prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Del förekommer därför alt äldre föreningars stadgar inte ger besked om vad som skall ske med tillgångarna. För dessa fall före skrivs i förevarande paragraf atl vad som gäller om fördelningen lag skall tillämpas. Enligt 59 § i den lagen skall, om stadgarna saknar bestämmelser i ämnet, tillgångarna skiftas mellan medlemmarna eller över lämnas lill den som enligt medlemmarnas beslul är berälligad all överta dem. Av 60 § samma lag följer atl vid skifte mellan medlemmarna de som var medlemmar när föreningen i likvidation har rätl alt få tillbaka 279 sininsals eller, om tillgångarna inte förslår till det, vad som belöper på Prop.1986/87:7 insatsen. Uppstår överskott, skall det fördelas efter huvudlalet, omannan grund inte har bestämls i sladgarna. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen om tryggande avpensionsutfästelse m.m. Hänvisningen iparagrafens andra stycke till vissa bestämmelser aktiebolagslag harersalls med en hänvisning flll motsvarande bestämmelser i 1975 årsaktiebolagslag. Paragrafenhandlar om övergång av ansvaret för pensionsutfästelser i vissa silualioner. Enligten särskild beslämmelse i paragrafens andra siycke behöver inle en innehavareav pensionsfordran förlecknas och kallas i ell ärende om fusion enligt 14 kap.4 § akflebolagslagen, om "flllslåndsmyndighelen" (uppenbarligen avsestillsynsmyndigheten) medger det. I paragrafen föreslås nu en molsvarandebeslämmelse när del gäller ärenden om fusion enligt 12 kap. 6 § nya lagen omekonomiska föreningar. Samiidigi korrigeras uttrycket"tillslåndsmyndigheten" till tillsynsmyndigheten. 4.4 Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen Förslagetinnebär all bostadsrältslagen anknyts till den nya föreningslagen på i saksamma sätt som f. n. sker lill föreningslag. Bestämmelserna ibostadsrältslagen har dock i allmänhet fält behålla sin plats i lagen, trotsatl ordningsföljden mellan molsvarande bestämmelser i den nya föreningslagen ären annan. För atl underlätta läsningen har emellertid vissa rubriker ändralslill överensstämmelse med molsvarande rubriker i den nya föreningslagen. Andrarubriker, som saknar molsvarighet i den lagen, har fått utgå. Vissaparagrafer i bostadsrältslagen, nämligen 42, 61, 64 och 72 §§, föreslås upphöraatt gälla. Bestämmelser motsvarande 42 § har lagils upp i 67 §. Hänvisningen iden nuvarande 61 § motsvaras av en hänvisning i 69 § lill 13 kap. nyaföreningslagen. Hänvisningen i den nuvarande 64 § motsvaras av en hänvisning i59 § till 7 kap. nya föreningslagen. Ändringen av straffbestämmelserna i dennya lagen om ekonomiska föreningar gör 72 § överflödig, eflersom dessabestämmelser inle längre konkurrerar med . Detbör understrykas all de ändringar i bosladsrätlslagen som görs är enbartsådana ändringar som föranleds av den nya lagen om ekonomiskaföreningar. Säsom anmärkts i den allmänna motiveringen har regeringen i annatsammanhang beslutat om en översyn av bostadsrättslagen. 41 § Prop. Paragrafenmoisvarar i sin nya lydelse den lidigare hänvisningen till 2 § i 1951 årsföreningslag. Dentidigare hänvisningen till 3 § lag har ersatts med en ny hänvisningi 46 § bostadsrältslagen. Bestämmelseni del nya femte stycket avser flrmaleckning och överensstämmer i sak med vadsom nu gäller enligt 56 § bostadsrältslagen jämfört med 35 § lag. 1molsals till vad som föreslås för ekonomiska föreningar i allmänhet (se 14 kap.1 § förslagel lill ny lag om ekonomiska föreningar) föreslås ingen uividgningav skyddsområdet för en bostadsrättsförenings firma. Ensamrätten lill en sådanfirma avser alltså även i fortsättningen i princip endast del län därbostadsrättsföreningen är registrerad. Genomhänvisningarna lill 2 kap. 3 och 4 §§ nya föreningslagen blir den lagens reglerom förfarandel vid anmälan för regisirering m. m. tillämpliga påbostadsrättsföreningar. Del innebär bl. a. alt en bostadsrättsförening skallanmälas för regisirering senasl