prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Fullmäktigeväljer utom sig högst två vice chej'er för för en lid av fem år.Dessa skall, i den inbördes ordning som fidlmäktige bestämmer, vara suppleanterför riksbankschefen i fullmäktige. 13 1986/87. Prop.1986/87; 143 Riksdagensförvaltningskontor skall, såvitt gäller och myndigheter, iden omfattning bestämmer 1. handläggafrågor angående för handlingar om anställnings- och ar betsvillkor för arbetstagare saml andra personalfrågor, 2. göraupp förslag till anslag på statsbudgeten, 3. i övrigthandlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning avekonomisk natur inom myndigheter, utom ochriksgälds-kontoret, 4. meddelaföreskrifter och råd i sådana frågor som avses i I -3. skall, såvitt gällerriksdagen och myndigheter, i den omfattning bestämmer 1. handlägga frågor angående för handlingar om anställnings- och ar betsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor. 2. göraupp förslag till anslag pä statsbudgeten, 3. i övrigthandlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning avekonomisk natur inom myndigheter, utom . 4. meddelaföreskrifter och råd i sådana frågor som avses i I -3. Dennalag träder i kraft såvitt avser 8 kap. 6 § och i övrigt den Ijuli 1989. Tilläggsbestämmelsen3.13.1 i den äldre lydelsen tillämpas i fråga om den berättelse som avges över förvaltningen av under /89. Riksdagenväljer för återstoden av valperioden sju fullmäktige i riksbanken.Därmed upphör tidigare uppdrag för fullmäktige som valt förvalperioden. Föreskrifternaom chef för i 8 kap. 6 § i dess äldre lydelse gäller till dessriksdagen valt fullmäktige enligt bestämmelserna i lagen (0000; 000) om ändringi regeringsformen. 3 Förslag till Prop. Härigenom föreskrivs följande. 1§ riksbank, som enligt 9 kap. 12 Sregeringsformen är landets centralbank och en myndighet under , får endasibedriva eller ta del i sädan verksamhet som enligt lag ankommer pä . 2S skall ha en grundfond som uppgår , en reservfond som uppgår till femhundra miljonerkronor samt en dispositionsfond. 3§ förstås i denna lag bankaktiebolag,sparbanker och centrala föreningsbanker. förstås bankinstitut, lokalaföreningsbanker, kreditaktiebolag, finansbolag, fondkommissionsbolag, allmännapensionsfonden, försäkringsföretag med svensk koncession, landshypoteks- och stadshypoteksinslitutionemasamt . 4§ skall enligt 9 kap. 12 § regeringsformenföra valuta- och kreditpolitik samt främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. 5 § Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen harriksbanken ensam rätt att ge ut sedlar och mynt samt att meddela föreskrifter om utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlar och mynt som ges ut av är lagligabetalningsmedel. Penningenheten i kallas krona. Kronan delas ietthundra öre. 6 § Sedlar får ges ut med valörerna tio, tjugo,femtio, etthundra, femhun dra, ettusen och . Mynt får ges ut med valörerna , , enkrona, och . Dessutom får minnes- och jubileumsmynt medandra valörer ges ut. 7§ skall svara för landets försörjning medsedlar och mynt. 8 § Sedlar och mynt som är skadade eller förslitnafår lösas in av riksban ken. För sedlar som blivit helt förstörda fär betala ersättning. Om det finns särskilda skäl, fär lösa in sedlaroch mynt som upphört atl vara lagliga betalningsmedel. 9 § skall följa utvecklingen pävaluta- och kreditmarknaderna samt vidta erforderliga penningpolitiska åtgärder. 10 § skall bestämma det system som skall gälla för att fast- 195 ställakronans värde i förhållande till utländska valutor samt bestämma om Prop.1986/87; 143 tillämpningen av detta system. 11S Det ankommerpå att i valutapolitiskt syfte hålla tillgångar i utländsk valuta,utländska fordringar och guld. 12S färi valutapolitiskt syfte köpa, sälja och förmedla utländsk valuta, utländskastatspapper, andra lätt omsäitningsbara skuldebrev i utländsk valuta och guldsamt rättigheter och skyldigheter som anknyter till nämnda tillgångar. 