prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:42 om ändringar i vinstdelningsskatten, m.m. Regeringen föreslårriksdagen alt anla dé förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoUet . Propositioneninnehåller förslag till ändringar i inkomstskattereglerna vid fusion, i lagen(1983:1086) om vinsidelningsskall och i de akliebolagsrätlsliga reglerna omuppskrivning av anläggningstillgångar för förlusttäckning. De föreslagna ändringarna av inkomstskattereglernavid fusion föranleds av de nya fusionsformer för banker som är avsedda attinföras med verkan fr.o.m. den Ijanuari 1987. Beträffande vinstdelningsskatlen föreslås enhöjning av del fasla fribeloppet från . I sambanddärmed preciseras begreppet intressegemenskap. Ett annat förslag innebär ökademöjligheter lill resultatutjämning inom koncerner. Företag skall under vissaförutsättningar vid vinstdelningsbeskattningen kunna bortse frånkoncernbidrag. Vidare föreslås att fusioner och andra omstruktureringar skallkunna ske på ett sådant sätt att vinsldelningsunderlagen för de berördaföretagen inte påverkas. Förslagel till ändring av reglerna iaktiebolagslagen (1975:1385) syftar till att göra det enklare för akliebolagmed undervärderade anläggningsfill-gångar att utnyttja ett uppskrivningsbeloppför alt täcka en föriusl. Reglerna om omstruktureringar är avsedda attlillämpas redan fr. o. m. Bestämmelserna om koncernbidragskall lillämpas försia gången vid taxering och reglerna i övrigtförsta gången vid taxering. De nya uppskrivningsreglerna föreslåsträda i kraft . Riksdagen1986/87. Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådel. Propositionen innehåller därför- fömtom själva lagförslagen (s. 3-26) -tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.27), lagrådels yttrande (s. 161) och föredragande statsrådets ställningstagandetiU lagrådels synpunkter (s. 164). Densom vUl la del av samtliga skäl för lagförslagen måsle därför läsa aUa tredelarna. 1 Förslag till Prop. 1986/87: 42 Lag om ändring i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 2 och4 mom. lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt' skall ha följande lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse 2§ 2 mom. Inkomsi av rörelse somkommissionärsförelag har drivit för elt kommitlentföretags räkning fårredovisas hos kommittenlförelaget under förutsättning a) altkommissionärsförhållandet är grundat på skriftligt avtal, b) allkommissionärsförelagel inte under beskattningsåret har drivit verksamhel inämnvärd omfattning vid sidan av ifrågavarande rörelse, c) att rörelsendrivits på det angivna sätlel under hela beskattningsåret för båda förelageneller sedan kommissionärsförelagel började driva verksamhel av någol slag, d) all beskattningsåren för båda företagenutgått samt e) att båda företagen skulle harätl till avdrag enligt 3 mom. för koncern bidrag som under beskattningsåret hade lämnats till det andra företaget. Med kommissionärsförelag förståssvenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening, som driver rörelse i egetnamn uteslutande för ett eller flera andra sådana bolags eller föreningarsräkning, och med kommiltent-företag förstås bolag eller förening för varsräkning rörelsen drivs. Har kommissionärsförelag undersamma beskattningsår drivit rörelse för två eller flera kommitlentföretagsräkning, får inkomsten redovisas hos dessa förelag om de förutsättningar somanges i första stycket a och c - e är uppfyllda i förhållande lill varjekommitlentföretag och kommissionärsförelagel inte under beskattningsåret hardrivii verksamhet i nämnvärd omfattning vid sidan av rörelse som har drivitsför kommittentföretagens räkning. Har kommissionärsförhållandet tillkommit avorganisatoriska eller marknadstekniska skäl eller föreligger andra synnerligaskäl, kan dock på ansökan av kommittentföretagen medge attinkomsten får redovisas hos dem utan hinder av att förutsättningar för avdragsom avses i första stycket e inle föreligger. beslut i frågasom här avses får inte överklagas. Inkomst som enligt första eller Vid prövningen av villkoret iförs- tredje stycket redovisas hos kom- ta stycket e skall denrörelse som mitlentföretag skall hos detla före- kommissionärsförelagel enligl av tag behandlas som om företaget lalet skall bedriva för kommiitent- självt hade drivit rörelsen. företagets räkning anses ingå i båda företagens verksamhet. Inkomst som enligt försiaeller Iredje stycket redovisas hos kommittenl-. företag skall hos delta förelagbehandlas som om företagel självl hade drivit rörelsen. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. Senastelydelse 1984: 1061. 1986/87: 42 4 mom.' Har bolag (dotterbolag), som inte driverpenningrörelse eller yrkesmässig handel med fastigheter, genom fusion enligl14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385) uppgålt i annat sådanl bolag (moderbolag)och har moderbolaget genom fusionen övertagit lager, fordringar och liknandetillgångar i rörelse, skall såsom intäkt i moderbolagets rörelse räknas beloppvarmed dessa lager, fordringar m. m. i moderbolagets räkens! Om moderbolag genom sådan fusion som avses i förstastycket övertagil betalningsansvaret för framtida kosinader, för vilka avsättninggjorts i dotterbolagets räkenskaper med obeskattade vinstmedel, skall beloppmolsvarande denna avsättning räknas såsom inläkl för moderbolagel, om inle utredningföretes som visar dels att moderbolagel efler fusionen vid-känis eller kommeratt få vidkännas dessa kostnader - varvid i sistnämnda fall en häremolsvarande avsätining skall ha verkställts i moderbolagets räkenskaper dds ockalt moderbolaget inte tillgodo-fört sig avdrag för dessa kostnader 4 m o m . Bestämmelserna 1 andraåttondeslyckena nedan gäller i fråga om fusioner enligt 14 kap.8 § akliebolagslagen (1975:1385) under förutsättning atl ingel av bolagenbedriver handel med fastigheter eller penningrörelse, 96 §lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar under förutsättning atl ingen avföreningarna bedriver handel med fastigheter eller annan penningrörelse änsådan som beslår i att förvalta medlemmarnas medel, 3.11 kap. 1 och 2 §§ bankaktiebolagslagen(1986:000), 7 kap. 1och 2 §§ sparbankslagen (1986:000), 10 kap.I och 2 §§ föreningsbankslagen (1986:000). Har lager, fordringar och liknandetillgångar i rörelse hos det överlagande företagel tagits upp till högre väldeän det värde som i beskattningsavseende gäller för del överlåtande företaget,skall del övertagande företagel la upp mellanskillnaden som intäkt. 'Senaste lydelse 1986: 124. Prop.1986/87: 42 eller denna avsättning. Vad nu sagls gäller också vidsådan fusion mellan föreningar, som avses i första stycket. Har sådan fusion som avses i förstastycket ägt rum skall restiluerad, avkortad eller avskriven skalt, som enligt1 mom. andra stycket skulle ha utgjort skattepliktig inläkt för dotterbolageteller den överlåtande föreningen, utgöra skattepliktig intäkt för moderbolageteller den övertagande föreningen. Vid sådan fusion gäller vidare attmoderbolaget eller den överlagande föreningen äger åtnjuta avdrag för sådandotterbolagets eller den överlåtande föreningens skatt som skulle ha varitavdragsgill för dotterbolaget eller den överlåtande föreningen enligt 4 §första stycket. Vad ovan i detta stycke sagts gäller också vid fusion mellansparbanker enligt 78 § lagen (1955:416) om sparbanker sami då ett bankaktiebolagshela bankrörelse övertagits av etl annai bankbolag eller ett försäkringsbolagshela försäkringsbestånd övertagils av ett annat försäkringsbolag och delöverlåtande bolaget inte upplagd beloppet till beskattning respektive avstårfrån att yrka avdraget ifråga. Vid fusion enligt första stycketskall intäkt av rörelse för de i fusionen deltagande företagen beräknas utanavseende på de i fusions-avtalet angivna värdena på övertagna tillgångar m.m. Om moderbolag eller överlagandeförening genom sådan fusion, som avses i första stycket, övertar byggnad,markanläggning, maskin eller annal inventarium, patenträtt, hyresrätt ellertillgång av goodwiUs