prop · GA0391 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt kommuns uppfattning bör det finnas anledningatt ställa sig frågan om institutionsstyrelser (t. ex. för integreradeanläggningar, stora gymnasieskolor) kan utgöra ett bra komplement filllokala nämnder och underordnas t. ex. en kommundelsnämnd. kommun saknar "byutveckhngsgmpper" ilagförslaget. kommun vill ha möjlighet att inrätta s.k.särskilda nämnder med uppgift att under centrala resp. lokala nämnder sköta enavgränsad verksamhet. 3.2.7 Föreslagna ändringar i frikommunlagen Kammarrätten i tillstyrker uttryckligenföreslagna ändringar i frikommunlagen. 3.2.8 Föreslagen ändring i socialljänstlagen Kammarrätten i , i ochHuddinge, och kommuner tillstyrker uttryckligen av beredningenföreslagen ändring i socialQänstlagen. 3.2.9 Alla kommuner bör få frihet att organisera sinnämndverksamhet Drygt 15 kommuner anser i sina yttranden över betänkandetom aktivt folkstyre att organisationsfriheten betr. centrala nämnder bör gällaalla kommuner - inte bara de som har en heltäckande lokal nämndorganisation. Bland dessa kommuner som - ulan att de har heltäckandelokala nämnder - vill kunna utveckla sin nämndorganisation efter de lokalaförhållandena återfinns några mindre och medelstora kommuner såsom ,, , , , , , Skinnskalteberg och Tranemo.Högsby kommuns yttrande är representativt för denna grupp av kommuner: "I en liten kommun som med sina 7400 invånareär det inte självklart att demokrati och service utvecklas med hjälp av kommundelsnämndersom geografiskt läcker hela kommunen. Kommunen borde ändå ges möjlighet attutveckla den centrala nämndorganisationen. Avsaknaden av kommundelsnämnder färinte vara ett hinder för utveckling av den centrala nämndorganisationen." anser, att det inte finns anledning attbegränsa försla get om friare nämndorganisation inledningsvis till att bara gälla kommuner med fullt genomförd distriklsindelning. En fri nämndorganisation bör vara lika angelägen oavsett om kommunen har inrättat lokala organ i full ut sträckning eller inte. Först då kan man fullt ul få möjlighet att i kommuner na välja den organisationsform som passar den enskilda kommunen bäst. Enligt är det inte självklart att denna form måste vara 102 en organisation med kommundelsnämnderutan den kan mycket väl funge- Prop. 1986/87:91 ra även i en mera allmäntfri organisation. Liknande synpunkter anförs av , Ale och Örebrokommuner. Umeåkommun anser, atl lagsfiftningen möjligt ändras så alt det blir möjligtatt genomföra "generella frikommunförsök". Kalmarkommun konstaterar, alt lagförslaget om lokala nämnder ger kommunemamöjligheter att genomföra etl förändringsarbete. Del är emellertid omöjligtatt fömtsäga vilka krav pä förändringar som kommunernas förnyelsearbeteresulterar i. kan således ej fömtsägas vilka begränsningar lagen ger.Som en följd av detta borde de kommuner som stöter pä svårigheter i gällande"regelkomplex" när de vill pröva en ny organisation, verksamhet etc,kunna få dispenser för sådan försöksverksamhet som har sitt stöd idemokratiberedningens principer. Alekommun slår fast, att en generösare dispensgivning från statliga bestämmelserskulle ge ytterligare förutsättningar för att pröva olika former för ökatkommunalt självstyre och lokall inflytande. 