prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Ärenden som innebär all större investeringarskall göras, att nya rörelsegrenar skall startas eller förvärvas eller atlbankens verksamhel skall omstruktureras utgör andra exempel på sådana ärendendär avgörandena bör förbehållas styrelsen. Styrelsens möjlighet att delegerabeslut om kredii lill bl. a. vissa anslällda och delegater inom banken bör ävenfortsättningsvis regleras i särskild ordning. 1 andra slycketföreskrivs atl slyrelsen inte i något fatt får uppdra ål en enskildstyrelseledamot eller någon annan att bevilja kredit till sådan fysisk eller juridisk person som omfattas avbestämmelserna i 2 kap. 17 8 bankrörelselagen. Efter påpekande av hovrättenför (bil. 3 avsnitt 3.8.8) har ordet "sammanslulning"i utredningens förslag till laglexl bylts ut mot "juridisk person".Denna beteckning synes mol bakgrund av bestämmelserna i 2 kap. 17 8bankrörelselagen vara mer adekvat. Bestämmelsen i andra stycket innebär endasten sniärre förändring i förhållande titt gällande rätt. Enligt 61 8 BL måstestyrelsen själv besluta om kredii till bl. a. samtliga delegater i banken. Medhänsyn till den utveckling som harsketl inom bankverksamheten tvingas bankstyrelsen all av prakliska skältillgripa delegation i en alll störreomfattning och ofta i kredit-givningsärenden. Detta lalar för atl krediter tillvissa delegater bör kunna beslutas av direktioner eller kreditorgan närmasliinder styrelsen eller av regionstyrelser eller kreditorgan närmast under dennanivå. Ändringen medför endast att beslulen om krediter lill vissa delegater inom banken förs ner från högsta insians något lägre instans. Beslulen om kredit skall dock alltid fattas på en nivåsom ligger över den på vilken delegaten är verksam. Det i tredje stycketupplagna undantaget från I förbudet att delegera beslul om kredit harmolsvarighet i gällande lag. Här föreskrivs att styrelsen inom vissafastställda gränser kan delegera besluten om kredit till fysiska ellerjuridiska personer som omfattas av krediQävsbestämmelserna om krediten lämnas ioch för en rörelse som någon av dessa driver. Normala rörclsekrediter skallinte alltid behöva prövas avstyrelsen. Del är emellertid viktigt att slyrelsen noggrant anger gränserna fördenna kredilgivning. Beslut om detta skall tas in i instruktion. Bland de delegater som avses i fjärde stycketingår elt storl anlal kamre- 95 rareoch andra anställda i molsvarande ställning på olika nivåer i banken. Prop.1986/87: 12 Delegation enligt detta stycke skall följa de föreskrifter somregeringen eller bankinspeklionen meddelar efler samråd med de olika bankerna. Lagrådel har påtalat alluttrycket "närstående" inte definieras vare sig i lagtexten eller imotiven. I andra stycket finns en strängare regel, som i princip förbjuderdelegation när del gäller kredit till sådana personer som omfattas avbestämmelserna om s. k. krediQäv i 2 kap. 17 8 bankrörelselagen. Krelsen avnärstående enligl denna bestämmelse är, enligt lagrådets mening, snävare än denkrets som i vanligt språkbruk betecknas som närstående. Detta kan givelvisbeaklas i de föreskrifter som skall utfärdas. Men lagrådet har bedömt dellämpligare alt saken klargörs i lagtexten. Lagrådet har ansett det rimligt atldelegalionsregdn i Qärde stycket skall täcka samma krets av närstående sommolsvarande regel i andra slyckel. Jag instämmer i vad lagrådel anfört. Styckethar därför nu utformats på det sätt lagrådet förordal. Föreskrifierna bör varasä utformade att beslut om kredit till nämnda personer måste fallas på en sådannivå i banken all den presumtive kreditlagaren saknar möjlighel alt påverkaprövningen. Funktionärskrediter bör således i allmänhet beslutas på en nivåöver den där vederbörande är placerad. I paragrafens femlestycke har till andra-Qärde styckenas bestämmelser gjorts elt tillägg,varigenom förbudet mot delegation i vissa låneärenden kommer att på motsvarandesätt gälla beslut om ställande av garanii. Utredningen har föreslagit allärenden som rör utgivande av obligationer inte alltid måste behandlas avslyrelsen och har därför låtit den gällande bestämmelsen om ställande avgaranii för obligationer i detla stycke utgå. Jag godlar utredningens förslagpå denna punkt. 