prop · GA03154 · 1986-12-31 00:00:00 — om ändring i vapenlagen (1973:1176) Regeringen föreslår att anta det förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen föreslås vissa ändringar i vapenlagen(1973:1176) vilka syftar till att öka möjligheterna att få kontroll över vapenliknandeföremål som kan komma till användning som t. ex. skjutvapen i samband medbrott. Enligt förslaget skall startvapen och signalvapen medundantag för s. k. salutkanoner omfattas av regelsystemet i vapenlagen. Detinnebär att tillstånd från polisen kommer att krävas för den som vill inneha,införa eller handla med sådana anordningar. Tillstånd till innehav skall docktills vidare inte krävas för den som redan innehar ett sådant föremål när denya reglerna träder i kraft. Undantag från tillståndskravet avses gälla ävenför förbund som är anslutna till och för idrottsföreningaranslutna till sådana förbund. Med hänsyn till de företag som vidikraftträdandet handlar med start- eller signalvapen föreslås vissa övergångsregler. Vidare föreslås att regeringen får bemyndigande attföreskriva att regleringen i vapenlagen skall tillämpas beträffande föremålsom är särskilt ägnade att användas vid brott mot liv, hälsa eller personligsäkerhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslaget i denna proposition har granskats avlagrådet. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.7), lagrådets yttrande (s. 23) och regeringens beslut om proposition (s. 26). Lag om ändring i vapenlagen (1973:1176) Härigenom föreskrivs att 1. 2, 4, 5, 9. 22 och 26 S& vapenlagen (1973:1176)' skall ha följande lydelse. Med skjutvapen förstås i denna lag 1. vapen med vilket kula, hagel, harpun eller annan projektil kan skjutas ut med hjälp av krutladdning, kolsyreladdning, komprimerad luft eller annat liknande utskjutningsmedel, 2. apparat eller anordning som beträffande verkan och ändamål är jämförlig med vapen som avses under I. Vad som sägs ont skjutvapen gäller även a. obrukbart vapen, som i brukbart skick skulle räknas som skjutvapen, b. löst slutstycke, ljuddämpare, b. löst slutstycke, ljuddämpare, eldrör, pipa till skjutvapen eller trumma ti,I revolver och c. annan anordning som möjlig gör att till ett skjutvapen användes annan ammunition än vapnet är av sett för. Bestämmelserna om skjutvapen tillämpas också pä apparatereller anordningar som är konstruerade för att med elektrisk ström bedöva enperson eller tillfoga honom smärta och som är avsedda att bäras i handen. eldrör, pipa till skjutvapen eller trumma tillrevolver, c. annan anordning som möjlig gör att till ett skjutvapen användes annan ammunition än vapnet är av sett för och d. sådana stan- eller skräm- skotlsvapen (starlvapen) och sig nalvapen som är avsedda för pa troner. Bestämmelsernaom skjutvapen tillämpas också på apparater eller anordningar som ärkonstruerade för att med elektrisk ström bedöva en person eller tillfoga honomsmärta och som är avsedda att bäras i handen. Regenngen får föreskriva atldessa bestämmelser eller vissa av dem skall tillämpas även i fråga om andraföremål som är särskilt ägnade atl användas vid brolt mot någons liv, hälsaeller personliga säkerhet. 1. skjutvapen somhar tillverkats , om inte vapnet är avsett för gastätaenhetspatroner, 2. bultpistol, somär avsedd för 2. bultpistol, som är avsedd för byggnadsarbete, eller annatarbets- byggnadsarbete, eller annat arbetsverktyg, som är avsett förindustri- verktyg, som är avsett för industri- ' Lagen omtryckt 1981.1360. = Senaste lydelse 1986:909. 'Senaste lydelse 1981:1360. ellt eller därmed jämförligt bruk, 3. skjutapparat för slakt, signal-givning.livräddning eller annat därmed jämförligt ändamål och 4. starlvapen, om inte vapnet harändrats i syfte att en projektil skall kunna skjutas ul ur vapnet på elt sådantsätt som anges i I § första stycket I. ellt eller därmed jämförligt bruk, och 3.skjutapparat för slakt, livräddning eller annat därmed jämförligt ändamål ochsaluikanon. Med undantag för bestämmelserna 1. hagel eller annan massiv kula, 2. projektil, avsedd för luft-,fjäder- 3. hagelpatron eller tändhatt därtill 4. kolsyrepatron, 5. patronhylsa utan tändhatt, avseddför handvapen pä vilket lagen är tillämplig och 6. kulpatroner och tändhattar som är avsedda för gevär, i den mån inte regeringen för viss typ av ammunition har föreskrivit annor lunda. i 26, 32, 33 och 40 §§ gäller lagen ej eller harpunvapen. 