prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — Fång genom arv, testamente och bodelning omfattas juinte av lagen. 2.29 i : Länsstyrelseninstämmer i utredningens problembeskrivning att utvecklingen inom lantbrukethar medfört atl allt färre lantbruksförelag behövs för att nå det av riksdagenfasUagda produktionsmålet. Strävan alt bygga upp och vidmakthålla rationella familjeföretagleder med den fortgående produktivitetsutvecklingen till att alll färrerenodlade jordbruksförelag kan beslå i framliden. En större vikl måste ifortsättningen läggas vid alt bibehålla eu boende på landsbygden. Ändå finnsdet även behov av arealkompletteringar och struk-turförbäitrandeåtgärder inom jordbruket. En avvägning måste därför göras utifrån bygdensstruktur och förutsättningar i varie särskilt fall. 2.30 i : spelar de areella näringarna - jordbruk, skogsbruk ochfiske - en mycket viktig roll för den regionala utvecklingen. Inte minst förglesbygden har jord- och skogsbruketen avgörande betydelse. Eftersom en aktiv glesbygdspolitik 67 är mycketangelägen för vårt län vill särskilt framhålla atl Prop.1986/87; 122 jordförvärvslagen skall stimulera boende i glesbygd och atl manvid lagens tillämpning särskilt bör beakta den regionalpoliliska utvecklingen. 2.31 i : Länsstyrelseninstämmer i att såväl jordbruket som skogsbruket har genomgått stora tekniskaoch ekonomiska förändringar sedan nuvarande jordförvärvslags tillkomst. Dettahar också gett sig till känna i den direkta lagtillämpningen vilkenliberaliserats väsentligt . Lagens konstruktion med stora inslag avbedömningar har gjort delta möjligt. Det nu framlagda förslaget år därför tillvissa delar en lagteknisk anpassning till den tillämpning såsom den utvecklatsig. Bl.a. vid kombinationen bosättning och deltidsjordbmk har ansökningarnanästan undantagslöst bifallits vad gäller . skiljer sig från riksgenomsnittet i sä måttoatt jord- och skogsbmket är av mycket stor betydelse försysselsättningen. Enligl tillgänglig statistik är den procentuella andelensysselsatta inom dessa näringar , en av de högsta i landet. Iförlängningen finns siffror som visar atl vart tredje hushåll i lånet ärberoende av det direkta jord- och skogsbruket samt förädlingsindustrin för sinförsörining. 1 vissa glest bebyggda trakter där det är ett regionalpolitisktintresse all bibehålla service och sysselsättningstillfällen är sysselsäitningstaletväsentligt högre. Detta beror till största delen på alt andrautkomstmöjligheter saknas. Det är därför viktigt atl befintlig jordbruks- ochskogsmark tas tillvara för lokal sysselsättning. Det omfattande dödsbo-, utbo-och flerägandet utgör härvidlag en hämsko. finner det olyckligtatt utredningen inte givits sådana direktiv och tidsramar atl dessa vikligafrågor kunnat analyseras och förhoppningsvis lösas. De är i sig ett betydligtsiörre problem och hinder för en positiv utveckling än de frågor utredningenanalyserat. förutsätter dock atl sittande dödsboutredning snartkommer med kraftfulla förslag som kan leda till att problemen löses. Enligl utredningen minskar skogsbrukets traditionella rollsom stödnäring till jordbruket. En alll mindre del av den totalaskogsmarksarealen drivs i kombination med jordbruk. Denna slutsats är naturligtvis riktig i ett nationelltperspektiv och kan också visas med statistik. Frågan kan emellertid också sesfrån en annan utgångspunkt. I finns ca 2,7 milj. ha skogsmark.Gott och väl 1 milj. härav ägs av enskilda inklusive dödsbon. Cirka 320000 habrukas tillsammans med mer ån 2 ha åker. DeUa kan vid en första anbhck synasmarginellt. Om vi istället vänder på betraktelsen, blir resultatet annoriunda.Del finns ca 3 300 st jordbmksföretag med mer ån 2 ha åker. Av dessa ärcirka 300 st arrendeförelag dvs. Cirka 3000 avlänets jordbruksföretag drivs sålunda i kombination med skog. Ofta är del skogensom är huvudnäring även i det kombinerade företagel. Medelarealen är över 100ha. Skogen är därför av väsentlig och ofta av avgörande betydelse för dessakombinerade förelags fortlevnad. Den måste därför också förvärvsmässigt setthanteras på ett riktigt sätt och tillmätas den vikl den i realiteten har.Härutöver finns åtskilliga renodlade skogsbruksföretag med självverksammaägare/brukare. 