prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — 1 uppräkningen har också tagits med förlagsandelsbevis. Av 28 a § andra stycket JkL föQer att bestämmelserna i om föriagsbevis i lillämpliga delar skall gälla också för förlagsandelsbevis. Enligt gällande banklag stiftning kan således endast föreningsbank förvärva förlagsandelsbevis (prop. 1983/84:84, NU 24, rskr. Det finns dock enligl min mening anledning att ge även bankaktiebolag och sparbanker möjlighet all förvär va sådana bevis. Beslämmelser om förlagsinsatser och bevis på sådana insatser, dvs. förlagsandelsbevis, flnns i 5 kap. föreningsbankslagen. Vi dare har vissa redaktionella ändringar gjorts bl. a. för att bättre framhäva att obligationer, förlagsbevis och förlagsandelsbevis ulgör fordringsbevis jis som är avsedda för den allmänna marknaden. Urred/i/Tieo harföreslagit atl den nuvarande möjligheten att handla med Prop. 1986/87: 12 guld inte skallföras över till den nya lagen. anser det vara onödigt atl göra en sådan ändring, när innehålleti paragrafen i övrigl slår kvar. Detflnns enligt föreningen inte någon möjlighet alt överblicka vilkel behov framliden kan ge i denna del (bil. Fullmäktige i menar å sin sida atl borttagandet av banksrätt all handla med guld kan ses somen logisk föQd av beslåmmelserna i valutaregleringen. En avreglering av guldhandeln skulle nämligeninnebära atl guldel "avmone-lariserades" och därför kom altbeiraktas som en metall bland andra. Enliglfullmäktige måste del anses olämpligt att svenska banker bedriver handelmed varor. Fullmäklige betonar dock att bankerna inte bör ha möjlighel flll guldtransaklioner oavsettvalutaregleringen (bil. 3 avsnitt 3.7.6). hari silt avlämnade slutbetänkande Översyn av valutaregleringen (SOU 1985:52)konstaterat att guldel har spelat ut sin roll som belalningsmedel. Med hänsyn lill atl kommitténvid ularbetandel av den nya valutalagstiftningen inte funnit anledning att i någol fallreglera direktaimport- eller exportlransaktioner avseende varor, föreslog kommittén en omedelbaravreglering av guldhandeln. En sådan har också genomförts av under höslen 1985. Jag delarutredningens och fullmäktiges uppfattning i frågan och förordar således atträtten för bank all handla med guld slopas. Att bankerna mister sin rätt att för egen räkninghandla med guld bör emellertid inle hindrabankerna från atl i enlighet med såväl nationell som inlernationell praxis, somen service gentemoi kunderna och för deras räkning, förmedla köp ochförsäQning av guld. En sådan verksamhet får nämligen med hänsyn lill guldets traditionella ställning internationellt som betalningsmedelanses ha sådant samband med den bankverksamhet som avses i 1 § försia slyckeloch därmed vara tillåten. Uiöver den i förstameningen omnämnda egendomen får bankerna för egen räkning förvärva sådan egendom somanges i 38 §§. I överensstämmelse med gällande rätl får en bank dock inle drivahandel med sådan egendom. 3§ En bank får förvärva annan fordran än sådan som avses i 2 §, om fordringengrundas på ett låneavtal som har sådant innehåll att banken själv vid förvärvstillfället hade kunnat beviQakrediten. (Jfr7 kap. 3 § UBAL, 3 kap. 3 § USBL och 5 kap. 3 § UFBL). Paragrafen, som gerbankerna rätt att under vissa förutsättningar förvärva fordringar sominte är avsedda för den allmänna marknaden, saknar molsvarighet i dennuvarande banklagstiftningen (jfr allmänmotiveringen avsnitt 3.9). Enligt förslaget fåren bank rätl alt förvärva en fordran, om det låneavtal på vilkel fordringen grundas har etl sådant innehåll att banken själv vid förvärvstillfället kunnat bevilja krediten. Innebörden är att man på ford ringsförvärvet skall ställa samma grundläggande krav som ställs på kredilgivningen. Fordringarav förlagskaraktär eller vinstandelskaraktär 216 bör inte få förvärvas. Om nu angivna typer ävförvärv tilläts skulle en Prop.1986/87: 12 möjlighet öppnas alt kringgå t.ex. förbudet mot vinstandelslån. Skuldebrevsom innehåller villkor om konverteringsrätt fär i och