efler del all beslul fattades omatt bilda föreningen. Debeslämmelser som 46 § i sin nuvarande lydelse hänvisar till saknar motsvarigheti den nya föreningslagen. De innehöll delaljföreskrifter om de handlingar somskulle inges vid ansökan om regisirering. Sådana föreskrifter avses i ställetbli lämnade som verkställighelsföreskrifler lill den nya föreningslagen.Motsvarande ordning bör gälla för bostadsrältslagen. Påmolsvarande sätt som i nya föreningslagen (se 3 kap. 6 § andra stycket)föreslås alt medlemsförteckning och lägenhelsförleckning får föras meddatateknik. Åndringeni paragrafens första stycke innebär en anpassning till föreskriften i 3 kap. 6§ första slyckel 1 nya föreningslagen om alt medlemsförteckningen skall angemedlemmarnas namn och postadress. Bostadsrältslagenhindrar inte en förening att i sina sladgar föreskriva att medlemsförleckningenäven skall innehålla uppgifl om medlemmarnas person- och organisationsnummer. 55 § Prop. Ändringama är i huvudsak redaktionella. Bestämmelserna i 20 § föreningslag motsvaras iden nya föreningslagen av föreskrifierna i 7 kap. 16 § och 10 kap. 8 §. All denviktiga regeln om likabehandling i 7 kap. 16 § gäller för bostadsrättsföreningarföljer av 59 § bosladsrätlslagen. Förevarande paragraf innehåller därför inlenägon hänvisning lill den angivna paragrafen i den nya lagen. Genom ändringarna i paragrafen blir den nya föreningslagensbeslämmelser om föreningsledningen tillämpliga också påbostadsrättsföreningar, i den mån inle annat följer av punkterna 1 -4. I punkl 3 har den ändringen gjorts atl bostadsrättshavaressambo jämställs med make. Någol behov av lagregler om verkslällande direkiör förbostadsrättsföreningar har inle ansetts föreligga. Som framgår av den nyapunkten 4 undantas därför dessa föreningar från bestämmelserna i den nyaföreningslagen om verkslällande direktör. Ändringarnainnebär atl den nya föreningslagens regler om revision och särskild granskningsamt redovisning i huvudsak skall avse även bostadsrättsföreningarna.Ändringarna är främst redaktionella. Hänvisningen till 8 kap. nyaföreningslagen innebär emellerfld atl de nya bestämmelserna om effektivareförelagsrevision även skall gälla för bostadsrättsföreningar. De sistnämndabestämmelserna innebär bl. (se 8 kap. 6 § nya föreningslagen) atllänsstyrelsen i vissa fall kan kräva att även en bostadsrättsförening har enauktoriserad eller godkänd revisor. Ändringarna innebär alt den nya föreningslagens regler omföreningsstämma med vissa undanlag blir lillämpliga päbostadsrättsföreningarna. De undanlag som anges i punklerna 1-3 innebär ingenändring i sak i förhällande lill nu gällande räll. En nyhet iden nya föreningslagen (se 7 kap. 2 §) är atl en medlem alltid har räll altlåta sig företrädas på föreningsstämman av ombud under förutsättning allombudet är medlemmens make, sambo eller medlem i föreningen. För att en medlemskall få anlita någon annan person som ombud krävs del en föreskrift isladgarna om del. I samma paragraf finns en beslämmelse som ger en medlem rällatl medföra bilräde lill slämman. Den personkrets som kan komma i fråga sombiträde har begränsats på samma sätt som då det gäller ombud. De angivnareglerna om ombud och bilräde lorde vara ändamålsenliga även för medlemmarna ien bostadsrättsförening. Hänvisningen till 7 kap. nya föreningslagen har därför fått omfatta även dessaregler. Därmed har i Prop. 1986/87: 7 stället den nuvarande bestämmelsen omombud i 59 § fått utgå. Den generella hänvisningen lill 7 kap. nya föreningslageninnebär alt i hänvisningen innefattas också regler om lalan molföreningsstämmans beslut (se 7 kap. 17 §). Bestämmelserna i 64 § bostadsrältslagensom hänvisar till molsvarande regler föreningslag kan därförupphävas. Ändringen innebär att den nya föreningslagens regler omlikvidation och upplösning i huvudsak skall gälla även förbostadsrättsföreningar. Ändringen innebär atl den nya föreningslagens regler omfusion i tillämpliga delar skall gälla i fräga om bostadsrättsföreningar. 