prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — 2. samtycke flUbeslutet krävs av alla eller vissa medlemmar och sådant samtycke inte har getts, eller 3. kallelse flll stämmaninte har skett eUer de beslämmelser om kallelse som gäller för har eftersatts inågot väsentligt avseende. En dom varigenom föreningsbanksstämmansbeslul upphävs eller änd- Prop. 1986/87: 12 rasgäller även för de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som inle har förttalan. Rätten kan ändra föreningsbanksstämmans beslut endast om det kan fastställas vilket innehållbeslutet rätteligen borde ha haft. Är föreningsbanksstämmans beslut sådant somenligt denna lag eller bankrörelselagenskall anmälas för registrering, skall rätlen underrätta bankinspektionen förregistrering, om beslutet har upphävts eller ändrats genom en dom som harvunnit laga kraft eller rätten genom beslut under rättegången har förordnatalt föreningsbanksstämmans beslul inte får verkställas. Paragrafen, som motsvarar 69 6 FL, innehåller regler omtalan mot stämmobeslut. Den är också tilllämplig i fråga om beslut av fullmäktige.Paragrafenöverensstämmer med 7 kap. 17 6 NFL och 8 kap. 16 8 . En talan mot etl beslul fallal avföreningsbanksstämman avser att leda lillalt beslutet på grund av att det inte har tillkommit i laga ordning eller pågrund av att det till sitl innehållär rättsstridigl skall förklaras ogiltigl eiler ändras. Liksom enligt gällandelag dras en gräns mellan de fall då klandertalan mot stämmans beslut pågmnd av något fel i fråga om beslutets tillkomsteller innehåll måste väckas för atl klanderrätten inte skallupphöra och beslutet därigenom bli giltigt, och de fall då lagen inte fastställernågon tid för väckande av talan mot beslutet. De sistnämnda fallen brukarbetecknas som nullitetsfall. Inte heller i sådana fall kan emellertid ogiltigheten göras gällande hur längesom helst. Längre tids passivitet från medlemmarnas sida kan enligt allmännarättsregler ha den verkan att de förlorar sin rätt att föra talan motbeslutet. Enligt förstastycket kan, om stämmobeslut inte tillkommit i behörig ordning eller i övrigtstrider mot denna lag, bankrörelselagen eller stadgarna, lalan förasmot om upphävande eller ändring av beslutet. Enförulsältning är således atl ett slämmobeslul föreligger, även om det är behäftatmed mer eller mindre svåra fel i formellt eller materiellt avseende. Liksomenligl gällande lag kan talan föras mot ett beslut som är formellt felaktigt,dvs. felaktigt i fråga om lillkomstsättet. Talan kan också föras mot beslutsom är behäftat med ett materiellt fel i den meningen att det strider mot dennalag, bankrördsdagen eller stadgarna. Det förhållandel alt ell beslutstrider mol annan lag har inte tagits upp i lagtexten. Del är klart att ett beslut som går ut på någonkriminell åtgärd alltid saknar verkan. Denomständigheten att elt stämmobeslut strider mot vanlig civillag medför däremot inte att beslutet i och försig blir ogiltigt. En annan sak är alt kan bliskadeståndsskyldig. Berättigade att föratalan är, liksom enligt gäUande lag, medlem, innehavare av förlagsandel, styrelsen ochstyrelseledamot. När lagen säger att talan kan föras av en medlem ärförutsättningen att han är medlem när lalanväcks och så länge han för talan. Däremot krävs det inte att han var medlemnär det akluella beslutet fattades. Än mindre behöver han ha deltagit i den föreningsbanksstämma där beslutetfattades. Att en medlem röstat för ett stämmobeslut betyder i och för sig inteatt han förlorat rätlen att klandra beslutet. Ävenbeträffande styrelseledamot gäller att han måste inneha sitt upp- 81 Regeringen 1986/87. drag när talan väcks och så länge han för lalan. Vidprövningen av om talan Prop. 1986/87: 12 skall väckas eUer inle handlar han under sammaskyldighet mot föreningsbankenatt iaktta bankens iniressen som annars vid utövande av sill uppdrag som styrelseledamot. Han har alltsåtalerätten framför alll i intresse. Detta innebär bl.a. atthan i vissa falt kan anses skyldig att väcka