prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Allmännaförvaltningsdomstolar är länsrätterna, mellankommunala skatterätten,kammarrätterna och regeringsrätten. Länsrätterna ochmellankommunala skatterätten är allmänna förvallningsdomslolar närmast underkammarrätterna. Det finns 24 länsrätter. Enligt förslag i prop. 1986/87:47skall mellankommunala skatteräiten upphöra den och de mäl somskatterätten nu handlägger övertas av länsrältsorganisalionen. Kammarrätterna äröverrätier i de mål som fullföljs från bl.a. länsrätterna. Det finns fyrakammarrätter, kammarrätten i (sju avdelningar), kammarrätten iGöleborg (sju avdelningar), kammarrätten i (fyra avdelningar) ochkammarrätien i (tre avdelningar). Regeringsrätten är högsiaallmänna förvaltningsdomstol. Regeringsrättenär överrält i de mål som fullföljs från kammarrätterna och högsia instans i patentmål. Domstolen är delad påtre avdelningar. 1 domstolen finns 22 regeringsråd. Tre av dessa tjänstgör förnärvarande i lagrådet. För regeringsrätien finns elt kansli till vilkel regeringsrätissekrelerare ärknutna. 1986/87 Beräknadändring 1987/88 gj| 4 Summa 1 200(1) (1)Härtill kommer ca190 tjänstersom en del av domstolarna själva får inrättaAnslag Förvaltningskostnader 269092 000 -11 837 000 (därav lönekostnader) (247474 000) () Reseersättningar 3230 000 -i- 250 000 Lokalkostnader 47338 000 2 031 000 Ersättning till nämndemän 9 860000 - 345 000 Huvudförslag budgetåret1987/88 . Minskningen av utgifterna fördelas över en ireårsperiodmed fördelningen 1, 2 och 2 "/i för försia, andra resp. iredje budgelåret.Domstolsverket bedömer det -mot bakgrund av arbets- och balansläget i deallmänna förvaltningsdomstolarna - uteslutet alt lillämpa huvudförslaget. För alt inom rimlig tid nå en önskvärd balanssituationvid domstolarna föreslår atl anslaget räknas upp med 3,5 milj.kr. Omloppstiderna i skattemål är alltjämt oacceptabelt långa i länsrätterna. Antalet oavgjorda mål i länsrätterna sjönk visserligennågot även , men endasl ett fålal länsrätter hållerenligt tillgänglig statistik den standard på en ettårig omloppstid för skatiemålen, som bud getproposition angavs som godtagbar. Den genomsnittliga omloppsti den för skattemålen var ettår , vilket är drygt en månad kortare än . ökningen av antalet inkommande mål ikammarrätterna har upphört. 1986/87:100Anlalel inkommande mål år dock fortfarande mycket stort och den Bil.4 sammanlagda målbalansen har intekunnat minskas. 1 regeringsrätten är anlalel oavgjorda mäl alltjämt högt. Varken den nyalagstiftningen om förenklad .självdeklaration eller skatleförenklingskommitlénsförslag i principbetänkandet (SOU 1985:42)Förenklad taxering (se även prop. 1986/87:47) kan förbättra arbetsläget ilänsrätterna under /88. De ändringar som sketl ikörkortslagsiiftningen förefaller ha inneburiten ökning av antalet körkortsmål. De nuvarandeförhållandena i fråga om skaltemålens omloppstider kan inte accepteras frånallmänhelens sida. Det är därför angeläget att söka förbättra arbetsläget iförvaltningsdomstolarna genom rationaliseringar och förenklingar. Jag harerfarit att skatteförenklingskommitlén överväger all föreslå en höjning avbeloppsgränsen för ensamdomarmå-len i länsrätt. Kammarrätten i ochlänsrätten i har i en skrivelse till juslitiedepartementelföreslagil lagändringar i syfle alt begränsa skriftväxlingen i målen. Sedanremissbehandlingen avslutats avser jag atl snarasl la ställning tillförslagen. Renl