67 och 68 §§ Ändringarna innebär alt den nya föreningslagens regler omregistrering och besvär blir i huvudsak lillämpliga på bostadsrättsföreningar.Genom ändringarna kan 42 § och 68 § försia stycket bostadsrältslagen upphävas. Ändringen innebär atl den nya föreningslagens regler omskadestånd m. m. skall gälla för bostadsrättsföreningar. Genom ändringen kan 61§ bostadsrältslagen upphävas. Åndringen innebär alt den nya föreningslagens regler omsiraff och vite i tillämpliga delar skall gälla för bostadsrällsföreningar. Liksom upptar paragrafen vissa särskildastraffbestämmelser. I sakligt hänseende har den ändringen gjorts alt del isamtliga fall krävs uppsåt eller oaktsamhet för att straffansvar skall inträdaQfr specialmotiveringen till 16 kap. 1 § andra slyckel nya föreningslagen). Deövriga ändringarna i paragrafen är redaktionella. Av de bestämmelser lill vilka paragrafens försia stycke nuhänvisar har endasl 116 § en motsvarighet i den nya föreningslagen, se 7 kap.18 § andra slyckel. Eftersom sistnämnda lagmm omfattas av hänvisningen i 59§ bostadsrättslagen kan försia slycket i förevarande paragraf upphävas. 1986/87:7 Ändringarna i andra slycket är redaktionella. Övergångsbestämmelsernahar utformats efter mönster av motsvarande beslämmelser för den nyaföreningslagen. 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen om förvaltningav samfälligheter a. en hänvisning lill registreringsbestämmelsema i 99-103 §§ i1951 års föreningslag. Ändringen innebär att hänvisning i stället sker tillvissa molsvarande bestämmelser i den nya föreningslagen. Någon ändring i sak ärinle avsedd. De nuvarande hänvisningarna lill 102 § första stycket saml 103 § 1mom. försia stycket och 2 mom. lag har emellertid bedömis somöverflödiga eftersom de bara innehåller erinringar om atl beslämmelser om flrmaoch firmaregistrering flnns i firmalagen. De har därför inte fått någonmolsvarighet i det nu aktuella lagrummets nya lydelse. Hänvisningen iparagrafen lill vissa beslämmelser föreningslag har ersatts med enhänvisning lill motsvarande bestämmelser i 13 kap. nya föreningslagen. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen omsambruksföreningar Förslagetinnebär atl lagen om sambruksföreningar sakligt och redaktionellt anpassaslill den nya föreningslagen. Bland de nuvarande bestämmelserna i lagen omsambruksföreningar är det endast 6 och 25 §§ som saknar direkt motsvarighet iförslaget Qfr dock hänvisningarna i 5, 12 och 13 §§ fill 2 kap. 3 § och 6 resp.7 kap. nya föreningslagen). Paragrafenmoisvarar i sin nya lydelse hänvisningen lill 2 § i 1951 ärs föreningslag. Denuvarande hänvisningarna till 3 och 4 §§ sisinämnda lag motsvaras av nyahänvisningar i 5 och 19 §§ lagen om sambruksföreningar. Bestämmelsen iparagrafens nuvarande andra siycke har flyttats lill 19 §. 5 § Prop. Genomhänvisningarna blir den nya föreningslagens regler om förfarandel vid anmälanför registrering m. m. tillämpliga på sambmksföreningar. a.alt en sambruksförening skall anmälas för regisirering senasl efterdet att beslul fattades om atl bilda föreningen. Bestämmelserna i nuvarande 5 §har flyttals till 18 §. Paragrafemamotsvarar nuvarande 8-9 §§. Ändringarna är redaktionella. Paragrafenmotsvarar nuvarande 7 §. Paragrafenmoisvarar med några redaktionella ändringar nuvarande 10 §. Paragrafemamoisvarar nuvarande 11-12 §§. Paragrafensom moisvarar nuvarande 14 § innebär atl den nya föreningslagens regler omföreningens ledning blir lillämpliga på sambruksföreningar, i den mån inteannat följer av punklerna 1 -3. Bestämmelsernai punkterna 1 och 2 överensstämmer med vad som gäller. Försambmksföreningarnas del torde del inte finnas behov av lagregler omverkställande direktör. Som framgår av den nya punkt 3 undantas därför ävensambruksföreningarna från bestämmelserna om verkställande direktör i den nyaföreningslagen. Paragrafensom moisvarar 16, 18 och 19 §§ innebär all den nya föreningslagens regler omföreningsstämma blir lillämpliga på sambruksföreningar. Liksom enligt gällanderätl får emellertid inte avsleg göras från principen en medlem-en röst. Enligtden nya föreningslagen får make eller sambo vara ombud vid föreningsslämman.Den nya 13 § saknar därför molsvarighet till bestämmelsen i denna fråga inuvarande 16 § tredje meningen. Däremoi innehåller den nya 13 § en uttryckligbestämmelse om atl föreningsstämmans befogenheter inte får överiämnas åtsärskilt valda fullmäklige Qfr nuvarande 16 § försia meningen jämförl med 62 §i föreningslag). 