klandertalan. En innehavare avföriagsandel har inle på grund därav möjlighel alt påverkaföreningsbankens verksamhet genom att rösta på stämman. Vad som beslutas påstämman kan emellertid vara av belydelse även för den som har satsatkapital i form av förlagsinsats. Även innehavare av förlagsandelar är därför berättigad att föratalan enligt denna paragraf även om han inte är föreningsbanksmedlem. En fullmäktig harinte rätt att föra lalan mot slämmo- eller fullmäkligbe-slut i denna sin egenskap. I 69 6 1 mom Qärdestycket FL flnns en bestämmelse som innebär atl en klandertalan somgrundas på att slämmobeslul strider mot bestämmelserna om förbud mot beslut förändamål som uppenbarligen är främmande för syfle inte fåranställas med mindre de som för talan representerar en viss andel avmedlemmarna eller förlagsinsatserna. Som anförtsvid 6 kap. 15 8 får det nämnda förbudet anses följa redan av stadgarna. Beslut av föreningsbanksstämman somstrider mot stadgarna kan överklagasav varje enskild medlem eller innehavare av föriagsandel. Några undantag från denna regel bör inte göras.Förslagel saknar därför motsvarighettill den nu berörda inskränkningen i klanderrätten. Enligt andrastycket skall talan, om inle något annat följer av iredje stycket, väckas för beslutet. Om talan inte väcks inom är rätten till lalanföriorad. Av tredje stycketframgår i vilka fall sådana beslul som strider mol föreningsbankslagen,bankrörelselagen eller stadgarna kan klandras senare än inom den fristsom gäller enligt andra stycket. Del är här fråga om beslul som genom siltinnehåll eller tillkomslsätt innefaltar ell så allvariigl åsidosättande av lagarnaeller stadgarna atl de anses som nulliteler. De i stycket angivna nullitetsfallen är följande. När beslutet är sådant att det inte lagligen kanfattas ens med alla medlemmarssamtycke. De centrala regler i föreningsbankslagen som avser attskydda andra än medlemmar, dvs. blivande medlemmar, insättare, andra borgenärer,anställda och andra som har rättigheter mot , är tvingande ochfår inte åsidosättas ens av ett enhälligt beslut av samtliga medlemmar. Detgäller framför allt de regler som har till syfte atl hålla kvar det bundna kapitalet. Hit hör ocksåtvingande regler beiräffande organisation såsom organens sammansättning samtderas befogenheter ochskyldigheter m. m. Ett beslut som strider mot dessa regler kan därför inte bli giltigt av det skälet att detinte klandras inom den i lagen angivna klandertiden. Lagen anger intenärmare vilka regler som på nu angivetsätt är tvingande. Denna fråga fär avgöras med ledning av de °2 När samtycke till beslutet krävs av alla eller vissamedlemmar och sådant Prop. 1986/87: 12 samtycke inte har getts. Det är här fräga om samtycke av alla medlemmar eller avde medlemmar på vilkas räll beslutet inkräktar. För ändring av stadgarna genom beslutpå en stämma krävs samtycke av alla medlemmar. Elt sådant krav kan också finnas i stadgarna för beslut i andrafrågor. Enligt 69 6 1 mom.tredje stycket FL gäller inte klanderpreskription för ett slämmobeslul som skall anmälas förregistrering, om de i FL eller stadgarnaupptagna föreskrifterna om särskild röstmajoritel inle har iakttagits. Ettsådant beslul blir endast gäUande om registrering av beslutet ägt rum istrid med vad som borde ha skett. Regeln avser att skydda en minoritet i särskilt betydelsefulla frågor. Dennaregel har inte förts in i akliebolagslagenoch bankaktiebolagslagen, eftersom ovisshel om giltigheten av sådana för företagen mycket viktiga beslut,kan välla svåra olägenheter förföretagens verksamhet. Av samma skäl har bestämmelsen inte tagits upp iföreningsbankslagen och NFL, Detla innebär bl.a.alt beslut om ändring av stadgarna, som integär in under de särskilt angivna nullitetsfallen,blir giltiga även när en föreskriven röslmajoritet inte har uppnåtts,om de inle klandras inom föreskriven tid, 19 8 Om styrelsen vill väcka talan mot ,skall slyrelsen sammankalla en föreningsbanksstämma för val av slällförelrädareatt föra föreningsbankenstalan