prop · GA0389 · 1986-12-31 00:00:00 — Har dentilltalade erkänt gärningen och bestäms brottspåföljden till annat än fängelseeller till fängelse , behöver domen inte vara uppdelad iskilda avdelningar. Dom varigenom högre rätt fastställer lägre rätts dom behöverinnehålla domskäl endast om de avviker från domskälen i den överklagade domen. Innandom beslutas, skall överläggning hållas. Ingå nämndemän i rätten, framställeordföranden eller, om målet beretts av annan tag-faren domare, denne saken ochvad lag stadgar därom. Då huvudförhandling ägt rum. skall samma eller sist nästahelgfria dag överläggning hållas och, om det kan ske, dom beslutas och avkunnas.Finnes rådrum för domens beslutande eller avfattande oundgängligenerforderligt, må rällen besluta anstånd därmed: domen skall dock. Innandom beslutas, skall överläggning hållas, om fiera domare deltar i avgörandet. När mål avgörs efter huvudförhandling, skall om möjligtdom genast beslutas och avkunnas. Avkunnandet sker genom att domenshuvudsakliga innehåll återges. Finner rätten på grund av målels beskaffenhetatt det är nödvändigt att uppskjuta domens beslutande eller avfattande, fårdomen avkunnas ' Senastelydelse 1956:587. Senaste lydelse 1981:1093. ' Senaste lydelse 1976:560. möter, skrifthgenavfallas och meddelas, då den tUltalade är häktad, inom och i annatfall efter förhandlingens avslutande. Avkunnas ej domen vidhuvudförhandlingen. skaU den avkunnas vid annat rättens sammanträde eller ockmeddelas genom atl den hålles tillgänglig å rättens kansli; vidhuvudförhandlingen skall underrättelse givas om tiden och sättet för domensmeddelande. senareeller meddelas genom att hållas tillgänglig på rätlens kansli. Om ej synnerligthinder möter, skall domen finnas tillgänglig på rättens kansli senast tvåveckor eller, om den tUltalade är häktad, efter förhandlingens avslutande.Vid förhandlingen skall lämnas upplysning om tiden och sättet för domensmeddelande. Avgöresmål utan huvudförhandling, skall, så snart ske kan. överläggning hållas samtdomen beslutas, skriftligen avfattas och meddelas. Meddelandet skall skegenom att domen hålles tillgänglig d rättens kansli. Underrättelse om tidenför meddelandet skaU senast avsändas tiUparierna. A vkunnande av dom må ske genom återgivande av domslutetoch skälen jämte meddelande av fullföljds-hänvisning. När mäl avgöres på handlingarna, skall dom meddelas genomatt hållas tillgänglig på rättens kansli. Den tilltalade skaU tillställas kopia av domen så snartden finns tillgänglig på rättens kansli. De avdelningar av domen sominnehåller uppgifter enligt 5 § första styckel 4 och 5 behöver dock inte tasmed. Åklagare samt målsägande som fört talan om ansvar skall tillställas kopiaav sådan dom som inte har avkunnats. Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelasparterna och sätt som domen. När mål avgjorts, skall skriftlig underrättelse omutgången i målet givas den tilltalade. Dom skall uppsättas särskilt och underskrivas av delagfarna domare, som deltagit i avgörandet. Rättens domar skola, ordnade i nummerföljd efter tiden förderas meddelande, för varje är sammanföras till en dombok. Dom skallsättas upp särskilt och undertecknas av de lagfarna domare, som deltagit iavgörandet. Piop, 1986,/87:89 Vad i 2och 7 §§ är stadgat om dom äge motsvarande tillämpning i fräga om slutligtbeslut. / den mån ej annat föreskrivits med stöd av 14 §. skola ockbestämmelserna i 5 och 8 §§ tillämpas d sådant beslut, om frågans beskaffenhetfordrar det. Meddelas slutligt beslut i samband med dom, skall det upptagas idomen. Äger part fullfölja talan mot slutligt beslut eller göraansökan om åtempptagande, skall i beslutet givas till känna, vad han därvidhar att iakttaga. Om underrättelse, som tillika skaU meddelas i hovrätts beslut,stadgas i 54 kap. 14 §. Bestämmelsernai 2 och 7 §§ gäller även i fråga om slutligt beslut. Bestämmelserna i 5 och 8 §§. ?a//till-lämpas om frågans beskaffenhet fordrar det. Meddelas slutligt besluti samband med dom, skall det tas upp i domen. Om part har rätt att fullfölja talan mol slutligt besluteller begära återupptagande av målet, skall i beslutet anges vad han därvid haratt iaktta. Om slutligt beslui inte har satts upp särskilt, skallrätten tillställa part underrättelse om innehållet i beslutel i stället förkopia av detta. Om det slutliga beslutet endast innebär atl målel avskrivitsi anledning av återkallelse gäller inte andra stycket. Inte heller behöverden som återkallat ansökan tillställas kopia av eller underrättelse om beslutet. 