för sig förvärvas, menkonverteringsrätten får inle utnytQas. Den grundläggande regeln, som innebäratt balans skall råda mellan en banks in-och utlåning, skall självfallet tillämpas på förhållandet mellan inlåningenoch dessa fordringsplaceringar. Den samlade riskbedömning som skall göras ifråga om krediler enligl 16 § bör också beaklas. Bestämmelsen i den paragrafenom begränsning av banks enhandsengagemang bör således gälla för en banks samtligafordringsplaceringar. Slutligen bör de i 17 § upptagna jävsreglerna avseendekrediler gälla också i fråga om förvärv av fordringar för vilka däri nämndapersoner är beialningsansvariga. Frän kapitalläckningssynpunkt bör nägraproblem inle uppstå eftersom det i detta sammanhang inte görs någon skillnadifråga om placeringarna. Samma täckningsgrad krävs, oavsett om en fordranhänförs lill utlåningen eller tillplacering i form av en förvärvad revers. En bank fär inte drivahandel med fordringar som avses i denna paragraf Detta innebär att en fordransom banken förvärvar skall placeras i bankens kreditportfölj. Däremot kanbanken givelvis lyfta av krediten till annal kreditinslilut. Överlagande avlånefordringar från annat kredilinstitul för uppläggning av lån i bankensböcker anses för övrigt enligt praxis ingå som ett led i utlåningsverksamheten.Att en bank har förvärvat en fordran får för gäldenären anses ha en alldelessärskild betydelse. Fordringsförvärvel är ju i princip alt belrakla som en bankkredit.De avlyft som görs av sådan fordran bör utgöra för banken nalurliga avlyft. Sombankinspektionen påpekat bör några svårigheler alt avgöra vad som är nalurligaavlyft inle föreligga (bil. 3 avsnitt 3.7.3). Etl avlyft får anses naturiigt omdet sker till specialinsliiui som svarar mol fordringens beskaffenhel, l.ex. lill AB Svensk Exportkreditbeträffande exporlfordran eller tillinslilul som är gäldenärens huvudbankförbindelse. Fordringens beskaffenhet kanockså vara sådan alt ell avlyft till utländskl institut framstår som nalurligl. 4 § En bank får förvärva 1. fast egendom, tomträttoch bosladsräll för att erhålla lokaler för verksamheten eller lillgodosedärmed sammanhängande behov, 2. aktie eller andel iförelag, som uteslutande har lill syfle alt förvalta fast egendom ellertomträtt, som är avsedd för det under I angivna ändamålet, 3. inventarier, vilkaanskaffas för rörelsen eller tillfastighet som banken äger eller till lokaler som banken i övrigl innehar, samt 4. fast egendom, tomträttoch bosiadsrätt för alt bereda bostad åt någon som är anställd i banken. (Jfr 7 kap. 4 § UBAL, 3kap. 4 § USBL samt 5 kap. 4 § UFBL. Utredningsförslagets förvärvsparagraf harhär delats upp i tre skilda paragrafer, nämligen 4-6 §§). Paragrafen överensslämmeri huvudsak med 55 § försia stycket BL, 24 § första och andra slyckena SpL samt32 § första och andra slyckena JkL. I paragrafen gesbestämmelser om en banks räll atl förvärva egendom för själva bankverksamhetens bedrivande. Bestämmelsen i 24 § andrastycket SpL, vari föreskrivs alt sparbanks- Prop. 1986/87: 12 stämman skallbesluta i ärenden om förvärv av egendom för bankverksamheten om annat inleföljer av reglemente, har inte förts över till förslaget. Detsammagäller bestämmelsen i 32 § andra stycket JkL. vari föreskrivs att stämman skallbesluta i ärenden om förvärv av egendom för bankverksamheten om inte annatföQer av stadgar. Förslaget innebär alt ärenden avifrågavarande slag i princip bör ankomma på resp. föreningsbankensstyrelse som i dessa ärenden bör ha samma självständighet som bankaktiebolagetsstyrelse. Däremoi möter naturligtvis inte hinder att i reglementet resp.stadgarna föreskriva att sparbanksstämman resp. föreningsbanksstämman skallbesluta i dessa ärenden. Punkterna 13överensstämmer i princip med gällande banklagsstift-ning. Som en nyhet införs ipunkten 2 att bankerna skall kunna förvärva .också andel i företag somuteslutande har till syfle att förvalla fast egendom eller tomträtt somförvärvas för bankens inrymmande. Genom kompletteringen får en