3.2.10 Direktvalav lokala nämnder Fråganom ev. direktval av främst kommundelsnämnder har tagits upp av statensungdomsråd, länsstyrelserna i och , ,, , , , , och Nordanstigskommuner, . Förbundet , StudieförbundelVuxenskolan och Medborgarrättsrörelsen. I några fall gäller det endast enpropå att frågan kan behöva penetreras ytterligare. Lösningar av sådana problempåverkar i hög grad utformningen av en ny kommunallag anser kommun. Ettantal remissinstanser - bl. a. och Ale kommuner saml Östergötlandsläns landsting ställer sig i sina yttranden helt avvisande till tanken attlokala nämnder skulle kunna direktväljas. a. , och kommuner, TCO,/SR, HCK, och pekar på svårigheternaatt upprätthålla kompetensen i ett decentraliserat system med framför allt kommundelsnämnder. Länsstyrelseni pekar pä det förhållandet atl bl. a. enligt67 6 byggnadsstadgan får överlämna befogenhet atl medge undantag från visstförbud till byggnadsnämnd. I paragrafen föreskrivs dessutom som villkor fördelegationer att har fillgång fill personal med den utbildningoch erfarenhet, som kan anses erforderlig för uppgiftens behövliga fullgörande.Enligt bör denna och andra delegationsregler ispeciallagstiftningen beaktas om och innan beredningens förslag genomförs. Kammarrätteni föreslår, att 3 8 iredje stycket lokalnämnds lagen får följande lydelse: Ledamöter och ...fullmäktige bestämmer, dock för högst , räknat från och med den Ijanuari året efler del år då val i hela riket av fullmäktige ägt rum. kommunförutsätter, att den föreslagna lydelsen av 7 6 lokal- Prop. 1986/87:91 nämndslageninte hindrar att delar av t. ex. barnomsorg förs över pä enlokal nämnd som andra socialQänstuppgifter ligger kvar på en socialdistriktsnämnd i samma geografiska område. Örebrokommun anser, atl lokalnämndslagen bör träda i kraft medanHudiksvalls kommun anser att den bör gälla fr. o. m. den . Promemoria om lokala nämnder i kommunerna 1977års kommunallag liksom dess föregångare - bygger på principen om kommunen somodelad förvaltningsenhet. Denna enhelsprincip ansågs från början så självklaralt den egenfiigen inte diskuterades. när kommunerna efter hand blevallt större och tanken pä en decentraliserad nämndförvaltning utvecklades,visade sig principen ganska motståndskraf-fig. Detta gjorde det omöjfigt att t.ex. inrätta lokala områdesnämnder i en kommun. Genomlagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunema (lokalorganslagen, omtryckt1979:1167, ändrad senast 1983:304) bröts dock denna enhetsprincip. Lokalorganslagen,som trädde i kraft , har betecknats som enförsökslagstiftning i avvaktan på en definitiv reglering i kommunallagen ochresp. Denna lokalorganslag är inte fidsbegränsad och gällerendast för kommunerna. Lagen är inte tvingande och ger kommunerna stor frihetalt inrätta lokala organ. Dessa organ är kommunalrättsligl sett lokala nämnder,som med något undantag följer kommunallagens regler. Enligtsocialtjänstlagen (1980:620, ändrad senast 1986:344), som trädde i kraft den Ijanuari 1982, får kommunerna inrätta sociala distriktsnämnder. De måste täckahela kommunområdet och deras kompetens har begränsats genom regler isocialtjänstlagen. De sociala distriktsnämndema intar en underordnad ställningi förhållande till socialnämnden. Kommunernahar möjlighet att inrätta distriktsnämnder inom socialQänsten antingen enligt lokalorganslageneller enligt socialtjänstlagen. Lokalorganslagen ger kommunerna den störstafriheten atl organisera den lokala sociala nämndverksamheten. Lagen(1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämnd organisation (frikommunlagen, ändrad senast 1986:97) ger nio kommuner (, , , , , , , och ) möjlighet att bedriva försöksverksamhet med en någol annan nämndorganisation än den som föreskrivs i lag eller annan författning. Kommunstyrelse, valnämnd och folkhögskolestyrelse förblir dock obliga toriska även i försökskommunema. Frikommunlagen trädde i kraft och gäller till utgången av . 