13§ I valutapolitisktsyfte får ta upp utländsk kredit och kredit i utländsk valuta,bevilja kredit till annan centralbank och till Internationella valutafondensamt bevilja kredit inom ramen för verksamheten i Banken för internationellbetalningsutjämning. Efter medgivande av får i valutapolitisktsyfte bevilja kredit till andra internationella finansorgan som ärmedlem i och sluta avtal om långsiktiga internationella läneätaganden. fär också efter medgivande av av egnamedel tillskjuta insatskapital i internationella finansorgan som ärmedlem i. 14§ Riksbankenfår förvärva de särskilda dragningsrätter som tillkommer genom deltagandeti . Det åligger vidare atl fullgöra deskyldigheter som följer av deltagande i detta system. 15§ Riksbankenfår verka som förbindelseorgan i förhållande till internationella finansorgansom är medlem i. 16§ Riksbankenfår med eller utan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guldfrån andra stater, mellanstatliga organ och bankinrättningar. fårgöra sådana insättningar hos bankinrättningar. får även ingå avtal om skyldigheter ochrättigheter som anknyter lill de insättningar som anges i första stycket. 17 S Bestämmelserom ytterligare uppgifter och befogenheter inom det valulapolitiskaområdet finns i valutalagen (1939; 350). 18 S Riksbankenfår på penningpolitiskt motiverade villkor bevilja kredit till och ta emotinlåning frän samt medverka i betalningsutjämning.Räntevillkoren för denna ut- och inlåning skall offentliggöras. Om det finns synnerliga skäl, fär även på andravillkor än som avses i första stycket bevilja kredit till svenska bankinstitutoch lill andra företag som står under tillsyn av bank- eller försäkringsinspektionen. 19 § I syfte att påverka kreditmarknaden fårriksbanken 1. köpa, sälja ochförmedla svenska statspapper, andra lätt omsättningsbara skuldebrev samträttigheter och skyldigheter som anknyter till sädana tillgångar, 2. om särskildaskäl finns ge ut egna skuldebrev med kort löptid. 20 § 1 kreditpolitiskt syfte lar genom beslut i enskilda fall Prop.1986/87: 143 uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent,av kreditinstitutets placeringar eller förbindelser, beräknade på det sättriksbanken i det särskilda fallet bestämmer, skall motsvarasav medel som med eller utan räntegottgörelse skall innestå på räkning för instituteti . I den utsträckning i det särskilda fallet bestämmerlikställs med sådana medel kreditinstitutets inneliggande kassa. 218 Bestämmelserom möjlighet för att använda vissa andra kreditpolitiska medel finnsi lagen (1974; 922) om kreditpolitiska medel. 22§ Efter anmodanav skall etl kreditinstitut till lämna de uppgifter somriksbanken anser nödvändiga för att bedöma om en penningpolitisk åtgärd behövervidtas eller för att utforma ett beslut om en sådan åtgärd. 23 S skall ta emot betalningar till ochgöra utbetalningar för staten. För att täcka statens kortfristiga medelsbehov färriksbanken bevilja Staten kontokredit. 24§ Inom ramenför uppgifter som centralbank får förvärva aktier,andelar i ekonomiska föreningar och liknande rättigheter och ta på sig deförpliktelser som är förenade med dessa rättigheter. 25§ Riksbankenfår själv eller genom bolag som ägs av banken bedriva tryckerirörelse, papperstillverkningoch tillverkning av sedlar saml tillverkning av mynt, medaljer och liknandeföremål. 26§ Riksbankenfår förvärva fastigheter och inventarier som är avsedda för den verksamhet sombanken bedriver eller har del i. För att skydda en fordran får förvärva varjeslag av egendom. Sådan egendom skall avyttras så snart det är lämpligt ochsenast när det kan ske utan förlust. 27§ Riksbankenfår mot betalning utföra tjänster som har anknytning till bankens verksamhetsom centralbank. 28§ Riksbankenfår efter prövning i varje särskilt fall medge ackord samt besluta omavskrivning, nedsättning eller eftergift av fordran som banken har. 29S Uppkommer iriksbankens verksamhet anledning att väcka en fråga om författningsändringeller annan åtgärd från statens sida. får fullmäktige göra framställning iämnet till eller regeringen. 