bank möjlighetatt förvärva andel i ett handelsbolag eller en ekonomisk förening, som ägerkontorsfastighet. harullalat önskemål om atl bankerna skall fä rätt att förvärva fast egendom föratt bereda bostad åt någon som är anställd i banken. På så sätt skulle enligtföreningen flyttning från en ort till en annan, t. ex. i samband med befordran,underiättas. Föreningen menar att problemen har ökat till föQdav ökade krav på arbetskraftens rörlighet inom bankväsendet (bil. Även sparbanksföreningen anser atl en sparbank bör få förvärva fastegendom, lomträtt och andel i sådan egendom för det angivna ändamålet (bil. För egen del villjag anföraföQande. De möjligheter som stär öppna för bankerna att medverka till attlösa bostadsfrågan åt anställda i banken är, om man bortser från kreditgivning till anställds egel förvärv, alt antingenhyra ut eventuell lägenhet i en bankfasiighel eller förvärva bostadsrätt.Däremot är del inle möjligt för en bank att förvärva ett enfamiljshus atlupplåta som bostad åt en anställd. Enligt min mening är del knappast befogatatt möjligheterna i detta avseende skall vara mera begränsade för banker än förföretag i allmänhel. Det är också så alt tillgången på bostadsrätter varieraröver landet och flnns därför inte alltidatl tillgå då bostadsfrågan skalllösas. Jag föreslår därför, genom etl lillägg tillpunkt 4, att bankerna får rätt att även förvärva fast egendom och lomträtt, enrätt som får användas uteslutande för att bereda bostad åt anställda. 5 § En bank fär förvärva etl bankaktiebolagseller en sparbanks rörelse, om övertagandet inte kan anses vara till skada fördel allmänna. Om förvärvet avser hela eller en inte obetydlig del av rörelsenkrävs det att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspeklionen lämnar tillstånd till förvärvet. Ett bankaktiebolag som ärbildat av utländskt bankföretag får dock inte överta en svenskägd bankrörelse. (Jfr 7 kap 4 § UBAL, 3 kap 4 § USBL samt 5 kap 4§ UFBL) Paragrafen motsvarar 190 § BL, 79 § SpL .saml 88 § JkL. Prop, 1986/87: 12 I 190 § BL finnsbestämmelser om atl ell bankbolag inte får överta annat bankbolags eller ensparbanks rörelse ulan regeringens tillstånd. En förulsältning för ett sådant tillstånd är attregeringen inte finner övertagandet vara till skada för det allmänna. Regler för attunderlätta banksammanslagningar finns i 189 § BL. 79 § SpL innehållerbestämmelser om överlåtelse av sparbank till annan sparbankeller penninginrättning som ej är sparbank i samband med likvidation. För sådan överlåtelse krävs tillstånd avregeringen eller bankinspektionen. En lokalföreningsbank får enligl 88 § JkL med riksorganisationens medgivande överta del av annan lokalföreningsbanks rörelse. En central föreningsbank får vidare, enligt sammaparagraf, överta del av annan cenlralföreningsbanks rörelse om regeringen eller myndighet som regeringen förordnarflnner att övertagandel inle är lill skada för det allmänna och lämnartillstånd till övertagandel. Både BL och SpLinnehåller alltså regler som möjliggör ett övertagande av såväl hela som del avannan banks rörelse medan JkL endast medger atl del av annan föreningsbank övertas. I lagrådsremissen föreslogjag en generellutformning av paragrafen så att den omfatlade varje banks förvärv av hela elleren del av en annan banks rörelse. Jagframhöll emellertid atl föreningsbankernas speciellaassociationsrättsliga uppbyggnad sannolikt omöjliggör ett bankaktiebolagseller en sparbanks förvärv av en föreningsbanks rörelse, Lagrådel har för sindel anfört atl det av kommentarerna till 10 kap. 8 § föreningsbankslagen synes framgå atl möjligheterna attförvärva en föreningsbanks rörelse får anses uttömmande reglerade genom 10kap. Något utrymme för lillämpning av 2 kap. 5 § bankrörelselagen på sådana förvärv kommer därmedinte all flnnas. Jag kan instämma ilagrådets tolkning av de berörda bestämmelserna. Syftet med utformningen av 2 kap. 5 §bankrörelselagen i lagrådsremissen var att för framtiden hälla en formellmöjlighet öppen