31 kap. 1 a§ / mål, som endast angår rättens åtgärd beträffande enredan ådömd påföljd för brott, skaU kostnaden för offentlig försvarare och förannan rättshjälp ål den tUltalade stanna på statsverket. Har fråga om ersättning av aUmänna medel uppkommit förstefter det att målet avgjorts, skaU utdömd kostnad stanna på statsverket. Senaste lydelse 1%9:I01. 21 1986/87. Underlåterden som enligt rättens beslut skaU infinna sig vid rätten eller eljest fullgöranågot i rättegången att ställa sig det till efterrättelse och förekommeranledning, att han har laga förfall, skall underlåtenheten icke leda tillpåföljd eller eljest läggas honom till last i rättegången. Om den som underlåtit atl enligt rättens beslut inställasig vid rätten eller förelä åtgärd i rättegängen visar att han har lagaförfall för sin underlåtenhet, skall denna inte leda till påföljd eller påannat sätt läggas honom till last i rättegången. Kan del på grund av särskild omständighet antas att densom gjort sig skyldig ull underlåtenhet enligt första stycket har laga förfall,skall han beredas tillfälle visa sådant förfall. Rätten skall därvid uppskjutafrågan om utdömande av påföljd eller annan åtgärd på grund av underlåtenheten. Är i dennabalk föreskrivet, att den som vill fullfölja talan skall anmälamissnöje eller vad eller inkomma med vade-, besvärs- eller revisionsinlagaeller vidtaga annan åtgärd för talans fullföljande, och visas före utgången avden tiden laga förfall, utsatte den rätt, är åtgärden skall vidtagas, ny tid. Vad nu sagts äge motsvarande till-lämpning i fråga omansökan om dfervinnifig eller återupptagande. Är i denna balk föreskrivet, att den som vill fullföljatalan skall anmäla missnöje eller inkomma med vade-, besvärs-eller revisionsinlaga eller vidtaga annan åtgärd för talans fullföljande, ochvisas före utgången av laga förfall, skaU den rätt, vid vilkenåtgärden skall företas, bestämma ny tid. Vad nu sagts gäller också om laga förfall visas föreutgången av tid för ansökan om återupptagande. Ansökan,anmälan eller annan inlaga / rättegång skall innehålla uppgift ä domstolensamt parternas namn och hemvist. Parts första inlaga i rättegången skaU innehålla uppgift åhans per- Inlagaskall innehålla de uppgifter som behövs för alt identifiera parter ochställföreträdare och för atl underlätta delgivning / målet. Har part vidtalatombud att företräda honom skall uppgift lämnas om denne. Senaste lydelse 1973:240. sonnummer och postadress. Vidare bör angivas partens yrkeoch telefonnummer saml de övriga omsländigheler, som äro av betydelse fördelgivning med honom. Har part vidtalat ombud att företräda honom, skolaombudets namn, postadress och telefonnummer angivas. Stämningsansökan bör tillika innehålla uppgift dsvaranden i de hänseenden som sägs i andra stycket. Sker ändring i förhållande, som part sålunda uppgiva,skall parten utan dröjsmål anmäla det till rätten. vilka uppgifter som skall lämnas meddelas av regeringen. Om uppgifterna i en ansökan är ofullständiga eller oriktigai jråga om svaranden skall denne lämna riktiga uppgifter till rätten. Behövs tolk skall part anmäla det till rätten. Sker ändring i förhållande, som part sålunda uppgett,skall parten anmäla det till rätten. Då frånpart inkommen inlaga eller annan handling skaU delgivas, åligge parten atl vidhandhngen foga styrkt avskrift därav. Skall delgivning ske genom rättensförsorg och erfordras för delgivningen flera avskrifter, vare part skyldig atltillhandahålla dem. Tillhandahåller ej part avskrift, som sagts, ombe-sörjerätten