2.32 i : Utredningen harredovisat utveck lingen inom jordbruket och skogsbruket samt sökt belysa gällande jordför värvslags effekter. Med hänsyn till ändrade förutsättningar inom jordbru ket och skogsbruket samt till den ändrade betydelsen av en aktiv gles bygdspolilik anser utredningen det nu vara befogat att begränsa eller ta bort en del förvärvshinder som nuvarande lag ställer. bl.a. en ökad omsättningpå fastigheter stimuleras. 1986/87:122utredningens bedömning om lägel i stort. Strukturutveckling(ägo-, ägar- och företagsutvecklingen) inom jordbruket och skogsbruket i länetgår i samma riktning som i landet i sin helhet, men är starkare markerad.Utvecklingen i inlandet är speciellt oroande. Antaletjordbruksföretag har minskat i under perioden 1961-1985mot för hela riket. För åkerarealen är minskningen i länet och förriket . Nedläggningenav förelag och jordbruksjord torde komma att fortsätta. Flerägandetoch utboägandet av fasligheter ökar, en utveckling som är klart negativ förinlandet. Utvecklingenär mycket allvariig för hela länet och mäste vändas, om en balanseradbefolkningsutveckling i landets olika delar skall bli möjlig och om tillgånglill arbete och service skall ges dess befolkning i enlighet med 1985 årsriksdagsbeslut om mål och riktlinjer för regionalpolitiken. Jordförvärvslagenär elt av styrinstmmenlena i jord- och skogsbrukspolitiken. Eftersom de allraflesta överlåtelserna numera sker genom arv eller genom släktförvärv som ärundantagna från jordförvärvslagens prövning är lagens möjligheter att påverkastrukturutvecklingen starkt begränsad. Deföreslagna ändringarna i jordförvärvslagen är i stort välmotiverade.Länsstyrelsen biträder därför i huvudsak utredningsmannens förslag. Föratt komma till rätta med strukturproblemen inom jordbmket och skogsbruket ilänet behöver enligt mening fömtom ändringarna ijordförvärvslagen ytterligare åtgärder snabbt sättas in. Det gäller bådelagändringar, l.ex. om mångägandel som dödsboutredningen nu utreder och resursförstärkningarlill berörda stadiga organ för att den negativa strukturutvecklingen inomjordbmket och skogsbruket skall kunna vändas. 2.33 Länsstyrelseni : delar utredningens uppfattning atl nuvarande jordförvärvslag verkar bromsande på omsätt ningen av fastigheter. Som framgått av beskrivningen av fastighetsstruk turen i länet är del dock fortfarande angeläget att ha en jordförvärv slag som kan användas som rationaliseringsinstrument både i jord- och skogs bruket som den kan användas för att ta tillvara sysselsättnings möjligheterna i glesbygden och begränsa juridiska personers förvärvsrätt. Utredningensambition att klara en sådan målsättning med att stimulera till enökad omsättning av fastigheter finner vara riktig. 2.34 Eksjökommun: Kommunen vill för sin del understryka att det förhål landet atl inte obetydliga arealer jordbruksmark beräknas komma att tas ur produktion innebär atl många kombinerade företag behöver förstärkas med skogsmark. Kommunen anser aU utredningen inte tillräckligt beaktat konsekvenserna av en sådan förändring. Förhållandet torde vara typiskt för situationen bl.a. i kommun. Mot denna bakgmnd finns skäl att underlätta för enskilda personer som driver jordbruk eller kombinerade jord- och skogsbruksföretag att få göra tillskottsförvärv av skogsmark. Utredningen framhåller att förslagen till ändringar syftar till att öka möjhg- heten för enskilda personer att förvärva jord- och skogsbmksfastigheter. Detta bör enligt utredningen kunna leda till en viss ökning av fastighetsom- sättningen. Kommunen anser att åtgärder i samma syfte även bör vidtas beträffande förändringar av skattelagstiftning och dödsboägande. Detta har legat utanför utredningens direktiv, varför regeringen bör vidta särskil da åtgärder i detta avseende. Enligt direktiven skulle