30S Vidplaneringen och genomförandet av verksamhet i fred skall de kravbeaktas som totalförsvaret ställer. Det åligger att ansvara för beredskapsplanläggningenpä bank- och betalningsväsendets område. Härvid skall i erforder lig utsträckning samråda med berörda myndigheter, kreditinstitut och and ra företag. skall hållas underrättad om ,n-, beredskapsplanläggningen. 1986/87: 143 31 S Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen förvaltasriksbanken av åtta full mäktige av vilka sju väljs av och en, som är chef, väljs av de övriga fullmäktige. De sistnämnda väljer även inom sig ordfö rande. Fullmäktige väljer inom sig en eller flera viceordförande. Riksbankschefen får inte väljas till vice ordförande. 32 § Enligt 8 kap. 6 § riksdagsordningen väljerfullmäktige utom sig högst tvä vice riksbankschefer och bestämmer i vilken inbördes ordning dessa, vid förhinder för riksbankschefen, skall vara suppleant för denne i fullmäk tige. Vice riksbankschef utövar i den inbördes ordning som nysssagts även i övrigt riksbankschefens tjänst när denne har förhinder. Efterbeslut av riksbankschefen inträder vice riksbankschef också i andra fall iriksbankschefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper avärenden. 33 § Fullmäktig får inte vara omyndig eller försatti konkurs. Detsamma gäller vice riksbankschef. Dessa får inte heller vara statsråd eller ledamöter ellersuppleanter i kreditinstituts styrelser. 34 § verksamhet bedrivs vid etthuvudkontor i , där också fullmäktige har sitt säte. bedriver dessutom verksamhet vid regionkontor,kassakontor och sedeldepåer lill det antal och på de orter som bestäm- 35 § Vid huvudkontoret finns en revisionsenhet samtde övriga enheter som fullmäktige beslutat. Under fullmäktige leds verksamhet avriksbankschefen. Verksamheten vid revisionsenheten leds dock av fullmäktige, omannat inle följer av lagen (RFS 1968; 8) om revision av riksdagsförvaltningen. Ärendenas fördelning mellan enheterna skall framgå av enarbetsordning för . Revisionsenheten vid utför också revision avriksdagens förvaltningskontor, ombudsmän, revisorer ochNordiska rådets svenska delegation enligt revisionsplaner som fastställs avrespektive myndighet. 36 § Vid fär finnas personal enligtupprättad personalför teckning samt annan personal i män av behov och tillgäng på medel enligt gällande budget. får dessuiom anlita utomstående för särskildauppdrag i mån av behov och tillgång på medel enligt gällande budget. Utöver vad som följer av 9 § anställningsstadgan (RFS1976:7) för och dess organ fär tjänster som tillsätts av fullmäktigetillsättas utan att de kungörs lediga till ansökan. Ordinarietjänster vid inrättas av . De ordinarie tjänsterna somriksbankschef och vice riksbankschefer tillsätts med förordnande för fem år.Övriga ordinarie tjänster tillsätts med förordnande för högst . 37 § Det ankommer på att i särskilda fall och enligt de förutsättningarsom anges i 4 kap. 2§ punkterna 2 och 3 lagen (1976:600) om offentliganställning besluta att endast svensk medborgare får inneha eller Prop.1986/87: 143 utöva tjänst inom . 38 § skall besluta arbetsordning och deföreskrifter i övrigt som behövs för arbetet inom banken. beslutar också i enskilda fall i frågor som rörpersonal och uppdragstagare hos banken, i den mån inte annat följer av lageller beslut av eller av . 39 § Beträffande arvoden tili fullmäktige ochsuppleanter finns föreskrif ter i lagen (1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. En fullmäktig eller suppleant som gör resor för riksbankensräkning har rätt till resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättningenligt de bestämmelser om sådana förmåner som enligl kollektivavtal gäller förstatstjänstemän i allmänhet eller, vid utrikes resa, enligt utlandsresereglementet(1953:666). Fullmäktig och suppleant skall hänföras till reseklass A. En fullmäktig eller suppleant som är ledamot av riksdagenhar inte rätt till traktamente för att delta i en sammankomst i medfullmäktige eller för annan förrättning eller annat uppdrag där förriksbankens räkning under lid då pågår. Vid förrättning på annan ortän under pågående skall dagtraktamentet för en fullmäktigeller suppleant som är ledamot av minskas med det belopp per dag somutgår enligt ersättningsstadgan (1979: 1197) för ledamöter. 