i tvisten. Stämning delges med den valde ställföreträdaren. Ett förbehåll istadgarna att tvister mellan och styrelsen,styrelseledamot, likvidator, medlem, innehavare av föriagsandel eller röstberättigad som inle är medlem skallhänskjulas lill skiljemän, har samma verkansom ett skiljeavtal. Om styrelsen begär skiljemannaförfarande mot , tillämpas förstastycket. Är del fråga om en klandertalanav slyrelsen mol föreningsbanksstämmans beslul är rätten till talan inteförlorad enligt 18 6 andra slyckel, om styrelsen inom den klandertid som anges där har kallat tillföreningsbanksstämma enligl första stycket. Paragrafen motsvarar, såvitt gäller försia stycket, 36 8FL och, såvitt gäller andra stycket, 116 6 FL. Bortsett från regeln omdelgivning av stämningen överensstämmerparagrafen med gällande rätt. Paragrafen överensstämmer också med 7 kap. 18 8 NFL och 8 kap. 17 8 . Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som skall ske, omstyrelsen vill väcka talan mot föreningsbankensamt bestämmelser om verkan av en skiljedomsklausul i en föreningsbanksstadgar. Om styrelsen villväcka talan mot skall enligt första stycket enföreningsbanksstämma sammankallas för val av ställföreträdare all föraföreningsbankens talan i tvisten. Enligt gällande lag anses stämning delgivendå den blivit föredragen vid stämman. Det naturliga torde emellertid vara attstämningen delges den på stämman särskUt valde ställföreträdaren. Förslagethar utformats härefter. Självfallet kan delgivning ske med elt behörigt ombud förställföreträdaren. Ettförbehåll i stadgarna att tvister meUan och styrel- sen,styrelseledamot, likvidator, medlem, innehavare av förlagsandel eller Prop,1986/87: 12 röstberättigad som inle ärmedlem, skall hänskjutas till skiljemän har enligt andra stycket samma verkan som skiljeavtal. Begärstyrelsen tillämpning av förbehållet, skall försia stycket tillämpas. Detinnebär atl föreningsbanksstämman skall sammankallas för val avställföreträdare att föra talan i tvisten. Yrkandet omskiljemannaförfarande delges med den särskilt valde ställföreträdareneller hans behöriga ombud. Om det är fråga omklandertalan av slyrelsen mot föreningsbanksstämmans beslut, gällerfldsfristen i 18 6 andra stycket. Enligt nämnda stycke skall ansökan omstämning göras hos rätten för beslutet. Dennaregel kan inte tillämpas i fråga om skiljemannaförfarande. I ställetföreskrivs i tredje meningen i detta stycke att i fråga om klandertalan avstyrelsen mot föreningsbanksstämmans beslut har styrelsen bevarat sin rätttiU talan, om den inom den i 18 8 andra stycket angivna klandertiden utlyst enföreningsbanksstämma enligt första stycket. När kallelse till stämman inte har skett eller de förföréningsbanken gällande bestämmelserna om kallelse väsentligen har eftersatts. Gällandelag innehåller ingen motsvarande bestämmelse. Underlåtenhet att kaUa tUl stämma eller grova fel motkallelsereglerna kan emellertid ha väsentlig betydelse för beslut somfattas vid slämman. Det har därför ansetts att beslut som fattas efter sådanafel skall anses som nulliteler. Det har intenärmare angetls vad som skall anses utgöra ett väsentligt eftersättande avkallelsereglerna. Den frågan får ytterst lämnas till rättstill-lämpningen. I fråga om formellafel torde gälla att sådana inte gör beslut ogiltigt, om del är tydligt attfelet inle inverkat på beslutet. Likaså blir ett begånget fel utan betydelse,om den som berörs av felet är närvarande pä stämman och uttryckligen ellertyst samtycker till att ett beslut fattas. Även elt efter stämman givet sådant samlycke får anses ha denna verkan. Enligt JJärdestycket, som har motsvarighet i gäUande lag, gäller en dom, varigenomföreningsbanksstämmans beslut upphävs eller ändras, även för de medlemmar sominte har fört talan. Rätten kan ändra föreningsbanksstämmans beslut endast omdet kan fastställas vUket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. Ärföreningsbanksstämmans beslut sådant att det enligt denna lag skall anmälas för registrering och harbeslutet upphävts eller ändrats genom en domsom vunnit laga kraft eller har genom beslut under rättegången förordnats att stämmobeslutel inte får verkställas,skall rätten underrätta bankinspektionen om della för registrering. Vid underrättelsenom upphävande eller ändring av ett stämmobeslut bör fogas domstolensbeslut med bevis om laga kraft. Särskild föreskrift om detla lorde inte behövameddelas. 