vid översynen hänsyn tas lillmöjligheterna att Prop. 1986/87; 122 kombinera jordbruk och skogsbruk med annansysselsättning. Enligt kommunens uppfattning har utredaren inte tillgodosettdirektiven i detta avseende på ett tillfredsställande sätt. Enligt direktivenkan det vidare vara befogat att göra en åtskillnad mellan huvudsakligaskogsfasligheter, huvudsakliga jordbruksfastigheter samt kombinerade jord- ochskogsbruksfastigheter. Med det senare avses sådana fasligheter där bådejordbruksdelen och skogsdelen har en sådan omfattning atl kombinationen somsådan har belydelse för förelagets ekonomi. Kommunen noterar härvidlag altutredningens förslag snarare går i motsatt riktning. 1 nuvarande lag användsuttrycket lantbruksförelag. Enligt utredningen föreslås i stället åtskillnadmellan å ena sidan skogsbruksföretag och å andra sidan jordbruks-ochträdgårdsnäringsföretag. De kombinerade företagens fömtsättningar och behovdiskuteras inle på det sålt som framgår av direktiven. Kommunens uppfattningär atl ett bättre beaktande av direktiven i de nu nämnda avseendena torde hainneburit störte möjligheter atl beakta de kombinerade företagens situation. 2.35 kommun:Lagförslaget synes slå i god samklang med av kommunen antaget program för ökatinflytande i jordförvårvsfrågor. 2.36 kommun:Bräcke kommun delar utredningens syn att jordförvärvslagen ska syfta till attmed familjejordbruket som bas främja och utveckla jord- och skogsbruks- ochträdgårdsnäringen. Rationaliserings-målet har nedtonats vilket ärtillfredsställande för de småbruk som finns i inland. Det är ocksåpositivt att utredningen uppmärksammat de regionalpolitiska fördelarna medkombinationssysselsättningar, inte bara mellan jord och skog utan ävenkombinationer med annan verksamhet. Utredningen påtalar att det endast är en mindre del av dettotala antalet överlåtelser av jord- och skogsbruksfastigheter som påverkas avjordförvärvslagen. Ändå andas utredningen en optimism om atl föreslagna ändringarväsentligt kommer att förändra och förbättra utvecklingen av jord-ochskogsbruksnäringen. kommun tror inte att uppmjukningen avjordförvärvslagen inklusive borttagandet av prisprövningen på något avgörandesätt kommer att lösa strukturproblemen i privatskogsbruket. För att åstadkomma detta måste fler- och dödsboägandetsamt släktförvärv ytterligare granskas och åtgärdsförslag tas fram. Kommunenär ändå positiv till flertalet av utredningens förslag då de positivt påverkarmöjligheterna till sysselsättning i landets glesbygdsområden. 2.37 kommun: kommun delarutredningens mening att en uppmjukning av förvärvsprövningen behövs. Som påpekas i den allmänna motiveringen kan nuvarande prövning medverka till den allt mer ökande ägarsplittringen. För kommun är mångägandel av jord- och skogsbruksfastigheter kanske det största hindret för en utveckling av basnäringarna. Genom alt öka möjligheten för enskilda personer och lokalaträförädlande företag att förvärva fastigheter kan den nya lagen leda tillökning av faslighetsomsätlningen. Detta är, som Stommans kommun ser det, önskvärtom det också kan leda till ett minskat flerägande. På detta sätt kan flerajord- och skogsbruksfastigheter komma i "produktion" och därmedmedverka till större aktivitet i bygden. Ävenom kommunen f.n. inte har anledning att föregripa den pågående Prop.1986/87; 122 översynen av den statliga länsorganisationen, kan man här skönjade fördelar en sammanslagen länsförvaltning kan få för atl främja elt regionalpolitisktsynsätt på jordförvärvsfrågorna. 1 förlängningen av detta kan kanske övervägasalt förvärvsprövningen direkt läggs på kommunerna. 