prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Investeringar i utländska bolag i procent av totala invesleringar 39.0 42,0 43,6 50,3 43,1 41.4 39.6 40,2 Invesleringar i produk tionsföretag i procent av toiala investeringar 32.0 35.8 33,9 34,5 24,3 30.1 29.6 30,8 Investeringar i produk tionsföretag utomlands -i procent av 17-gruppens skattade totala investe ringar i produktionsverk samhet (grov uppskattning) 41,2 45.1 44,5 48,1 36,3 40,6 39,5 40,7 Källa: SCBoch vissa bearbetningar av SCB:s material (industridepartementet). Anm.:Uppgifterna rörande investeringarna i byggnader och maskiner har hämtats frånårsredovisningen för koncernen och en enkät för de utländska bolagen. Först harinvesteringarna i de utländska bolagen beräknats. Därefter har investeringarnai residualberäknats (uppgifter för koncernen minus investeringarna i deutländska bolagen). Förvärv avser restvärde på tillgångar som erhållits vidföretagsförvärv och som hämtats från enkäl och årsredovisningar.Residualmetoden innebär således i detta fall att investeringarna i Sverigeockså omfattar verksamhet utanför tillverkningsindustrin. I rad D i ovanståendetabell har investeringarna i produktionsföretagen utomlands salts i relationtill den uppskattade totala investeringen i alla produktionsföretag. I dennaingår de uppskattade investeringarna i produktionsföretagen i ; för attgöra denna uppskattning har förutsatts samma relation i mellan totalainvesleringar och investeringar i produktionsföretagen som i den utländskaverksamheten. lill koncernens invesleringar enbari inom industrin. Dennaandel har också Prop. 1986/87: 74 minskat under senare hälften av perioden.Förvärven utomlands torde medföra en betydligt högre utlandsandel dettaår. Den noterade nedgången i investeringsandelen utomlands vidflera av måtten torde till viss del bero på den inverkan som uppkommer vidförvärv; belydande förvärv eller försäljningar kan t. ex. förrycka jämförelseröver tiden. Om vi ser enbart lill investeringarna exkl. förvärv, framkommeratl ullandsandelen varit relativt stabil över ; dengenomsnittliga andelen () för förra (1978-1981) och senare (1982-1985)delen av perioden ligger på samma nivå. En viss uppfattning av förvärvens betydelse kan fås genomstatistiken över 17-gruppens netloköp av svenska och utländska aktier åren1978-1984. Neltoköpen har haft en större omfattning (labell 5.6) under densenare delen (1981 -1984) av perioden; nettoköpen av utländska akiier var underdessa år t.ex. fyra gånger slörre än under den förra (1978-1980) delen avperioden. De ulländska neltoköpen var i sin tur betydligt slörre än neltoköpenav svenska aktier. De stora ulländska neltoköpen borde rimligenmedföra en ökande andel för investeringar utomlands , närinvesteringarna också inkluderar förvärvade förelag. En orsak lill att dettainte inträffat kan vara alt neltoköpen av ulländska akiier till avsevärd delavsett forskningsföretag eller företag inom energisektorn, i vilkaanläggningstillgångarna i byggnader och maskiner kan vara av relativt litenomfattning i jämförelse med ett tillverkningsförelag och i förhållande tillköpeskillingens storlek. Uppgifler om de maleriella anläggningstiUgångarna ger ennågot annan bild än den ovan beskrivna ulvecklingen över investeringar. Deulländska dotterbolagens andel av 17-gruppens totala fillgångar har ökat från39,lill 46,; andelen har därefler legat kvar på denna nivåtill . Den genomsnittliga andelen för den senare delen av periodenligger ca 5 procenlenheler över motsvarande andel för periodens förra del(1978-1981). Det är osäkert hur uppgifterna för den senare delen av periodenpåverkas av förändrade värderingsregler för lillgångama i de utländska bolagen.Om vi ser till produktionsbolagen har deras andel av de Tabell 5.6 17-gruppen$ nettoköp av svenska och utländskaaktier (milj. Kdla: SCB. Anm. Köpen av utländska aktier underskattas troligen, såendast de svenska bola gens aktieköp omfattas; dvs de utländska dotterbolagens egna aktieköp ingårsåle des inle. 20 