4 Nuläge Prop. Benämningarnapä de lokala organen/nämnderna har med undantag av de socialadistriktsnämnderna enligt socialQänstlagen inte definierats i lag ellerförordning. Ändå har med fiden ett fast språkbmk utvecklats. Med utgångspunkt idetta används fortsättningsvis följande benämningar. Kommundelsråd:Ett lokalt organ med enbart rådgivande, informerande eller beredande uppgifterinom en kommundel. Institutionsstyrelse:Ett lokalt organ med förvaltningsuppgifter för en eller flera anläggningar. En insfitutionsstyrelsekan verka inom ett eller flera fackområden. Distriktsnämnd:Etl lokalt organ knutet till en geografisk del av kommunen och medförvaltningsuppgifter inom ett fackområde. Kommundelsnämnd:Etl lokalt organ knutet till en del av kommunen och med förvaltningsuppgifterinom flera fackområden. Islutet av hade drygt 20-talet kommuner kommundelsråd. I maj 1986fanns det kommundelsråd i 13 kommuner. Nio av dessa kommuner hade kommundelsrådredan under 1970-talet. Ca tio kommuner har ersatt sin i kommundelsråd med kommundelsnämnder. 1maj 1986 hade tio kommuner institutionsstyrelser i huvudsak inom sektorernaäldreomsorg, idrott, frilid och kultur. I två fall - och - harinstitutionsstyrelser inrättats för s. k. integrerade anläggningar (med ansvarför verksamheter inom flera sektorer). tiotal kommuner har avvecklat sina institufionsstyrelser. Dislriktsnämnderfanns i 27 kommuner. Sociala distrikts-nämnder enligt socialljänstlagenfanns i 26 kommuner. Tre kommuner (, och ) har medstöd av lokalorganslagen inrättat dislriktsnämnder med ansvar för den lokala socialQänsten.Dislriktsnämnder inom skolområdet redovisas i fyra kommuner (, ,och ). Nämnda fyra kommuner och kommun har också i har även hand omkulturadministration. Flera kommuner har omvandlat sina dislriktsnämnder till kommundelsnämnder. Sedan1980, då lokalorganslagen trädde i kraft, och har 22kommuner inrättat kommundelsnämnder. Fyra frikommuner (Ale, , Sandvikenoch ) och ytterligare fyra kommuner har kommundelsnämnder som täckerhela kommunområdet. Flertalet kommundelsnämnder har det lokala ansvaret försektorerna skola, social, fritid och kultur. Närmare uppgifter om kommundelsnämndernaoch deras ansvarsområde framgår av nedanstående tabell som ställts samman avSvenska kommunförbundet: Kommuner med kommundelsnämnder (KDN)/motsvarande den 1 maj1986 Skola.social .fritid,kultur' Skola,social,fritid,kultur Skola,social,fritid,kultur Skola,social,frilid,kultur Skola,social,fritid,kultur Skola,social,frilid,kultur Endasi leknisk verksamhet' Skola,social,fritid,kultur Skola,fritid,kultur 3 KDN Skola,fritid,kuliur, social 1 KDN Skola,frilid,kultur, miljö-och hälsoskydd 1 KDN Skola,social,fritid,kultur Skola,social,fritid,kultur Skola,social,fritid,kuliur 2 KDN Teknisk verksamhet 1 KDN Skola,social.fritid,kultur Skola,social,friiid,kultur samt Teknisk verksamhet Skola,social,fritid,kultur Skola,social,friiid,kullur Skola,social,fritid,kultur saml Park- och idrottsverksamhet Skola,social,fritid,kultur och Skola,social ,frilid,kultur Fritid.kultur 8 KDN Fritid,kultur, social och Teknisk verksamhet 1 KDN S: a 22 Kursiverat = heltäckande i kommunen ' 1982-1987 är försöksverksamhet. skall helakommunen vara indelad i 4-5 KDN, Fr.o.m. årsskiftet 86/87 införs full verksamhet i alla 14KDN. är nämnd-strukturen fastställd men inte verksamhetsinriktningen. F. n.finns två KDN (Kniv-sia och ) i full verksamhet. ' Utredning pågår om ulvidgat ansvarsområde såsom kulturoch fritid samt social