natur, skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag och avvad som återstår oavskrivel av anskaffningsvärdet av tillgången så anses somom bolagen eller föreningarna utgjort en skatlskyldig. Har aktiebolag eller ekonomiskförening övertagit inventarier eller Har byggnad, markanläggning, maskineller annat inventarium, patenträtt, hyresrätt eller lillgång av goodwillsnalur överlagils skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag och av vad somåterstår oavskrivet av tillgångens anskaffningsvärde anses som om överlåtandeoch övertagande företag utgjort en skattskyldig. Har inventarier eller andra tillgångarsom får skrivas av enligt Prop.1986/87: 42 annan tiUgång, som får skrivas av enligl reglerna förräkenskapsenlig avskrivning, genom sådan fusion som avses i första stycket ochhar dessa tillgångar i räkenskaperna tagils upp till högre värde än vad somenligt bestämmelserna i femle stycket skall anses som anskaffningsvärde förbolagel eller föreningen, får företaget efter yrkande hos taxeringsnämndeller, om besvär har anförts, hos länsrätt medges rält atl även efter fusionenlillämpa räkenskapsenlig avskrivning under fömlsätlning alt skUlnaden mellandel bokförda värdet och anskaffningsvärdet, beräknat enligt femte stycket, tasupp som intäkt under det beskattningsår, då fusionen genomförs, eller, om företagetbegär det, med en tredjedel för nämnda beskattningsår och vart och etl av detvå närmast följande åren. Om moderbolag eller övertagandeförening genom sådan j'u-sion, som avses i första stycket, övertar skog/råndotterbolag dier överlåtande förening, skall beträffande skogensanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde anses som om bolagen ellerföreningarna utgjort en skattskyldig. Skattepliktig realisationsvinst elleravdragsgiU realisationsförlust skaU i intet fall anses uppkomma, då akliebolagöveriar lillgångar genom fusion, som avses i första stycket. Har moderbolagavyttrat egendom, som bolaget genom sådan fusion överlagd från dotterbolag,skall vid bedömandet av frågan reglerna för räkenskapsenlig avskrivning övertagits ochhar dessa lillgångar i räkenskaperna lagils upp till högre värde än vad som följerav iredje stycket, får det övertagande företaget efter yrkande hostaxeringsnämnd eUer, om besvär har anföris, hos länsrätt medges rätt alt ävenefter fusionen tUlämpa räkenskapsenlig avskrivning. Som fömtsättning gäUer altmellanskillnaden tas upp som intäkt under det beskaltningsår då fusionen genomförseller, om företaget begär det, med en tredjedel för nämnda beskattningsår ochvart och ett av de två närmast följande åren. Har skog övertagits skaU beträffandeskogens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde anses som om överlåtandeoch övertagandeföretag utgjort en skatlskyldig. Har betalningsansvaret för framtidautgifter övertagits och har det överlåtande företaget medgetts avdrag förutgifterna skall ett belopp som motsvarar avdraget tas upp som intäkt hos delövertagande företaget. Avdragsrätten för det övertagande förelaget prövas medutgångspunkt i de förhållanden som gäller vid ulgången av beskattningsåret. Fusionen skaU inte leda tiU någonskattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust för någolav de dellagande företagen. Avyltras tiUgångar som övertagits vid fusionenskall vid bedömandet av frågan om skattepliktig realisafionsvinsl elleravdragsgill realisationsförlust uppkommit an- Prop.1986/87: 42 om skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlustuppkommit så anses, som om moder- och dollerbolag utgjort en skatlskyldig. Vadnu sagls gäller också vid sådan fusion mellan föreningar, som avses i försiastycket, och vid fusion mellan sparbanker enligt 78 § lagen om sparbanker ellerfusion mellan stadshypoteksföreningar samt då ett bankaktiebolags helabankrörelse övertagits av ell annal bankbolag eller ett försäkringsbolags helaförsäkringsbestånd övertagits av ett annat försäkringsbolag. Överlåts aktie i aktiebolag ellerandel i handelsbolag, ekonomisk förening eller utländskl