2.38 kommun: En kommitté tillsatt avLantbrukarnas av jordförvärvslagen anför under rubriken"allmän målsättning" atl förvärv av alla slags juridiska personer,bl.a. kommuner, endasi ska kunna komma i fråga om likvärdig mark avstås.Kommunen motsätter sig bestämt detta då det skulle innebära omöjliggörande imånga fall av förvärv av för samhällsutvecklingen erforderlig mark. 2.39 : jordbrukproducerar mer livsmedelsprodukter ån vad del finns lönsam avsättning för.Något framträdande behov föreligger därför inte längre av att medjordförvärvslagens hjälp försöka utveckla fler rationella jordbruksföretag.Däremot finns etl slort regionalpolitiskt inlresse av att med lagens hjälpkunna tillvarata sysselsättningsmöjligheterna på landsbygden. Deav utredningen föreslagna ändringarna i lagen innebär att dess syfte förändrasså tillvida att det regionalpolitiska intresset får en mer framträdande rollframför kravet på utveckling av rationalla företag. Styrelsen är positiv tilldenna förändring. Kommunernahar engagerat sig alltmer i näringslivs- ochsysselsättningsfrågor. Sysselsättningsmöjligheterna inom jordbmket ochskogsbmket utgör därvid en viktig bas. Detta gäller inte enbart de mestutpräglade glesbygdskommunerna utan flertalet landsbygdsdominerade kommuner. a. mot denna bakgrund att kommunen i fortsättningen bör befrias frånskyldigheten att söka förvärvstillstånd. Den föreslagna lydelsen i den nya 3 §p 3 bör ändras i enlighet härmed. 2.40 Landstingsförbundet:Vid tillkomsten av nu gällande jordförvärvslag lades stor vikt vid intresset av att främja jord- och skogsbrukets rationali sering. Enligt utredningen visar nuvarande överskottsproduktion inom jordbruket att etl sådant generellt behov inte längre föreligger. Däremot anses det rimligt atl genom förvärvsprövningen även i fortsättningen främ ja rationalisering där det är av allmänt intresse t. ex. i fråga om skogsmark med en mycket splittrad ägarbild eller i områden med god jordbruksmark där jordbrukaren kan få sin huvudsakliga inkomst från vegelabilieproduk tion. Landstingsförbundetsstyrelse har inget att invända mot att dessa övergripande bedömningar nu läggstill gmnd för en förändrad jordförvärvslag. Förbundsstyrelsenkonstaterar att utredningens förslag bör kunna medverka till etl effektivtmarkutnyttjande som större hänsyn tas till jord- och skogsbruketsregionalpolitiska betydelse än vad fallet är med nuvarande lagstiftning.Ytterligare åtgärder behövs dock för att t. ex. lösa upp del dödsboägande som imånga delar av landet direkt motverkar möjligheterna till ett aktivt lantbruk. 2.41 : I den mån regleringen av marknaden för försäljning av mark för jord- och skogsbruk har haft någon funktion att fylla, är situationen radikalt annorlunda på många sätt. ochskogsbrukets förutsättningar har förändrats så atl regleringen ter sig 71 otidsenligoch i allt väsentligt onödig. ser positivt på Prop.1986/87:122 förslagel lill liberalisering, men menar att del varit väl befogatatt gå väsentligt längre än som skett. Del fmns enligl Förbundetsuppfattning ingen anledning att diskriminera skogsföretagen som köpare avskogsmark. Den redovisade oron för att skogsföretagen skulle överta skogsmark iden omfaUning som antyds förefaller helt omotiverad. I utredningen redovisasetl föråldrat sätt att se på möjligheterna för skogsbönder alt genom skogkomplettera sin sysselsättning i regionalpolitiskt känsliga bygder. Den fortgåenderationaliseringen har i praktiken tagit bort möjligheterna all i liten skalafå en rimlig arbetsutkomst av skogsbmket. 2.42 : Utvecklingen inom jordbmket och situa tionen på landsbygden med en alll mindre bofast befolkning gör del enligt Lantbmkarnas riksförbunds uppfattning nödvändigt att ändra tillämpning en av jordförvärvslagen. Utredningen har i sina överväganden pekat på flera motiv för att förändra nuvarande lagtext som väl sammanfaller med Lantbrukarnas riksförbunds uppfattning. Enfortsatt stmklurtationalisering i syfte alt bygga upp allt störte företag leder till allt färre lantbmk. Därmed minskar möjligheten atl bibehålla befolkningen och underlaget för service, kringnäringar m. m. De senaste årens utveckling har föranlett att vidta en översyn av jordförvärvslagen. 2.43 : Förbundet, somföreträdare för landets 25 hushållningssällskap, ansluter sig helt och gersitt fulla stöd till vad som framförs i Lantbrukarnas riksförbunds yttrande. 