på partens bekostnad handlingens avskrivande. Inlagabör vara underlecknad av parlen eller ombud för honom. Inlaga som inte är underlecknadskall bekräftas av parten eller ombudet genom undertecknad handling, om rättenbegär del. Inlaga eller annan handling skaU åtföljas av kopia förmotpart, om inte rätten bestämmer annat. Inlaga eller annan handling anses ha inkommit till rättenden dag då handlingen eller avi om betald postförsändelse, i vilken handlingenär innesluten, anlänt till rätten eller kommit behörig tjänsteman till hända.Underrättas rätten särskilt om att telegram till rätten anlänt till telegrafanstalt,anses telegrammet ha inkommit redan när underrättelsen nått behörig tjänsteman. Kandet antagas att handlingen eller avi om denna viss dag avlämnats i rättenskansli eller avskilts för rätten pä postanstalt, anses den ha inkommit dendagen, om den kommit behörig tjänsteman till hända närmast följande arbetsdag. I Senastelydelse 1973:240. Telegram eller annal meddelande som ej är undertecknatskall bekräftas av avsändaren genom undertecknad handling, om rätlen begärdet. Tredskodom delges genom rättens försorg endast om den innebär att fordran fastställs att utgå medsärskild förmånsrätt i lös eller fast egendom, om den part som yrkat tredskodomen begär det, eller Förenkladdom delges genom rättens försorg om den innebär att fordran fastställs attutgå med särskild förmånsrätt i lös eller fast egendom eller om part beviljatsallmän rättshjälp. om part beviljats allmän hjälp. Vad i 5, 12 och 15 §§ delgivningslagen (1970:428) ärstadgat gälle ej delgivning av stämning i brottmål. Stämning i tvistemål må ej delgivas enligt 12 §delgivningslagen med mindre anledning förekommer att den sökte avvikit ellereljest håller sig undan. Vad som sägs i 5, 12 och 15 §§ delgivningslagen(1970:428) gäller ej delgivning av stämning i brottmål. Stämning i sådantbrottmål som endast angår förverkande av beslagtagen egendom får dock delgesenligt 15 § delgivningslagen. Stämning i tvistemål/dr t/e/gej enligt 12 §delgivningslagen endast om det kan antas att den sökte avvikit eller på annatsätt häller sig undan. Skallnågon som vistas utom riket delges föreläggande, får rätten underlåta attförelägga vite, om delgivning annars inte kan ske i den främmande staten.Föreläggandet skall vid den fortsatta handläggningen av målet anses jämställtmed vitesföreläggande. ' Senastelydelse 1981:828. 2 Senaste lydelse 1970:429. Förutvarande 10 § upphävd genom1970:429. Prop, 1986/87:89 Frägaom hinder för målets upplagande skall av rätten företagas, så snarl anledningförekommer därtiU. Rättegångshinder skaU av rätten självmant beaktas, om ej annalär stadgat. Rätlen skall självmant beakta rättegångshinder om ejannat sägs. Fråga om rällegångshinder skall las upp så snart det finnsanledning till det. Rätten får dock underiåla att la upp sådan fråga tillprövning om prövningen skulle förorsaka kostnader eller olägenheter som intestår i rimligt förhållande tdl frågans betydelse. Finner rät len att det föreligger rällegångshinder skalltalan avvisas. Villpart göra invändning därom, att rätten icke år behörig att upplaga mälet,skall han framställa invändningen då han första gängen skall vid rätten föratalan i målet. Var han av laga förfall hindrad att då göra invändningen, skallhan framställa den, så snart ske kan, sedan förfallet upphörde. Underlåterpart att inom tid, som sagts, framställa invändningen, vare hans rättdärtill förfallen. Villpart göra invändning om att rätten inte år behörig att ta upp målet, skall hanframställa invändningen när han första gången skall föra talan i målet. /tvistemål vid tingsrätt behöver dock invändningen inte framställas förrän parlenförsta gången skall föra talan vid förberedelse enligt 43 kap. ellerdessförinnan begär att målet återupptas. Hade parten laga förfall för att ej göra invändningen inomrätt tid, skall han framställa den så snart det kan ske efter det att förfalletupphörde. Underlåter part att inom tid, som sagts, framställainvändningen, har