prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — Arbetstiden kan t. ex. multiplicerasmed beräknat anlal arbetsveckor. Alternativt kan den beräknade årsinkomstendelas med timersättningen där den är känd. Den på delta sätt fastställdaårsarbetstiden bör därvid i regel motsvara den ordinarie arbelslid som beaklasi samband med besiämmande av SGI. I vissa faU får försäkrad som del av året ärarbetslös, räkna om sin inkomsi tiU helårslön. Vid beräkning av årsarbetstidbör i så fall motsvarande omräkning ske. AvAFL framgår atl SGI är den årliga inkomst som den försäkrade kan antas kommaatt lills vidare få för egel arbele. Riksförsäkringsverkel har i en kungörelse(RFFS 1981:5) om sjukpenninggmndande inkomsi angetl atl endast sådan inkomsiskall beaklas som en försäkrad kan antas komma atl tills vidare åtnjuta av egetarbete under minsl i följd eller av egel återkommandearbele. Regeln i kungörelsen lar fasta på behovel av att inte behöva göraalltför täta SGI-ändringar med anledning av förhållandevis små förändringar iförvärvsinkomsten. Vid bedömningen av om en inkomst kommer att beståtillräckligt länge har tUlämpande myndigheler utnyttjat sexmånadersregdn somett kriterium av flera som skall läggas till gmnd för avgörandet. SGI kanfaslslällas för den som t. ex. efter avslutad utbildning påbörjar enanslällning, även om det slår klart atl anställningen inte kommer att beslå sexmånader. Delta förulsäller dock alt den försäkrades avsikt är att fortsättaförvärvsarbeta i motsvarande omfattning. SGI baseras alltså på den inkomsi somden försäkrade kan antas få i följd. Påmolsvarande sätt som nämnts för inkomstens varaktighet bör bedömningen ske närdel gäller varaktigheten av arbetsiid. En årsarbetstid som den försäkraderäknar med att ha minsl i följd bör anses vara liUs vidare. Enbartdet faktum att tiden för det vid anmälningsfillfällel akiueUa arbetet inleuppgår tiU bör däremoi inte innebära atl årsarbetstid inte skallkunna fastställas eller ändras. Det är den försäkrades avsikt som bör varaavgörande. Det är av betydelse atl reglerna tillämpas på samma sätt vidfastställande av årsarbetstid som vid faststäUande av SGI. SGI och årsarbetstidbör, somjag tidigare framhållit, alltid fastställas samiidigi för attsäkerstäUa alt den försäkrade skall få avsedd kompensalion. Enligtgällande bestämmelser är den försäkrade skyldig att anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden som kan påverka 32 Denna skyldighel bör utvidgas till alt också avse anmälan om ändring iarbetsiid eller annat förhållande som kan påverka rätten till eller beräkningenav sjukpenningen. Flera remissinstanserbefarar att det kan uppstå tillämpningsproblem när årsarbetstiden skallfastställas. För atl utröna omfattningen av bl.a. sådana problem genomförderiksförsäkringsverket en försöksverksamhet hos någraförsäkringskassor. Försöket genomfördes vid fyra lokalkontor och omfaltade ca 2000 försäkrade. Dessa fick bl.a. uppge vilken årsarbetstid de hade och hur delagil fram den uppgiflen. Enkäten visade att flertalel av de tillfrågade självakände lill sin årsarbetstid. Riksförsäkringsverkethar i sitl remissyttrande framhållit att verkel avser alt ta initiativ lill atti en arbetsgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter analysera ochlösa problem som uppstår i samband med beräkning och fastställande avårsarbetstid. Behovet av ett nära samarbete mellan försäkringsadministrationenoch de fackliga organisationerna när del gäller fastställande av årsarbetstidhar också påtalats av LO och TCO. Delär angelägel alt det föreslagna beräkningssättet för sjukpenning får genomslagså snart som möjligt. Jag välkomnar därför riksförsäkringsverkels iniliativsomjag ser som ett led i detta arbete. Molbakgrund av det anförda bedömer jag all fastställandet av årsarbetstid inleskall leda till större tillämpningsproblem än atl den nu avsedda reformen skallkunna genomföras och den nya beräkningsmetoden lillämpas på ettlillfredsställande sätt. 4.3 Ersättningsbar arbetstid och sjukpenningens storlek Mitt förslag:Timberäknad sjukpenning besläms med hänsyn lill den ordinarie arbelslid ellermolsvarande normala arbetsiid per dag då den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte varit sjuk. Sjukpenningen multiplicerasmed det anlal limmar per dag som den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat omhan inte hade blivit sjuk. Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer huvudsakligen med mitt förslag. Remissinstanserna: SAF ochFörsäkringsanställdas förbund är positiva till förslaget. Flera remissinstanserbefarar svårigheler när det gäller fastställandet av ersättningsbar lid.Försäkringsrätten för anser atl del i vissa fall kan vara svårtalt skilja ordinarie lid från överlid, mertid och liknande. Försäkringsrättenför tar upp frågan om beviskravet beträffande avsettförvärvsarbele . Skälen för mitt förslag:En förutsättning för att få sjukpenning enligl de nya reglerna bör vara att denförsäkrade fakliskl avstått från förvärvsarbele. Skulle han inle ha ulförtförvärvsarbele om han inle blivit sjuk bör inte heller någon sjukpenning ulges. 3 1986/87. Denarbetstid som skall las med vid beräkning av årsarbetstid bör också vara dentid som kan beaktas när sjukpenningbeloppet räknas fram. När det gällerersättningsbar arbetstid bör alltså endast ordinarie arbetstid ellermotsvarande kunna beaktas. Skälen för att tid i jour och beredskap samt övertidoch mertid inle beaktas är desamma som jag anfört i samband med årsarbetstidensberäkning. Jag erinrar om att vissa frågor om avgränsning av ersättningsbararbetstid kommer att behandlas i en särskild arbelsgrupp påriksförsäkringsverkel initiativ (avsnitt 4.2). Slorieken av sjukpenningenper dag blir med del föreslagna beräkningssättet beroende av det anlal timmari ordinarie arbetstid som den försäkrade skulle ha arbetat om han inte hadevaril sjuk. Hel sjukpenning för en viss dag blir då sjukpenningens limbeloppmultiplicerat med antalel ordinarie arbelsfimmar . Halv sjukpenningblir hälften därav. Storieken av den hela resp. halva sjukpenningen för denenskilde försäkrade blir alltså beroende av hur många limmar hans ordinariearbetspass omfattar. Närsjukpenning för mer än skall beräknas multipliceras det sammanlagdaantalet ordinarie arbelsfimmar med sjukpenningen . Sjukpenningen perdag erhålls genom atl anlalet timmar delas med antalel ersättningsdagar. För de flesta anslälldabör del vara möjligt alt utan större svårigheter överblicka den ordinariearbetstiden för om exempelvis . För anställda somarbelar oregelbundet, t. ex. i olika slag av vikariatsanställningar, kan deldäremot vara svårt att ange hur arbetet skuUe ha utförts . 1dessa fall bör en jämförelse kunna göras med hur den försäkrade arbetat underen lidigare jämförbar period. I undanlagsfall bör även en jämförelse kunnagöras med hur en annan arbetstagare med samma arbelsuppgifler har sin arbetstidföriagd. 4.4 Avgränsning av timberäkningsperioden Mitt törslag:Timberäkning av sjukpenning skall ske vid sjukperiod som varar högst 14 dagarsaml av sjukperiod som varar . Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer med mitl förslag. I situationer då den försäkrade inteförvärvsarbetat mellan två sjukfall bör del enligl arbelsgruppen ankomma påförsäkringskassan alt med ledning av omständigheterna i resp. ärende bedömahuruvida ell senare sjukfall skaU anses vara all hänföra lill föregåendefimsjukpenningperiod eller om två sjukperioder skall anses föreligga. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanser som kommenterat förslaget är positiva eller har inlenågot all erinra mot det. och förenadestudentkårer önskar längre timberäk-ningsperiod än 14 dagar.Riksförsäkringsverkel anser att det bör krävas atl den försäkradeförvärvsarbetat minst mellan två sjukperioder för att en nytimberäkningsperiod skall anses föreligga. Om den försäkrade av annan anledning än sjukdominte återgått i förvärvsarbele mellan två sjuk- Prop. 1986/87:69 perioderbör dock, enligt verket, timberäknad sjukpenning kunna ulges om det inteföreligger ett uppenbart samband mellan de båda sjukdomsfallen. Skälenför mitt förslag: Sysiemel med timberäknad sjukpenning för lid då denförsäkrade har avstått från förvärvsarbele på grund av sjukdom ger i princip90-procenlig kompensation från försäkringen för såväl yrkesgrupper som harinkomstbortfall timme för timme som för dem som har inkomstbortfall dag fördag. Enordning med timberäknad sjukpenning har alltså slora fördelar genom attkompensationsnivån förbättras särskilt påtagligt vid sjukfall som varar kortaretid. Det skulle dock medföra svårigheter både för de försäkrade och förförsäkringskassan om man helt ersatte nuvarande beräkningsregler med etlsystem där sjukpenningen utges för de limmar den försäkrade skulle ha arbetatom han inte hade blivit sjuk. När ett sjukfall sträcker sig kan anknyiningen till den tjänstgöring som gällde föresjukskrivningen gå förlorad. Del kan då bli myckel svårt alt faststäUa vilkadagar den försäkrade skulle ha arbetat om sjukfallet inle inträffat. Den periodför vilken timberäknad sjukpenning utges bör därför avgränsas. Timberäkningsperiodenbör enligt min mening vara lillräckligl läng för alt molverka ojämnheter ikompensalionen vid övergången i samband med atl sjukpenningen efter viss tidskaU beräknas efler nuvarande regler. