhar nu genomförts vid 34 av landets 93inskrivningsmyndigheter. Reformtakten höjs i enlighel med beslutunder den femårselapp som inleds /88. Anslaget bör därför tillföras 2 milj. kr. Som jag anmärkt underanslaget bör de kostnader för efterutbildning som haranvisats under anslagspost Efterutbildning inomdomstolsverkets verksamhetsområde och som avser kostnader för efterutbildning vid de allmänna domstolarna i fortsättningenanvisas under anslagsposten Förvaltningskostnader på detla anslag. Jag räknardärför upp anslaget för sådana kostnader (.) har frågor om domarnasarbetsförhållanden, rekryte ringen till domarbanan och avgångarna från domarbanan uppmärksam mats i den allmänna debatten. Inom pågår en analys av omfattningen av och orsakerna lill des.k. avhoppen och därmed sam manhängande frågor. En referensgrupp har knulils lill projektet. 1 refe rensgruppen ingår representanter förhovrätterna och kammarrätterna (bl.a. en hovrättspresident och en kammarräilspresident) samt företrä- 65 Rik.sdagen l9,Sfi/S7. Nr IOI).Bi/iiga 4 dåreför arbetstagarorganisationerna och . 19!S6/87:I00 betet bedrivs skyndsamt. Den plan efter vilken domslolsverkels arbete bedrivsinhebär i korthet följande. För att kartläggaomfattningen av avgångarna från domarbanan och utvecklingen när det gällerrekryteringen skaffar man in statistiska uppgifter från hovrätterna ochkammarrätterna. Dessutom besöks samtliga överrätier för intervjuer och samlal.Intervjuer utförs vidare med bl.a. aspiranler och fiskaler som lämnatdomarbanan. Även sådana som är kvar på banan liksomlingsnotarier och länsråttsnolarier intervjuas. Faktorer som löneutveckling ochtid från börjedag i överrält lillbefordran lill ordinarie domartjänst undersöks. Om det visar sig att det finnsbehov av åtgärder för att minska anlalet avgångar eller för atl underlätta rekryleringen kommer förslag härom att läggas fram. För egen del är jag denförste att understryka vikten av att vi även i fortsättning kan rekrytera godajurister till domarbanan.Diskussionen om domarbanan sköt också pä allvarfart när remitterade promemorian"Domarbanan och ". Promemorian innehöll en analysav framtidsutsikterna och förslag till åtgärder för alt inom ramen förnuvarande ordning stärka domarba-nans attraktionskraft. 1 1985 årsbudgetproposition redovisade jag mina överväganden över promemorian ochredogjorde för de ålgärder som regeringen vidlagil. 1984 ärs promemoriaberörde i försia hand befordringsutsikterna. Den syftade till en bättre balans mellan antalet ordinarie domarljänsler ochantalet icke ordinarie domare och förkortning av väntetiderna för adjunklion. Diskussionen diirefter har mera inriktats på avgångar och lönefrågor. Närdel gäller avgångarna är del av traditionså i att många juristerbörjar sin yrkesverksamhet med en kortare eller längre tids tjänstgöring idomslol innan de går ut till vikliga befattningar i näringslivet ellerpå andra håll i samhället. Detta ser jag inte som något negativt. Men det får naturiiglvis inte bli så attalllför många unga jurister lämnar domarbanan för annan verksamhet. Domarbanansatlraktionskrafl beror emellertid enligtmin uppfattning inte bara pä lön och avancemangsmöjligheier. Sådana omständighetersom arbetstillfredsställelse och möjlighet tillpersonlig utveckling har mycket stor betydelse. Jag vill särskilt betona vikten av alt man i domstolarna engagerarsig i dessa frägor. Här ligger ett stort ansvar inte bara pä domstolens chefoch på andra i arbetsledande ställningutan även på den yngre juristens kolleger. Utbildningsinsatser på både cenlraloch lokal nivå har självfallet ocksåstor betydelse. Vad jag nu har sagl avservad som har gjorts och vad som kan göras inom den nuvarande ordningens ram. budgetproposi tion nämnde jag alt man inom övervägde det mera långsikliga arbetet för all lösa problemen. Ulgångspunkten för detta är bl.a. merilvärderingsreglerna. Om man på elt mera renodlat sätt övergår till att sätta skickligheten framförförtjänsten vid domariillsätlningar lorde detla få positiva