han förlorat rätlen atl få en sådan invändning prövad. Bevisskall, då huvudförhandling hålles, upptagas vid denna, om ej. enligt vad däromär stadgat, bevis må upptagas utom huvudförhandlingen. Bevisskall, då huvudförhandling hålls, upptas vid denna, om inte beviset enligt särskUdabestämmelserfår upptas utom huvudförhandlingen. Bevis som inte upptas vid Prop,1986/87:89 ling ellerskall bevis eljest upptagas utom huvudförhandling, må beviset upptagas vidsamma rätt eller vid annan domstol. huvudförhandlingskall upptas på lämpligaste säll vid den domstol där målet är anhängigt ellervid annan domstol. Bevis, som upptagits ulom huvudförhandlingen, skallupplagas även vid denna, om sådant upplagande finnes vara av belydelse i mäletoch hinder därför ej längre föreligger. Har i mål, som fullföljts lill högre rätt, vid lägre rältvittne eller sakkunnig eller part under sanningsförsäkran hörts eller syn dstället hållits, erfordras ej. aff beviset upptages ånyo, med mindre högre rältfinner det vara av betydelse för utredningen eller ock part yrkar det ochupptagandet ej finnes sakna belydelse. 1 högsta domstolen må dock sådant bevisupptagas ånyo, allenast om synnerliga skäl äro därtiU. Då bevis ej ånyo upptages, skall beviset förebringas genomprotokoll och andra handlingar rörande bevisupptagningen. Hålls huvudförhandling, skall bevis, som upptagitstidigare, las upp på nytt, om detta är av belydelse i målet och det inteföreligger hinder mot att ta upp beviset. Har i mål, som fullföljts till hovrätt, i tingsräu hörtsvittne, sakkunnig eller part eller hållits syn på stället, behöver beviset lasupp på nytt endast om det är av betydelse för utredningen eller om part yrkardet och upptagandet inle saknar betydelse. I högsta domstolen skall bevis somtagils upp av lägre rätt las upp på nytt endast om synnerliga skäl föranlederdet. Då bevis inte tas upp på nytt, skall beviset förebringasgenom protokoll eller på annal lämpligt sätt. Ej måberättelse, som nägon skriftligen avgivif i anledning av redan inledd ellerförestående rättegäng, eller uppteckning av utsaga, som i anledning av sådanrättegäng avgivits inför åklagare eller polismyndighet eller eljest utomrätta, åberopas som bevis, med mindre det är särskilt medgivet eller rätten pågrund av särskilda omständigheter finner, att det må tillåtas. Berättelse,som nägon skriftligen lämnat i anledning av rättegång, eller uppteckning avberättelse, som i anledning av rättegång lämnats inför åklagare eller polismyndigheteller eljest utom rätta, får åberopas som bevis i rättegången endast 1. om det ärsärskilt medgivet, 2. om densom lämnat berättelsen inte kan förhöras vid eller utom huvudförhandling eller 3. om rätten, med hänsyn lill de kostnader ellerolägenheter som ett förhör vid eller utom huvudförhandling kan antas medföra,vad som kan antas stå att vinna med ett sådant förhör, berättelsens betydelseoch övriga omständigheter, finner att det 6ör tillåtas. ,som icke år part i målet, må höras som vittne; / brottmål må dock målsägandenicke vittna, även om han ej för lalan. Var ochen, som m/e är part i målet, /dr höras som vittne. / brottmål får dock vittnesförhör inte äga rum med någonsom åtalats för den gärning förhöret gäller eller för försök, förberedelse, stämpling,anstiftan eller medhjälp tiU denna eller för annan gärning, som har omedelbartsamband med gärning som sagts. Detsamma gäller annan som är skäligen misstänktför sådan gärning och som enligt 23 kap. 18 § underrättats därom. Vad som sägs i andra stycket om den som ålalats skallockså gälla den som fått ett strafföreläggande, ett föreläggande av ordningsboteller åtalsunderiåtelse enligt 20 kap. 7 § eller enligt 1 eller 6 § lagen(1964:167) om behandhng av unga lagöverträdare. 1 fråga om förhör med någon som sägs i andra eller tredjestycket gäller 3 7 kap. Ifråga om rätt tiU ersättning för inställelse vidhuvudförhandling gäller dock 36 kap. 24 §. Vid kallelse tiU huvudförhandlingoch utevaro från sådan förhandling gäller bestämmelserna om tilltalad i 46 kap.i tillämpliga delar. Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100) eller bestämmelse, till vilken hänvisas i något avdessa lagrum, ej äger lämna uppgift må ej höras som vittne därom utan tillståndfrän den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Ej heder må advokat, läkare, tandläkare, barnmorska,sjuksköterska, kurator vid familjerådgivningsbyrå, som drives av kommun,landstingskommun, församling eller kyrklig samfällighel, eller deras biträdenhöras angående något, som pä grund av denna deras ställning förtrolls demeller de i samband därmed erfarit, med mindre det är i lag medgivet eller den,till vilkens förmån tystnadsplikten gäller, samtycker därtill. Rättegångsombud, biträde eller försvarare må ej höras somvittne om vaäför u/7roge/.s fullgörande förtrolls honom, med mindre parlenmedgiver, att del må yppas. Utan hinder av vad i andra eller tredje stycket sägs vareannan än försvarare skyldig att avgiva utsaga i mål angående brott, för vilketicke är stadgat lindrigare straffan fängelse . Om tystnadsplikt för präst inom är särskiltstadgat. inom annat trossamfund än eller den som i sådantsamfund intager motsvarande ställning må icke höras som vitt- Den som lill följd av 2 kap. I eller 2 § eller 3 kap. I §sekretesslagen (1980:100) eller bestämmelse, till vilken hänvisas i nägot avdessa lagrum, inte har rätt att lämna uppgift får inte höras som vittne däromutan tillstånd frän den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Advokat, läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska,kurator vid familjerådgivningsbyrä, som drivs av kommun, landstingskommun,församling eller kyrklig samfällighel, eller deras biträden /dr m/e höras somvittnen angående något som de blivit anförtrodda eller på annat sätt fåttkännedom om i sin verksamhet Vad nu sagts gäller dock inte om uppgift får lämnasenligt lag eller om den, till vilkens förmån tystnadsplikten gäller, medger attuppgiften lämnas. Rättegångsombud, biträde, försvarare eller sådan medlare,som förordnats enligt 43 kap. 21 §. får /n/e höras som vittne om någol som enpart har anförtrott honom för fullgörande av uppdraget, om inte parten medgeratt uppgiften lämnas. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycketär annan än försvarare skyldig att lämna uppgifter i mål om brott, för vilket inleär stadgat lindrigare straff än fängelse . I fråga om tystnadsplikt för präst inom /nn55äri/7-da bestämmelser. inom annat trossamfund än ellerden som i sådant samfund intar motsvarande ställning/dr inte hö- ne om något som han vid enskilt skriftermål eller undersjälavårdande samtal i övrigt har erfarit. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap 3 §tryckfrihetsförordningen, 9§ radioansvarighetslagen (1966: 756), I § lagen(1978:480) om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio eller 11 § lagen(1981:509) om ansvarighet för ra-diotaltidningar må höras som vittne omförhållande som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämndaparagrafer. ras som vittne om något som han fått kännedom om videnskilt skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigt. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 §tryckfrihetsförordningen, 9§ radioansvarighetslagen (1966: 756), 1 § lagen(1978:480) om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio eller 11 § lagen(1981:509) om ansvarighet för ra-diotaltidningar/dr höras som vittne omförhällande som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämndaparagrafer. År densom skall höras som vittne tillstädes vid rätten, vare han skyldig all genasiavlägga vittnesmål. I annal fall skall vittne skriftligen kallas. I vittneskallelse skall intagas uppgift om parterna ochmålet samt tid och ställe för inställelsen ävensom i korthet angivas, vadvittnesförhöret gäller. Tillika skall erinras om innehållet i 20. 23 och 25 §§. Viitneskall vid vile föreläggas att infinna sig lill sammanträde vid rätten. Om detkan antas att vittnet inte följer etl sådant föreläggande, får rätten i ställetförordna att han skall hämtas lill sammanträdet. 