allmänl vill jag dock redan nu framhålla alt del i en effektivberedning av målen självfallel ligger att man inte slentrianmässigt föranstallarom skriftväxling och härigenom orsakar parterna onödigt arbete och onödigtidsutdräkt. Som framgålt bl.a. avRRV:s rapport (P 1985:3) om långa handläggningslider i offentlig verksamhet ärdet i själva verkel väntetiderna och intesjälva ärendehandläggningen som svarar för den största tidsutdräkten. En effekliviieishöjandeåtgärd som redan har införts på vissalänsrätter är en lemporär specialisering av domarpersonalen. Det finns skälall överväga om del inte på fiera håll skullevara en fördel att låta någon eller några av domarna för kortare eller längre lid koncentrera sig på vissa måltyper av förturskaraktär medanandra domare helt ägnar sin tid åtmålkategorier som lätt kan bli eftersatta i konkurrensen med andra, merbrådskande mål. Jag tänker då särskilt på skatiemålen. En sådan specialisering,som ibland förutsälter en ändring i domslolens arbetsordning, måstesjälvfallet prövas efter de lokala förutsättningarna och i sak beslämmas på dennivån. 1 della sammanhang villjag uttala min uppskattning över de seminarier för bl.a. länsrättslagmän ochchefer för länsslyrelsernas besvärsenheter som under höslen 1986 anordnats avriksskatteverket och under medverkan av de båda verkscheferna.Seminarierna har haft till syfle all förutsättningslöst diskutera vad som kangöras för att påskynda hanteringen av skattemålen. Med hänsyn lillarbetsläget i förvaltningsdomstolarna bör anslaget behållas realt oförändratför nästa budgelår. Detla innebär att domstolama även det budgetåret kanarbeta med vissa förstärkningar för balansavarbetning. Som jag anmärkt underanslaget bör de kostnader för efterutbildning som har anvisats under anslags- 73 post Efterutbildning inom domstolsverketsverksamhetsområde och som Prop. 1986/87:100avser kostnader för efterutbildning vidde allmänna förvaltningsdomsto- Bil. 4 lama i fortsättningen anvisas underanslagsposten Förvaltningskostnader på detla anslag. Jag räknar därför uppanslaget för sådana kostnader (. Vad jag under anslagetAllmänna domstolarna har redovisat rörande domarbanan tar .självfallet sikte även pä förvaltningsdomstolarna. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Allmänna Jörvallningsdomstolarna förbudgetårel 1987/88 anvisa etl förslagsanslag av . Bostadsdomstoien och hyresnämnderna m.m. 1985/86 Utgift 38 061 311 1986/87 Anslag 38 268 0001987/88 Förslag 39 296 000 Hyresnämnderna har lilluppgift bl.a. att medla och vara skiljenämnd i hyrestvister samt atl avgöravissa typer av sådana tvister. Arrendenämndernahar motsvarande uppgifl i arrendetvister. Flertalet av nämnderna har två ellertre län som verksamhetsområde. Hyresnämnderna har gemensamt kansli medarrendenämnderna. Sådana kanslier finns på tolv orter. Chef för kansliet är delhyresråd som har utnämnts eller förordnals till det. Bosladsdomstolen ärfullföljds- och slutinstans i deärenden som avgörs av hyresnämnderna. 1986/87 Beräknad ändring1987/88 Domare och föredragande 13 Förvaltningskostnader 31125 000 + 549 000 (därav lönekostnader) (26392 000) (+ 511 000) Reseersättningar 807 000 + 47 000 Lokalkostnader 6 336 000 * 432 000 Summa 38 268 000 Utgiftsminsknin- B''- gen följer deltreåriga huvudförslag som lades fast inför /87 och uppgår /. Jag godtar förslag om en planenlig real minskning av utgifterna /88 enligt dettreåriga huvudförslag som lades fast inför /87. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Bostadsdomstolen och hyi-esnämndernam.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Utrustning till domstolar m.m. 1985/86 Utgift 17 986 286 Reservation 1818 887 1986/87 Anslag 35 465 000 1987/88 Förslag 14 910 000 Från anslaget betalaskostnader för inköp av utrustning och inventarier för myndigheterna inomdomstolsverkets förvaltningsområde med undanlag av de allmännaadvokatbyråerna , konsultkostnader i samband därmed saml kosinader förfiytlning. beräknarmedelsbehovet för /88 till , varav 4,4 milj. kravser kostnader för fiyttning till nya lokaler. Jag beråknar anslagsbehovel lill . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Ulrusining titt domslolar m.m. /88 anvisa elt reservationsanslag av . Byggnadsarbeten för domstolsväsendet P'oP-1986/87:100 1985/86 Utgift 71 945 009 Reservation O 1986/87 Anslag 62 700 000 1987/88 Förslag 30 000 000 Från anslaget betalasulgifter för invesleringar i byggnader för domstolsväsendet. beräknar den sammanlagdamedelsförbrukningen under budgetåren 1986/87 och 1987/88 till 112milj. För /88beräknar byggnadsslyrelsen medelsbehovei till45,9 milj. kr., vilket innebär enminskning med 16,8 milj. kr. i förhållande till anslaget för innevarandebudgetår. Den allmänna byggnadskostnadsuiveckling-en för tiden - den 1 januari1986 beräknar styrelsen till . haranmält behov av medel på tilläggsbudget för innevarande budgelår, främstberoende på förändringar i betalningsutfallet mellan budgetåren. Anslaget B 9.Byggnadsarbeten för polisväsendet har tillfälligtbelastats med . Beloppet har innevarande budgelår återförts lillanslaget D 6. Jag har inte någol all erinra mot de ändringarav kostnadsramarna för pågående byggnadsobjekt som harföreslagit. Ändringarna föranleds i huvudsak av den allmänna byggnadskostnadsutvecklingen. Regeringen har underhösten 1986 vidlagil vissa åtgärder som rör utnyttjande av tillgängligabyggresurser. Åtgärderna syftar bl.a. till att stimulera elt ökat bostadsbyggande. Härigenom begränsas denövriga byggnadsverksamheten som bl.a. omfallar hela det slalliga området. gäller framförallt i storstadsområdena.Igångsättning av nya projekt inom verksamhetsområde, liksom inom alla andra verksamhetsområden,mäste följaktligen prövas mycket restrikliviunder . Lokalsituationen förVarbergs tingsrätt har länge varit bekymmersam. Den fårdigprojekteradebyggnationen bör nu komma lillutförande. Jag för upp kostnadsram och beräknar medel för byggnadsobjektet imitt förslag till invesleringsplan. Genom den nya byggnaden får även lokalfråganför polismyndigheten och åklagarmyndigheten en bra lösning (se anslaget B 9.Byggnadsarbelen för polisväsendel). När det gäller atl bestämma den närmaretidpunkten för igångsättandet bör hänsyn las lill det samlade utnyttjandet avde lillgängliga byggresurserna. Jag förordar atl medelför näsla budgetår anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan(1 OOO-tal kr.) Byggnadsobjekl Kostnadsram Medelsförbrukning Bygg- Färdig- ---------- ----------- start ställan- Faktisk Beräknad för år-raän de 1986/87 1987/88 Objekt färdigställda men ejslutredovisade 117 600 117 050 107 233 4 400 4 700 , nybyggnad i kvKlamparen 155 800 160 000 104 873 44 000 10 100 83-11 86-10 mm,om- och tillbyggnad 14 200 14 700 8 329 5 300 1 200 85-11 87-01 Tingsratt m m kv Spinnaren, om- och tillbygg nad 28 100 31 100 2 000 12 000 87-10 