14 § Prop. 1986/87: 7 Paragrafen som moisvarar nuvarande 15 § innebär att dennya föreningslagens regler om revision och särskild granskning samtredovisning skall i lillämpliga delar gälla för sambruksföreningar. De undanlagfrån reglerna i den nya föreningslagen som anges i paragrafen överensstämmermed vad som gäller. Jfr i övrigt specialmotiveringen lill 58 §bostadsrältslagen. Paragrafen som motsvarar nuvarande 13 § innebär alt dennya föreningslagens regler om överskoltsuldelning och annan användning av föreningensegendom i tillämpliga delar skall gälla för sambmksföreningar. Punkl 2 innehåller elt uttryckligt undanlag från denbeslämmelse i 10 kap. 2 § andra stycket nya föreningslagen som begränsarföreningsstämmans rätl alt dela ul vinsl i förhållande lill inbetaltinsatskapital Qfr nuvarande 13 § försia stycket lagen om sambruksföreningarjämfört med 18 § andra slyckel föreningslag). Paragrafen som moisvarar nuvarande 20 § innebär att dennya föreningslagens regler om likvidation och upplösning i huvudsak skalllillämpas på sambruksföreningar. Paragrafen som motsvarar nuvarande 17 och 23 §§ innebäratl bestämmelserna om skadestånd m. m. i 13 kap. nya föreningslagen skalltillämpas på sambruksföreningar. Paragrafens fyra första stycken överensstämmer mednuvarande 5 §. Även bestämmelsen i femle slyckel överensslämmer i sak medgällande rätl, se hänvisningen i nuvarande 14 § lill 35 § i 1951 årsföreningslag. I fråga om den geografiska omfattningen av firmaskyddelför en sambruksförening hänvisas till framställningen i specialmotiveringentill 45 § bostadsrältslagen (se avsnill 4.4). I paragrafen som motsvarar nuvarande 2 § andra stycket, 21och 22 §§ hänvisas lill den nya föreningslagens beslämmelser om registrering m.m. I paragrafens tredje stycke har för tydlighetens skull tagits in en bestämmelseom alt beslul enligt 16 § överklagas till kammarrälten genombesvär. 20 § Prop. 1986/87: 7 Paragrafen som moisvarar nuvarande 24 § innebär att dennya föreningslagens regler om siraff och vite i lillämpliga delar skall gällaför sambruksföreningar. Övergångsbestämmelserna har utformats efler mönsier avmotsvarande bestämmelser i den nya föreningslagen. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Förslagel flll ny föreningslag saknar motsvarighet lill118 § föreningslag. Hänvisningen till sisinämnda lagrum i nuvarandepunkl 2 av förevarande paragraf har därför fått utgå. 1 slället anges direkt deföreningar som räknas upp i 118 § 1-3 lag. Någon ändring i sakär inle avsedd. Den nuvarande hänvisningen lill 3 § lagen (1951:309) angåendeinförande av nya lagen om ekonomiska föreningar har fåll ulgå, eftersom detinte längre flnns några sådana kreditkassor som del sisinämnda lagrummet avserQfr 93 § lagen, 1956:216, om jordbrukskasserörelsen). 3, 8 och 9 §§ Ändringarna är redaktionella. Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket innebär all ensuppleant för arbetslagarledamot har samma rätt all få lillgång tillunderlagsmaterial och möjligheter atl delta i styrelsearbetet som en ordinariearbetslagarledamot, om man bortser från atl suppleanten har rösträtt endasl närhan Qänslgör i den ordinarie ledamotens slälle. Dessa rättigheter för ensuppleant gäller emellertid enligt lagrummets nuvarande lydelse endaslaktiebolag. Genom den föreslagna ändringen utsträcks uttryckligen rättigheternalill alt gälla även suppleanter för arbetstagarledamöter i ekonomiskaföreningar. Hänvisningen i denna paragraf lill lag harändrats lill alt avse motsvarande bestämmelser i den nya föreningslagen. 