2.44 : Vivill slå fast att det centrala för oss är atl all skogsmark brukas aktivt.Delta innebär att skog och skogsmark skall skötas så all den uthålligt avkastaren hög och värdefull virkesproduktion som hänsyn tas tillnaturvården och övriga allmänna intressen. Avdetta följer att ägandet av skogsmark och växande skog för oss inte är en likacentral fråga om etl aktivt bruk av dessa resurser. Viförespråkar en fri marknadsekonomi där regleringar i princip bör undvikas. 1vissa frågor menar vi dock att regleringar kan vara nödvändiga för atlövergripande samhälls- och näringsintressen inte skall äventyras. Ett sådantexempel finns i jordbrukspolitiken där målen om att trygga vårt landslivsmedelsförsörining såväl i fred som under avspärrning och i krig äröverordnade. Till följd av dessa mål har jordbrukets produkter under en längretid varit prisreglerade. Skogsbruketsoch skogsindustrins produkter är däremot i högsta grad inordnade i detmarknadsekonomiska systemet. Att i allt för hög grad störa marknaden förskogsbrukels produktionsmedel, skogsmark och växande skog, genom prisregleringoch andra regleringar är därför ologiskl. 1 princip är således skogsindustrinför att en fri marknad skall råda för skogsmark och växande skog. Vi menar attfömtsättningarna nu skiljer jord- och skogsbruket åt i sådan omfattning att detär dags att bryta kopplingen mellan jord- och skogsbrukspolitiken. Sammanfattningsvisvill vi anföra att vi önskat att utredningen gått längre i försöken att liberalisera jordförvärvslagen. Om utredningens för slag följs kommer vi även atl lida av en otidsenlig jordförvärvs lag. De stora förändringar som skett och som alltjämt sker i jord- och skogsbruket motiverar en mer långtgående liberalisering än den föreslag na. Vianser att den koppling mellan ägande, boende och sysselsättning som Prop.1986/87:122 ständigt återkommer i förslaget till ny jordförvärvslag inte längremotsvaras av verkliga förhållanden. Den tekniska utvecklingen har inneburitatt det i många fall , är orationellt och ger dålig lönsamhet omskogsägaren själv skall utföra avverkning m.fl. arbeten pä sin fastighet.Sysselsättning pä landsbygden kan därför inle skapas genom all med en statligjordförvärvspolitik tillskapa skogsbruksföretag som skall ge sin ägarebetydande bidrag till sysselsättningen. Inkomster av skogsbruk har redan idagför flertalet skogsägare karaktären av kapitalinkomst och kommermyckel få skogsägare att få någon betydande arbetsinkomst från arbete i egenskog. Det är ett aktivt skogsbmk som, oberoende av vilken kategori ägarentillhör eller vem som gör det egentliga arbetet, ger ökad sysselsättning både iskogen och i industrin. Jordförvårvslagens regionalpolitiska belydelse liggerdärför på ett annat plan än det som utredningen tycks förutsätta. Del är enliberaliserad jordförvärvslag som genom en ökad fastighetsomsättning och etlaktivare skogsbruk kan bidra till sysselsättning i glesbygden. Denpresenterade utredningen har utförts under stor tidspress. Tyvärr har dettamedfört att utredningen inle haft möjlighet alt utföra någraspecialundersökningar. Någon egentlig egen analys har utredningen således inteutfört utan istället har överläggningar med olika inlressegmpper fått ge ramenför utredningens resultat. Dettasätt atl arbeta har lett till vad som kan karaktäriseras som en mindre lyckadkompromiss mellan dagens lagstiftning och det framlida behovet. Vi anser attutredningen inte tillräckligt tagit fasta på direktiven och bakgrunden tillutredningen. Vi ber att få påminna om atl elt av de främsta skälen till enöversyn av jordförvärvslagstiflningen är behovet av ett aktivare skogsbruk. Enutveckling som kan möjliggöras om passiva skogsägare säljer sina fastigheteroch ger plats för intresserade och aktiva skogsbrukare. Iutredningen beskrivs de stora och fortgående förändringar som sker inom jord-och skogsbmksnäringarna. Förändringarna inom jordbruket beskrivs relativtingående medan förändringarna i skogsbruket beskrivs ytligt. Vi vill påpeka attSverige har en modern och konkurrenskraftig skogsindustri