återverkningar på domarbanan. Jag avser därför 66 att föreslå regeringen atl låta utreda inte bara meritvärdering- Prop. 1986/87:100 en utan också domarbanans utformning på och därmed Bil. En sådan ulredning skall bl.a.inriktas på att föreslå lösningar för alt stärka domarkarriärensattraktionskraft. Ulvärdering av de nya reglerna om nämndemän ochoffentliga Jörsvai-are Med anledning av ett regeringsuppdrag hardomstolsverket i oklober redovisat en utvärdering (DV Rapport 1986:4)av två olika lagändringar. Del gäller dels frågor som hänger samman mednämndemän i tingsrätt, dels frågor om offentlig försvarare. Den ändring av sammansältningsreglerna itingsrätt som utvärderingen avser trädde i krafl . Ändringeninnebar att det antal nämndemän som skall delta i ett mål minskades från femtill tre i alla måltyper utom i de allvarligastebrottmålen. fick nämndemännen individuellrösträtt. Omröstningsreglerna ändrades också, bl.a. på så sätt atl vid likaröstetal den lindrigaste meningen alltidskall gälla, oavsett om ordföranden biträder den eller ej. Vid utvärderingen hardomstolsverket undersökt och jämförl förhållandena före och efterlagändringen. Bl.a. har man undersöktförekomsten av skiljaktiga meningari tingsrätt och av s.k.nämndemannadomar, dvs. domar där nämndemännen överröstat yrkesdomaren,överklagandefrekvens och ändringsfrekvens samt sambandet mellan de olika faktorerna. Av rapporten framgårbl.a. alt antalet domar i mål vari nämndemän deltagitoch där skiljaktiga meningar föreligger har sligil.År 1982 var av domarna enhälliga.År 1985 var andelen . Andelen nämndemannadomar har ökal från 0,lill 3,år 1985.Någon nämnvärd förändring i fråga om överklagandefrekvensen kan dock intenoteras: den var såväl som är 1985. Vad gällerändring.sfrekvensen i hovrätt visar utvärderingen sjunkande tal. År 1982ändrades drygt 38 "o av de överklagade domarna medan motsvarande andel år1985 var . Domstolsverketsenkätfrågor till ett antal nämndemänoch 24 tingsrätter gav som resultat att 40'Hi av nämndemännen ansåg attnuvarande ordning är bra medan önskade en återgång till ordningen med fem nämndemän. Hälften av tingsrätterna sadesig vara nöjda med gällande regler. Nio av dem ville återgå till fem nämndemän.Både bland nämndemännen och från tingsrättshållhöjdes rösier för en ordning med fyra nämndemän. Den infördeselt nytt ersättningssystem för nämndemän nen. Det innebär att - liksom lidigare - elt enhetligt grundarvode (/dag) betalas lill samtliga. Därjämte betalas emellertid etl individuellt bestämt tilläggsbelopp lill dem som vidtjänstgöring i domstol drabbas av löneavdrag eller annan inkomstförlust som översiiger grundarvodel. Den högsia sammanlagda ersättningen är /dag. Bakgrunden till detförbätlrade ersättningssystemet var atlnämnde- Prop. 1986/87:100 mannakåreninle var representativ för befolkningen i slort. Bl.a. pensio- Bil. 4 närer och hemarbetande var överrepresenterademedan exempelvis industriarbetare var underrepresenterade. Regeringen ville därför främja en mer allsidig rekrytering till kåren genom attförbättra villkoren för sådanayrkesverksamma nämndemän som gjorde ekonomiska förluster vid tjänstgöring idomstol. 1 denna del visar utvärderingen alt nämndemannakårensrepresentativitet försämratsjämfört med . Bl.a. hargenomsnittsåldern bland nämndemännen stigitoch är nu markant högre än bland befolkningen i övrigl. Medan avbefolkningen är 60 är eller äldre tillhör av nämndemännen denna grupp.Endast 6 "''» av nämndemännen är . Motsvarande andel för helabefolkningen är46 %. Även nämndemännensfördelning på yrkesgrupper sV\\]er sig avsevärt frän vad som gäller i fråga ombefolkningen i övrigl. Bl.a. är de offentliganslälldaöverrepresenterade och de privatanställdaunderrepresenterade. Andelen industriarbetare har sjunkit från 10 'Vn av kårenår är 1985. Andelen kvinnori kåren har stigit från 39 %< lill 46 %i år 1985. Den vanligasteijänslgtiringsfrekvensen är jämfört med 1 år1980. av nämndemännen tjänstgör . För egen del vill jagförst framhålla att vad som kommit