bolag till svensklförelag inom samma koncern, skall där ej annat följer av bestämmelserna i 35§ 3 mom. åttonde stycket kommunalskattelagen - beskaltning av realisationsvinstinle äga rum, om moderföretaget i koncernen är aktiebolag eller ekonomiskförening och den överlåtna aktien eller andelen innehas som ett led i annankoncernens verksamhet än förvaltning av fastighet, värdepapper eller annan därmedlikartad lös egendom. I fall som avses skall den överlåtna aktien ellerandelen anses förvärvad av del övertagande företaget och förden an- ses som om överlåtande och övertagande företag utgjort enskatlskyldig. Vad nu sagls gäller också vid fusion mellan stadshypoteksföreningarsamt då ett försäkringsbolags hela försäkringsbestånd övertagits av ett annatförsäkringsbolag. Restiluerad, avkortad eller avskrivenskail, som enligt 1 mom. andra stycket skulle ha utgjort skattepliktig intäktför det överlåtande företaget, skall i stäUet uigöra skattepliktig intäkt fördei övertagande företaget. Vidare får det övertagande företaget avdrag förskatt som skulle ha varit avdragsgill för det överlåtande företaget enligt 4 §.Vad nu sagts gäller också då ett försäkringsbolags hela försäkringsbeståndövertagits av eti annat försäkringsbolag och det överlåtande bolaget inte tarupp beloppet till beskattning respektive avstår från ait yrka avdrag. Överlåts aktie i aktiebolag ellerandel i handelsbolag, ekonomisk förening eller ufiändskt bolag fill svensktförelag inom samma koncern, skall - där ej annat följer av bestämmelserna i 35§ 3 mom. åttonde stycket kommunalskattelagen (1928:370) - beskattning avrealisationsvinst inte äga mm, om moderföretaget i koncemen är aktiebolag eUerekonomisk förening och den överlåtna aktien eller andelen innehas som ell ledi annan koncernens verksamhel än förvaltning av fastighet, värdepapper ellerannan därmed likartad lös egendom. I fall som avses skall det företag somövertagtt aktien eller andelen anses ha förvärvat den och för den anskaffnings- Prop.1986/87: 42 skaffningskostnad som gälll för det överlåtande företaget. Om överlåtelsen sker till utländskt företag, kan regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse från realisationsvinstbeskattningen. Bestämmelserna i detla siycke om beskaltning av realisationsvinst tillämpas även i fråga om avdrag för realisationsförlust. Avdrag för realisationsförlust får dock inte i något fall göras på grund av avyttringar av aktier eller andelar till utländskt koncernföretag. Utskiftar svenskl aktiebolag eller svensk ekonomisk förening tillgång på annat sätt än genom sådan fusion som avses i första stycket och skulle vid en försäljning av tillgången köpeskillingen ha varit skattepliktig i förvärvskällan, anses bolaget eller föreningen ha åtnjutit skattepliktig inkomst som om tillgången sålts. Som köpeskUling gäller därvid tillgångens verkliga värde vid utskiftningen. kostnad som gällt för det förelag som överlålii aktieneller andelen. Om överlåtelsen sker till utländskt företag, kan regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse från realisationsvinstbeskattningen.Bestämmelserna i detta stycke om beskattning av realisationsvinst lillämpasäven i fråga om avdrag för realisationsförlust. Avdrag för realisationsförlustfår dock inte i något fall göras på grund av avyttringar av aktier ellerandelar till utländskt koncernföretag. Utskiftar svenskt aktiebolag ellersvensk ekonomisk förening en tillgång och skulle vid en försäljning avfillgången köpeskiUingen ha varil skattepliktig i förvärvskällan, ansesbolaget eller föreningen ha åtnjutit skattepliktig inkomsi som om tillgångensålts //// elt pris molsvarande tillgångens verkliga värde vid utskiftningen.Vad nu sagts gäller inle vid utskiftning i samband med sådan fusion som avses iförsta stycket. Har aktiebolag eller ekonomiskförening mottagit utdelning i form av tillgång, för vilken det utdelandeföretaget vid avyttring skulle ha beräknat vinst eller förlust enligl 35 och 36i?