och etleffektivt skogsbruk. I skogsbruket har t.ex. den tekniska utvecklingen medförtatt produktiviteten sjufaldigats . Denna utveckling har varithelt nödvändig för all klara kostnadsutvecklingen i skogen och därigenomskogsindustrins konkurrenskraft på världsmarknaden. Omskogsbruk skall vara lönsamt och ge utövaren en marknadsmässig inkomst måstedriften vara rationell och koslnadseffektiv och virket förädlas i enkonkurtenskraftig industri med god betalningsförmåga. För att klara detta blirskogsarbetet alll mer specialiserat och beroende av maskiner med högainvesteringskostnader. Detta innebär att det krävs myckel stora arealer för atlpå heltid sysselsätta skogsägaren i egen skog och att det inle är möjligt altmed hjälp av jordförvärvslagen bygga upp fastigheter i denna storleksklass.Utvecklingen mol en ökad specialisering i skogsbruket och i samhället i övrigtmedför med nödvändighet att självverksamheten i skogen kommer atl minska. Vianser att del varil värdefullt om utredningen på elt realistiskt sätt kartlagtskogsbrukets framlida möjligheter att ge ägaren sysselsättning. Som ett exempel på vad dentekniska utvecklingen medför kan nämnas atl intill var moiormanuell avverkning fortfarande ett konkurtenskraftigt alternativ vid gallring. Gallringen var vad som kan kallas den motormanuella nisch i vilken många privata skogs- 73 ägare ficksin sysselsättning. introduceras i snabb takt maskinella Prop. 1986/87;122 metoder som även i gallring ger lägre kostnader och har ca fyra gånger såhög produktivitet som molormanuella metoder. I utredningen konstateras att jordbruk bedrivs ikombination med skogsbruk på av skogsmarken. Om utredningenundersökt i vilken utsträckning dessa jordbrukare själva skött avverkning ochandra sysslor i skogen hade man sannolikt funnit att detta är fallet i myckelbegränsad utsträckning. Detta innebär att skogsbruk endasi till myckel litendel kan fungera som slödnåring till jordbruket. Som en konsekvens härav bordeutredningen ha konstaterat att kopplingen mellan jord- och skogsbmkspo-lilikinle längre motsvaras av verkliga förhållanden. Utredningen konstaterar att på av det totalaantalet överlåtelser är jordförvärvslagen tillämplig. Resterande förvärv skerinom släktkretsen och förvärvsprövas därför inte. De problem som detta medförhar sedan snarl lio år behandlats i den s. k. dödsboutredningen (Direktiv77:13). Eftersom den s.k. dödsboulredningen snart väntas lägga fram sillbetänkande hoppas vi atl de synpunkter som där framkommer tillsammans med denöversyn av jordförvärvslagen som sker skall skapa bättre förutsättningar företl aktivt skogsbruk, I den allmänna statistikgenomgång som utredningenpresenterar saknas uppgifter om flöden av mark mellan olika ägarkategorier.Eftersom de juridiska personerna under senare lid varil betydande netlosäljareav skogsmark och en stor del av debatten kring en ny jordförvärvslagstiftningkommit att handla om de juridiska personernas förvärvsmöjligheter beklagar viatt dessa uppgifter inte presenteras. Det bör också påpekas atl förvärvshindreni den nuvarande jordförvärvslagen har medfört att skogsindustriföretagensarbete med att förbättra ägofiguren avsevärt försvårats med påföljd att pämånga håll är denna verksamhet nu i del närmaste obefintlig. Som utredningen konstaterar medför den nuvarandelagstiftningen betydande inlåsningseffekter. De ändringar som föreslås syftartill att öka enskilda personers förvärvsmöjligheter. Vi anser att en minskningav förvärvshindren för enskilda personer är bra och bör kunna innebära all des. k. inlåsningseffekterna minskar i betydelse. I utredningen påstås att det alltjämt fmns behov av enjordförvärvslagstiftning som slår vakt om familjejordbruket, främjarskogsbrukets rationalisering, tar tillvara sysselsättningsmöjligheterna iglesbygd och begränsar juridiska personers förvärv. Vi måste få påpeka atldetta är motsägelsefullt. Långsiktigt tryggad sysselsättning iskogsbmksdominerade bygder kan endasi skapas genom ett aktivt och rationelltskogsbruk.