prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Molbakgrund av hur kapitaltäckningsbesiämmelsen i 2 kap. 9 och 10 86 bankrörelselagen är uppbyggd, torde såalltid vara fallet när övertagandetsker inom samma centrala föreningsbanks område. Är det däremot fråga omövertagande över gränsen mellan två cenirala föreningsbankersverksamhetsområden, kan det finnas behov av nedsättning av den överlåtandeföreningsbankens reservfond. I bestämmelsen anges att nedsättning får ske med skäligt belopp. Enligl nu gätianderegler måste sådan nedsättninggodkännas av SFF och bankinspektionen eller i visst fall endast av SFF. Iförslagel uppställs som villkor för atl nedsättning skall få ske att bankinspektionen lämnat silt medgivande. Somutgångspunkt för bedömningen av vad som kan anses vara skäligt belopp, börkapitalkravet enligt 2 kap. 10 6bankrörelselagen för de placeringar som i samband med övertagandetövergår till den andra användas. Fusion mellan föreningsbank och ett helägtdotteraktiebolag 9 8 Om en föreningsbank äger samtliga aktier i elldotterbolag, kan och bolagets styrelser träffa ett fusionsavtalsom innebär att dotterbolaget skall gå upp i . Styrelserna skallanmäla avtaletför registrering hos bankinspektionen. Därvid gäller 5-7 88 i flll-lämpliga delar. Dotterbolaget ärupplöst när regeringens eller bankinspektionens beslut om flllstånd enligt 5 6har registrerats. Är dotterbolaget inte ett bankaktiebolag, skallbankinspeklionen lämna uppgifler om fusionen till patent- och registreringsverket,som skall registrera flllståndet enligt 5 6. Fusion enligtförsta stycket får ske utan hinder av att det i dotterbolaget finns egendom somföreningsbanken inte får förvärva enligt av bestämmelserna i 2 kap. 1-486 bankrörelselagen (1986:000). Sådan egendom måste avyltras senast frånregistreringen. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspektionen föriänga denna frist. Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande lag,motsvarar 12 kap. 8 8 NFL. Paragrafen innehåller regler om fusion mellanföreningsbank och helägt dotteraktiebolag. Till skillnad från fusion enligt I och 2 88,kan en föreningsbank enligt denna paragraf fusionera med ett bankaktiebolageller ettaktiebolag. Förutsättningen är att det bolag som skall fusionera med är helägt (11 kap. 9 8BAL). Som framgått avinledningen till detla kapilel torde någon fusion enligt dennaparagraf inte bli aktuell så länge som föreningsbanksrörelsen bibe håller sin nuvarande organisationsform. I syfle att underlätta för förenings banksrörelsenatt anta den organisationsform som av rörelsen anses vara denmest ändamålsenliga, föreslås ändå att regler om denna fusionsform införs i föreningsbankslagen. Bestämmelserna i denna paragraf gäller såväl centralsom lokal föreningsbank. Med hänsyn till bestämmelserna i 2 kap. 4 8bankrörelselagen lorde det endast kunna bli aktuellt att tillämpa para grafen på en lokal föreningsbank i de fall det är fräga om sådant fastighets bolag som avses i nämnda lagmm punkt 2. Fusionsavtalträffas enligl/öwfa stycket mellan slyrelserna i de berörda Prop. 1986/87:12 företagen. Eftersom dotterbolaget ärhelägt krävs inte att bolagsstämman i detta bolag godkänner slyrelsebeslulel.En sådan stämma skulle bli en tom formalitet och i verkligheten endasl enprolokollering av beslul som slyrelsen fattat efter föreningsbankensdirektiv. Båda styrelsernaskall anmäla fusionsavlalel för registrering. Någon tid för anmälningen