5. patronhylsa utan tändhatt, av sedd för handvapen pä vilket lagen är tillämplig, 6. kulpatroner och tändhattar som är avsedda för gevär, i den män inte regeringen för viss typ av ammunition har föreskrivit annor lunda, samt 7. ammunition avsedd för start- eller signalvapen. Utan tillstånd enligt denna lag får ej någon 1. inneha skjutvapen, 2. förvärva ammunition, 3. införa skjutvapen eller ammunitiontill riket eller 4. driva handel med skjutvapen. Om luft- eller fjädervapen, som är avsett förmålskjutning, eller harpunvapen har en i förhållande till andra jämförligaskjutvapen begränsad effekt skall första stycket ej tillämpas på vapnet.Enskild person får dock icke utan tillstånd inneha, införa till riket ellerdriva handel med sådana vapen, om han inte har fyllt . Första stycket 1 gäller inte i fråga om verksamhet somomfattas av tillstånd enligt lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningenav krigsmateriel, m.m. Första stycket 4 gäller inte i fråga om verksamhet somavses i 3 § samma lag. Regeringen kan föreskriva un dantag från kravet på tillstånd för att inneha start- eller signalvapen. Om undantag i vissa fall från Omytterligare undantag i vissa skyldigheten att inhämta tillstånd fall från skyldighetenatt inhämta finns bestämmelser i 13, 16,21,22, tillstånd finns bestämmelser i 13, 25, 25 a, 26 och 45 §§. 16, 21, 22, 25, 25 a, 26 och 45 §§. " Senaste lydelse 1981:1360. ' Enskildperson får meddelas tillstånd att inneha skjutvapen endast om han har behov avvapnet och det skäligen kan antagas att han ej kommer att missbruka det. Ifråga om skjutvapen som huvudsakligen har prydnadsvärde fär tillstånd dockmeddelas även för den som vill inneha vapnet för annat ändamål än skjutning.Detsamma gäller i fråga om vapen som har särskilt affektionsvärde för densökande. Tillståndatt inneha pistol eller annat enhandsvapen eller kulsprutepistol eller annathelautomatiskt vapen får meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Tillståndatt inneha pistol eller annat enhandsvapen eller kulsprutepistol eller annathelautomatiskt vapen får meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Dettagäller dock inte start- eller signalvapen. Den som är berättigad att inneha skjutvapen får tillfälligtlåna ut vapnet till annan under följande villkor, nämligen Utlåning får ske endast , högst tvåveckor. Vapnet fårlånas ut endast för samma ändamål som innehavarens tillstånd avser. Låntagarenskall ha fyllt . Vapen får dock utlånas till den som är under adertonår, om a)vapnet skall användas vid övning eller tävling som äger rum under kontroll aven sådan sammanslutning som avses i 8 §, b) vapnetskall innehas och användas under upplåtarens uppsikt och det är fråga om annatvapen än enhandsvapen eller helautomatiskt vapen samt låntagaren har , eller c) utlåningen avser sädant luft-ellerfjädervapen som avses i 5 § andra stycket och vapnet skall innehas ochanvändas under upplåtarens uppsikt. Utlåning av pistol eller annat enhandsvapen ellerkulsprutepistol eller annat helautomatiskt vapen får ske endast för användningi upplåtarens närvaro eller för övning eller tävling som äger rum under kontrollav en sådan sammanslutning som avses i 8 §, om inte låntagaren själv ärberättigad att inneha ett vapen av samma typ. b) vapnet skall innehas och användasunder upplåtarens uppsikt och det är fråga om annat vapen än enhandsvapen ellerhelautomatiskt vapen samt låntagaren har fyllt , c) utlåningenavser sädant luft-eller fjädervapen som avses i 5 § andra stycket och vapnetskall innehas och användas under upplåtarens uppsikt, eller d) utlåningen