89-03 Projekteringskost nader ram 3 447 10 380 2 000 Summa 315 700 322 850 223 882 66 080 30 000 Anslagsberäkning(1 OOO-tal kr Behållning1986-07-01 O 1986/87 66 080 Anslag for 1986/87(1) 62 700 1987/88 30 000 Anslag for 1987/88 (förslag) 30 000 Summa 92 700 96 080 (1) Underskott 3 380 Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndiga regeringenatt besluta om byggnadsarbeten för dom- 0508 stolsväsendet inom de kostnadsramar som har förordats i det före gående, 2. til! Byggnadsarbetenför domstolsväsendel för / 88 anvisa etl reservationsanslag av30 . KRIMINALVÅRDEN Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 90 599 740 1986/87 Anslag 78 947 0001987/88 Förslag 80 840 000 för ärenden om kriminalvård. Styrelsen är chefsmyndighet för regionkanslierna, kriminalvårdsanstalterna,de allmänna häktena ochskyddskonsulenlorganisationen.Slyrelsen är huvudman för kriminalvårdsnämnden och övervakningsnämnderna. ledsav en styrelse. Inom finns två avdelningar, en föi klienlfrågor och en för administration. Dessulom finns enplanerings- och samordningsenhet. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (61 285 000) 1 407 000) Anslag /88 . Pris- och löneomräkning m.m. I 123 000kr. För drifl och utveckling av ADB-systemberäknas . För introduktion av nyanställd personalbegärs . Regeringenhärden 24 oklober 1985 uppdragit åt att undersökamöjligheterna atl genomföra en decentralisering inom kriminalvården (jfr prop.1985/86:147, JuU 31, rskr. En real minskningav utgifterna bör genomföras enligt del femårigahuvudförslag som fastlades inför /86. Av den sammanlagda besparing somtillämpningen av huvudförslaget kommer allge avses högsl få användas för attförstärka linjeorganisationen i samband med decentraliseringen. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till för /88 anvisa elt förslagsanslag av80 . 1986/87:100 Bil. 1985/86 Utgift 1 526 740 878 1986/87 Anslag 1 494680 000 1987/88 Förslag 1 549 946 000 Den fanns inom kriminalvården 19 riksanslalter med 1 333slulna och 472 öppna platser, 57 lokalanstaltermed 1 219 slutna och 1 003 öppnaplatser samt 25 häkten med I 235 platser. Riksanslalterna är direktunderställda medan häktena, lokal-anstalterna och skyddskonsulentdislriktenär organiserade i 13 regioner. 1 ledningen för varje region finns enkriminalvårdsdirektör. Beräknad ändring1987/88 Föredraganden Styresmän m fl. Forråds- och ekonomipersonal 344 4 609,5 (1) (därav lönekostnader) (985 229 000) 36 333 000! Råvaror m. fl. 1 494 680 000 (l)Den beslutade stängningen av platser vidkriminalvärdsanstalterna Kumla, ochTidaholm kommer att medföra att ett antal tjänster, som inte nu kan redovisas, dras in. Intäkter inotn arbelsdriften redovisas på statsbudgetens inkomsisida Prop. 1986/87:100 under Försäljningsinkomster, Inkomster vidkriminalvården. Anslag /88 I 553 463 000kr. Pris- och löneomräkningm.m. Stvrelsen anser att delför närvarande inte är möjligt att tillämpa huvudförslaget. Niir den beslutade lokalanstalten med 42 platsertas i bruk, skall den slutna lokalanstalten med 44 platser läggas ned. FörRosersberg och Uppsalaaiisi.allens anne.x Studiegården med 20 öppna platser beräknas 33,5 resp. 13 ijänster.Samtidigt dras 51,5 ijänster in vid Uppsalaanstalten (-. Styreisen föreslår all enny lokalanslalt byggs i samlatt den nuvarande Vänersborgsanstallen byls ut mot en ny lokalanstalt. Medelyrkas för sammanlagi 34,5 ijänsler (-1- 3 238 000 kr.l. En föreslagen