1986/87. totalatillgångarna ökat från 31,lill . Prop.1986/87: 74 När tillgångarna i produktionsbolagen relateras lill 17-gruppensuppskattade totala tillgångar endasl inom produklionsverksamhel uppgår andelentill 39,för alt stiga till 45,. De här givnauppgifterna tyder således på en viss förskjutning av del lolala realkapitaletmot ullandel. Förforsknings- och utvecklingsverksamheten finns endast uppgifter tillgängligat.o.m. Desvenska multinationella företagen svarade för större delen -- avindustrins forsknings- och utvecklingsaktiviteter. De svenska dotterbolagenutomlands stod för av de multinationella förelagens totalaFoU-verksamhet. Denna andel har varil oförändrad , medan den mellanåren 1965 och ökade från . En bidragande orsak till stagnationen itillväxten av den ulländska FoU-verksamheten är atl fleraFoU-iniensiva dotterbolag ulomlands avyttrades . Antalelkoncerner som bedrev FoU-verksamhet i utlandet ökade dock från 1965 till43 . Del finns stora variationer i omfattningen utomlands mellan olikaföretag. 1 maskininduslrin, den kemiska induslrin och eleklroindustrin varFoU-arbetel i utlandet belydande; i t. ex. maskinindustrin var denna andel 36%år 1978. De slörsia svenska multinalionella koncernernas FoU-andel ulomlandsvar enligt , meni några fall hade väsentliga delar avFoU-aklivi-teterna förlagts utomlands. De 10 företag som hade mer än hälflen avsina anslällda utomlands hade av sin FoU-verksamhel iutlandet. FoU-intensiteteni de svenska koncerndelarna av de multinationella koncernerna höjdes mer än förkoncernerna som helhet . År1978 svarade alla svenska multinationella förelag för av den toiala svenskaexporten. "20-gruppen" stod för av den lolala exporten, varavinternexporten till dotterbolagen ulomlands (inkl. icke producerande) utgjordehälflen. Denlotala internexporlen från till de tillverkande bolagen är mycket blygsam i relalion till indusirins ufiandsförsäljning (dvs. total svensk exporl plus utlandsproduklion). Ar 1978 var denna andel , varav dock enbart hälflen är insatsvaror lill produktion. En mindre del () av svenska företags utlandsproduklion exporteras fill ge. Inom t. ex. den höginternalionaliserade maskinindustrin är dotterbola gens exporl lill större än moderbolagets exporl av insatsvaror lill dem. De utlandsproducerande dotterbolagen exporterade lill tred- jelandsmarknader ca en fjärdedel av omsättningen, vilket utgjorde en fördubbling . Ullandsprodukiionen ökadesin andel av den toiala ullandsförsäljningen från 27lill . Denna ökning är dock näslan hell och hållel hänförbar till perioden1974-1978. Denna tendens blir ännu mer uttalad när man studerarutlandsproduktionens andel av de svenska multinationella företagens lolalautlandsförsäljning. För hela gruppen multinationella företag ökade sålundaandelen från . För de svenskamultinationella företagen var således deras utlandsproduklion av störreomfattning än deras export från vid försäljningen lill de ulländskamarknaderna. SCB-materialetmöjliggör en ungefärlig jämförelse mellan hög- och låginternationaliseradekoncemer med avseende på exportens och internexpor-lens betydelse. Detkan därvid först konstateras all 17-gruppen sammanlagt svarar för avSveriges toiala export (tabell 5.7), dvs. något högre än motsvarande andel() för 20-gruppen är 1978. Ser man enbart till Låg-MNF står dessa för avSveriges export, medan andelen för Hög-MNF utgör . Låg-MNF:s dominans i17-gruppen har förslärkls på grund av den goda exportutvecklingenför bl. a. bilindustriföretagen i denna förelagsgrupp (avsnitt 5.5). Omkring60% av 17-gruppens export är internleveranser lill dollerbolag ulomlands.Huvuddelen (ca två tredjedelar) av internexporlen beslår i sin tur avleveranser till försäljande dotterföretag. Denresterande tredjedelen av internexporlen, som går till produktionsbolagenutomlands, utgörs för hela 17-gruppen till hälften vardera av färdigvaror tillåterförsäljning och insatsvaror för vidare bearbelning eller reservdelar. Detvå olika undergrupperna avviker markanl från della genomsnitl