avser starlvapen för användning vid idrottstävling eller idrottslruning. Utlåning av pistol eller annat enhandsvapen ellerkulsprutepistol eller annat helautomatiskt vapen får ske endast för användningi upplåtarens närvaro eller för övning eller tävling som äger rum under kontrollav en sådan sammanslutning som avses i 8 §, om inte låntagaren själv ärberättigad att inneha ett vapen av samma typ. Detta gäller inte ifråga omstart- eller signalvopen. * Senaste lydelse 1981:1360. Nuvarandelydelse Föreslage ii lydelse Prop. Om det för atten enskild skall få tillstånd att inneha ett visst slag av skjutvapen enligtsärskilda föreskrifter krävs att han skall ha avlagt skytteprov eller genomgåttviss utbildning eller på annat sätt visat att han är lämplig att inneha vapnet,får ett sådant vapen lånas ut endast till den som uppfyller samma krav. Vad nusagts gäller dock ej när vapnet skall användas enbart för provskjutning,övning eller tävling på skjutbana. Det gäller inte heller när vapnet användsvid jakt under förutsättning att det innehas under upplåtarens omedelbarakontroll. Vapenhandlare färtill spekulant, som fyllt , för provskjutning på skjutbana utlånavapen under de förutsättningar som anges i 4. Vapenhandlare fär därvid anlitaannan person som godkänts av polismyndigheten att närvara vid provskjutning. Den som med stöd av denna paragraf lånar ut skjutvapen tillnägon som har sitt hemvist i en stat som har tillträtt den europeiskakonventionen om kontroll av enskilda personers införskaffandeoch innehav av skjutvapen (den europeiska vapenkonventionen), skall omedelbartanmäla det till polismyndigheten, om inte vapnet skall innehas och användas avlåntagaren endast inom . Regeringen kan föreskriva undantag fränanmälningsskyldigheten för vissa typer av vapen. 26 S» Den som innehar skjutvapen eller ammunition ärskyldig att ta vård om egendomen på ett sådant sätt att det inte är fara föratt någon obehörig kommer åt den. Skjutvapen eller en för vapnets Skjutvapen eller en för vapnets funktion vital del samt ammunition funktion vital del samlammunition skall förvaras under läs. Ammuni- skall förvaras under lås. Ammuni tionen skall förvaras i ett annat ut- tionen skall förvaras i ett annat ut rymme än vapnet eller vapendelen, rymme än vapnet eller vapendelen, om inte förvaringen sker i elt säker- om inte förvaringen sker i ett säker hetsskåp eller på något annat lika hetsskåp eller på något annat lika betryggande sätt. sagts nu gäller inle i fråga om start-eller signalvapenoch ammunition avseddför sådant vapen. Om innehavaren av skjutvapen eller ammunition ärförhindrad att ta vård om egendomen, får han överlämna vapnet ellerammunitionen till annan för förvaring under högst , sedan detta anmältsskriftligt hos polismyndigheten. Förvaring får dock ej ske hos en person som ärunder eller som kan antas komma att missbruka vapnet eller ammunitionen. Den hos vilken vapnet förvaras enligt tredje stycket fårinte använda vapnet, om han inte har tillstånd att inneha det enligt 8 §. Denna lag träder i kraft . Innehar någon vid lagens ikraftträdandestart- eller signalvapen som enligt äldre bestämmelser fick innehas utantillstånd, får han inneha det utan tillstånd även i fortsättningen. En ansökan om tillstånd att bedrivahandel med start- eller signalvapen får prövas före . Densom vid lagens ikraftträdande ' Senaste lydelse 1981:1360. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1986/87:154 bedriversådan handel får utan särskilt tillstånd fortsätta till utgången av juni 1988att försälja start- eller signal vapen som han innehade vid ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , S. , ,, , , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Lagrådsremiss om ändring i vapenlagen (1973:1176) behandlade med anledning av enmotion vissa frågor med anknytning till regleringen i vapenlagen (1973:1176). Justitieut-skottetkonstaterade i sitt av godkända betänkande (JuU 1978/79:1, rskr. 5)att utvecklingen efter vapenlagens tillkomst i fråga