är inteutsatt. Det är nämligen inte meningsfulll att fixera , varsöverskridande skall medföra att fusionsfrågan förfaller, eftersomföreningsbankens och dotterbolagets styrelser i vilket ögonblick som helst kan förnyafusionsavtalet. Den gemensamma registreringsanmälan kan dessutom anses likvärdig medelt bekräftande eller förnyande av fusionsavtalet. Beiräffande tillstånd till fusionen ochregistreringen av detta beslut, gäller 5-7 66 i tillämpliga delar. Nägot skifte av dethelägda dotterbolagetslillgångar blir del inte fråga om. En föreningsbanksdollerbolag torde som regel utgöras av aktiebolag. Ett undantag fråndetta är dock Föreningsbankernas bank. I 14 kap. 8 6 aktiebolagslagen gesregler om fusion mellan moderbolag och helägt dotterbolag, vilkabåda är akflebolag. Som tidigare konstaterats vad gäller absorption (1 8)och kombination (2 8) skiljer sig aktiebolagslagens och FL; s regler påflera punkter från de som las upp i föreningsbankslagen. Enligtaktiebolagslagen skall bl. a rälien ge tillstånd till fusioner. Kallelseförfarandet är eltannat. har hand om registreringen. Jaghar inte funnit några hinder mot att de i föreningsbankslagen föreslagnafusionsreglerna får gälla vid fusion mellan en föreningsbank och ett helägtaktiebolag. Dotterbolagets verksamhet kommer genom fusionen att förasin i den "egenlliga" bankverksamheten och lyda under föreningsbankslagensbestämmelser. För atl pröva om detta är lämpligt eller om särskilda begränsningar krävsmed anledning av bestämmelserna i paragrafens andra stycke, torde del snarare varanödvändigt att den särskilda prövning som regeringen eller bankinspektionenskall göra enligt 5 8 också skall göras vid fusion enligl denna paragraf. Somtidigare nämnls torde bestämmelserna i denna paragraf bli lilllämpliga på lokalföreningsbank endast vid fusionering med ett helägt fastighetsbolag somföreningsbanken förvärvat med stöd av 2 kap. 4 8 första slycket 2bankrörelselagen. En sådan fusionering kan inte anses vara av den beskaffenheten atl regeringens tillståndskall krävas. Av bestämmelserna 15 8. som skall lillämpas vid fusion enligtdenna paragraf följer också att bankinspektionen kan meddela tillståndtill en fusion, vari en lokal föreningsbank är överlagande föreningsbank.Däremot måste regeringens tillstånd alltid inhämtas vid en fusion enligt dennaparagraf, vari en central föreningsbank år överlagande föreningsbank. Dotterbolaget ärupplöst när regeringens eller bankinspektionens lillstånd enligt 5 8 harregistrerats. Är dotterbolaget ett aktiebolag skall fusionen registreras intebara hos bankinspektionen utan också hos patent-och registreringsverket.Bankinspektionen skall bevaka alt en sådan registrering görs hos patent-och registreringsverkel, som också av inspektionen fortlöpande skall hållas underrättad omfusionen. I2 kap. bankrörelselagen ges bestämmelser om den egendom som en 129 föreningsbank fär förvärva och driva handel medför egen räkning. 