40§ I mom. Till ledamöter i den i 6a§ valutalagen(1939:350) nämnda valutastyrelsen skall fullmäktige utse dels från riksbankenen vice riksbankschef, en fullmäktig eller suppleant för fullmäktig och enriksbanksdirektör, dels utanför banken fyra ledamöter, av vilka två skallrepresentera bankväsendet och näringslivet i övrigt och två arbetstagarna.Fullmäktige skall dessuiom utse högsl två suppleanter för varje ledamot. Vice riksbankschefen är valutastyrelsens ordförande.Fullmäktige förordnar en av de övriga inom utsedda ledamöterna attvara vice ordförande. Valutastyrelsen är beslutför när minst fem ledamöter ärnärvarande. Ärende som valutastyrelsen skall ta befattningmed avgörs i valutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen) eller av enskilda tjänstemän, en eller två i förening. Valutastyrelsen avgör ärenden rörandetillämpningsföreskrifter enligt 6a§ andra stycket valutalagen (1939: 350) samtövriga ärenden som innefattar väsentliga principfrågor eller på annat sätl ärav större betydelse. Valutadirektionen skall förbereda ärenden som skallavgöras av valutastyrelsen och under styrelsen leda valutaregleringen. 1valutadirektionen avgörs ärenden som ulan att kräva valutastyrelsens avgörandebedöms betydelsefulla. Enskilda tjänstemän, en eller tvä i förening, vilkadärtill erhållit valutastyrelsens bemyndigande, avgör de ärenden som inteankommer på valutastyrelsen eller valutadirekfionen. 3 mom. Valuladirektionen består av den viceriksbankschef och riks banksdirektör som ingår i valutastyrelsen, två av deras suppleanter i styrelsen samt den gruppchef eller motsvarande tjänsteman till vars verk samhetsområde ärendet hör. Har för vice riksbankschefen eller riksbanks direktören utsetts mer än en suppleant bestämmer valutastyrelsen vilken 199 av de tvåsom skall ingå i valutadirektionen. Valutasiyrelsen skall utse två Prop.1986/87; 143 tjänstemän i som suppleanter för valutadirektionensständiga ledamöter. Vice riksbankschefen är ordförande och riksbanksdirektörenvice ordförande i valutadirektionen. Beslutförhet kräver att tre är närvarande. 4 mom. Har pä sätt som föreskrivs i 6 a S femte stycketvalutalagen (1939; 350) ett yrkande framställts om att beslut som valutastyrelsen fattar skall underställas fullmäktiges prövning, skall sökanden i ärendet under rättas om detta möjligt och senast i samband med att han fär meddelande om innehållet i styrelsens beslut. Fullmäktig eller suppleant för fullmäktig får inte delta ifullmäktiges handläggning av ett ärende som han tagit befattning med ivalutastyrelsen. 5 mom. Beträffande arvoden till valutastyrelsen finnsföreskrifter i lagen (1984; 665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndighe ter och organ. Vid resa, som föranleds av uppdraget, har ledamot och suppleant rätt till resekostnadsersättning och traktamente enligt vad som gäller för riksbanksdirektör. 41 § Av fullmäktige avgörs 1. författningsfrågor, 2. frågan omfastställande av arbetsordning samt andra viktigare frågor om riksbankensorganisation och arbetsformer, 3. frågor omsystemet för att bestämma kronans värde i förhållande till andra valutor, 4. frågor omriktlinjer för förvaltningen av de tillgångar som anges i 11 §, 5. frågoromviktigare internationella kreditavtal, 6. frågor omdiskonto och om räntevillkor vid ut- och inlåning enligt 18 § första stycketsamt villkor vid utlåning enligt 18 § andra stycket, 7. frågor om viktigarerekommendationer till eller överenskommelser med kreditinstitut, 8. frågor omkassakrav och särskild avgift när kassakrav inte uppfylls, 9. frågor omstatens koniokredit. 