fram vid domslolsverkels ulvärdering avnämndemannareformen inte tyder påatl de nya sammansältningsreglerna med normalt tre nämndemän skulle ha medfört atl rättskipningen blivil sämre. Varken överklagandefrekvenseneller ändringsfrekvensen har påverkats negativt. Den omständigheten altantalet skiljaktiga meningar i domarna har ökat kan troligen förklaras av attmålstrukturen har förändrats på så sätl att de komplicerade målen har ökat.Rättegångsulredningen överväger enligt vad jag erfarii att i sittslutbetänkande ta upp bl.a. domlorheisregler och frågor om antaletnämndemän. Ett mera definitivt ställningstagande i fråga om antalet nämndemänbör därför anstå lill dess att utredningens överväganden föreligger. Jag är emellertid oroadöver de försämringar i fråga om nämndemannakårens lepresentaiiviiet som harinträffat och kommer därför att låta närmare undersöka vad somligger bakom försämringarna. Vissa förklaringar ligger utan tvekan i atlnämndemännen rekryteras från de politisktverksamma i samhället. Själva nomineringssystemet och den omsorg som läggs nedpå att finna lämpliga personer för nämnde-mannauppdrag har därför storbetydelse. Jag avser atl uppdra åtdomstolsverket att i samråd medlandstingsför bundet och kommunförbundet arbela fram ett material som beskriver nämndemannakårens sammansättning bl.a. jämförd med befolkningen i stort saml att i god lid inför kommande nämndemannaval informera de nominerande organen om del angelägna i atten mer allsidig rekrytering kommer till stånd. För viljan alt ställa upp som nämndeman harnaturligtvis inte bara de Prop. 1986/87:100 ekonomiska villkoren ulan även tjänsigöringsiäihelenstor betydelse. Det B'k 4 finns tecken som tyder på att många nämndemän skulle viljatjänstgöra oftare än . kan dock en alltför tät tjänstgöring vållasvårigheter för bl.a. unga och yrkesverksamma nämndemän. 1 den proposiiion som lågtill grund för de nya domförhetsreglerna (prop. 1982/83:126 s. 30, 55) uttalade min företrädare bl.a. alt det i allmänhel torde varalämpligt att behålla det dåvarande antalet nämndemän i de olika domkretsarnatrols all ijänslgöringslätheten då skulle komma all sjunka. Som ell riktmärkeuttalades alt en ordning där varje nämndeman deltar i rätten ålminstone en dagvar sjätte vecka - dvs orn året - borde kunna tjäna som riktmärke.Som framgått i del föregående är den genomsnittliga tjänstgöringstälheien nu6-10 dagar om årel. Milt eget intryck, som bekräftas av domstolsverkelsundersökning, är atl de nya domförhetsreglerna i förening med bl.a. förändringar i målanlalet har letttill all många nämndemän numera får tjänstgöra alllför sällan. För atl göra detmöjligt att öka ijänstgöringsfrekvensen kan det därförpå sina håll visa sig varanödvändigl att något minska antalet nämndemän i en del domkretsar. De närmareövervägandena i detla syfle måste göras domslol för domstol med utgångspunkt ide lokala förhållandena, främsl målanlal och antal nämndemän. Uppgiflenankommer på de domstolar som enligtförordningen (1983:382) om antaletnämndemän i de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarnafastställer antalet nämndemän. Jag utgår från alt de förändringar som bedömslämpliga sker efter samråd med den berörda domstolen och dess nämndemän och atl i allmänhel endasl mindre jämkningarbehöver göras. Av praktiska skäl bör eventuella förändringar göras års val. De ändrade regler som infördes den 1 januari1984 innebar en viss skärpning och en precisering av förutsättningarna för altförordna offentlig försvarare.Avsikten var all återföra pra.\is tillvad som ursprungligen avsetts gälla. 