prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — inlernalionellt socialpolitiskt samarbete m.m., Vissa internationella kongresser i , Totalt för 91262 293 000 Bilaga 8 till budgetpropositionen 1987 (sjätte huvudtiteln) 1986/87: 100 Bil. verksamhetsområde omfattarväg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, posl- och telekommunikationer, trafiksäkerhelsamt forsknings- och utvecklingsverksamhet på transportområdet. Tillkommunikationsdepartementet hör ocksä bl.a. meleorologiska och hydrologiska insfitut () och slatensgeotekniska institut (SGI). Det ungefärligaanlalel anslällda vid myndigheterna under kommunikationsdepartementetframgår av nedanstående sammanställning. Exkl. de anställda vid statliga bolag. Det övergripande målel för trafikpolitiken är allerbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning lill lägsla möjliga samhällsekonomiska kosinader. målformulerades redan genom trafikpolitiska beslut och bekräftades i beslutetom en ny trafikpolitik år1979. Det råderfortfarande en bred uppslutning kring den principiella grund för trafikpolitiken som lades fast genom1979 ärs riksdagsbeslul. 1986/87. slutet av 1970-talel har emellerlid sloraförändringar inträffat såväl på Prop. 1986/87:100 transportområdet som i samhälleli övrigt. Ulvecklingen har medfört att de Bil. 8 trafikpolitiska problemendelvis har skiftat karaklär. Titl della kommer också alt frågor som röriransporisyslemels utveckling ställer krav på perspektiv och framförhållning.För alt kunna svara mol 1990-talels behov är det därför väsenlligl alttrafikpolitiken ges en mer ulvecklings- och framtidsinrikiad prägel. Regeringen bedömer moldenna bakgrund att det är nödvändigl med en vidareutveckling och konkretiseringav 1979 ärs trafikpolitiska beslul. Ett irafikpoliliskt uppföljnings- ochutvecklingsarbete har därför påbörjats inom kommunikalionsdepartementel.Målsättningen är all säkerslälla en fortsatt utveckling mot etl effekiivtiransportsyslem - ett transportsystem som också kan förenas med ett ansvarstagandeför miljö, säkerhet och regional balans. Samstämmiga bedömningarpekar på alt transporterna kommer atl fä en strategisk betydelse för helasamhällsutvecklingen inom . En av de centralatrafikpolitiska uppgiflerna inför 1990talet är därför att skapa utrymme för ensamhällsekonomiskt riklig utveckling och utbyggnad av transportsystemet. Vissa betydelsefulla slegi denna riklning tas redan nu genom förslag i årets budgetproposition.Regeringen föreslår ett omfattande investeringsprogram för alt höja bärighetenpå huvuddelen av vägnätel. Programmet har slor regionalpolilisk betydelseeftersom huvuddelen av investeringarna kommer alt ske i skogslänen men ulgörockså etl led i ett närmande av de svenska boggilryck- och bruttoviktbestämmelsernatill motsvarande regler inom EG. Regeringen föreslår altinvesleringsprogrammel skall omfalta 575milj. totalt 5750 milj. kr. Investeringarna avses finansieras dels genom ökadefordonsskatter, dels genom ianspråklagande av särskilda sysselsättningsmedel. Regeringen föreslårvidare att SJ skall få medel för en real ökning av sina invesleringar ibannätet. Totall ökar investeringarna i järnvägens infrastruktur från 985milj.kr. till 1360 milj.kr. Förslaget möjliggör bl.a. en fortsalt ulbyggnad avvästkustbanan och att de omfattande spårutbyggnaderna i Slockholmsområdel kanfullföljas. innebär förslaget en real uppräkning avinvesteringsmedlen även för andra ändamål, vilkel bl.a. medför att den beslutadesnabblågssatsningen kan genomföras. Persontrafiken har utvecklats snabbt underefterkrigstiden. Särskilt markant är privatbilismens tillväxt fram till mitten av 1970-talel. Efler etlavbrott på grund av energikrisen ökade transportarbetet åler fram tillslutet av och nästa energikris. Under de senasle åren hardrivmedelspriserna åler sjunkit och biltrafiken ökal på nytt. Utvecklingen fram tilloch med 1960-lalet innebar atl biltrafiken expan derade pä samtliga delmarknader. I början av 1970-talel började expan sionen all bromsas upp i slörre tätorter, där del skedde en belydande 2 Slutet av 1970-talel.blev en tillväxtperiod framför alltför den inlerregionala kollektivtrafiken, bl.a. på grund av ändrad prissätlning- lågpriser - och förbätlral utbud. I början av 1980-lalet är del den regionalakollektivtrafiken som ökat snabbast, främsl genom förbättrat utbud och lägretaxor. 