8 kap. Överskottsutdelning och annan användning av Prop. En av de mer betydelsefulla skUlnaderna mellan akliebolagoch ekonomiska föreningar är det sätt varpå överskottet av verksamheten fördelas. Iaktiebolagerhåller aktieägarna utdelning på det kapital som de tillfört tiU bolagel iform av aktiekapital. En motsvarighet tUl denna utdelning förekommer också ide ekonomiska föreningarna. En ekonomisk förening kan dela ut överskott till medlemmarna i formav utdelning på andelarna. Sådan utdelningär emellertid av mindre betydelse av det skälet att den inte får vara högre än gäUande diskonto plus tre procentenheterpå inbetalda insatser. Av större belydelse är överskottsfördelningen tillmedlemmarna, baserad på denomfattning i vilken medlemmarna deltagit i föreningens verksamhel. Vanligen sker denna fördelning i formav återbäring. Vinstutdelning påinsatskapital förekommer inom föreningsbanksrörelsen i mycketbegränsad omfattning, medan det däremot är vanligt förekommande atlmedlemmarna gottgörs återbäring beräknad med ulgångspunkl i medlemmensinbetalda eller uppburna räntor. Inom föreningsbanksrörelsen är det dessutomvanligt att insatsskyldigheten i föreningsbank bl. a. fullgörs på det sättet attuppburna återbäringar påförs medlemmens insatskonto tiUs det uppnått viss föreskrivenslorlek. Detta medför att den redovisade vinslen minskar och att skyldighetenatl göra avsättning till reservfonden begränsas. Som framgår av 29 8 JkL ärföreningsbankema skyldiga atl avsätta av nettovinsten flll reservfonden. Ioch för sigfinns det inget alt invända mot det beskrivna förfarandet eftersom föreningsbankernagottgör medlemmama deras återbäring. En avgörande skillnad mellan posten insatskapital och reservfonden äremellertid att insalskapitalet kan minskas därigenom att medlemmarna avgår ur föreningsbankeneller begär att deras överinsatser skall utbetalas. Från sida ärsåledes insatskapitaletmer flyktigt än reservfonden, som bara får sättas ned för att täcka en föriust.Föreningsbankerna bör därför vara skyldiga atl i slörre omfattning än förnärvarande göra avsättningar tUl reservfonden och, i likhet med vad somgäller för andra ekonomiska föreningar, låla avsättningsskyldigheten bero intebara på nettovinstens storlek utan också på beslutad återbäring lill medlemmarna.Av 6 5 framgår att föreningsbankerna åläggs att till reservfonden avsätta tjugofem procenlav nettovinsten, däriinräknat beslutade återbäringar eller liknande. I kapitlet användstermen överskottsuldelning. Med denna avses för det första gollgörelsei form av återbäring eller liknande som på grund av rörelsens resultatliUgodoförs medlemmarna men som inte räknas in i det redovisadeårsresultatet. Vidare avses med termen utdelningar från redovisade årsresultati form av medlemsåterbäring eller på annat sätt. 18 medel får betalas ut till medlemmarna endast i form av överskottsuldelning, återbetalningav medlemsinsatser enligt 4 kap., utbetalning vid nedsättning avmedlemsinsalsernas belopp och ut skiftning vid föreningsbankenslikvidation. Med överskottsutdelning avses i denna lag Prop. 1986/87: 12 1. gollgörelse i formav återbäringar eller liknande som grundas på rörelsens resultat utan att ha räknats in i redovisadeårsresultat, och 2. utdelningar frånredovisade årsresultat i form av medlemsåterbäring eller pä annat sätt (vinstutdelning). Attsladgarna skall innehålla bestämmelser om användningen av behållna tillgångar vid likvidalionföljer av 2 kap. 4 8. (Jfr 10 kap. 1 6 UFBL.) Paragrafen, sommotsvarar 18 6 första stycket FL, innehåller allmänna beslämmelser omunder vilka förutsättningar medel får betalas ut lill