isammansätiningen av internexporlen. Tabell5.7 17-gruppens export och internexport i relafion till Sverigestotala export och till produktionsbolagens omsättning i % av dei Källa: Bearbelning avSCB:s material. någrainsatsvaror i sin internexport till produktionsbolagen. Denna export Prop.1986/87: 74 beslår näslan helt och hållet av färdigvaror. Låg-MNF befinner sigi en motsatt situation; en mycket stor del () av Låg-MNF:s internleveransertill produktionsbolagen är insatsvaror. Däremoi är leveranserna av färdigvarorytterst blygsamma i omfattning. Dessa förhållanden resulterar också i storaskillnader i insatsvaruexporlens betydelse för de olika gruppernastotalexport. Dessa internleveranser utgör av den totala exporten förHög-MNF och för Låg-MNF. Ihuvudsak samma mönster återkommer när internexporlen sätts i relation tillomsättningen vid de ulländska produktionsbolagen. För 17-gruppens totalainternexport är denna andel . Delas gruppen upp så visar del sig atl detotala inlernleveranserna i förhållande till produktionsbolagens omsättninguppgår till i hög-MNF och till i Låg-MNF. Del finns även uppgifter omexporten av enbari insatsvaror, mätt som andel av produktionsbolagensomsättning. Denna andel är närmast försumbar för Hög-MNF, men uppgår till 21 %för Låg-MNF Exporten/rå/iproduktionsbolagen utomlands lUl är av mycket liten omfallning ()mätt i relation till totala export. Detta gäller även 17-gruppensinsatsvaruexport från till produktionsbolagen. Denna uppgår till endast4% av totala export; för Hög-MNF är denna andel t.o.m. noll. Exportenav insatsvaror från lill de utländska produktionsbolagen är för Hög-MNFmindre än deras export //// . 5.5 Utvecklingen i : En jämförelse mellanmultinationella företag och övrig svensk industri SCBhar undersökt utvecklingen i några variabler för olika företagsgrupper. Syftethar därvid varit att belysa gruppernas utveckling i korrigerad förföretagsköp och avyttringar. Man mäter således utvecklingen för samma förelag,s. k. makaföretag, över hela perioden. I de följande avsnitten presenterasulvecklingen för följande företagsgrupper: Låg-MNF:De två personbilstillverkarna svarar som tidigare nämnts för en myckel stor andel av gruppens verksamhet. Nationella företag: Svenskägdaförelag som i princip inte har någon produktion i utlandet. Totalt för helatillverkningsindustrin resp. verkstadsindustrin. 1 uppgiflerna om den lotala utvecklingeningår även förelag som inte ingår i ovan angivna företagsgrupper. SCB-materialetomfattar makaföretagens utveckling (för är värdel skattat). Jämförelsen mellan de olika grupperna påverkas även av skillnader i andra faktorer, t. ex. bransch- och storleksfördelning. De slora multinalionella företagen har t. ex. en koncentration lill verk stadsindustrin. Gruppernas utveckling i både tillverknings- och verkstads industrierna har därför undersökts. Unika företagsförhållanden kan vidare i vissa fall få en relativt stark påverkan på ulvecklingen (t.ex. och i gruppen Låg-MNF inom verkstadsindustrin). docksom om fiertalet av förelagen i både Hög-MNF och Låg-MNF har haften relativt likartad utveckling inom resp. grupp. Det bör betonas att Prop.1986/87: 74 skillnaderna mellan gruppernas utveckling kan förklaras av andrafaktorer än skillnader i internalionaliseringsgrad. De statistiska skillnadernamellan företagsgruppernas utveckling kan således inle utan vidare användas förslutsatser för vad som skulle ha hänt om ullandsprodukiionen hade haft en annanomfattning. Hög-MNFhar haft den svagaste sysselsättningsutvecklingen av företagsgrupperna underperioden; antalet sysselsatta har minskat med 1978-1984, varav i stortsell hela minskningen faller (labell 5.8). harsysselsättningen ökat endast marginellt. Låg-MNF har i jämförelse med helatillverknings- eller verkstadsindustrin och övriga företagsgrupper i ställethaft den största ökningen i antalet anställda. Sysselsättningen sleg med (i verkstadsindustrin) 1978-1984 med huvuddelen av ökningen under1980-talet; var ökningen så pass stor