1986/87:100 Bil. Figur t. inrikespersontransportarbete med fördelning på transportmedel 19501985. (Källa: transportrådet) Efter andra världskrigetökade godstransporterna i stort setl oavbrutet fram . växte iransporiarbeiet från 15 lill , vilket moisvarar en tillväxttakt på . Särskiltmarkant var ökningen av de långväga lastbilstransporterna. Efler är 1974 hartransportarbetet legat kvar på en i stort sett oförändrad nivä men fluktueratkraftigare än tidigare på grund av konjuklurvaria-lioner. haremellerlid belydande strukturförändringar sketl. Den transporterade godsmängdenhar minskat medan medeltransportslräckan harökai. Om man lilldel inrikes transportarbetet lägger även den utrikes sjöfarten längs den svenska kusten uppgår transportarbetet till knappl 65 miljarder lonkilomeler. De korlväga lastbilstransporternautgör av transportarbetet. De långväga inrikeslransporterna svarar för 50%och de långväga ulrikeslransporlernaför av del lolala Iransporiarbeiet i . Prop.1986/87:100 Bil. Inrikesgodstransportarbete med fördelning på transportmedel 19601985 (Källa: transportrådet) Lastbilstrafiken hade en expansionsperiodfram lill mitten av 1970-talel. ökade lastbilen sinmarknadsandel även på relativt långaavstånd. föriorade marknadsandelar till lastbilen men tog samlidigt marknadsandelar från den utrikessjöfarten. Den inrikes sjöfarlen harvarit stabil medan den sjöfarten alltmer har koncentrerats lill samiidigi som den fält ökad konkurrens av landtransportmedlen.I början av 1980-talel har en förändring också sketl genom all järnvägens andelav godslransporlarbelei har ökal. Enligt basalternativet itransportrådeis prognos för godstransporterna Prop. 1986/87:100 beräknastransportarbetet öka med i genon'isnitl drygl under Bil. 8perioden fram lill . Malm-, energi- och anläggningstransporternavänlas få minskad omfallning. Övriga varuslag beräknas få en ökningslakt pånärmare . Genomgående gäller alt ulrikeslransporlerna visar ensnabbare ökning än inrikeslransporterna. Pä persontransportområdelsaknas en samlad, aktuell prognos. Transportrådel utarbelar därför förnärvarande en prognos för utvecklingen i försia hand fram till är 2000. Tills vidare räknar transportrådel med enökning av personiransportarbelet på i storleksordningen . Del är iförsta hand personbilslrafiken samt den långväga trafiken med låg, flyg ochbuss som väntas öka. Teletrafiken har ökatslarki under senare är. Trafiken beräknas fortsätta alt växa kraftigt under denärmasle åren. En bidragande orsak är att olika former av datakommunikationvänlas öka med . Telefonlrafi-kens tillväxt är relativt seltmycket lägre men av stor omfattning i absoluta tal. Antalet samtalsmarkeringarhar ökat med sedan mitten av 1970-lalel. En stabil ökningstaktkännetecknar efterfrågan på postverkets ijänster. De tre senasleverksamhelsåren har den årliga tillväxten av försändelsevolymen inomaffärsområdet och Paket legat pä . De offenlligainvesteringarna i infrastrukturen för transporter uppgick under försia hälflenav 1980-talel lill i genomsnitt ca per är. 1 jämförelse med 1970-lalet har investeringarnaminskal räknal i fasta priser. investerades igenomsnitt per är och låginvesteringsnivån pä ca per är. Del är framför alltslatliga och kommunala invesleringar i vägar och galor som minskal. Inom väg-och gatuhållningen har emellertid en tyngdpunklsförskjutning skellfrån invesleringar lill underhäll. Under 1980talet harinvesteringarna i järnvägar ökat realt. Frånsett vissa speciellaulbyggnadsobjekt, främst i , avser emellertidjärnvägsinvesleringarna endast i mindre utsträckning ny- eller ombyggnad avbanor ulan innefaltar i huvudsak späruppruslning. Investeringarna