medlemmarna. Paragrafenöverensslämmer i stort med 10 kap. 1 8 NFL. får enligt första stycketinte liU medlemmarna föra över tillgångar islörre omfattning eller i annan ordning än som anges i bestämmelserna omöverskottsuldelning, återbetalning av medlemsinsatser, nedsältning av medlemsinsalsernas belopp och om likvidalion. Förbudet avser intebara utbetalning i pengar utan också överföring av annan egendom.Förbudet avser endasl utbetalning till medlemmarna i denna deras egenskap. Självfallet finns det inle någothinder för föreningsbankenatt sluta vanliga avtal med medlemmarna - om köp, anställning etc. - varvidmedlemmen är att betrakta som tredje man. Skulle någon försöka kringgå utbetalningsförbudet genom atl en mer eller mindre benefiköverföring till medlem maskeras som en vanlig affärstransaktion, kan emellertid bestämmelserna om olaga utbetalning i 78 bli tillämpliga. Utbeialningsförbudetriktar sig endast mot medlemmar. Det kan emellertid påpekas att en sädantransaktion mellan och tredje man, som strider mot verksamhetens föremål eller syfte,t.ex. en gåva eller en till formen onerös men i verkligheten benefikrättshandling i annat fall än somanges i 7 6. är ogiltig enligt 6 kap. 15 och 16 68. Den kan dock bligiltig, om alla medlemmar samtycker tillden. Sådant samtycke har dock verkan endastinom ramen för medlemmarnas dispositionsrätt över tiUgångar, dvs. endast omtransaktionen inte tar i anspråk andra medel än sådana som kanutdela som vinst eller i form av gollgörelse på grund av rörelsens resultat. Del överskott påföreningsbankens rörelse som skall betalas ul lill medlemmarna kan som nämnts i inledningenredovisas på två olika sätt i bankensbalansräkning. Den ena möjligheten är att överskottet gottskrivs medlemmarna varefter beloppet redovisas som enbankens skuld till dem vidräkenskapsårets utgång. Tillämpas den metoden uppstår ingen vinst i balansräkningen, eller också reduceras vinsten iförhållande till det totala överskottet. Metoden kan användas bara omutdelningar sker i form av återbäringeller liknande. I andra stycketförsta punkten avses gottgörelser som redovisasenligt den nu angivna metoden. Ett annat sätt attredovisa överskottet är att ta upp det som vinst i balansräkningen, en vinstsom sedan kan delas ut. I andra stycket andra punklen avses överskott somredovisas på detla sätt. Denna redovisningsmetod kan användas oavsett omutdelningen sker i form av utdelning på kapitalinsatserna eller i form av återbäring ellerliknande. En föreningsbanks skyldighet att göraavsättningar flll reservfonden Prop. 1986/87:12 påverkas inte av den valdaredovisningsmetoden. Med redovisadeårsresultat avses både vinst fördel senaste räkenskapsåret och balanserade vinstmedel. Enligt 2 kap. 4 8skall föreningsbanks stadgar innehålla bestämmelse om användning avbehållna tillgångar vid likvidation. En erinran om det har tagits upp i det tredje stycket. 2 § Vinstutdelning får inte överstiga vad som i denfastställda balansräkningen och, i fråga om föreningsbank som ärmoderförening, i den fastställdakoncernbalansräkningen för det senaste räkenskapsåret redovisas som eller koncernens fria egnakapital med avdrag för 1. det belopp som enligt lag ellerstadgarna skall avsättas till bundet eget kapital eller, i fråga om föreningsbank som ärmoderförening, det belopp somav det fria egna kapitalet i koncemen enligt årsredovisningarna för före taginom denna skall föras över till det bundna egna kapitalet, och 2. belopp som annarsenligt stadgarna skall användas för annat ändamål än utdelning till medlemmarna. Vinstutdelning somberäknas på annat säll än i förhållande flll den omfattning i vilken medlemmarna hardeltagit i verksamhet eller i övrigt tagit denna i anspråk, fårfastställas till högst en ränla för årpå inbetalda medlemsinsatser som motsvarar det av fastställda diskonto som gäUde vid räkenskapsåretsutgång med tillägg av . (Jfr10 kap. 2 § UFBL.) Paragrafen, som isak överensstämmer med 18 6 FL första stycket försia meningen och andra slycket samt