om ökadförsäljning av startvapen och ollonpistoler samt förekomsten av vapenreplikersom är lätt förväxlingsbara med riktiga vapen var oroande. Detsamma gälldebeträffande användningen av dessa vapen i brottslig verksamhet. Det fannsenligt utskottets mening därför skäl att överväga lagstiftning för att reglerahanteringen av startvapen och vapenrepliker. En sådan lagstiftning bordeföregås av en inventering av marknaden på området. Regeringen uppdrog ät att,i samråd med statens kriminaltekniska laboratorium, verkställa den av riksdagenbegärda marknadsinventeringen och att lägga fram de förslag som kunde föranledasav denna. har genom en skrivelse i juli 1985redovisat uppdraget. I skrivelsen föreslås bl. a. vissa ändringar ivapenlagen. Till skrivelsen är fogad en promemoria med en utredning som gjortsinom kriminaltekniska laboratoriet. Skrivelsen jämte promemorian har remissbehandlats. Enförteckning över de remissinstanser m.fi. som avgett yttrande bör fogas sombilaga 1 till protokollet i detta ärende. En sammanställning av yttrandena harupprättats i och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr 1930-85). Det är min avsikt att nu ta upp de frågor om en förbättradkontroll över startvapen och andra vapenliknande föremål som sålunda utretts avrikspolisstyrelsen och kriminaltekniska laboratoriet. Jag kommer att här föreslåvissa ändringar i vapenlagen. Jag vill erinra om att jag vid min anmälan avregeringens skrivelse om åtgärder mot vålds- och egendomsbrott(skr. 1986/87:21 s. 17 fQ förutskickade att de angivna frågorna skulle tasupp till behandling och aviserade en samlad översyn av Prop.1986/87:154 vapenlagstiftningen. Jag kommer att föreslå att ensärskild utredare tillkallas för sistnämnda ändamål. Beträffande utformningen av den reglering som jag härföreslår har jag särskilt samrått med och kriminaltekniskalaboratoriet. Mitt förslag: Startvapen avsedda för laddning med patronerunderkastas vapenlagens bestämmelser. Såväl införsel av som handel med ochinnehav av startvapen kommer därigenom att kräva tillstånd av polismyndigheten.Enligt en särskild övergångsbestämmelse skall tillstånd dock tills vidare intekrävas för den som redan innehar ett startvapen när de nya reglerna träder ikraft. förslag: Överensstämmer i alltväsentligt med mitt förslag. Styrelsen föreslår sålunda att undantaget ivapenlagen för startvapen upphävs och att förvärv, införsel och handel med"föremål som utan svårighet kan ändras till skjutvapen" skall krävatillstånd. Däremot skall enligt styrelsens förslag tillstånd inte krävas förinnehav av sådana föremål. - Enligt ett alternativt förslag i kriminaltekniskalaboratoriets promemoria skall tillstånd krävas även för innehav. Remissinstanserna: Praktiskt taget alla remissinstanseransluter sig till uppfattningen att åtgärder bör vidtas för att begränsatillgången till startvapen och andra föremål som utan svårighet kan ändras omtill skjutvapen. Meningarna går emellertid isär när det gäller frågan hurregleringen här skall utformas. förslag stöds av flerainstanser, bl. a. kammarrätten i och några åklagarmyndigheter. Detalternativa förslaget får stöd av ungefär lika många remissinstanser, bl. a. justiliekanslernoch riksåklagaren. Flera remissinstanser framhåller att regleringen börutformas så att gränsdragningsproblem kan undvikas och att det kan finnas behovav någon form av förteckning över de föremål som omfattas av de nya reglerna.Några instanser, bl. a. , anser sig inte kunna förorda något av depresenterade alternativen. Ytterligare ett antal instanser föreslår andralösningar. Skälen för mitt förslag: Med starlvapen brukar man menavapen avsedda för att avlossa lösa skott (ofta kallade ollonskott). Vapen avdenna typ användes tidigare främst som skrämskottsvapen men har numera sin huvudsakligaanvändning vid idrottstävlingar av olika slag. Som regel har vapen av denna typen massiv pipa eller i varje fall ett spärrat lopp. Av 2 § 4 vapenlagen framgår att lagen integäller i fråga om startvapen, om vapnet inte har ändrats i syfte att enprojektil skall kunna skjutas ut ur det på ett sådant sätt som anges i I §första stycket 1, dvs. med hjälp av krutladdning eller vissa andra utskjutningsmedel. Undantaget för startvapen frän regelsystemet i vapenlagenöverensstäm- mer med vad som tidigare gällde enligt vapenförordningen(1949:340). 