10. frågor om förvärv av aktier eller andelar enligt 24 ! 11. viktigare frågor om ackord, avskrivning, nedsättningeller eftergift av fordran, 12. frågorom upprättande avpersonalförteckning, om beslut som avses i 37 § samt om tillsättande avtjänster som riksbanksdirekiör, avdelningschef eller direktör förregionkontor. 13. frågor om skiljande från annananställning än provanställning eller om skiljande frän uppdrag eller omdisciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, 14. övriga frågor som enligt denna eller annan lagskall avgöras av fullmäktige, samt 15. frågor som fullmäktige finner vara av större vikteller som riksbanks chefen hänskjuter till fullmäktige. Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs avriksbankschefen. 1 den mån sådana ärenden inte är av det slag atl de behöverprövas av riksbankschefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad somanges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. 42 §Innan fattar beslut av siörre penningpolitisk vikt skall samråd ske med det statsråd som regeringen bestämmer, om inte synnerli ga skäl föranleder annat. 43§ Fullmäktigeskall sammanträda minst en gång . 1986/87:143sammanträdena skall protokoll föras. Fullmäktige är beslutföra när minst se.\ ledamöter ärnärvarande. Ärenden som kräver ett skyndsamt beslut får dock avgöras av femledamöter, om minst fyra av dem är ense om beslutet. Vid omröstningar skallvarje ledamot ge sin mening till känna. I 5§ lagen (RFS 1980: 4) om beslutandeorgan i frågoromdisciplinansvar m. m. beträffande arbetstagare hos och dessmyndigheter finns en särskild bestämmelse om omröstning i vissa personalfrågor.Ocksä omröstningsbestämmelsen i 24 § anställningsstadgan (RFS 1971: 3) för riksdagenoch dess organ skall iakttas. 44§ Om ett ärende som skall behandlas av fullmäktige är avringa betydelse eller av särskilt brådskande art får ärendet avgöras genommeddelanden mellan ledamöterna. 45§ Fullmäktigefår inte sammanträda på etl område som är ockuperat av främmande makl. 46§ 1 enskrivelse som fullmäktige avger till eller regeringen skall det angesvilka ledamöter som deltagit i beslutet och vem som varit föredragande. Harskiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgåav bifogat protokollsutdrag. Budget, redovisning och vinstdlsposliion 47 § Kalenderåret är räkenskapsår. före utgången av december månad skall fullmäktigefastställa en budget för förvaltningsverksamhei under det följanderäkenskapsåret. Budgeten skall tillställas och revisorerför kännedom. 48 § är bokföringsskyldig och detåligger banken att fullgöra denna skyldighet på ett sätt som ger erforderiig information för en bedöm ning av bankens verksamhet. Varje är före skall fullmäktige tillriksdagen och revisorer avge redovisning för det föregåenderäkenskapsåret samt förslag till disposition av vinst.Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelseoch en redogörelse för den förda valuta- och kreditpolifiken. 49 § resultaträkning och balansräkningfastställs av riksda gen, som också beslutar hur bankens vinst skall disponeras. Har reserv fonden gått ned under skall av åreis vinst avsättas fill reservfonden tills denna åter nån upp till detta belopp. beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige förförvaltningen av . 50 § skall löpande offentliggörastatistiska uppgifter om va luta- och kreditförhållanden. skall även offentliggöra beslut om diskontoförändringar. 51 § som inte uppfyller uppställda kassakrav skall betala Prop.1986/87:143 särskild avgift till staten. Frågan om särskild avgift prövas av . 52 S Den särskilda avgiften enligt 51 S skallutgöra ett belopp som svarar mot ränta på underskottet för sådant förelegat, varvid räntesat sen fär uppgå till högst två gånger det av fastställda, vid varje tid gällande diskontot. Om det finns särskilda skäl, får den särskilda avgiftennedsättas eller efterges. 