som . Tabell5.8 Sysselsättningsutvecklingen för olika företagsgrupper 1978-1984 och19841985 inom tillverkningsindustrin, exkl. stålindustrin och varv resp.verkstadsindustrin, exkl. varv -0,1 -10,9 -11,1 (0,0) (-10,1) (-10,1) (0,7) (2,2) (6,1) (8,4) (4,8) -8,4 -6,8 -0,5 (1,7) (-7,9) (-6,4) (1,3) -6,3 -5,7 (1,1) (-3,3) (-2,3) (2,8) Anm.Utvecklingen mellan har skattats med hjälp av s. k. identiska företag;dvs. företag som är jämförbara mellan dessa är. Förändringenav förädlingsvärdet (tabell 5.9) för de olika företagsgrupperna ger sammamönsier som för sysselsättningen. Hög-MNF har lägst ökningstakt ()1978-1984. Låg-MNF har en nästan dubbeU så stor ökning (). De nationellaförelagens utveckling är något starkare () än för Hög-MNF. Dennarangordning mellan de olika förelagsgrupperna är i huvudsak intakt över helatidsperioden. Utvecklingen 1982 kan vara av särskiltintresse alt nämna. hade Låg-MNF en så högökningslakt än Hög-MNF (40 resp. ), medan förändringen för nationellaföretag är dubbelt så hög jämfört med Hög-MNF. I själva verket harförädlingsvärdet för Hög-MNF realt minskat . förädlingsvärdetsutveckling påverkas av olikheter i lönsamhetsutveck- 309 Tabell 5.9 Procentuell förändring av förädlingsvärdet 19781984 och 19841985 i tillverkningsindustrin, exkl.stålindustrin och varv i % i % (identiska) företag) Källa: SCB. Anm. Ulvecklingen mellan har skattats medhjälp av identiska Ett mått på investeringsbeteendet ärnettoinvesteringskvolen (dvs. nettoinvesteringar/förädlingsvärde). Av figur5.2 framgår all kvoten för Hög-MNF underskred kvoten förhela tillverkningsindustrin och kvoten för både nationella förelag ochLåg-MNF. Kvoten har utvecklats ungefär enligl samma cykliska mönster i allaföretagsgrupperna med undanlag för nationella företag i början av perioden.Investeringskvoten ökade starkt i alla grupperna fr. o. m. 1982 eller 1983; isynnerhet var detta fallet för Hög-MNF . Uppgiflerna för år1985 är dock osäkra. Figur 5.2 Utvecklingen av nettoinvesteringskvoten ()19781984 och 19841985 i tillverkningsindustrin, exkl. stålindustri och varv Anm. Neltoinvesteringskvot = nettoinvesteringar dividera!med förädlingsvärdet. är kvoten skattad med hjälp av identiskaföretag. Del böräven uppmärksammas atl det valda kvoimåitet påverkas av Prop. 1986/87:74förädlingsvärdets utveckling; en relativt måttlig investeringsökning kan ge ettkraftigt utslag i det använda kvoimåitet, om förädlingsvärdet har förändratssvagt. För atl få en mer precis uppfattning av investeringskvotenför olika företagsgrupper och delperioder har beräknals den genomsnittligakvoten för år 1978-1980, 1980-1984 och 1985 (skattat värde). Kvoten för Låg-MNFoch hela tillverkningsindustrin var slabil över perioderna med viss uppgång förår 1985 och låg i regel högst bland företagsgrupperna (se tabell 5.10). Hög-MNFhade del lägsta kvotvärdet av grupperna, men detla har haft en viss uppgångunder 1980 lalet, framför aUt . Verkstadsföretagen är starkt representerade iHög-MNF-gruppen. Verkstadsindustrin har i regel lägre investeringskvot än helatillverkningsindustrin. Del är därför möjligt att de ovan redovisadeskillnaderna i kvotvärde mellan grupperna är ell uttryck för gruppernas olikabranschinriktning. I tabell 5.10 har därför gjorls en jämförelse enbart inomverkstadsindustrin. Därav framgår alt Hög-MNF har en lägre investeringskvot änhela verkstadsindustrin (med undanlag för ), men en lika stor ellerstörre kvot än nationella företag under 1980-talel. Låg-MNF har den högstakvoten och betydligt högre än för Hög-MNF. Del bör dock noteras allskillnaderna mellan grupperna i kvotvärde blir betydligt mindre i verkstadsindustrinän inom hela tillverkningsindustrin. Det är möjligt att återstående skillnaderi nettoinvesteringskvol till stor del kan förklaras utifrån olikheter ikapitalintensitet för de företag som ingår i de olika grupperna. 