8 8 Regeringen kan förordna all etldelegatuppdrag som ges ål flera personer skall omfatta också offentligastyrelseledamöter. Avser uppdraget atl della i en regionstyrelse, kanregeringen förordna atl en person som inte är ledamoi av bankens slyrelse skallomfattas av uppdraget med uppgift all särskilt verka för alt samhälletsintressen beaktas i verksamheten. Om en delegats uppdraginnebär atl han skall ingå i en kontorsstyrelse, får kommunfullmäktige i denkommun där kontoret är beläget förordna högst två personer som skall ha lilluppgifl att särskilt verka för atl samhällets intressen beaktas i verksamhelen.Är konlorsslyrelsen gemensam för kontor i två kommuner, får fullmäktige ivardera kommunen ulse en sådan person. Är slyrelsen gemensam för konlor i treeller flera kommuner, utses personerna av fullmäklige i de två kommuner somhar flesl invånare, (Jfr 8 kap. 7 8 UBAL.) Paragrafen överensslämmer med 74 a 8 första ochandra styckena BL. Bestämmelserna i försiaslyckel, som reglerar det allmännas representation i bankerna (se prop. 1970: 141) och i andra stycket, som innehållerbeslämmelser om represenlalion i konlorsstyrelser (se prop. 1975/76;53), har utan sakliga ändringar förts över frän BL. lagrådsremissenhar den ändringen gjorts att orden "eller etl motsvarande Prop.1986/87: 12 organ" utgått efter regionstyrelse i första slycket. Genom dettidigare nämnda lilläggel lill 6 8 anserjag i likhei med lagrådet atl orden kanutgå. 9 8 Verkslällande direkiör eller annan delegatsom är anställd i banken får inte vara styrelseledamot i sådana företag vars huvudsakliga verksam het består i alt förvalta eller driva handel med aktier eller som driver emissionsrörelse. 1 andra företag fär de vara styrelseledamöter, om bank aktiebolagets slyrelse i varje särskilt fall ger sitt tillstånd. Den somtillstån det avser får inte della i styrelsens beslut i frågan, (Jfr 8 kap. 8 8 UBAL.) Paragrafen, som moisvarar75 8 BL, innehåller ett förbud för verkställande direktören och andradelegater, som är anställda i banken, att vara styrelseledamöter i investment-eller emissionsbolag eller, ulan bankstyrelsens tillstånd, i annat bolag. Bestämmelserna har förtsöver från 75 8 BL med den ändringen att "företagbolag" för att ge bestämmelsen en vidare täckning. Dessutom har depersoner som träffas av bestämmelserna definierats på annat sätt än i gällandelag. Bl.a. har"befattningshavare" i paragrafen bytts ut mot "anställd". 10 8 Om eltbankaktiebolag har blivit moderbolag, skall styrelsen med dela della till dotterföretagets ledning. Dotterföretagets ledning skall läm na styrelsen för moderbolaget de upplysningar som behövs för atl bedöma koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhel. (Jfr 8 kap. 9 8 UBAL.) Paragrafen överensslämmermed 8 kap. 7 8 aktiebolagslagen men saknar motsvarighet i BL. Bestämmelsen i förstameningen om att ett bankaktiebolag som blivit moderbolag skall meddela della till dotierförelagels ledning är viklig,särskilt med hänsyn till efterlevnaden av förbudei i 6 kap. 9 8 för dotterföretagatl förvärva eller som pant la emot akiier i moderbolagel. Om dotterföretaget isin tur är moderföretag i en underkoncern bör detta bolag i sin turvidarebefordra meddelande till dedotterföretag som ingår i underkoncernen. Vidare föreskrivs iparagrafen att dotterförelagets ledning skall lämna styrelsen för moderbolagetde upplysningar som fordras för alt bedöma koncernens ställning och resultatetav koncernens verksamhel. Bestämmelsen har bl. a. den betydelsen att den iförhållande till moderbolaget begränsar den tystnadsplikt som annars åliggerverkställande direktören och styrelsen i dotterföretaget beträffande dessangelägenheter. Bestämmelsen gäller endasl svenska dotterförelag. 