ombyggnad vid kriminalvårdsanstalten att ge anstalten ett platslillskott. Medel beräknas för ytterligare 4,5tjänster som vårdare ( + . För attgemensamhetslokaler vid häktena iFalun, och skall kunna tas i bruk behövs medel för sextjänster som vårdare (-f- 1 041 OOOkr. Styrelsen anser atlbiträdespersonalen vid vissa anstalter behöver förstärkas och föreslår attmedel motsvarande elva biträdesljänster överförs från anslaget E 3. Frivården till förevarande anslag (-I- I 841 OOOkr.) För introduktion avnyanställd personal beräknas . Medel begärs förutveckling av ADB-system för klientadministration och transportplanering (-(-. Föråtgärder med anledning av HIV-AIDS yrkas medel för 30 tjänster somöversköterska inomanstaltsorganisalionen samt för tre psykologtjänster för handledning avpersonal som arbetar med HIV-smittade intagna (-)- . Medel beräknas förutveckling och utbyggnad av frilids-/frilufts-verksamhei inom kriminalvården(-H . Medlen förbiblioteksverksamhet bör räknas upp med 1,1 milj. kr. för att samtliga kommunerskall kunna fä full kostnadsläckning för biblioteksservicen vid häkten ochslutna anstalter. Ytterligare 450 OOOkr. behövs för att bokutlåning åter skall kunna bedrivas vid de öppnaanstalterna. förvaltaranläggningstillgångar för kriminalvårdsändamåltill ett vid utgången av /86 sammanlagi bokfört bruttovärde av989 milj. kr. Resultatutjämning förfastigheter som förvaltas av kriminalvårdssty relsen: 80 Beräknad ändring1987/88 Föredraganden 1986/87:100 Bil.4 Ersättning för lokalersom upplåts till statsmyndigheter Hyroroch arrenden för lokaler och markområden somupplåts tillenskilda Hyres- och arrendekostnader mm. Överskott att tillföras statsbudgeten - 1 300 000 - 1 300 000 - 2 000 000 - 1 300 000 Ersäitning för lokaler som upplåts lill statsmyndigheter redovisas som ulgifl under anslagsposlenLokalkostnader för kriminalvärdsanstalterna. Under posten Drift- ochunderhållskostnader beräknar 25,5 milj. kr. föråtgärder som avser fastighetsunderhåll och 23,1 milj. kr. för ombyggnad ochkomplettering. Avskrivningarna beräknaspå gällande fastighetsbestånd och med beaktande av verkställdagrundavskrivningar till av det bokförda byggnadsvärdet. A tgärder mot AIDS kommer ett intensivt arbelealt pågå i landet för atl spåra och förhindra spridning av HIV. I samverkan medberörda myndigheter och organisationer på regional och lokal nivå har eltål-gärdsprogram utarbetats inom kriminalvården med avseende på HIV-positiva klienter m.m. Genom de uppgifterangående klienternas missbrukssitualion som kommer fram i samband medpersonundersökningar saml vid placerings- och behandlingskollegier o.d. kankriminalvården ideniifiera intagna som kan antas befinna sig i riskzonen förHlV-smitta. Efter identifiering avnarkotikamissbrukarna är det nödvändigt att personalen inom kriminalvärdenprioriterar sådant arbele som syftar lill alt motivera missbrukarna tilladekvat behandling. har på förslag avregeringen anvisat bl.a. Prop.1986/87:100 75 milj. kr. lill särskilda medel för bekämpningen av AIDS (prop1985/ Bil. 4 86:17 1, SoU 25, rskr. 1 ålgärdspaketel ingår medel församordnade insatser för narkotikamissbrukare inomkriminalvården. Projekt som innebär att narkomanvården i samverkan medkriminalvården försöker nå missbrukare på häkten, anstalter och inom frivården för olika motivations- ochbehandlingsinsatser kommer atl få särskilt stöd. En satsning skall vidare göras för att öka anlalet