ijärnvägarna motsvarar därmed lillviss del underhällsinsatserna inom väg- och gatuhållningen. Investeringarna i sjöfart- främst hamnar och farleder - har legal tämligen på en nivå omkring600 milj. kr. Merparlen ulgörs av kommunala investeringar i hamnar. Investeringarna iluftfart - främst flygplatser - varierar kraftigl beroende på förekomslen avslora enskilda projekt. har den undre nivån legat pä200-300 milj.kr per är. Vid millen av 1970-lalel uppnåddes etl maximum med 1miljard kronor under elt år i samband med utbyggnaden av flygplats.Slörre delen av infrastrukturinves-leringarna inom luftfarten är slalliga. Prop.1986/87:100 Bil. Sjöfart H Luftfart N| Jamvägar 1 I Vägar Genomsnitt för femårsperioder. (Källa: transporträdet) Investeringarna inom post- ochteleområdet har under första hälften av 1980-lalel legat på en klart högre nivåän under 1970-lalet. Den nuvarande trafikpolitiken grundar sig i första handpå och trafikpolitiska beslut. Ingetdera beslutet har emellertid kommiialt få fulllgenomslag i del konkreta trafikpolitiska handlandet. Följden har blivit att den nuvarandetrafikpolitiken i sin praktiska tillämpning kommii alt utgöra en blandning av olika principer.Detla har i sin tur påverkat den Denna har i slorutsträckning kommit all handla Prop. 1986/87:100 om hur företagsekonomiskalönsamhelskrav för bl.a. affärsverkenskall Bil. 8 kunna förenas med en trafikpolitik baserad påsamhällsekonomiska hänsynstaganden. En trafikpolitik somsyflar lill alt vara ell styrinstrument och yllre ram för konkreta åtgärdermåste la sikle på de problem och utvecklingsmöjligheter som transportsektornhar atl möta pä 1990-talel. Några förhållanden är av särskilt slor betydelse idel sammanhanget. Trafikens skadeverkningarpå miljön år betydande. Kraven på en bälire miljö hör därför till de frågor sommåste sättas i förgrunden i del trafikpolitiska utvecklingsarbetet. En vikliguppgift blir härvid alt belysa trafikens påverkan pä miljön och atl övervägaolika åtgärder som kan vidlas för all minska trafikens skadeverkningar. Trots alt det har skelten kraftig försiärkning av de regionalpoliliska insatserna under de senasteåren finns det tendenser till atl deregionala obalanserna ökar. Etl led i regeringens ansträngningar alt motverkadenna utveckling är all i ökad grad väga in regionalpolitiska hänsyn inom olikapolitikområden. Transporlsystemets möjligheter all bidra lill en förbättrad regional balans utgörsåledes en viklig ulgångspunkl för del trafikpolitiska arbetet. Bristande lönsamhel ochöverkapacitet är problem som gär igen på mänga områden inom transportsektorn.Delvis beror problemen på svårigheler alt anpassa transporlsyslemet till en omvärld i snabb förändring. Deltakan delvis förklaras av alt transportapparaten till stor del är uppbyggd påinvesteringar med myckel lång livslängd. Utvecklingen har emellertid medförtatt del efterhand har byggts upp en betydande rationaliseringspotential påtransportområdet. Denna borde lillstora delar kunna realiseras genom ell effeklivare ulnylljande av resurserna. Ulvecklingen mol en alltstörte andel gränsöverskridande transporter och näringslivels starka beroendeav fungerande förbindelser med kontinenten medför alt behovet av att finnagemensamma inlernationella lösningar på iransportproblemen ökar. Under denärmasle åren kommer de invesleringar som görs i t.ex. vägar och järnvägar iframför alll alt i hög grad påverka den svenska transportsektornsutvecklingsmöjligheter. Även förändringar i regelsystemet i olika länderåterverkar pä det svenska transporlsyslemet. En fråga som är särskilt aktuellär planerna pä en gemensam transportmarknad inom EG . Ulvecklingen kommer altslälla krav på utbyggnad och anpassning av del svenska transportsystemet.Näringslivets behov av snabba och lidla-bellsenliga transporter ökar i takt medall materialhantering och leverans-syslem ulvecklas. Vidare är det nödvändigtatl höja bärigheten på vägnätet och alt bygga ut kapaciteten på järnvägssidan.Även på flygels omräde kommer den pågående expansionen all slälla krav på storainvesteringar. huvudinslag i envidareutveckling av den nuvarande trafikpolitiken måsle därför vara att ge mindre uirymme ål problem som har att göra med förvaltningen av den befintliga strukturen inom transportsektorn och ge mer utrymme åt problem som rör transportsystemets uppgifter i framliden. Med tanke pä de stora investeringsbehov som följer av en successiv 7 utbyggnadoch modernisering av transporlsyslemet är en sådan förändring Prop.1986/87:100 mycket angelägen. Hur utrymme skall skapas för sådanaframiidssaisning- Bil. 8 ar blir därmed en central frågeställning. I sammanhanget kanerinras om att regeringen givit luftfartsverket,, slalens järnvägar och i uppdrag atl upprättalångsikliga investeringsplaner. Den försia invesleringsplanen kommer attomfatta och kompletteras med en lång-siklsbedömning förytterligare fern år. Uppdragen skall redovisas före den 1 seplember 1987.Regeringen får därmed möjlighet att under höslen 1987 utvärdera verkens förslaglill investeringsplaner och i ett sammanhang redovisa sin syn pätrafikpolitiken och den långsiktiga inrikiningen av investeringsverksamheteninom trafikgrenama. En av mångaförutsättningar för all den slatliga trafikpolitiken skall kunna ges en merutvecklings- och framtidsinrikiad prägel är en tydligare rollfördelning mellande olika aktörerna på iransporlmarknaden. I första hand gäller detlarollfördelningen mellan slal och kommun. Målel bör vara atl flytta beslulen sänära dem som berörs som möjligt. ske genom all beslul om trafikfrågorsom i huvudsak berör lokala och regionala iniressen mera konsekvent förläggs lill kommun- och länsnivå. Det är således angelägelmed konkreia trafikpolitiska riktlinjer för atl kunna möla . Envidareutveckling och konkretisering av trafikpolitiska beslut ärdärför nödvändig. I detla ligger bl.a.atl hänsyn lill miljön och behovel av förbällrad regional balans måste ges ökadlyngd i del trafikpolitiska arbelet. Huvuduppgiften är alllägga fast riktlinjer för transportsystemets utveckling pä 1990-lalet. Deltainnebär svära avvägningar eflersom trafikpolitik ofta handlar om alt kombineradelvis molslridiga intressen. Det gäller alt skapa elt så effektivitransportsystem som möjligt. Men lika viktigt är som tidigare nämnts all störrehänsyn tas lill miljö, energiförbrukningoch regional balans i den fortsatta utbyggnaden av transporlsyslemet. Regeringens bedömning äratl det brådskar med ulformningen av nya trafikpolitiska riktlinjer. Målel äratl kunna presenlera en trafikpolitisk proposition till under år1988. Ansvarei för all förbereda propositionen ligger hoskommunikationsdepartementet. För att ta lillvara den kunskap och kompelens somfinns inom områdel kommer nära konlakt att hållas med berörda verk ochmyndigheler, branschorganisationer och andra intresseorganisationer, fackligaorganisationer, forskare och samtliga riksdagspartier. Etl skäl lill allregeringen vall en enklare form för arbelel än inför lidigare trafikpolitiskabeslut är att det nu - lill skillnadfrän vad som var fallel i samband med 1963 och riksdagsbeslul - inteär fråga om någon principiell omorientering av trafikpolitiken. Denprincipiella grund som lades fast i och med 1979 ärs trafikpolitiska beslutstår sig fortfarande i allt väsenlligl. Vad del nu handlar om är all anpassatrafikpolitiken lill 1990-talets krav och möjligheter. 8 Det totalavägnätet i landet omfattar . Statsvägnälel har en längd av ca 98000km, kommunala vägar och galor och enskilda vägar . Avde kommunala vägarna erhåller slatligt bidrag och av de enskildavägarna . upplåtspraktiskt laget hela det svenska riksvägnätel och av länsvägarna för10 tons axellryck, 16 lons boggilryck och 51,4 tons bruttovikt. Regeringen föreslår -utöver ordinarie vägbyggnadsmedel - ett omfallande investeringsprogram för althöja bärigheten på huvuddelen av vägnätel. Den inrikining som programmeiföreslås få innebär en belydande regionalpolilisk salsning i syfte alt stärkakonkurrenskraften för