§ kommunalskattelagen, och är mottagande företag frikallat från skaUskyldighetför utdelningen enligt 7 § 8 mom., skaU skattepliktig realisationsvinst elleravdragsgill realisationsförlust vid avyttring av tillgången liksomvärdeminskningsavdrag beräknas som om del utdelande företaget och detmottagande förelaget utgjort en skatlskyldig. Denna lagträder i kraft den Ijanuari 1987. De nyabestämmelserna i 2 § 2 mom. fillämpas första gången vid taxering ochde nya bestämmelserna i 2 § 4 mom. första gången vid taxering. De nya bestämmelsernai 2 § 4 mom. tillämpas även i fråga om sådana fusioner enligt 87 § 1 mom. lagen(1956: 216) om jordbmkskasserörelsen som avsågs i de äldre bestämmelserna i 2§ 4 mom. första stycket. Äldrebestämmelser i 2 § 4 mom. lillämpas alltjämt vid fusioner enligt 78 § lagen(1955:416) om sparbanker och i fall då ett bankaktiebolag före den 1 januari1987 övertagit ett annat bankaktiebolags hela bankrörelse. 2 Förslagtill Prop- 1986/87: 42 Lag om ändring i lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1086) omvinstdelnings-skatt dels att 2, 3, 6 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels alt det i lagen skaU införastvå nya paragrafer, 7 a och 7 b §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vinstdelningsskatlen är 20 procentav vinstdelningsunderlaget. Detta underlag är företagels reala vinsl lill dendel vinslen överstiger fribeloppel. Fribeloppel är av före- Fribeloppel är 6 procenl av före tagets lönekosinader (lönebaseral lagelslönekosinader (lönebaserat fribelopp) eller - om företagel så fribelopp)eller - om företaget så önskar - (fast fribe- önskar- (fast fri lopp). Förelag mellan vilka intres- belopp).Företag mellan vUka segemenskap råder (moder- och intressegemenskapråder vid ul- dotterföretag eller företag under i gångenav beskattningsåret för vart huvudsak gemensam ledning) får och eti avföretagen får dock till dock lillsammans tiUgodoräknas sammanstillgodoräknas högst etl högst ett fast fribelopp. Det fasta fastfribelopp. Det fasta fribeloppel fribeloppet skall i försia hand lillgo- skalli försia hand tillgodoräknas doräknas det förelag inom gruppen detförelag inom gmppen som har som har den slörsia reala vinslen denstörsta reala vinsten såvida inle såvida inle yrkande framställs om yrkandeframställs om atl fördel alt fördelningen skall ske på annat ningenskaU ske på annal sätt. Har det lönebaserade fribelop- detlönebaserade fribeloppel ut- pel utnyttjats bortfaller rätten lUl nyttjatsbortfaller rätten till fast fri- fast fribelopp för övriga förelag beloppför övriga företag inom inom gmppen. Med real vinst avses företagetsnominella resultat sedan detta minskats med inflationsavdrag för företagetsinventarier, byggnader, markanläggningar och lager enligt 4 och 5 §§ samtjusterats med hänsyn fiU inflationseffekter på företagets monetära fillgångaroch skulder enUgl 6 §. Intressegemenskap skall anses rådamellan företag som ingår i samma koncern enligt aktiebolagslagen (1975:1385)eller annan lag. Vid bestämmandet av koncernbegreppet skaU 1 § lagen(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag tUlämpas så alt med handelsbolaglikställs stiftelse och utländsk juridisk person. Åven i andra faU skallintressegemenskap anses råda mellan två eller fiera företag, om företagen medhänsyn till vem som har det besiämmande inflytandet över deras organisationoch verksamhet kan anses stå under i huvudsak gemensam ledning och Nuvarandelydelse Föreslagen lyddse Prop. 1986/87: 42 når denna ledning utövas av staten, landstingskommun ellerkommun -företagens huvudsakliga verksamhel är av samma eller Ukartai slag. Vid tiUämpning av andra och tredjeslyckena skaU, såvitt gäller förelag som redovisar inkomst av handelsbolag,hänsyn tas till så stor andel av handelsbolagets lönekostnader, lillgångar ochskulder som motsvarar företagets andel av handelsbolagets inkomsi. 