53 8 Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhellämnat oriktig uppgift i samband med fullgörande av skyldighet enligt 22 S skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . 1 ringa fall skall inte dömas till ansvar. 54 § skall utan hinder av vad somföreskrivs i 8 kap. 8§ sekretesslagen (1980: 100) underrätta polismyndighet eller åklagarmyn dighet om det i kassarörelse, valutahandel, lånerörelse, be talningsutjämning eller handel med värdepapper framkommer uppgifter som ger anledning att anta att etl brott har begåtts. Om det finns särskilda skäl får underiåla attlämna sådan underrättelse. 55 § Åtal mot viceriksbankschef för brott som han begått i utövningen av sin tjänst fär beslutasendast av finansutskottet eller av fullmäktige. Detta gäller dock inte i frågaom brott som begåtts i utövningen av beslutanderätt enliglvalutalagen (1939: 350). 56 § Riksbankensbeslut enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning och i denordning som sägs i besvärsstadgan (RFS 1970; 3) för och dess verk. Denna lag träder i kraft den . Genom lagenupphävs lagen (1934:437) för riksbank, lagen (RFS 1975:6) medreglemente för och lagen (1970: 1028) om rikets mynt. Verksamhet sominte föreskrivs i den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd aväldre lag fär bedrivas till dess verksamheten kan avslutas. Befogenhetenatt åtala brott skall bedömas efter äldre lag om, när handlingen förelogs, föråtal gällde förutsättning som inle har upptagits i den nya lagen. Övergångsbestämmelserna till lagen (1970: 1028) omrikets mynt, punkterna 3-6, gäller fortfarande. 4 Förslagtill Prop. 1986/87: 143 Lag om upphävande av lagen (1982: 1158) omriksgäldskontoret Härigenomföreskrivs att lagen (1982: 1158) om skall upphöra att gällavid utgången av . De som är ledamöter ifullmäktige vid utgången av skall före lillriksdagen avge berättelse över förvaltningen under det föregående budgetåret. Befogenheten att åtala brottskall bedömas enligt den upphävda lagen om, när handlingen företogs, för åtalgällde förutsättning som efter lagens upphävande är föreskriven. 5 Förslagtill Prop. Lag om statens upplåning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Efter särskilt bemyndigande som lämnas av riksdagenför ett budgetår i sänder får regeringen eller efier regeringens bestämmanderiksgäldskontoret ta upp län till staten för att 1. finansieralöpande underskott i statsbudgeten och andra utgifter som grundar sig påriksdagens beslut, 2. tillhandahällasådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om, 3. amortera, lösain och i samråd med köpa upp statslån, samt 4. tillgodoseriksbankens behov av valutareserv och av statspapper för marknadsoperationer. 2§ Lån som har tagits upp av staten förvaltas avregeringen eller efter regeringens bemyndigande av . 3§ För samtliga lån och garantier som regeringen eller riksgäldskonloreiombesörjer är staten ansvarig. Denna lag träder i kraft . 6 Förslagtill Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 8§ sekretesslagen (1980;100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8S Sekretess gäller i Sekretess gäller i hankrörelse och i riksgäldskonto- kassarörelse,valutahandel, in- och rets upplåningsverksamhet för upp- utlåningsrörelse, belalningsuijäm- gift om enskilds ekonomiska förhål- ning samt handel med värdepapper landen. låningsverksamhet för uppgift om enskilds ekonomiskaförhållanden. Sekretess gäller i annan av myndighet bedriven uppläningsverksamheteller affärsmässig utlåningsverksamhet för uppgift om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiftenröjs. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt andrastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. I fräga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft . Lagenomtryckt 1985: 1059. Lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs att 2, 11-13, 28 och 30SS lagen(1974; 922) om kreditpolitiska medel skall ha följande lydelse. Prop.1986/87: 143 1 denna lag förstås med 1. hankinstltut:bankaktiebolag, sparbank och central föreningsbank,