1986/87:154 Frågan om ändring av bestämmelserna för start-och ollonpistoler diskuterades under förarbetena till vapenlagen (Ds Ju1968:13, prop. 1973:166, JuU 1973:38). I den departementspromemoria som låg tillgrund för lag-stifiningen konstaterades att startvapen och ollonpistoler föllunder bestämmelserna i vapenförordningen, om vapnen ändrades så att kulor,hagel eller andra projektiler kunde skjutas ut från dem. 1 promemorian uttaladesatt fiera betänkligheter kunde anföras mot en utvidgning av vapenförordningenstillämpningsområde i förevarande avseende. a. uttalades att en sådanordning skulle medföra avsevärda tillämpningsproblem i praktiken.Departementschefen anslöt sig till den uppfattning som kommit till uttryck ipromemorian (prop. 1973:166 s. 99). Den marknadsinventering som kommit till stånd genomrikspolisstyrelsens utredning visar att begreppet startvapen inte är entydigt.Enligt den praxis som tillämpas vid kriminaltekniska laboratoriet får ett vapenbetecknas som startvapen bara när det inte är möjligt att skjuta utprojektiler eller tårgas genom vapenloppet. Endast vapen där pipans lopp ärhelt spärrat anses utgöra startvapen och därmed falla utanför vapenlagen. Detförekommer startvapen i form av såväl revolvrar som pistoler. Som ammunitionanvänds i regel lösa patroner av typen ollonskott. Av laboratoriets utredningframgår att startrevolvrar är de vapen som är lättast att ändra (borra upp) såatt skjutning med skarp ammunition kan ske. 1 utredningen beräknas att det säljs fiera tusenstartvapen, i huvudsak genom postorderföretag. Det är enligt utredningenuppenbart att endast en mindre del av dessa vapen inköps för att användas förstartändamål. Den företagna marknadsinventeringen ger enligt min meningklart vid handen att det nu finns skäl att införa en ordning som medger enkontroll över hanteringen av startvapen. För mig är det av avgörande betydelseatt startvapen ofta med förhållandevis enkla medel kan ändras till fungerandeskjutvapen. Till utseendet utgör de ofta imitationer av kända pistol- ochrevolverfabrikat. Jag vill framhålla att vapen av det här slaget inte sällananvänds i brottsliga sammanhang. Som jag ser det kan det i ett längre perspektiv integodtas att det är så lätt att få tag på dessa vapen. Det är också uppenbart attstartvapen i många fall införskaffas för andra ändamål än för att användas inomidrotten eller i något annat sådant sammanhang där dessa anordningar kan sägasha en legitim funktion. Till den okontrollerade spridningen bidrar naturiigtvisatt handeln med startvapen i stor utsträckning sker genom postorderföretag. Tanken att begränsa tillgången till startvapen har ocksåfått ett starkt stöd under remissbehandlingen. Enligt min mening bör man åstadkomma denna begränsninggenom att startvapen jämställs med skjutvapen i vapenlagen. Eftersom terminologin på området kan vara något oklar, bör uttryckligen anges att vad som åsyftas är sådana vapen som är avsedda för laddning med patroner. Med patroner för startvapen avses exempelvis ollonskott men däremot inte s. k. knallhattar och liknande som uppenbarligen hör till leksaksmarknaden. Det av föreslagna uttrycket "föremål som utan svärighe- 9 ter kan ändras till skjutvapen" - som är avsett attomfatta också andra föremål än startvapen - är enligt min mening intetillräckligt tydligt. En följd av den ordning som jag nu har förordat blir början att införsel av samt handel med startvapen inte får ske utantillstånd enligt vapenlagen. Detta är enligt min mening en riktig och naturligordning. Enligt vapenlagen fordras tillstånd också för innehav avskjutvapen. Det finns starka skäl som talar för att detta bör gälla även