1986/87: 12 dessa bestämmelser får en föreningsbankenligt andra siyckei genom fusionen förvärva all den egendom som dotterbolagetöverför till . Om egendomen utgörs av sådan s.k. förbjuden egendom som föreningsbankeninle får behålla enligt 2 kap. 1-4 66 bankrörelselagen, måste emellertidföreningsbanken avyttra egendomen. Detta skall ske senast frånregistreringen av fusionen. I vissa fall kan en vidareförsäljning inom dennafrist te sig synnerligen oförmånlig för . I sådana fall kanbankinspektionen förlänga den frist inom vilken försäljning skall ske. Dennafråga berörs närmare i specialmotiveringen till 11 kap. 9 8bankaktiebolagslagen (avsnitt 4.2) Inlösen av aktier i ett dotteraktiebolag Paragraferna 10-14 innehåller bestämmelser ominlösen av minoritetsaktier i dotleraktiebolag. Några motsvarande bestämmelserflnns inte i gällande lag. De överensstämmer däremot med 11 kap. 10-14 66bankaktiebolagstagen och 12 kap. 913 88 NFL. 10 8 Om en föreningsbank själv eller tillsammansmed ett eller flera dotterföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna med merän nio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett dotterbolag, harföreningsbanken rält att av de övriga aktieägarna i bolaget lösa in deåterstående aktierna. Den som har aktier som kan lösas in har också rätt att fådessa inlösta av . En tvist huruvida rätteller skyldighet till inlösenföreligger eller om lösenbeloppet prövas av tre skiQemän. Om inte annal föQerav bestämmelserna i detta kapitel, gäller i fråga om skiljemännen ochförfarandet inför dem i tillämpliga delar vad som är föreskrivet i lagen (1929;145) om skiljemän. Bestämmelserna i 18 8 andra stycket nämnda lag om den tidinom vilken skiljedomen skall meddelas gäller dock inte. Kostnaderna förskiljemannaförfarandel skall bäras av , om inte skiljemännen avsärskUda skäl ålägger en annan aktieägare att hett eller delvis svara för dessakostnader. Part som är missnöjd med skiQedomen har rätl att väcka lalan viddomstol från det att han fick del av skiljedomen ihuvudskrift eller bestyrkt avskrift. Rält domstol är tingsrätten i den ort därbolagets styrelse har sitt säle. Har föreningsbankenförvärvat större delen av sina aktier i bolaget på grund av att en vidare kretsinbjudits att till överlåta sådana aktier mot viss ersäitning,skall lösenbeloppet molsvara ersättningen, om det inte finns särskilda skälför annat. Paragrafen innehåller huvudreglerna om inlösenav minoritets aktier i ett dotleraktiebolag. (11 kap. 10 8 ). 1 första stycket angesförutsättningarna för rätl tillinlösen av minoritetsaktier i dotterbolag. Både ochminoritetsaktieägarna har rätt att påfordra inlösen. Inlösen av aktier kanuigöra etl led i ett fusions-föriopp men så behöver inte vara fallet. För inlösen krävs intebara att innehar mer än nio tiondelar av aktiema i dotterbolaget utan också att dessa aktier represen terar mer än nio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolagel. egel innehav av akiier i dotterbolaget likställsindirekta Prop. 1986/87: 12 innehavgenom annat dotterföretag. Lösningsrätt föreligger alltså när tillräckligt mångaaktier i ett dotterbolag innehas antingen av själv eller avföreningsbank och elt eller flera dotterföretag tillsammans. Atlminoritetsaktieägarna tillerkänns rätt att få sina aktier inlösta sammanhänger med attde inle kan åberopa några särskilda minoritetsrättig-heter gentemoiföreningsbanken eftersom deras innehav är avakliekapitalet. De står uppenbarligen i samma prekära ställning gentemotföreningsbanken också i de fall dä tillsammans med annalkoncernbolag äger mer än 9/10 av aktierna i dotterbolaget. Den angivnastorleken på aktieinnehavet måste föreligga, när ellerminorilelsaktieägare framställer krav på inlösen. Med hänsyn till attföreningsbanken fått inlösningsrätt i syfte att ge möjlighelatt fusionera med ett helägt dotterbolag får inlösningsrältantas bortfalla, om innehav av aktier underinlösningsförfarandel går ner under det föreskrivna