1 uppdraget tilldomstolsverket att utvärdera lagändringen angavs bl.a. att del skulle undersökasom rättssäkerheten hade försämrats genom reformen. Frågan om ojämnheter i tillämpningen skulle belysas. Vidare ställdes etl antal preciserade frågor, bl.a. hur andelen tilltalade med offentlig försvarare hade förändrals. Utvärderingen visar att andelen tilltalade med offentlig försvarare har minskat. hade 46 "" av de tilltaladeoffentlig försvarare. hade andelen sjunkit till 38 "ii. A\' dem som dömdes till fängelse hade 65 "'" offentlig försvarare jämfört med 75 "n . Merpartenav denna nedgång i antaletförsvararförordnanden för fångelsedömda hän för sig till gruppen rattfylleriåtalade(49 "uav dessa hade offentlig försva rare och 20 "n ur1985). Om rattfyllerimålen räknas bort stiger andelen a\ dem som döms till fängelse och som har offentlig försvarare till 84 "n. Molsvarande tal var88','n. I fråga om tilltalade som döms till skyddstillsyn ellervillkorlig dom Prop. 1986/87:100har anlalet försvararförordnandi;n minskat märkbart. För tilltalade som Bil. 4 har erkäntgärningen har anlalet försvararförordnanden sjunkit mer än vad som moisvararden genomsnittliga minskningen. 1 hovrätt har del inleskell någon förändring i fråga om andelen tilltaladesom fått offentlig försvarare först där. Man kan inte påvisa något sambandmellan ändringsfrekvens och förekomst ellerfrånvaro av offentlig försvarare. Andelen tilltalade som anlitat prival försvarare har ökat från lill . Utvärderingen visar atldel föreligger skillnader i fråga omantalet försvararförordnanden mellan olikahovrättsomräden. Sädana olikheter harfunnits även tidigare men förefaller alt ha ökat. Till en viss del kan skillnaderna förklaras med olikheter imålstrukiur mellan olika områden. Domslolsverkelsenkätfrågor om lagändringens effekter på rättssäkerheten har inte fått någotentydigt svar. Av de tillfrågade tingsrätterna har en Iredjedel uttalat atträttssäkerheten kan ha försämrats. De fiesta åklagare har motsatt uppfattningmedan de tillfrågade advokaterna genomgående ansett att rättssäkerhetenförsämrals. För egen del villjag inledningsvisbetona atl avsikten med lagändringenvar atl molverka sådana försvararförordnanden som framstod som sakligtobefogade. Det är och det har varit självklart att den som har ettverkligt behov av offentlig försvarare också skallha en sådan. som gåttsedan lagändringen gjordes har högsta domstolen prövat frågor om förordnandeav offentlig försvarare i se,\ olika fall. Det har således kommii etl antalvägledande avgöranden för rältslillämpningen. rapportmed ulvärderingen har överlämnats till samtliga allmänna domstolar. 1 februari1986 gav dessutom ut en sammanställning av förarbeten ochpraxis avseende offentliga försvarare. Det material som härigenom isammanställd form kommit domstolarna till del kan bidra till en jämnare tillämpning av regler- Den livliga debatt som förts i ämnel har utantvekan varil nyttig och bör främjautvecklandet av en genomtänkt och stabilpraxis på området. Jagvill tillägga att man inle bör bortse från att det finns fall. där den tilltalades inställning till frågan om offentlig försvarare påverkas av attåterbelalningsskyldighet för försvararkostnaden kan komnia att åläggas ihändelse av fällande dom. I della sammanhang villjag erinra om att möjligheten tillrådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429) står tillbuds även i brottmål. 1 stället för atl man förordnar en offentlig försvarare torde i en del fall ett kortare samlal med en advokat till en måttligavgift räcka för atl den tilltalade skall få svar på de frågor han har med anledning av rättegången, t.ex. angående åtalet,domstolsförhandlingen, tänkbar påföljd m.m. Enligt vad ulvärderingen visar ärdet emellertid ganska sällan som tingsrätterna 70 informerarde tilltalade om möjligheten till rådgivning. Lämpliga ruiiner Prop.1986/87:100 för att sprida sådan information bör därförarbetas fram av domslolsver- Bil. Mot bakgrund av del sagdaanserjag att det inte finns anledning atl vidta några lagstiftningsåtgärder i frågaom rätten till offentlig försvarare. Med hänsyn lill den stora betydelse frågan har från rättssäkerhetssynpunktkommer jag emellerlid atl med stor uppmärksamhel följa utvecklingen. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt till Allmänna domstolarna för budgelåret1987/88 anvisa etl förslagsanslag av 1 . 1985/86 Utgift 328 229 890 1986/87 Anslag 329 520 000 1987/88 Förslag 343 293 000