4.8Förslaget till lag om ändring i lagen om Prop. styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag Jaghemsläller att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ekonomiska föreningar, 2. lag om införande av lagen omekonomiska föreningar, 3. lag om ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 4. lag om ändring ibosladsrätlslagen (1971:479), 5. lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheler, 6. lag om ändring i lagen(1975:417) om sambruksföreningar, 7. lag om ändring i lagen(1976:351) om styrelserepresenlalion för de anställda i akliebolag ochekonomiska föreningar, 8. lag om ändring i lagen(1976:355) om slyrelserepresentation för de anslällda i bankinstilut ochförsäkringsbolag. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1986/87: 7 Utdragur protokoll vid sammanträde , f d. justiflerådet Sterzel, regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för juslifledepartemenlet beslutatinhämta lagrådels yttrande över förslag lill 1. lag om ekonomiska föreningar, 2. lag om införande av lagen omekonomiska föreningar, 3. lag om ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse, 4. lag om ändring ibosladsrätlslagen (1971:479), 5. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheler, 6. lag om ändring i lagen(1975:417) om sambraksföreningar, 7. lag om ändring i lagen (1976:351)om styrelserepresenlalion för de anslällda i akliebolag och ekonomiskaföreningar, 8. lag om ändring i lagen(1976:355) om slyrelserepresenalion för de anslällda i bankinstitut ochförsäkringsbolag. Förslagenhar inför lagrådet föredragils av hovrättsassessorn Per . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ekonomiska föreningar Andraslycket syflar till att markera några vikliga principer som typiskt sett ärkännetecknande framför alll för kooperativa föreningar. Bestämmelsen angav iulredningens förslag fyra gmndsatser i särskilda punkler. Remissens förslaginnehåller däremot i stort selt endasl en hänvisning flll 3, 7 och 10 kap. Mankan enligt lagrådels mening ha förslåelse för båda de synsätt i fråga omlaglekniken som kan utläsas ur utredningens och remissens förslag. Ulredningenkan sägas knyla an lill del numera vanliga förfarandel att inleda en lag medvissa stadganden av målsällningskaraktär eller eljesi deklaralorisk innebörd.Remissen ger uttryck för en mera negaliv inställning lill sådana oförbindandebestämmelser i detta sammanhang. Andrastycket är etl försök till kompromiss mellan de båda synsätten. Laglexlen äremellertid enligt lagrådels mening inte hell liilfredsslällande. Frånsett attdet ju gäller även andra villkor för en ekonomisk förening än de som anges i denämnda tre kapitlen, ger laglexlen närmasl inlryckel att de särskilda villkoreni fråga om medlemskap m. m. skulle vara begränsande faslän motsatsen avses. Lagrådelförordar i första hand atl andra slycket utgår. Om man likväl vill göra någon markering av viktiga principer i enlighel med ulredningens önskemål, bör lagtexten förbältras. Som exempel på den lyp av ändringar 289 som kan övervägas kanpekas på att ersätta ordet "gäller" i försia mening- Prop.1986/87:7 en med "är utmärkande atl den uppfyller" samt inleda andrameningen med orden "Om delta föreskrivs i". Iförsia slyckel behandlas familjerättsliga förvärv av en avliden medlems andel.Dit hör främsl sådana fall som när en efterlevande make överiar andelen genombodelning eller när en arvinge till den avlidne erhåller andelen vid etlarvskifte. Bestämmelserna lar emellertid sikte på samtliga familjerättsliga förvärv,blott de avser en avliden medlems andel. Såvitt avser förvärv genom bodelningkan anmärkas att slyckel därför är tillämpligt oberoende av den omständighetsom föranlett bodelningen. Har det exempelvis dömts lill äktenskapsskillnadmellan makarna