näringslivel i de s.k. skogslänen. Programmet innebär enomedelbar stimulans som det lägger grunden för en positiv utvecklingav näringslivel på längre sikl. Belastningsbestämmelsemaoch möjligheterna att framföra tyngre fordon pä del svenska vägnätet hardiskuterats . EG har beslulal om en samordning aviransporlpoliliken innebärande bl. a. att det för den gränsöverskridandetrafiken fr.o. m. tillåts fordon med boggilryck 18 lon. Fr.o.m.den 1 januari 1992 kommer det tillåtna drivaxeltrycket all höjas till 11,5 lonför fordonskombinalioner med fem eller fler axlar. och Irlandhar emellertid fäll dispens frän bestämmelserna vad gäller drivaxeltrycken.Delta gäller dock ömsesidigt, dvs. sä länge som och inteuppfyller gäller molsvarande begränsningar för fordon frän dessaländer vid trafik inom övriga EG. Vissa länder har redan infört EG:s reglerhelt eller delvis även för den nationella trafiken. Del gäller t.ex. och . För all undvika alt EG:siransportpolitik leder tillkonkurrensnackdelar för de länder som inle är medlemmar i har den europeiskatransport-ministerkonferensen (CEMT) beslulat att möjligheterna atl ingå ellgemensaml avtal om inlernationella landsvägstransporter mellan de västeuropeiskaländerna skall utredas. Viklbeslämmelserna förlandsvägsfordon är en viklig del när det gäller all skapa förutsättningar förett gemensamt avtal. En ändring av de svenska viktbestämmeiserna är därförmycket angelägen. Koslnaden för att höja bärigheten på del svenskavägnätet är hög. I försia hand bör de ålgärder vidtas som är mesl angelägna. Regeringen föreslår därt"ör att vägnätets bärighetssiandard höjs dels i skogslänen,dvs. , , , , , Väs terbottens samt Norrbollens län, dels på huvudvägnätel - riksvägarna och de primära länsvägarna. Investeringsprogrammet avser främsl älgärder för alt förstärka bärigheten på broarna. Kosinaderna för all förstärka vägnätet så atl della kan upplålas för 18 tons boggilryck har beräknals till 5750 milj.kr. pris uiöver del ordinarie vägbyggandet. De föreslagna åtgärderna medger mer generösa viktbestämmelser och möjliggör således effektivare transporter. Den ärliga företagsekonomiska vinsten av mer 9 generösa viklbestämmelser har beräknats till i storleksordningen 1800 Prop.1986/87:100 milj. kr. vid optimala fordonskonstruktioner och 10/16 tonsaxel/boggitryck Bil. 8 och en bruttovikt på . Regeringen föreslår inleen höjning av drivaxeltrycket. Kostnaden för della har bedömis vara alltförstora i förhållande till de möjligavinsterna. För näringslivel kommerdet föreslagna invesleringsprogrammel att få mycket stor belydelse - inle minstfrån regionalpolilisk synpunkt. Totall kommer omkring 4000milj.kr. attinvesteras i skogslänen. Särskilt stor betydelse kommer programmei all ha förskogslänen genom dess inverkan pä bl.a. skogsbrukets konkurrenskrafi.Programmet kommer alt bidra lill gynnsammare förutsättningar för näringslivet. Invesleringprogrammeiföreslås bli genomfört . Kosinaderna för programmetbekostas dels genom höjda fordonsskatter, dels genom utnyttjande av vissasysselsättningsmedel. Betydande delar avvägnätet i skogslänen och huvudvägarna i övriga län kan med de föreslagnainvesteringarna upplåtas för 10 lons axel- och 16 tons boggilrycksamt 56 tons bruttovikt. Dispenser för 18 lons boggilryck kommer i den mån detfinns förutsättningar all kunna tillåtas i skogslänen. Kring är 1995bör belydande delar av vägnätet kunna upplålas för 10 lons axeltryck, 18 lonsboggilryck samt 60 lons bruttovikt. När del gällerdriflverksamhelen fullföljer regeringen sitt irepunktspro-gram. Försia målel äralt upprällhålla standarden pä vägnätel. Vägunderhållet skall läcka den årligaförshlningen. Det andra målel är atl genom särskilda insalser återställa förslitnadelar av vägnätet till en acceptabelslandard. Det tredje målel är alt öka serviceåigärderna - i försia handvinlerväghållningen pä framför allt det lågtrafikerade vägnätet. kommernya vägplaner all gälla. Regeringen föreslår att 1390milj.kr. anslås för delförsia årel i dessa