genom att dessa avyttras. Däremotbör inte kunna stoppa minoriletsaktieägarnas inlösningsaktiongenom att under förfarandet avhända sig aktier i dotterbolaget. lorde slå klart utan någon särskildbestämmelse. I andra stycketföreskrivs att tvist huruvida inlösen skall ske eller om lösenbeloppelsslorlek skall avgöras av tre skiQemän. Till skitjemännen kan således hänskjulas inte bara fråga omlösenbeloppets slorlek ulan också fråga omgrund för lösningsanspråket föreligger. Aktieägarna kan bestrida attföreningsbanken äger så mänga aktier i dotterbolaget som fordras för lösningsrätt, t.ex. därför att äganderätten till vissa akiier äromtvistad. En sådan fråga skall prövas i samma process som frågan om lösenbeloppetsslorlek. Erfarenheten harvisat att det är mycket svårt att slutföra skiljemanna-förfaranden inom de i 188 andra stycket lagen om skiQemän föreskrivna sex månaderna. Denna särskildabestämmelse har därför inte gjorts tillämplig på skiljeförfaranden enligtdenna paragraf. Tillräckliga garantier för alt ett förfarande av detta slag inte drar ut påtiden bör finnas i bl. a 13 och 14 88 lagen om skiljemän. Där sägs alt skiQemänalltid skall handlägga sakenskyndsami och all tvisten kan avgöras utan atl part som förhalar målet harslutfört sin talan. Part som är missnöjd med skiQedomen harrätl all väcka lalan vid domstol inom sextiodagar från del han fick del av skiQedomen i huvudskrift eller bestyrktavskrift. Denna bestämmelse innebär att en part har rätl att överklaga en skiQedom tUt domstol inte bara på den grunden alt något formellt fel har förekommit utan även påmateriella grunder. Kosinaderna förskiQemannaförfarandet skall bäras av , om inte skiQemännen avsärskilda skäl ålägger någon annan aktieägare att helt eller delvis svara för dessakosinader. Tredje stycketinnehåller vissa regler om bestämmande av lösenbeloppet i enspeciell siluaiion. Siluationen är den att en föreningsbank offentlig gjortett erbjudande atl köpa aktier i ett annat bolag för ett visst pris och att dettaerbjudande har accepterats av så många aktieägare att föreningsban- '31 ken i fråga fältmer än av aktierna i det av erbjudandet Prop. 1986/87: 12 berörda bolaget.Det kan då te sig egendomligt att de aktieägare som inte accepterat erbjudandel skatl ha möjlighet att i ett inlösningsförfarandefå ut ett högre pris för sina aktier. För denna speciella situation bördärför gälla att del avövriga aktieägare godtagna priset skall anses utgöra aktiens värde, om intesärskilda skäl föranleder något annat. gälla bara i defall då erbjudandet om köp av akiier riktats till en vidare krets.Erbjudandet måste alltså beröra ett större antal personer bland allmänheten.Vidare bör fordras att större delen av aktieinnehavförvärvats på grund av erbjudandet. Elt särskilt skäl att frångådetta pris kan vara atl förflutit från akfleförvärv på grund av erbjudandet till dess inlösenförfarandelinleddes. Ett annat skäl kan vara alt informalionsunderlaget varitofullständigt eller att nya viktiga omständigheter tillkommit. Frågan tillvilken tidpunkt värderingen skall hänföras är inle angiven i förslaget. Också ibankaktiebolagslagen och aktiebolagslagen saknas regler om detta. Det synesprincipielll mest riktigt att löseskillingen fastställs med hänsyn till aktiens värde vid tiden för begäran om tvistens prövning av skiljemän. inträffadeomständigheter som inverkar på aktiernas värde skulle då inte beaktas.Det är dock möjhgt att aktiernas värde vidden lid då lösningsanspråket framställdes måste bedömas i Qusel avsenare framkomna omständigheter. Den tvistefråga somhänskjuts lill skiQemän gäller i regel lösenbeloppels storlek.Principerna för bestämmandet av lösenbeloppets storiek bör lämpligen överlämnas tillrättstillämpningen. Det bör dock framhållas att aktiernas värdering skall ske utan hänsyn till derasegenskap av minoritetsaklier (se NJA 1957 s. 1). 