11 § Inom styrelsen skallen av ledamöterna vara ordförande. Styrelsen skall välja ordförande, om inte annal föreskrivs i bolagsordningen eller beslutas av bolagsstämman eller följer av andra stycket. utse vice ordförande. Vid lika röstetal avgörsvalet genom lottning. 1 1986/87. ställandedirektör eller annan anställd i banken får inle vara ordförande /87: 12 eller vice ordförande. Valet av ordförandeskall utan dröjsmål underslällas regeringen för godkännande. Regeringen skallgodkänna valel, om den valde kan förväntas verka för alt såväl bankens som samhällels intressenbeaklas i verksamhelen. Om valel inte godkänns skall regeringen i slället utse enannan ledamot av styrelsentill ordförande. Regeringensgodkännande enligt andra stycket gäller tills vidare. Vid omval av enordförande som har godkänts av regeringen krävs inle ny underställning.Regeringen fär återkalla sitt godkännande, om ordföranden inte längreuppfyller de villkor för godkännande som anges i andra stycket. Omregeringen har utsett ordföranden får uppdraget återkallas när som helsl. Om ett godkännande har återkallats skallbestämmelserna i första stycket tillämpas.Delsamma gäller om ett uppdrag har åierkallais eller av annal skälupphört. Intill dess attvalet av ordförande har prövats av regeringen, skall den enligt försia slyckel utsedde ledamotenvara ordförande. (Jfr 8 kap. 10 8 UBAL.) Paragrafen, sommotsvarar 77 8 BL i dess lydelse fr. o.m. (SFS 1984; 1035)och 8 kap. 8 8 första slycket akliebolagslagen, innehåller beslämmelser om ordföranden i styrelsen. Beslämmelsema iförsia stycket har omarbetats något. a. har tagits in en bestämmelse om all styrelsen fär utsevice ordförande. Övriga stycken iparagrafen överensslämmer med 77 8 andra- femte styckena. Beträffande moiiven i dessadelar hänvisas till prop. 1984/85; 35, NU9,rskr. 12 8 Ordföranden skall se till att sammanträdenhålls när del behövs. På begäran av en styrelseledamot skall slyrelsensammankallas. Vid styrelsenssammanlräden skall del föras prolokoll, som undertecknas eller justeras avordföranden och den ledamot som slyrelsen ulser till det. Slyrelseledamolhar rätt alt få avvikande mening antecknad till protokollet. Protokollen skallföras i nummerföljd och förvaras pä betryggande sätt. En offentligstyrelseledamot eller, om flera sådana ledamöter är utsedda, den eller de somregeringen förordnar, har rätt att närvara och delta i överläggningarna när ärenden, som senareskall avgöras av styrelsen, förbereds avdärtill särskilt utsedda slyrelseledamöler, anställda eller delegater ibanken. En person som avses i 8 8 första stycket andra meningen har molsvaranderält. (Jfr 8 kap. 11 8 UBAL.) Paragafenöverensstämmer med 74 a 8 tredje stycket och 78 8 BL och motsvarar delvis 8 kap. 8 8 andra ochtredje styckena aktiebolagslagen. Det ankommer enligl försiaslycket på styrelseordföranden att se till att sammanlräden hålls när detbehövs. 1 enlighet med gällande lag förskrivs vidare all om en ledamoi avstyrelsen begär att styrelsen sammankallas så skall det ske. Ordföranden bördock vara skyldig att efterkomma styrelseledamotens begäran endast om den fråga som ledamotenönskar förelägga slyrelsenligger inom dess normala kompetensområde. Ordföranden bör Prop. 1986/87: 12 vidare ha möjlighet att i stället för att kallatill ett extra sammanträde låta det särskilda ärendet bli behandlat vidnästa ordinarie sammanträde, om del äruppenbari, alt ett sådant anstånd med avgörandet inte är till olägenhet.Befogenheten att fä styrelsen sammankallad böräven tillkomma suppleant förstyrelseledamot även om det inle alllid kan konstateras att förutsättningarför suppleants inträde i slyrelsen förelegal. Efterkommer ordföranden inte en begäran att sammankalla styrelsenkan han fällas till ansvar enligtstraffbestämmelserna i 9 kap. 2 8 4 bankrörelselagen. Bankinspeklionen påpekar att bestämmelseninte bör hindra att bankerna genom föreskrift i bolagsordningarna ävenfortsättningsvis anger viss periodicilelför sammanträdena (se bil. 3 avsnitt 3.8.10). Inte minst med hänsyn till behovet av en regelbunden rapportering lill styrelsen i viktigare frågor - rapporteringen är betydelsefullmed tanke på styrelsens ansvar för delegerade beslul - är del enligtinspektionens uppfattning viktigt att inle förflyter mellansammanträdena (bil. 3 avsnitt 3.8.10). Jagdelar inspektionens uppfattning i denna fråga. Andra slyckelinnehåller bestämmelser om prolokollföring, om rätt att få avvikande meningantecknad i protokollet och om hur protokoll skall föras och förvaras. Bestämmelsen itredje stycket tillkom (prop. 1970; 141) och fick sin nuvarandelydelse (prop. 1975/76: 53). Syflel med bestämmelsen är enligt förarbetena att denoffentliga styrelseledamoten skall bli i ståndatt närmare orientera sig i de styrelseärenden som förbereds vid sammaniräde inom direktion, kreditulskoti ellerannat liknande organ som finns inom banken. För all smidigl passa in deoffentliga representanternas medverkan i direktioner och andra organ börrepresentanterna i samråd med bankledningen staka ut vissa riktlinjer för hurderas medverkan i arbetet praktiskt skallordnas. I slörre banker bör regeln tillämpas så atl offentlig ledamoi i huvudslyrdsen inte dellar isammanträden till vilka samhällsrepresentanti regionslyrelse har tillträde. 13 8 Slyrelsen är beslutför, om mer än hälflen av helaanlalet styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrivs ibolagsordningen är närvarande.Beslut i ett ärende får dock inte fattas, om inte såvitt möjligt samtliga styrelseledamöter fält lillfälle attdelta i ärendets behandling och erhålliltillfredsställande underlag för all avgöra ärendet. Om en styrelseledamot inle kan komma och det finns en suppleant,som skall träda in i hans slälle, skall suppleanten beredas tillfälle lill del. Om intebolagsordningen föreskriver särskild röstmajoritet, gäller som styrelsensbeslut den mening för vilken mer än hälften av de närvarande röstar elter, vidlika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Är styrelsen intefulltalig, skall de som röstar för bestulet dock utgöra mer än en Iredjedel avhela antalel styrelseledamöter, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Handlingar som enligl denna lag eller bankrörelselagen(1986; 000) skall undertecknasav styrelsen skall skrivas under av minsl hälflen av hela anlalet styrelseledamöter. (Jfr 8 kap. 12 8 UBAL.) Paragrafenmotsvarar 79 8 BL och den överensslämmer i stort med 8 Prop. 1986/87: 12kap. 9 8 aktiebolagslagen. \ försia Slycketföreskrivs att styrelsen är beslutför om mer än hälften av hela anlaletstyrelseledamöter är närvarande. Med heta antalet styrelseledamöter avses detantal som skall finnas enligt bolagsordningen eller, om där endast anges lägstaoch högsta antal, del antal som inom den angivna ramen har beslutats av bolagsstämman.Bland styrelseledamöterna skall medräknas de bolagsstämmovalda ledamöierna, de på annalsätt enligt bolagsordningen valda ledamöterna samt de av regeringen utsedda offenlligaslyrelseledamöterna. Därtill kommer även arbetstagarrepresentanter enligt lagen (1976:355) om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag. I bolagsordningen kan för beslutförhet föreskrivas etl högreantal än som sägs i lagen. Styrelsen får inte fatta beslut, om inte kallelse harskett i behörig ordning. Slyrelseledamöterna skall ha fått rimlig tid församråd och möjlighet all inflnna sig. Är någon styrelseledamot förhindrad ochfinns det en suppleant, skall suppleanten beredas tillfälle atl delta isammanträdet. Överträdelser av bestämmelserna i detta stycke straffbeläggs i 9 kap. 2 8 4bankrörelselagen. I 8 kap. 9 8aktiebolagslagen föreskrivs bl.a. att styrelseledamot, innan styrelsen fär fattabeslut i ett ärende, skall ha erhållit etl tillfredstållande underlag för attavgöra ärendet. Denna bestämmelse, som är straffsanktionerad iaktiebolagslagen, har inte tagits in i utredningsförslaget. Den har inle heller någonmotsvarighet i BL. Bakgrunden är enligt ulredningen all de ärenden somdiskuteras vid sammanlräden i en bank ofta är