planer. För bidragen lill denenskilda väghållningen föreslås att anslagen till drift och byggande läggssamman lill ett anslag. Därigenom fäs en mer ralionell hantering av bidragenoch en bättre avvägning mellan drift- och byggnadsålgärder. Dessutom försiärkssatsningarna på det enskilda vägnätet genom atl en del - ca 15milj. per är- av ovan nämnda investeringsprogram avsätts för dessa vägar. fastställde målen för trafiksäkerhelsarbelel.Trafiken skall enligt dessa mäl göras säkrare för alla trafikanter, framförallt för de oskyddade trafikanterna, däribland barnen. Den under ca lio årnedåtgående trenden på trafikolycksområdet har brutits 1985 omkom 808 personer i trafiken, vilket innebär atl anlalelirafikdödade ökade för tredje årel i rad. Anlalet vid polisrapporteradeväglrafikolyckor skadade personer ökade för fjärde årel i rad och uppgick år1985 till 20671. För all bryla dennanegaliva trend måste Irafiksäkerhetsarbetet intensifieras. Sedan halvårsskiftet 1986gäller krav på användning av bilbälte i baksä tet på personbilar för personer som fylll , med samma undanlag som 10 gäller passagerare i framsäiet. Under årel har arbetsgruppen"Barn i bil" Prop. 1986/87:100 hafl i uppdrag att se över fråganom barnens användning av bilbälte eller Bil. 8 annan skyddsutrustning ibil. Förslag avses redovisas vären 1987. Skärpta regler förkörkorlsälerkallelse infördes fr.o.m. . En särskild utredare harvidare tillsatts för att undersöka förutsättningarna och formerna föromedelbara körkortsingripanden mol förare som inte följer väsenlligatrafikregler. Haslighelsövervakning ochövervakning av att den tunga irafiken följer gällande viklbestämmelser tillhörde områden av polisens verksamhet som enligt regeringen bör prioriteras.Regeringen föreslär all trafiksäkerhelsverket förses med vägulruslning. NTF kommer /88all bedriva en kampanj med syftet alt förbättra efterlevnaden avhastighetsgränserna. Regeringen föreslär all etl engångsanslag på 2milj. kr.anslås för genomförande av denna kampanj. En särskild sakkunnigstuderar vissa frägor rörande bilförarutbildning-en. 1 den sakkunniges arbeteingår bl.a. all studera omerfarenheler frän den norska försöksverksamheien kring förarulbildningen, sombl.a. innebär atl ulbildningen bedrivs i två faser, kan överföras lill svenska förhållanden. Förulsältningarna för etlmer effektivt irafiksäkerhetsarbele har förbättrats sedantrafiksäkerhelsverket har fåll ansvar för all samordna arbelet. Till sin hjälphar trafiksäkerhelsverket etl räd för samordning och planering, i vilkelrepresenlanler för berörda myndigheler och organisationer ingär. Inom ramen för det trafikpolitiskautvecklingsarbetet kommer sambanden mellan hastighet-miljö, trafiksäkerhet ochenergiförbrukning alt studeras. Den toiala banlängd, som trafikeras med tåg, ärca 11 lOOkm. av banlängden är dubbelspårig och fjärrblockering finns påca av linjerna. Automalisk täghastighetskontroll har införts på slörredelen av affärsbanenälel och fortsatt utbyggnad sker nu inom det övrigariksnätet. Från och med den 1 juli1984 tillåter SJ pä prov på vissa linjer 22.5 lons axellasl för godstrafik iUkhet med vad som gäller på de kontinentala järnvägarna. Den ökade axellaslenger möjlighel till bäitre utnyttjandeav vagnarnas lastkapacitet. Sedan är 1985 har försök inletts på en provsträckamed höjning av den tillåtna hastigheten lill160km/h för konventionella lokdragna låg för atl utröna hur spårslilage m.m.påverkas. Provet har hitlills utfallitsä väl att den högre hastigheten numera har inplanerals i tidtabellerna. I del järnvägspolitiskabeslulel framhölls behovel av en fortsall hög invesleringsnivå i jämvägssystemet. Det krävs belydande satsningar för såväl upprusining av infrastrukturen som modernisering av den rul lande materielen. Regeringen fullföljer denna inriktning. Förslag lämnas om en krafiig ökning av SJ:s invesleringsnivå. SJ:s investeringar i fasla anläggningar och rullande materiel föreslås öka med sammanlagi drygl 11 eller jämfört med nuvarandeinvesteringsnivå.