1 del här använda datamaterialet från SCB:sfinansslafistik finns inga uppgifter om realinvesteringarna utomlands. Delfinns dock vissa uppgifter om företags netloköp av både utländska och svenskaakiier. För att få viss jämförbarhet med den tidigare redovisadenettoinvesteringskvolen har dessa aktieköp relaterats till förädlingsvärdet förresp. Det visar sig då atl Hög-MNF i tillverkningsindustrin under perioden1981-1984 har en högre investeringskvot för utländska aktieköp (11,) än förinvesleringar Tabell 5.10 Utvecklingen av nettoinvesteringskvoten1978-1980, 1981-1984 resp. 19841985 i fillverkningsinduslrin, exkl.stålindustrin och varv, resp. verkstadsindustrin, exkl. varv. för perioderna (i %) för perioderna (i %) 1978-1980 1981-1984 1985 1978-1980 1981-1984 1985 HögMNF 7,3 8,4 13,5 8,4 8,4 13,4 Låg MNF 14,1 14,3 17,2 11,8 12,6 14,5 Nationel la föret 14.6 12,1 15,5 9,7 8,3 9,7 Totalt 13,6 12,9 16,0 10,7 10,6 13,0 Källa: SCB. Anm.Nettoinvesteringskvot = nettoinvesteringar dividerat med förädlingsvärde. är kvoten skattad med hjälp av identiskaföretag. ibyggnader och maskiner (7,). I har Hög-MNF under samma perioddesinvesterat i svenska akfier, dvs. man har sålt mer akiier i svenska förelagän man köpt. För Låg-MNF och totalt för tillverkningsindustrin är förhållandetdel omvända: Invesleringskvoten för köp av ulländska aktier ligger under deangivna åren belydligl lägre än nettoinvesteringskvolen för realaanläggningstillgångar (4,0 resp. 14,för Låg-MNF). Kvoten för köp av svenskaaktier ligger på ungefär samma nivå som för de ulländska aktieköpen. Hög-MNFavviker således markant gentemoi övrig industri genom sin starka inrikining påutländska aktieköp (dvs. främst förvärv eller nyetablering av dollerbolagulomlands). 5.5.4 Forskning och utveckling Enligt fillgängliga uppgifter om löner för FoU-arbete harFoU-intensiteten ökat något i helafillverkningsinduslrin (figur 5.3). Låg-MNF och Hög-MNF har en mycket högregenomsnittlig FoU-In-tensitet () jämfört med t.ex. helatillverkningsindustrin (2,). För Hög-MNF har FoU-inlensUeten ökal undersluiet av perioden. Detta är dock effekten av en svag utveckling avförädlingsvärdet . Låg-MNF och nationella företag har legatkvar på ungefär samma nivå . Figur 5.3 Utvecklingen av FoU-intensiteten (i %) 1978-1984i tillverkningsindustrin, exkl. stålindustrin och varv Källa: SCB. Anm. FoU-intensitet = lönekostnader för forskning ochutveckling dividerat med Hög-MNF har - med undantag för (skallat värde) -hafl den lägsla ökningstakten och olika delperioder;exporten har ökatendasl hälften så myckel som exportvärdet för Låg-MNF. Helatillverkningsindustrin och nationella förelag har under 1980-lalet (medundantag ) haft en belydligl starkare ökningslakt än Hög-MNF. Undertiden efter devalveringen (1982-1984) utvecklades således expor- Tabell 5.11 Procentuell förändring av exportvärdet1978-1984 och 1984-1985 i fillverkningsindustrin, exkl. stålindustrin och varv (identiska företag) Källa: SCB. Anm. Utvecklingen 1984- 1985 har skattals med hjälp avidentiska företag. Figur 5.4 Utvecklingen av exportandelen (i %) iverkstadsindustrin exkl. varv 1978-1984 och 1984-1985 '_ ------------ ..' 19?B 1S80 1SG2 1SB4 Anm.Exportandelen = exportvärdet dividerat med omsättningen. 1984-1985 har skattats med hjälp av identiska företag. tenmed för Hög-MNF jämfört för nationella förelag och Prop.1986/87: 74 för hela tillverkningsindustrin. Exportandelen(export/omsättning) har utvecklats olika för företag inom verkstadsindustrin.Den låga ökningen av exportvärdet för Hög-MNF har resulterat i atlexportandelen för denna grupp har sjunkit några procentenheter under1980-talet (figur 5.4); från att tidigare haft den största exportandelen (ca64%) är denna nu lägre än för Låg-MNF. Exportandelen för Låg-MNF har nämligenökat myckel siarkt under 1980-lalel. Även nationella företag och helalillverkningsinduslrin har hafl en utveckling som resulterat i ökandeexportandelar. 