11 6 Vill en föreningsbank lösa in akiier i eltdollerbolag enligl 10 § men kan en överenskommelse om delta inte träffas, skallföreningsbanken hos bolagets styrelse skriftligen begära alt tvistenhänskjuts till skiQemän. Föreningsbankenskall uppge sin skiQemän. Om en begäran görsenligt första slycket, skall bolagets styrelse genasl genom kungörelse i och den eller de ortstidningar som styrelsen besiämmer anmodade akfleägare, mol vilka lösningsanspråket riktas, att skriftligen uppge sin skiQemän tiUbolagel senast från kungörelsen. Anmodan skall även genom brevsändas till varje sådanaktieägare, om hans posiadress är känd för bolaget. Om inte samfligaaktieägare, vilkas namn är införda i aktieboken och mol vilkalösningsanspråkel riktas, inom den föreskrivna tiden har uppgetl en gemensamskiQemän, skall bolagets styrelse begära hos rätten i den ort där styrelsen harsitt säte atl god man förordnas. Denne skall hos samma rält ansöka omförordnande av en sådan skiQemän och i tvisten bevaka de frånvarande aktieägarnas rält. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur skiQemän skallutses. Den överensstämmer med 12 kap. 10 6 NFL (11 kap. 11 8 ). Det är intetillfredsställande att ett inlösningsförfarande tar i anspråk. För betyderdet att en önskvärd rationalisering av koncernen, som vanligen är ändamålet med inlösningen, fördröjs av 132 hänsyn till de befintliga minoritetsintressena i dotterbolaget.Öm minori- Prop, 1986/87: 12 tetsaktieägare vill utnylQa möjligheterna attdriva obslruktionspolitik mot ,t, ex, genom atl klandra bolagsstämmobeslutel, kan dotterbolagets skötsel under samma lid försväras.Minoritetens legala intressen kan iallmänhet knappast heller befrämjas genom en utdragen process mellanföreningsbanken som dominerande aktieägare i dotterbolaget och minoriteten. 1 aktiebolagslag harproceduren förkortats och förenklatsså mycket som det ansetts möjligt, utan atl rättssäkerheten äventyrasför parterna och i synnerhet för dem vilkas aktier skaU inlösas. Vill föreningsbankgöra gällande sin lösningsrätt enligt 10 8 bör i första hand en frivilliguppgörelse träffas. Kommer parterna däremot inte överens skall föreningsbankenhos dotterbolagets styrelse skriftligen begära att tvisten prövas av treskiQemän enligl skiljemannalagen och uppge sin skiQemän. får denna begäran skall den underrätta alla kända aktieägare ochanmoda dessa att uppge sin skiQemän från det anmodan kungjortsi Posl- och och i den eller de ortstidningar som styrelsen bestämmer.Att kungörelse alltid måste ske synes ofrånkomligt av rättssäkerhetsskäl. Förvinnande av tid kan slyrelsen, sä snart kungörelsen utfärdats, hos rättenbegära förordnande av god man för aktieägare som inte hör av sig med anledning av kallelsen. En sådanbegäran skall annars göras, om samfliga anmodade aktieägare icke inom föreskriven tid uppgivit en fördem gemensam skiQemän, mannen skall hos tingsrätten ansöka omförordnande av sådan skiQemän för aktieägare och även i övrigt i tvistenbevaka aktieägarnas rätt,såvida inle samtliga aktieägare kommer överens om något annat. Bestämmelser om detnu beskrivna förfarandel har lagits upp i denna paragraf. Som framgår avföQande paragrafer kan förvärv av äganderätt tillaktierna ske redan innan skiQedom om lösenbeloppets storlek föreligger. 