s.k. 34§-placeringar på behandlingshem och ifamiljevård. Inom regeringskansliethar en särskild beredningsgrupp inrättats med uppgift atl föreslä konkreiainsalser. Beredningsgruppens arbete har hittillsresulterat i alt socialministern efter samråd med mig tilldelat kriminalvården medel för motivations- ochbehandlingsinsatser vid häktena i , och saml vid lokalanstalterna inom de trestorstadsregionerna. Socialministern har efter samråd med mig beslutatom ytterligare insatser för narkotikamissbrukare inom kriminalvården inom ramen för de avriksdagen anvisade medlen. Höjd ersäitning till inlagna Försöksverksamhel med marknadsanpassad lön pågår vid riksanslalternaTillberga och och vid denöppna lokalanstalten . Den s.k. MAIK-kommitténhar i sitl betänkande (SOU 1984:87)Marknadsanpassad lön lill intagna som utför arbete i kriminalvårdsanstallföreslagil bl.a. att marknadslönesysiemet permanentas vid de tre försöksanstalternaoch att det i en första elapp införs vidytterligare 14 anslaller. (Vid belänkandels avlämnande ingick i utredningen somledamöter riksdagsmannen , ordförande, samt riksdagsledamöternaElis , och En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt atl någon form av marknadsanpassad lön införs förarbete i kriminalvårdsanstall. Kommiitén har enligt min mening ulfört ell förtjänstfulltarbele. Förslagen i belänkandet ligger väl i linjemed den s.k. normaliseringsprincipen, som fastslogs av siaismaklerna i sambandmed kriminalvårdsreform och som innebär att de intagna så långtmöjligt skall ha samma rättigheter som övriga medborgare. En ordning enligt vilkenersättningen till de intagna i ökad utsträckning faslslälls enligt marknadsmässigagrunder skulle uppenbarligen öka möjligheterna lill reso-cialisering av de inlagna och medverka lill atl de skadliga verkningarna avfrihetsberövandel blir mindre. Klart är dock all etlsyslem med marknadsmässig lön skulle dra stora kosinader. Förslaget atl införa marknadslönesysiemet vid 14 anstalter skulle enligt kommitténs beräkningar kosta ca 24 milj. kr. Fullt utbyggd skulle en reform efler dessa linjerkosta ca 125 milj. kr. Även med beaklande av alt de egenlliga samhällskostnaderna sannolikt skulle bli betydligt lägre ärjag av främslslalsfinansiella skäl inte nu bereddatl föreslå att kommitténs förslag genomförs. Jag har också tagitintryck av vad några remissinstanser påpekar, Prop. 1986/87:100 nämligen attelt marknadslönesysiem kan medföra atlverksainhelen vid Bil. 4 anstalterna blir mera renodlat produktionsinriktad. Ensådan förändring strider mot de strävanden som pågått och somsyftar lill en ökning av verksamheter som social färdighetsträning, studier och utbildning. Som nämnts har också HlV-AIDS-problemetaklualiserat effektivare insalser motnarkotikamissbruket. Enligt minmening kan det vara nödvändigl all i ökad utsträckning la i anspråk arbelslidför att påverka och motivera särskilt injektionsmissbrukare till behandling. Som jag ser det börersättningen till de intagna utformaspå elt sådant sätt att här antydda omstruktureringar av sysselsättningen vid kriminalvårdsanstalternaunderlättas. Även om allisåMAIK-kommitténs förslag av olika skälinte bör genomföras i den form kommittén tänkt sig, finns det enligt min meninginslag som bör tas till vara. Jagtänker då särskilt på förslagel frånkommitténs sida om en systematisk budgetplanering, något som underförsöksverksamheten visat sig vara mycket värdefulll. Budgetplaneringen