ifråga om startvapen. Att generellt övergå till en sådan ordning skulle dock ienlighet med vad har angett medföra administrativasvårigheter och en risk för massförseelser. Till detla kommer att en nyordningav angivet slag i någon män skulle få en konfiskatorisk prägel. Jagförordar därför en lösning som innebär att den som innehar ett startvapen vidikraftträdandet tills vidare skall vara befriad från tillståndsplikten. Jag ärmedveten om att en sådan ordning kan ge upphov till bevissvårigheter i fall dästartvapen i olika sammanhang anträffas exempelvis av polisen men anser mig intenu ha underiag för att föreslå någon annan lösning. Min avsikt är att idirektiven till den översyn av vapenlagen som jag ämnar anmäla särskiltberöra den aktuella övergångsfrågan. En möjlighet kan vara att i stället förtillståndsplikt såvitt gäller de vapen som redan innehas vid ikraftträdandetföreskriva generella begränsningar i rätten att bära och använda vapen avaktuellt slag, en ordning som övervägs i (Afsluttende beretningom aendringer i våbenlovgivningen, betaenkning nr 1082). Däremot bör ett krav på tillstånd för innehav uppställas ifråga om vapen som anskaffas efter den nya regleringens ikraftträdande. Mittförslag till ändring i vapenlagen i fråga om startvapen kommer till uttryckgenom att undantaget i 2 § 4 för dessa vapen upphävs och att det i 1 § andrastycket införs en ny punkt - d - vari föreskrivs att vad som sägs om skjutvapenäven gäller start- eller skrämskottsvapen (startvapen) avsedda för patroner.Till vissa ytterligare frågor återkommer jag i avsnitt 6. Mittförslag: Även signalvapen där någon form av patron används för att skjuta utsignal- eller lysskott förs in under vapenlagens regelsystem. Liksombeträffande startvapen skall emellertid tillståndskrav för innehav gälla barai fråga om sådana signal vapen som anskaffas efter den nya regleringensikraftträdande. Vidare skall s.k. salutkanoner liksom nu undantas frånregelsystemet för skjutvapen. Rikspolisstyrelsensförslag: Överensstämmer i sak med mitt förslag. Remissinstanserna: Bland deinstanser som behandlar frågan är det endast somavstyrker förslag. Skälen för mitt förslag: Av 2 §vapenlagen följer att lagen a. skjutapparater för signalgivning, s.k. signalvapen, även Prop.1986/87:154 om dessa i och för sig uppfyller kriterierna för skjutvapen enligt1 §. Apparater av detta slag har uttryckligen undantagitsfrån regleringen för skjutvapen (jfr prop. 1934:181 s. 19 fl. Det är främstinom det militära området och inom som signalvapen har använts.Numera förekommer emellertid sädana anordningar även i andra sammanhang. Begreppet signalvapen har - för övrigt i likhet medstartvapen - ingen klar avgränsning. Till signalvapen räknas en mängdolika anordningar med vilka man kan skjuta ut projektiler för signalgivning. Entyp utgörs av de signalpistoler som i används huvudsakligen för militäribruk och som kan avlossa signal- och lysprojektiler. En annan typ utgörs avpistol- eller revolverliknande anordningar som i de fiesta fall har samma uförandesom startvapen och som är avsedda för signalskott. Ofta är det fråga omkombinationsvapen som används även för andra ändamål än signalgivning. 1 denmån dessa signalvapen kan användas för att avlossa tårgaspatroner anses deemellertid falla under vapenlagen. Till signalvapen räknas också en typ av pennliknandeanordning för signalskott, s.k. signalgivare eller signalstifi. Dessaanordningar saknar som regel patronläge och de signalskott som hör till sådanavapen har vanligen ett ollonskott fast monterat baktill i en hylsa för signal-och lyssats. Enligt kriminaltekniska laboratoriets utredning är det framförallt denna typ av signalvapen som missbrukas genom att omändras till skjutvapen,vilket brukar ske genom att en räffiad eller oräffiad pipa monteras på vapnet. Till gruppen signalvapen hör också s.k. salutkanoner.Dessa utgör i allmänhet imitationer av gamla kanoner och används somprydnadsföremål eller för signalgivning vid t. ex. segeltävlingar.