6 Ägarstrukturförändringar Prop. Ägandet i det svenska näringslivet karlläggs förnärvarande av den s. k. ägarutredningen (I 1985:04). Enligt preliminärauppgifter från ulredningen har ägarstrukturen i näringslivet genomgått storaförändringar under senare är. I avvaktan på utredningens slutbetänkande redovisashär i korthet ulvecklingen vad belräffar institutionaliseringen,ägarkoncentrationen samt det ömsesidiga ägandet. Det enskilda ägandels andel av det lotala aktieägandet harminskat . Försäkringsbolag, pensionsfonder,inveslmentbolag och rörelsedrivande bolag har ökal sina ägarandelar. Den utveckling fram l.o. m. som StudieförbundetNäringsliv-Samhälle (SNS) beskrivii i (SNS1985) bekräftas av fortsatta studier inom området. I industridepartementets årsrapportIndustri och industripolitik 1985 görs en förnyad bedömning avägarstrukturförändringarna. Underår 1984 har andelsförändringarna för de olikakategorierna av institutionella aktieägare varit relativt små. Den ovanligtstora volymen nyintroduktioner och kan ha brutit dentidigare minskningen av andelen för de privata hushållen genom attnyintroduktioner tecknats av privatpersoner. Dessa kan å andra sidan ibetydande omfattning ha sålls vidare till andra placerare. Utvecklingen efterår 1984 finns inte kartlagd. Mycket tyder dock på att ägarandelarna varilförhållandevis konstanta . Den brutna kursuppgången på börsen kanmöjligen ha stimulerat hushållen till aktieförsäljning. Utländska placerare har visat ett ökal inlresse försvenska aktier . tycks dock utländska placerare hanetlosålt akiier för uppskattningsvis ett par miljarder kronor vilkel i så fallminskal deras andel av aktieägandet i svenska börsföretag. En ökad andel avnyemissionerna på börsen är riklade till i förväg utsedda köpare. Det finns idagslägel inga säkra uppgifler om fördelningen av emissionerna på institutionerresp. hushåU (t.ex. anslällda). Del är därför inte möjligl att bedöma hur ägarstrukturenhar påverkats av det ökade användandet av riktade emissioner. Tabell 6.1 Ägarkategoriernas procentuella andelar avbörsvärdet 1975 1983 Stiftelser, pensionsfonder elc. ' Uppgift saknas. Tabell 6.2 Största akfiepostens genomsnittliga andel avröstetal och aktieka- Prop. 1986/87:74 pital 1985(268 företag) A I-listan A Il-listan Väntelistan OTC-listan Inofficiellalistan Flertalet aktiemarknadsförelag (268 företag på A I-, A II-, vänte- och OTC-listorna samt deninofficiella listan) domineras av en eller etl fåtal ägare. I genomsnitl största ägaren av röstetalet i dessa företag (tabell 6.2). Ägarna kan sammanföras i olika grupper eller sfärer. Fyrasådana ägar-sfärer dominerar svenskl näringsliv. , Industrivärden/SHB, Skånska och har styrelserepresentationoch är största ägare i företag, som svarar för närmare två tredjedelar avsysselsättningen i akliemarknadsförelagen (inkl. sysselsältningen i ). Ettfåtal stora ägargrupper har således möjlighel alt utöva etl betydandeinflytande i stora delar av del svenska näringslivel. En hög ägarkoncenlralion är dock inte någon ny företeelsei den svenska ekonomin. Under 1960-talel arbetade den s. k.koncentralionsutredningen med kartläggning av ägarkoncentrationen inäringslivet (SOU 1986:7). Utredningen identifierade 17 belydelsefullaägargrupper år 1963.1 en senare utredning från slatens industriverk (SIND1980:5) identifierades 32 sådana grupper. En del av ökningen i anlaletägargrupper är emellerlid en följd av att industriverket utnyttjat ell annaturval där även kooperafiva och fackligt ägda företag ingick. De 32 grupperna hade aktieinnehav' som översteg i företag med tillsammans 813 000 anslällda i . De hade intressen inästan alla förelag med mer än 500 anställda och berörde därmed av detotalt 841 000 anställda i storföretagen. Beaklas endast starkare intressen - aktieinnehav förenatmed styrelsepost eller med majoritet på bolagsslämman - hade de 32ägargrupperna sådana intressen i företag med 718000 anställda. - Detlamotsvarade av de anställda inom storföretagen. ' Aktieinnehaven beräknades genom en summering avfamiljemedlemmarnas inne hav, familjeanknutna stiftelsers innehav liksom till familjen närståendeinvestment bolags innehav. Tabell 6.3 Stora ägargrupper Prop. 1986/87: 74 Källor: SOU 1968: 7 och SIND 1980: 5.