medföratt samarbetet med andra myndigheter, främst ochkronofogdemyndigheten, blir aktivareoch effektivare. Detta stämmer väl överens med den förut nämndanormaliseringsprincipen. Om kontakten mellan den intagne och socialtjänstenpåbörjas läng tid före frigivningen, i samband med att en budgetplan upprättas,förbättras också som kommittén påpekar möjlighelen alt med socialtjänstenshjälp förbereda frigivningen. Det kan l.ex. gällaekonomiskt bistånd till olika ändamål men det kan också vara aktuellt med en mer eller mindre långvarig behandlingskoniaktför atl kunna fortsätta en social rehabilitering. Enligt min mening bördenna mera systematiska budgetplanering successivt få etl ökal utrymme ibehandlingsplaneringen. Själv anserjag det rimligt att de intagnas ersättning får ensådan nivå att den i högre grad än svarar mot arbetsinsatsen ochsamtidigt möjliggör en viss sanering av den intagnes skulder eller eltsparande. Denna nivå bör gälla generellt på allaanstalter. Enligt min mening bör en sådanordning åstadkommas på sikl genom att intagnas ersättningar höjs etappvis. Jagföreslår därför att - säsom ett första steg - en mindre höjning genomförs undernästa budgelår med 5 milj. kr. Jag förordar vidare altden verksamhel med marknadsanpassad ersättningsom bedrivits vid riksanslalterna och permanentas. Jag villanmärka all regeringsrätten i en dom har fastställt alt denersällning som inlagna får vid kriminalvårdsanstalten inte ärskattepliktig inkomsi. Den iveksamhel som hittillsfunnits i denna fråga är därmed undanröjd. När del gäller försöksverksamheten vidlokalanstalten avser jag alt inomkorl föreslå att får i uppdrag alt utreda och till regeringen inkomma med förslag på hurverksamheten i fortsättningen skallbedrivas. Rationalisering av arbetsdriften Prop. Arbetsdriften inom kriminalvården har undervåren 1986 varit föremål °''- för en översyn av etl konsultföretag. Företaget har lagl fram etl utvecklingsprogramför rationaliseringar inom arbetsdriften. Jag har för avsikt allföreslå regeringen atl kriminalvårdsslyrelsen får i uppdrag att i samarbete medföretaget genomföra rationaliseringar på grundval av det utvecklingsprogram somlagits fram. Jag räknar med atl dessaralionaliseringar kommer attpåtagligt förbättra det ekonomiska resultatet av arbetsdriften. Kostnaden för personalen vid häkten har i sitt betänkande omvissa kosinader för häktade m.m. (JuU 1984/85:37) med anledning av vissaförslag från revisorer som sin mening anfört att det finns goda skälatt företa en mera fördjupad analys och förbättrad uppföljning av utvecklingen beträffandepersonalkostnaderna vid häktena; alt sä sker torde för övrigt enligt utskottets uppfattning vara naturligt i kriminalvårdens verksamhetsplanering.Enligt utskottets mening finns det elt intresse för att få ta del avresultatet av analys- och uppföljningsarbetet på området. har somsin mening getl regeringen tillkänna vad ulskottet anfört i delta hänseende (rskr. 1984/85:343). Dimensioneringen av bl.a.häktesorganisationen har behandlats av en arbelsgrupp inomjustitiedepartementet. Regeringen bemyndigade den 1 I april 1985kriminalvårdsstyrelsen alt med arbelsgruppens ulredningsmalerial som grundpröva om del finns skäl att disponeraom tjänster saml alt forllöpande fiytta om och förändra ijänster i bl.a. häktesorga-nisalionen inom ramen förbestämmelserna i kungörelsen (1965:915) om inrättning av vissa statligt reglerade tjänster m.m.