för överlåtelse av en föreningsbanks rörelse tillannan bank än föreningsbank. Jag kan emellertid instämma i alt det är ytterst osannolikt att en sädan överlåtelseskulle förekomma. Mol bakgrund häravoch för all undvika motsägelser i lagregleringen ärjag beredd alt biträda lagrådets förslag tilländring av bestämmelserna så att den rör förvärv endast avbankaktiebolags och sparbanks rörelse. Lagtexten har justerats i enlighel medlagrådets förslag. Av försia stycket framgår atl elt förvärvförulsäller dels att övertagandet inte kan anses vara till skada för det allmänna dels, om inte förvärvelavser endast en obetydlig del av den andra bankens rörelse, att regeringen eller bankinspektionen lämnar sitt tillstånd till förvärvet. Uttrycket inte obetyd lig del får tolkas mot bakgrund bl.a.av slorieken på den överlåtande banken. Om en mindre bank överlåter helarörelsen vid ett förhållandevis stort kontor måste tillstånd sökas. Om en bank överlåter en speciell del av rörelsen, som i och för sig utgör enmindre del av bankens totala verksam het men som lill sin beskaffenhet är av stor betydelse förbanken, l.ex. nolarialrörelsen, bör också tillstånd krävas. Bankinspektionen har anfört att enriktpunkt skulle kunna vara att till- Prop. 1986/87: 12 stånd erfordras om inlåningen vid ett konlor som överlåts överstiger tioprocent av bankens totala inlåning (bil. 3 avsnitt 3.7.3). Jag kan anslutamig lill vad inspektionen sålunda uttalat. För att tveksamhet inte ska behöva råda om tillstånd till ett förvärv krävseller inte föreslås i 22 § andra stycketatt banken alltid ska vara skyldig att till inspektionen anmäla etl beslul attförvärva hela eller del av annan banks rörelse. Tillståndsprövningen bör närmast avse att övertagandel inteframslår som skadligt ur allmän synpunki. Som anförts iallmänmotiveringen omfattas etl förvärv av rörelse eller del av rörelse avkonkurrenslagens beslämmelser (se närmare härom avsnitt 3.5). Av bestämmelsen iandra stycket följer alt etl bankaktiebolag som har bildals av utländsktbankföretag inle får överta en svenskägd bankrörelse. gäller oavsell omdet rör sig om hela eller endast en viss avgränsad del av rörelsen.Denna bestämmelse Irädde i kraft den i samband med all utländskabanker fick rätl atl bilda svenska bankaktiebolag. 6§ Efter tillstånd av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen får 1. ettbankaktiebolag förvärva aklie i annal bankaktiebolag samt aktie eller andel i utländskt bankförelag och i svenskt eller utländsktföretag, vars ändamål kan anses vara till nytta förbankväsendel eller del allmänna, 2. en sparbankförvärva aktie eller andel i svenskl företag, vars ändamål kan anses vara lillnytta för bankväsendel eller det allmänna eller som tillgodoser för sparbankergemensamma intressen, samt 3. en cenlralföreningsbank förvärva aktie eller andel i svenskt företag, vars ändamål kananses vara till nytta för bankväsen det eller det allmänna eller somtillgodoser för föreningsban ker gemensamma intressen. Vad som sägs iförsta slycket gäller även i fråga om garanlifondbevis, förlagsbevis eller förlagsandelsbevis somhar utfärdats av företag som avses i förstastycket. Med banks förvärv av garanlifondbevis jämställs utfärdande avgarantifondförbindelse. För sparbanksförvärv av akiier i och central föreningsbanksförvärv av aktier i krävs inget tillstånd. (Jfr 7 kap. 4 § UBAL, 3 kap. 4 § USBL samt 5 kap. 4 §UFBL). Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med 55 § första stycket punkten 5 BL, 24 § tredjeoch Qärde styckena SpL samt 28 a § andra stycket och 32 § tredje och Qärde styckena JkL. Paragrafen reglerarbankernas rätt alt förvärva aktier, garanlifondbevis, föriagsbevis,föriagsandelsbevis samt som en nyhet andelar i andra asso ciationsformerän aktiebolag, nämligen handelsbolag och ekonomiska för eningar.Ett aktiebolag är i och för sig ett mer lättkontrolleral organ än ett handelsbolag eller en ekonomisk förening. Den utvidgade förvärvsrätten behöveri och för sig inte medföra några belänkligheter, eftersom regering enseller bankinspekflonens flllstånd alllid krävs för förvärv enligt denna paragraf Möjligheten att förvärva föriagsandelsbevis innebär en nyhet för bankaktiebolag ochsparbanker. En sådan förvärvsrält har varit 220 På samma sättsOm enligl 2§ bör nu eiUigt Prop. 1986/87: mening även bankaktiebolag och sparbankerfä rätl av förvärva sådana bevis. Genom att bankerna kan förvärva akiier ellerandelar i förelag som kan anses vara lill nylla för bankväsendel eller del allmänna ges bankerna möjlighet att etablera särskildadotterföretag för speciella verksamhetsgrenar (se prop. 1975: 73 s.43). I förtydligandesyfte har i andra slycket tagits in en beslämmelse om att med banks förvärvav garanlifondbevis jämställs utfärdande av garantifondförbindelse. Engarantifond kan nämligen bildas dels genom tillskoll, varvidgaranlifondbevis utfärdas, dels genom utfärdande av garantifond-förbindelser (se t.ex. 7 § tredje stycket I lagen, 1980; 2, om flnansbolag). Utan uttryckligtlagstöd har i praxis utfärdande av garantifondförbindelser jämställts medförvärv av garanlifondbevis. Regeringen har därför prövat också banks utfärdande av sådanaförbindelser. I fråga ombankaktiebolag har, uiöver de nu nämnda nyheterna, endast den ändringen gjortsi förhållande till gällande lag och utredningsförslaget alt tillståndsprövningen kan delegeraslill bankinspeklionen. En sådan delegation bör kunna förekomma vid förvärv avmindre belydelse, t.ex. i defall aktier förvärvas i samband med fond- eller nyemission och förvärvel sker i proportion lill tidigare aktieinnehav. Delegation bör också kunnaförekomma om det rör sig om mindreposler eller värden. Bankföreningenmenar atl det inte finns anledning att kräva lillstånd av regeringen vidförvärv av förlagsbevis. Risken för missbruk lorde enligt föreningen varaminimal, eftersom ifrågavarande papper ges ut för försäQning på den allmännamarknaden. Bankerna blir med nuvarande ordning för övrigt diskriminerade och kan t.ex. inte delta iemissionskonsortier med tanke på den oformlighet som kravet på regeringenstillstånd innebär (bil. Den fråga sombankföreningen lagil upp har övervägts lidigare (prop. 1978/79: 165 s. 169).Därvid uttalades att, eftersom en bank i stor utsträckning kan ge ett förelagkapitaltillskott likaväl genom atl förvärva förlagsbevis som aktier, denpraktiska betydelsen av att tillstånd krävs i fräga om aktier ibland skullekunna gå förlorad genom atl banken i slället förvärvade förlagsbevis. Någonändring gjordes därför inte på denna punkt. De skäl som då anfördes motatl slopa tillslåndskravet för förvärv av förlagsbevis anserjag fortfarande hagillighel. Däremot innebär de nya bestämmelserna att tillståndsprövningen kan komma altdelegeras lill bankinspeklionen. I förhållande lillsparbanker och cenirala föreningsbanker innebär bestämmelserna mergenomgripande ändringar och de är i princip uppbyggda efter samma mönstersom föreslås beträffande bankaktiebolagen. Vissa avvikelser har dock ansetts motiveradeeftersom de enskilda sparbankernas resp. föreningsbankernas kapitaltillskott allQämt iförsta hand bör ske till centralorgan inom sparbanks- resp.föreningsbanksrörelsen. Till skillnad molbankaktiebolagen får sparbanker och cenirala för eningsbankerinle räll att förvärva aktier i annat bankaktiebolag än sådant somtillgodoser för resp. bankkategori gemensamma intressen, nämligen SparbankernasBank och . Inte heller får sådana banker rätt att förvärvaakiier eller andelar i utländska företag. överensslämmermed vad som gäller enligl SpL och JkL. 1986/87: 12dels och jordbrukskasserörelsens förvärv av aktier i sådana förelag kan dockredan nu ske genom resp. . Frågan omsparbanks och föreningsbanks rätt lillelablering ulomlands skall övervägas av kreditmarknadskommittén. Till skillnad molutredningsförslaget har regeringen även i fråga om sparbanker ochcentrala föreningsbanker getts en generell räll all delegera tillståndsprövningentill bankinspektionen. Det har därför inte motiverat