motsvarar10 kap. 2 6 och 4 8 andra stycket NFL,innehåller bestämmelser om det högsta belopp som får delas ut tillmedlemmarna som vinst. Av försia stycketframgår att förutsättningen för att vinstutdelning skall få ske är att en fastställd balansräkningför det senaste räkenskapsåret utvisarfritt eget kapital som överstiger eventuell redovisad föriust. Innan vinstutdelning till medlemmarna får ske skall dock från det sålunda framräknade fria egnakapitalet dras av vad som enligt lag eller stadgar skatl avsättas till bundet eget kapital. Bestämmelser om obligatoriskavsättning lill reservfond finns i 5 6. Ytterligare avsättningsskyldighet kanfölja av stadgarna. Stadgarna kan också föreskriva t. ex. att visstbelopp av årets vinst skall avsättas lillannan fond, som därvid får anses vara bunden. Bestämmelser om innebörden avuttrycket bundet resp. fritt eget kapital finns i 4 kap. 7 6bankrörelselagen. En fömtsättning för atl utdelning skall kunna ske i enföreningsbank som är moderförening är att detinte bara föreligger en utbelalningsbar vinst enligt egen balansräkning utan också hos koncernen i dess helhet. Uppgift om nettovinst och fritteget kapital i koncernen finns i koncernbalansräkningen. Vid beräkningen av det utdelningsbara beloppet skall avdrag göras för förlustenligt denna balansräkning. Därjämte skall avdrag göras för belopp som av detfria egna kapitalet i koncernen, enligt årsredovisningarna för företag inom denna, skall överföras tillbundet eget kapital. Upplysning i sistnämndahänseende skall enligt 4 kap. H 8 Qärde stycketbankrörelselagen lämnas i förvaltningsberättel- Prop.1986/87: 12 se. I andra stycketupptas en regel som begränsar föreningsbankernas möjligheter att beslutautdelning i förhållande tiU inbetalda medlemsinsatser. Regeln, som överensstämmer med gällanderätt, ligger helt i linje med andrabestämmelser i föreningsbankslagen som syftar till atl skilja föreningsbankernafrån de rena kapitalassociationerna. Tanken är, som lidigare nämnts,att överskottet i en föreningsbank främsl bör fördelas i förhållande till den omfattning som medlemmarnautnyttjat tjänster. I viss utsträckning bör emellertidutdelning efter andra grunder vara tillåten. Därför föreskrivs alt utdelning,som beräknas på annat sätt än i förhåUandetill den omfattning i vilken medlemmarna deltagit i föreningsbankensverksamhet, får fastställas till högst gällande diskonto vid räkenskapsårets utgång plus treprocentenheter för år på inbetalda insatser.Detta överensstämmer helt med gäUande rätt. Med hänsyn tiU intresset altväma om det kooperativa inslaget i föreningsbanksrörelsen bör lagstiftningen ulformas så att utdelning påinbetalda insatser framslår som ett mindre lockande alternativ och högre räntabör därför inte tillåtas. I lagrådsremissenföreslog jag en andra mening enligt vilken begränsningen avutdelningens höjd, i likhet med gällande rält, inle skulle gälla beträffandeförlagsinsalser. Bestämmelsen har i sak oförändrad förts över till den av lagrådet förordade nya 4 6. 38 Gottgörelser som avses i 1 § andra slycket 1 får inle lämnas i vidare mån änatt föreskriven avsättning kan ske lill reservfonden. Överskottsuldelningfår inte ske med så slort belopp att utdelningen med hänsyn tillföreningsbankens eller koncernens konsolideringsbehov, likviditel ellerställning i övrigt står i strid med god affärssed. (Jfr 10 kap. 2 6 tredje stycket UFBL.) Paragrafen som isak överensstämmer med 18 5 försia stycket andra meningen och tredje stycket FLinnehåller vissa begränsningar i rätten litl överskottsutdelning. Paragrafenöverensstämmer också med 10 kap. 3 6 NFL. Bestämmelsen i första stycket innebär ifråga om gottgörelser, dvs, sådana former av överskottsutdelning som harkostnadsförts, alt utbetalning inte får skei vidare mån än att föreskriven avsätining kan ske till reservfonden. Om i stäUet gör sinöverskottsutdelning av vinstmedel, gäller i stället den inskränkning irätten att göra utdelningar som följer av 28. Avsättning flll reservfonden regleras i 5 6.