1 kallelse till v///ne skall lämnas behövliga uppgifterom målet och i korthet anges vad förhöret gäller. Ed må ejavläggas av Ed får ejavläggas av I. den som ärunder ; 1. den som är eller eller 2. densom på grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning avsjälsverksamheten finnes sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed. Ej heller må i brottmål ed avläggas av någon dentilltalade närstående, som avses i 3 §. I Senaste lydelse 1975:1288. 2. densom pä gmnd av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning avsjälsverksamheten inte förstår edens betydelse. 1 brottmål får ed inte heller avläggas av målsägande, somskaU höras enligl detta kapitel, eller av den som är närstående till dentilltalade på det sätl som avses i 3 §, Vittne höres av rätten. Med rättens tillstånd må dockvittne höras av parierna; härvid höres vittnet först av den part, som åberopatvittnet, och därefter av motparten. Vittnet bör uppmanas att / ett sammanhang avgiva sinberättelse. 5e-dan denna avgivits, må rätten och parterna ställa frågor //// vutnet.Vittnet bör. om del ej framgår av vittnets berättelse, tillfrågas, huru vittneterhållit kännedom om det. varom vittnet yttrat sig. Frågor, vdka genom sitt innehåll, sin form eller sättetför deras framställande inbjuda tiU visst svar, må ej ställas, med mindresärskilda skål föranleda därtiU. Rätten skall avvisa frågor, som uppenbart ejhöra till saken eller som äro förvirrande eller eljest otillbörliga. Förhörmed vittne leds av parierna. om ej särskilda skäl föranleder annat. Förhöret inledsav den part som har begärt förhöret. Har båda parter begärt förhöret, bestämmerrätten vid behov vilken av dem som skall inleda förhöret. Vid förhöret skall först tillfälle beredas vittnet att påegen hand eller, om det behövs, med slöd av frågor ge sin berättelse i ettsammanhang. Därefter får ytterhgare frågor ställas. Ledande frågor får ej ställas, om inte särskilda skältalar för det. Rätten skall avvisa frågor, som uppenbart inte hör till sakeneller som är förvirrande eller på annat sätt otillbörliga. Förekommeranledning, att vittne / parts närvaro av rädsla eller annan orsak e/fritt u/5ägersanningen,eller hindrar part vittne i hans berättelse genom att falla vittnet i taleteller annorledes, äge rätten förordna, att parten ej må vara tillslädes underförhöret. Sedan parten åter förekallats. skaU vittnets berättelseuppläsas; parten äge därefter ställa frågor till vittnet. Om det kanantas att vittne av rädsla eller annan orsak inte fritt berättar sanningen pågrund av parts eller åhörares närvaro, får rätten förordna att parten elleråhöraren inte får vara närvarande vid förhöret. Vittnesberättelse, som lämnats efter förordnande enligtförsta stycket, skall återges i behövlig omfattning när parten eller åhörarenåter är närvarande. Part skall beredas tillfälle ställa frågor till vittnet. Ärvittne av sjukdom, vistelse å avlägsen ort eller annan orsak ur stånd attinfinna sig vid huvudför- Förhörmed vittne får äga rum utom huvudförhandling handlingen eller finnes vittnes inställelse medföraoskälig kostnad eller synnerlig olägenhet, må förhör med vittnet enligträttens beslut äga rum utom huvudförhandlingen. Kan viitne på grund av sjukdomej infinna sig. skaU vittnet höras där vittnet vistas. 1. omvittnet inte kan infinna sig vid sådan förhandhng. 2. om eninställelse vid sådan förhandling medför kostnader eller olägenheter som inlestår i rimligt förhållande till förhörets betydelse eller 3. om det. på grund av att beslut i viss fråga skaU fattasunder förberedelsen eller eljest med hänsyn till omständigheterna, är avsynnerlig vikt all vutnesförhöret las upp före huvudförhandlingen. Vid avgörande av fråga om vutnes-förhör utomhuvudförhandling skall ränen beakta möjligheterna att förhöra vittnet pertelefon enligt 44 kap. II § eller 46 kap. II §. Om det är av synnerlig vikt för utredningen, får ävenannan handläggning äga rum i anslutning tiU förhör enhgt första stycket.