atlbeiräffande sparbanker ställa upp något krav på att förelaget i fråga skall med regeringens godkännande verka somen sammanslutning av svenska sparbanker. För sparbanker och centralaföreningsbanker bör finnas möjlighet attutan alllför stränga krav göra kapitaltillskott till centralorgan inomsparbanks- resp. föreningsbanksrörelsen. När del gäller förvärv av aktier ellerandelar i de gemensamma sparbanks- eller fören-ingsbanksföretagen bör normalt bankinspektionen kunna lämna lillslånd.Del rör sig här om företag som tillgodoser sparbankernas resp. föreningsbankernasbehov av serviceinriktade tjänster inom bankområdei, dvs. dataföretag, företag för bevakning ochvärdetransporter m. m. (jfr vad som sägs under 1 §). Detsamma gällergaranlifondsbevis, förlagsbevis eller förlagsandelsbevis utfärdade avsådana företag. Bankinspektionen bör även kunnalämna tillstånd till sådana förvärvsom nämnts i del föregäende beträffande bankaktiebolagen. Bankinspektionenhar påpekal all inspektionen angivit en generell, procentuell ram för vissa av de förvärv ochkapitaltillskott som sketl efter tillstånd av inspektionen enligt 24 § SpL. Ensådan ordning har med hänsyn till det stora antalet sparbanker inneburit praktiskafördelar jämfört med individuellatillstånd. Ifrågavarande tillskott sker ofta av alla sparbanker, t. ex. förvärv i samband medemissioner av olika slag. Inspeklionen ulgär ifrån att den sålundapraktiserade ordningen får lillämpas även fortsättningsvis. Eventuellt fårenligt inspektionen övervägas viss differentiering av generella medgivandenmed hänsyn till bankernas olika storlek och stmktur (bil.3 avsnitt 4.3.1). Enligl min mening synes den ordning som för närvarandetillämpas av bankinspektionen vid förvärv som här avses ha fungerat väl i prakliken och någon invändning har inle restsmot den. Jag förutsätter därför att bankinspektionen skall kunna lillämpa samma förfaringssätt även , mederforderliga differentieringar av generellamedgivanden. Detta bör avse säväl sparbanker som föreningsbanker. Sparbanksföreningenanser att en sparbank bör ha samma möjlighet som bankaktiebolag att förvärva akiier i ett svensktbankaktiebolag. Föreningen anser dessutomatt det ur praktisk synpunkt vore ändamålsenligl alt sparbank fick rätt att, t. ex. inom en viss ram,fritt få förvärva aktier, vars innehav betingas av rörelsen t.ex. iVärdepapperscentralen och (bil. 3 avsnitt 4.3.2). De frågor som föreningenhär tar upp är av sådan art att kreditmarknadskommittén har anledning attnärmare överväga dem. Jag flnner därför inle anledning all nu behandla dessafrågor. Enligl24 § tredje och Qärde styckena SpL samt 32 § tredje och Qärde 222 slyckenaJkL har sparbank och föreningsbank rätt all också pä annal sätt Prop. 1986/87:12 tillskjuta medel till vissa intressesammanslulningar. Några särskilda bestämmelserom sådana tillskott av kapital behövs intelängre. I 15 § tredje slycket föreslås sparbank och central föreningsbank färätt att efler bankinspektionens lillslånd lämna vinstandelslån till vissa gemensamma sparbanksföretagresp. lill företag som tillgodoser för föreningsbanker gemensamma intressen.Dylika vinstandelslån är att anse som tillskjutna medel. Sistnämndabestämmelser kompletterar därför föreskriften i förevarande paragraf ombefogenhet för bankinspektionen att avgöra vissa frägor om kapitaltillskott. Som en konsekvens av atten central föreningsbank föreslås få förvärva också andelar i förelag medbankfrämjande eller allmännyttiga ändamål föQer atl det i lagen inle längreslälls upp något förbud för en central föreningsbank atl förvärva andelar iannan föreningsbank. Härigenom ges de cenirala föreningsbankerna möjlighet altgenom andelsförvärv i andra föreningsbanker lillskjuta kapital som får räknassom eget kapital i den mottagande . 1 kapilaltäckningshänseendekrävs en hundraprocentig täckning för det tillskjutna beloppet. Enförulsältning för sådana andelsförvärv är att den mottagande isina stadgar anger att andelsförvärvaren kan bli medlem i .