3§' Det nomineUa resultatet ärföretagels beskaitningsbara inkomsi eller beräknade förlust vid laxeringen tillstatlig inkomstskatt sedan detta belopp minskats med beskattningsåretsinkomstskatt samt, i den mån inkomsten eller förlusten påverkats av nedanangivna posler, 1. ökats medpåförd kommunalskatt, 2. minskats medresfituerad, avkortad eller avskriven kommunalskatt, 3. ökats medavdrag förlust, 4. ökats medavdrag för akfieulddning, 5. ökats medinvesteringsavdrag, särskUt forskningsavdrag och exportkreditavdrag, 6. ökats medbelopp varmed lagerreserv, resultaluljämningsfond eller annan liknande reservökat samt 7. minskals medbelopp varmed lagerteserv, resultatutjämningsfond eller annan liknande reservminskat, Har eli koncernbidrag ansetts somavdragsgiU omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mollagarenenligl 2 § 3 mom. lagen (1947:576) om slallig inkomslskall, skall vidberäkning av det nominella resultatet beloppel enligl första slycket förgivaren ökas och för mottagaren minskas med koncernbidraget eller del därav.Som förutsättning för detta gäller dock 1. atlsåväl givare som mottagare framställt yrkande om det och 2. attmottagaren inte för samma beskattningsår erhållit avdrag vid inkomsttaxeringenför något utgivet koncernbidrag. Vid beräkning av det nominellaresultatet skall även bestämmelserna 17 a och 7 b §§ beaktas. Med beskattningsårets inkomstskatt avses avföretagets lill statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst. Senaste lydelse 1984: 1076. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 42 6§ Vid beräkning av den reala vinsten skall delnominella resultatet 1. ökas med ell belopp motsvarande förelagels monetäraskulder vid beskattningsårets ingång multiplicerat med beskattningsåretsinflationstal och 2. minskas med ett belopp motsvarande företagets monetäratillgångar vid beskattningsårets ingång multiplicerat med beskattningsåretsinflationstal. 1. växel-, leverantörs- och skatteskulder, 2. upplupna kostnader och förulbelalda intäkter, 3. förskott från kunder, 4. avsättningar till pensioner, 5. avsättningar liU investeringsfond enligl lagen(1979:609) om allmän investeringsfond och annan liknande fond samt 6. övriga skulder. Sommonetära skulder räknas be- Som monetära skulder räknas, loppsom under beskattningsåret utomifall som avses i7 b §,helopp utskiftats tUl företagets ägare. som under beskattningsåret utskif- tatslill företagels ägare. 1. kassa- och banktillgodohavanden, 2. obligafioner, lånefordringar och liknandetillgångar, 3. växelfordringar och kundfordringar, 4. förulbelalda kosinader och upplupna intäkter, 5. förskott till leverantörer, 6. värdet av inte färdigställda byggnader,markanläggningar och inventarier som inte ulgör omsättningstillgångar irörelse samt 7. övriga fordringar. Sommonetära lillgångar räknas Som monetära tillgångar räknas beskattningsåretsnominella resul- beskattningsårets nominella resul tat om det är positivt samt vad före- lat om det är positivt samt vad före taget uppburit under beskattnings- taget, / annat fall än vid fusion som året för aktier som utgetts i sam- avses i 7 b §, uppburit under be band med ökning av företagets ak- skattningsåret för aktier som ut- tiekapital. Råder intressegemen- getts i samband med ökning av fö- skap mellan ett företag som erlagt retagets aktiekapital. Råder/öre d- betalning för utgivna akiier och del ler efter ökningen intressegemen- företag som ökat silt aktiekapital skåp enligl 2 § fiärde slycket mellan skall det erlagda beloppel dock inte ett företag som erlagt betalning för räknas som monetär tillgång. Vad utgivna aktier och det förelag som sagls om vad som uppburits vid ökat sitt aktiekapital skall det er- ökning av aktiekapital gäller också i lagda beloppet dock inte räknas fråga om ökning av insatskapital i som monetär fillgång. Vad nu sagts ekonomisk förening. om vad som uppburils vid ökning avaktiekapital gäller också i fråga om ökning av insatskapital i ekonomiskförening. De monetära skulderna får inle las upp till lägrevärde och de monetära tillgångarna får inte tas upp till högre värde än vad detagits upp till vid räkenskapsårets ingång. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 42