av känslig karaktär för den person eller det förelagärendet rör. Risken kan därför vara storalt skriftlig information, som för utomstående är sekretessbelagd, kan komma iorätta händer om den mångfaldigas och sänds ut till slyrelseledamöternaföre sammanträdet. Hovrätten förVästra menar att det inte bör komma i fråga att undanta bankernafrån kravel på all styrelseledamöterna skall få del maierial som behövs foratt falla beslul. Regeln har tillkommit i aktiebolagslagen för alt deanslälldas slyrelserepresenlanier skall fä lillräcklig information. Den utgörenligt hovrätten ell viktigt led i demokratiseringen av beslulsprocessen istyrelsen och har särskild belydelse för den offenlliga slyrelserepresentalionen.Tendenser lill atl den egenlliga beslutsmaklen övergår från slyrelsen tilldirektionen bör motverkas (bil 3 avsnitt 3.8.11). För egen del instämmer jag i vadhovrätten anfört om viklen av att samtligastyrelseledamöter får del av del maierial som behövs för beslulsfallandet.Om det med hänsyn lill banksekretessen kan anses föreligga hinder atl sända utmaterial till styrelseledamöterna före sammanträdet, bör materialet istället kunna tillhandahållas ledamöterna för läsninghos bankaktiebolagel inom rimlig tid . Sådanl material bör också kunna samlas in direkt efter sammanträdet. Iförslaget har därför tagits in enregel enligl vilken styrelseledamöterna skall ha fått flllfredstätlandeunderlag för alt avgöra etl ärende. En molsvarande regel finns för övrigt ocksåi försäkringsrörelselagen. Enligt andra slyckelfattas styrelsebeslut med enkel majoritet, om inle annal föreskrivs i bolagsordningen.Ordföranden har utslagsrösl vid lika Om styrelsen inle är fulltalig, måstemer än en Iredjedel av hela Prop. 1986/87: 12 anlalel styrelseledamöter enasför atl elt gilligl styrelsebeslut skall komma till stånd. I motsats till vadsom nu gäller kan i bolagsordningen föreskrivas andra bestämmelser i detlahänseende, t. ex, en lindrigare röslelalsregel. I Iredje slyckel, som ärnytt, föreskrivs att handlingar som enligl denna lag eller bankrörelselagenskall undertecknas av styrelsen, skall skrivas under av minst hälften av helaanlalel styrelseledamöter. 14 § En styrelseledamot eller en delegat färinte handlägga frågor om avtal mellan honom och bankaktiebolaget. Han får inteheller handlägga frågor om avtal mellan bolaget och tredje man, om han i fråganhar elt väsenfligt intresse som kan slrida mol bolagets. Han får inle hellerdella i beslut om avtal mellan bolagel och Iredje man, som han ensam ellertillsammans med annan får företräda. Med avtal jämställs rättegäng eller annantalan. (Jfr 8 kap. 13 8 UBAL.) Paragrafen, somöverensstämmer med 8 kap, 10 8 akliebolagslagen och moisvarar 80 8 BL, upptarbeslämmelser om jäv för styrelseledamot och delegat. Jävsreglerna i BL berörendast styrelseledamöter och inte delegater i banken. Bestämmelserna haremellertid tillämpats analogt på delegater. Att jävsreglerna bör ha dennainnebörd har numera kommit till direkt uttryck i lagtexten. I överensstämmelse medaktiebolagslagen har den uttryckliga föreskrif ten i BL om att jävsregeln harmotsvarande tillämpning beiräffande gåva från bolaget fält utgå. Någon sakligändring är inte avsedd. Den föreslagna lydelsen får anses omfatta även gåva. Med ordet handlägga avsessåväl ett kollegialt som ett individuellt beredande och avgörande av ärenden.I bankaktiebolag dellar styrelseledamot endast i kollegial behandling av olikafrågor. Om bestämmelsen tillämpas på delegats verksamhel. kan del emellertidbli fråga också om en individuell handläggning, exempelvis från verkslällandedirektörens sida. Den som är jävig får intedetta i överläggning eller beslul. Däremoi kan han närvara vid överläggningen.Står han som direkl motpart till bankbolaget i ärendet kan hans närvaro t.o.m. länkas vara erforderlig, som ell led i en förhandling mellankontrahenterna. Vid den slutliga överiäggningen, liksom då beslutet fattas, börhan emellertid avträda. För atl jäv skall ansesföreligga i fråga