och har den av makarna som är föreningsmedlem avlidit innanbodelning skelt, är försia stycket tillämpligt om andelen vid bodelningen lagtspå den andra makens lott. På motsvarande sätl kan, om del är den andra makensom har avlidit, en bodelning vara aktualiserad i anledning av dödsfallet meninnan den förrättals avlider också den make som är föreningsmedlem. Slycket ärdå tillämpligt om andelen slutligen kommit alt tilldelas en arvinge lill denandra maken. Förvärvaren har i sådant fall fåll en avliden medlems andel genomarv. Något krav på alt förvärvaren skall vara medlemmens egen arvinge uppslällsinte. Itredje stycket däremot är föratsältningama mer preciserade. Dels skallförvärvel ha skell genom bodelning, dels skall bodelningen ha förrättats avannan anledning än medlemmens död. Beslämmelsema tar sikte på den situalionenalt bodelning förrättats medan båda makarna var i livet, vilket kan ha skettantingen under äktenskapels beslånd - f n. efter dom på boskillnad - eller ianledning av äktenskapsskillnad. Ulanför faller däremot den situationen atldet är medlemmens make som har avlidit. Visserligen kan föreningsandelendärvid länkas komma att frångå medlemmen genom bodelning "av annananledning än medlemmens död". Men den som får andelen är i della fall enarvinge (ev. testamentstagare) lill medlemmens make och från arvingenssynpunkt är delta ell förvärv genom arv och ej genom bodelning. Detsist angivna fallet inryms varken under försia eller tredje stycket i det remitterade förslaget utan faller helt utanför paragrafens tillämpnings område. Del behöver ändock inle vara opraktiskt. En medlem som har blivit kommen kan finna det vara lämpligl atl ordna generations skiftet i fråga om den med andelen förenade verksamheten redan i sam band med makens bortgång. De förbällringar i fråga om efterlevande makes ställning som föreslagits i lagstiftningsärendet angående äkten skapsbalken och därmed sammanhängande ändringar i gör visseriigen alt den efterlevande föreningsmedlemmen i slörre utsträckning än enligt gällande rätl kan få behålla verksamhelen. De hindrar dock inte ett genomförande av generationsskiftet, om den efterlevande anser etl sådant vara önskvärt. Även detta fall bör enligt lagrådets mening regleras i 290 Lämpligen börsamfliga förvärv av familjeräitslig arl beskrivas Prop. 1986/87: 7 i ettoch samma stycke, så atl en helläckande reglering erhålls. Närdet gäller den lid inom vilken anmälan om inlräde skall göras, föreslås i andrastycket all vid förvärv av avliden medlems andel som huvudregel ensexmånadersfrist skall gälla räknat från dödsfallet. Molsvarande lid vidförvärv som avses i Iredje slyckel skall enligt förslagel räknas från delbodelningen har vunnit laga krafl. Debodelningsförvärv som bestämmelserna i stycket syftar på kan komma tillslånd antingen frivilligt, genom en överenskommelse mellan berörda parler,eller tvångsvis, genom all en av rälien utsedd bodelnings-förrällare(skiftesman) bestämmer om egendomens fördelning. I förta fallel grundar sigförvärvel på etl avtal, ingånget i och med att i föreskriven form harupprättats den bodelningshandling varigenom medlemmens andel har lagts på denandra makens lott. I det senare fallet har bodelningen karaklären av enförrällning, mot vilken frän vardera sidan kan föras klandertalanvid domslol. Enbodelning som har karaktären av förrättning vinner laga kraft, omklanderfristen löper ut ulan all lalan har väckts från någondera sidan. Harbodelningen klandrats, får frågan om äganderältsövergången normall sin lösningförst när dom föreligger i klandermålet. Också rättens dom kan i sådanl fallanses innefatta en bodelning. Denna vinner således laga krafl med domen. Iflertalet fall kommer en bodelning till stånd på frivillig väg. Att uttryckligenreglera endasl den anmälningslid som gäller i förrältningsfallen är med hänsynhärtill mindre lämpligl. Lagrådel förordar all lagtexten får en avfattning somläcker båda varianterna.