och skola. *Denna nämnd är verksam inom en sektor. kommun har ändå angett nämndenvara en kommundelsnämnd, eftersom den också svarar för uppgifter, som brukarankomma pä kommundelsråd. Landstingenomfattas inte av lokalorganslagen. Fr. o. m. gäller fördessa och de tre kommuner (, och Gofiand) som inte ingår i någotlandsting, lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna. Ettsärskilt organ fär under en eller flera nämnder handha förvaltning ochverkställighet för del av eller för en eller flera anläggningar,eller för en eller flera delar av den landsfingskom-munala verksamheten. Ettsärskilt organ får också handha förvahning och verkställighet under ett ellerflera andra särskilda organ. Särskilda organ fär ges fill uppgift att handhaförvaltning och verkställighet som enligt lag eller annan författning ankommerpä hälso- och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden, omsorgsstyrelsen,utbildningsnämnden och kommunallagsreglerad nämnd. Frikommunlagen ger trelandsting (och läns, Prop. 1986/87:91 läns ochJämtlands läns) möjlighet att bedriva försöksverksamhet med en friare centralnämndorganisation. Regleringen av lokala organ i frikommunlagen är dock tillämpligendast på de nio kommuner som omfattas av frikommunförsökel. Regeringensproposition ....................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 10 1 Inledning ........................................................ 10 2 Nya vägar förmedborgarinflytande i den kommunala verksamheten 12 2.1 Brukarinflytande............................................ 12 2.2 De anställdas roll ....................................... 25 2.3 informafion ................................... .. 28 3 Störte möjligheter attdecentralisera nämndarbetet i kommunerna 29 3.1 Inledande överväganden ............................... .. 29 3.2 Utökad organisationsfrihelgenom en ny lokalnämndslag 35 3.3 Institutionsstyrelser inom del specialregleradeområdet 37 3.4 Specialreglerade uppgiftersanknytning till kommundel 38 3.5 Statligt reglerade Qänster ............................ 40 3.6 Lokala nämnder i de landslingsfriakommunerna.... 40 3.7 Centrala nämnder.......................................... .. 41 3.8 Särskilda organ under lokalanämnder ............... 44 3.9 Följdlagstiftning ......................................... .. 45 4 Nya roller för deförtroendevalda och partierna ..... .. 45 4.1 Inledande överväganden ................................ 45 4.2 Ökad målstyrning av kommunalverksamhet ..... .. 47 4.3 Förtroendevalda och parfier............................ .. 51 4.4 Valsystemet i kommunfullmäktigvaleni kommuner som är indelade i valkretsar 57 5 Upprättade lagförslag ...................................... 59 6 Specialmotivering ........................................... 59 6.1 Förslaget fill lag om ändring ikommunallagen (1977:179) 59 6.2 Förslaget till lokalnämndslag .......................... .. 62 6.3 Förslaget fill lag om ändring ilagen (1984: 382) om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation........................... .. 70 6.4 Förslaget fill lag om ändring isocialQänstlagen (1980:620) .... 70 7 Hemställan .................................................... .. 71 8 Beslut............................................................. .. 71 Bilaga1 Demokratiberedningens betänkande (SOU 1985: 28) Akfivt folkstyrei kommuner och landsting Sammanfattningoch lagförslag .................. .. 72 Bilaga 2 Sammanställningav remissyttrandena ......... 83 Bilaga 3 Promemoria omlokala nämnder i kommunerna 105 Tryckeri, 1987 109