om avtal mellan bankbolaget och tredje man fordras attifrågavarande styrelseledamot eller delegat har ett "väsentligtinlresse" i ärendet och all detta intresse är stridande mol bolagets.Sammanfaller intresset med bolagets föreligger alltså inte jäv. Enstyrelseledamot, som äger en betydande fordran hos bankbolaget och därför ärintresserad av avslut i en affär som kan förmodas vara inkomstbringande förbolaget, är således inle jävig att delta i ärendeis handläggning. Förbudet att handläggafrågor rörande avtal får anses iräffa även sådana ensidiga rättshandlingar somhar belydelse för elt avtals förändring eller upphörande, t.ex. uppsägning av ett kontrakt. I paragrafens sista mening Prop. 1986/87:12 jämställs med fråga om avtal frågor rörande rättegång och annan talan. Enligl BL omfaltarjävsregeln också den situationen då avtal skall slutas mellan bankbolageloch någon som en styrelseledamot ensam eller tillsammans med annan företräder. Någonmotsvarighet till denna regel finns dock inte i aktiebolagslagen. Ulredningen harunder åberopande av alt bestämmelsen kan vålla olägenheter vidkoncernförhållanden och att sådanablivit allt vanligare inom bankvärlden föreslagit att bestäm- melsen mönstras ut ur banklagstiftningen. Utredningen hardärvid förutsatt att en styrelseledamotelter delegat ändå skall avhålla sig från att delta i själva beslutetrörande etl annat bolag där han också är styrelseledamot. Hovrätten förVäsira har anfört att de jävsbeslämmelser som ulredningen har föreslagil börkompletteras så att företrädare för tredjeman hindras atl delta i styrelsensbeslut om avtal med det bolag han företräder,dvs. i överensstämmelse med vad som gäller enligl BL (bil. 3 avsnitt 3.8.11). För egen delanserjag i likhet med hovrätten atl gällande beslämmelser i denna fråga börbibehållas. Paragrafen har därför kompletterats i enlighet härmed. De praktiskaolägenheter som motiverat att motsvarande bestämmelse inte införts iaktiebolagslagen avsåg farhågor för att styrelseledamöter i koncernbolaginte skulle finnas i det antal som krävs för beslutförhet (SOU 1941: 9 s.333). Sådana farhågor gör sig emellertid mindre gällande i fräga om banker. Attföreträdaren för t.ex. en lånesökande part skulle, i egenskap av styrelseledamot eller delegati banken, få delta i beslul om beviljandeav lånet kan inte anses vara tillfredsställande. 158 Styrelsen företräder bankaktiebolagel och tecknar dess firma. Styrelsen kanbemyndiga en styrelseledamot eller annan att företräda bolaget och teckna dess firma, om inteett förbud mot sådant bemyndigande hartagits in i bolagsordningen. I fråga om den som inte är styrelseledamot gällervad som sägs i 3 8 försia slycket och 14 § om styrelseledamot. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspeklionen får medge undantagfrån kravel på svenskl medborgarskap för firmalecknare i eltbankaktiebolag som är bildat av utländskt bankföretag. Rätten att teckna bolagets flrma färutövas endast av två eller flera personer i förening. Ingen annan inskränkningfår registreras. Slyrelsen kan när som helst återkalla etlbemyndigande som avses i andra stycket. (Jfr 8 kap. 14 8 UBAL.) Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 11 8aktiebolagslagen samt 81 och 82 88 BL, reglerar rätten alt tecknabankaktiebolagets firma. De föreskrifter somfinns i aktiebolagslagen om verkställande direklörens rätt att företräda aktiebolaget ochteckna dess firma återfinns inte i bankaktiebolagslagenmed hänsyn till utformningen av denna lags beslämmelserom verkställande direktör. I försia slycket slås fast att styrelsen alllid är ställföreträdare för bolagel. Med slyrelsenmenas här den beslutande styrelsen. Delta innebär atl om styrelsen harfattat ett majoritelsbe- slutom alt ingå ett avtal för bankens räkning kan majoriteten också Prop.1986/87; 12 representera banken när avlalet ingås. Firmateckningsrätlenmedför behörighel att representera bolagel vid avtal och andra rättshandlingar samtförelräda bolaget inför domslol och myndigheter,