12§ Aktieägarna är skyldiga att till överlämna sina aktiebrev med påskrifter om överlåtelse, om entvist om inlösen enligt 10 6 prövasav skiQemän eller domstol och det är oslridigi mellan parterna att detföreligger lösningsrätt eller om det i en dom som har vunnit laga kraft harförklarals att sådan rätt föreligger utan atl lösenbeloppet har fastställts. Skyldighet att överlämna aktiebrevenföreligger dock endast om föreningsbankensläller sådan säkerhel för kommande lösenbelopp jämte ränta som godkänns av skiQemännen eller, omtvisten är anhängig vid domslol, av domstolen. Aktieägarna har rätttill skälig ränta på lösenbeloppet för tiden från det alt säkerhet har ställts flll dess attlösenbeloppet föifaller tiU belalning. Paragrafenöverensslämmer med 12 kap. 11 8 NFL. I 12-14 68 upptasbestämmelser som bl. a. innebär att kan förvärva äganderättenlill aktierna redan innan skiQedom rörande lösenbeloppets storlek givits. (11 kap. 12-14 88 ). Den förstafömtsättningen för att minoritetsaklieägare skaU vara skyl diga att överlämna sinaaktiebrev är enligt första stycket att det inle ,,, föreligger tvist huruvida över huvudlaget har rätt att lösa Prop. 1986/87: 12 aktierna.Denna förutsättning finns, om aktieägare inte bestrider lösningsrätt. Etleventuellt bestridande kan grundas att inte äger tillräckligtmånga aktier för lösningsrätt, t. ex. därför att det råder tvist om äganderättentill vissa aktier. Situationen kan också vara den att bestridandel framställts men ogillats genom mellandom somvunnit laga krafl. Sådan mellandomkan skiQemännen alltid meddela, om parterna samtyckt. Däremot kanskiljemän inte ge mellandom utan båda parternas samtycke (jfr 19 8skiQemannalagen). Det är självfallettänkbart att aktieägare, genom alt framställa helt obefogade invändningar mot föreningsbankensrätt att lösa aktierna, kan avsevärt fördröja förvärv avdessa aktier. En viss återhållande faktorligger dock däri att en aktieägare som framställer en obefogad invändningenligt 10 8 sista stycket kan åläggas att svara för uppkommanderättegångskostnader. En annan förutsättning för attföreningsbanken skall bli ägare till aktierna är all slällersådan säkerhet för kommande lösenbelopp jämte ränta som skiQemännen godkänt. Enligt andrastycket har aktieägare rätt att få skälig ränta på lösenbeloppel för liden från det säkerhel ställtsför kommande lösenbelopp enligt försiastycket till dess lösenbeloppetförfaller till betalning enligt skiQedomen. Räntans storlek bestäms avskiQemännen. 13 8Om ett fastställt lösenbelopp har erbjudits en aktieägare ulan att denne har överlämnat sina aktiebrev, skallföreningsbanken utan dröjsmål sätta ned lösenbeloppet enligt lagen (1927: 56) om nedsältning av pengar hos myndighet. får inte göra förbehåll om rätt attåterta det nedsatta beloppet. Paragrafen överensstämmer med 12 kap. 12 8 NFL (11 kap.13 8 ) och innehåller beslämmelser om hur skall förfara när enaktieägareinle överlämnar sina aktiebrev trots att det fastställda lösenbeloppel erbjudils honom. får dåinte hålla inne lösenbeloppet själv utanskall sätta ner beloppet i allmänt förvar. Bestämmelser om de åtgärder som står till buds för attkomma i besittning av aktierna finns i 14 8. 14 6Föreningsbanken är ägare till akflerna, om säkerhet har ställts enligl 12 8 eller om nedsällning har skelt enligt13 8. Innan aktiebreven har överiämnats till medför breven i sådana fall endast rält för innehavaren alt mot överlämnande avbreven lUl eller få ut lösenbeloppel med ränta. Om ett akflebrevinte har överlämnats inom en månad från det att blev ägare till aktien, får det utfärdas eltnytt aktiebrev som är ställt till . Det nya akflebrevet skallinnehålla uppgift om att del ersätter det äldre brevet. Om det äldre brevetdärefter överlämnas till , skall det i sin tur lämnas vidareflll bolaget för att makuleras. Paragrafenöverensstämmer med 12 kap. 13 8 NFL och anger när över- Prop. 1986/87: 12gången av äganderätten tUl aktierna sker. Har säkerhel förkommande lösenbelopp jämte ränta ställts enligt 12 8 eller nedsätlning skettenligt 13 8, är enligt/öwra stycket ägare flllaktierna. Aktieägarnas rätt tillgodoses genom all de så snart skiljedom meddelalskan av de hos nedsatta medlen lyfta det i domen fastställda beloppet. När föreningsbankenblivit ägare av aktierna, har den enligl 12 6 rätt att erhålla aktiebreven ochfå sitt namn infört i aktieboken. När en aklieägare lyfter hoslänsstyrelsen nedsatt belopp, skaU han överlämna aktiebrevet med vederbörligtransport flll eller in . När aktiebrev överlämnats till isamband med lyftande av utdömt belopp, skall överlämna dem lillföreningsbanken, i vars hand de åter fungerar som vanliga akliebrev. Om aktieägare underiåter alt överiämnaaktiebrev, t. ex. därför att det harförkommit, har enligt rättspraxis NJA 1968 s. 123 -inte ansetts behörig atl göra ansökan om dödande av aktiebrevet. I andra stycket har därför tagils in denbestämmelsen, atl om etl aktiebrev inteavlämnats inom efter det att blev ägare av aktien, rytt aktiebrev kan utfärdas i del inleinlämnade brevets ställe. Det nyaaktiebrevel, som givetvis utfärdas av dotterbolagels styrelse, skall innehållauppgift om att det ersätter ett äldre aktiebrev. Denna uppgift hindrar att detnya akflebrevet ger legilimaflon att lyfta lösenbelopp. I samband med att det nya aktiebrevet utfärdas skallföreningsbanken införas i akfleboken såsom ägare av aktien. Skulle därefler detäldre aktiebrevet överlämnas tUl , skall detmakuleras. Denna uppgift ankommer på dotterbolaget, liU vilket föreningsbankenalltså skall överlämna akliebrevel. Om dotterbolaget upplöses genom fusion enligt 9 8 övergårdenna skyldighel lill . SammanstäUning med hänvisningar mellan lagmmmen i lagen (1956:216) Prop. 1986/87: 12 om jordbmkskasserörelsen och proposiflonens förslag liUföreningsbankslag (FBL) ochbankrörelselag (BRL). 1 8 1 st 1 kap. 2 8 1 st 1 kap. 3 8 1 st 1 kap. 2 8 2 st 2 kap. 1 8 1 st 2 kap. 1 8 1 st 5 8 1 st 7 kap. 1 6 1 kap. 2 8 1 st 7 8 1 st 1 2 kap. 1 6 2 st, 2 8 1 st 2 kap. 2 8 3 st Jfr 2 kap. 2, 5 88 1 kap. 3 8 1 st 1 kap. 3 6 2 st 1 kap. 4 0. 3 kap. 1 8 1 kap. 5 8 16 8 1 st 6 kap. 1 6 6 kap. 14 8 3 st 17 8 1 st 1 kap. 2 1 st 2 kap. 1 6 Jfr 2 kap. 20 8 Jfr 1 kap. 6 8 18 8 1 st 1 2 kap. 1 8 2 st, 2 8 1 st 2 kap. 2 6 3 st 2 kap. 2 6 4 st 2 kap. 3 6 2 kap. 5 8 1 kap. 3 8 2 0. 1 kap. 7 8 3 kap. 1 8 26 8 1 st 6 kap. 1 8, 4 8, 10 6 2 st 6 kap. 3 6 3 st 6 kap. 6 8 3 st 6 kap. 14 8 3 st 5 kap. 1 § 8 kap. 6 8 32 6 1-2 st 34 6 1-3, 7 st 34 § 4-6 st 42 8 42 a 8 42b 6 42 c § 44 6 1 st 50 8 1 st 53 6 1 st 54 6 I mom 1 st 55 8 1 mom 58 8 1 st 59 6 1-2 st 7 kap. 7 kap. 9 kap. 2 o. 4 §8 9 kap. 3 8 Jfr 9 kap. 8 6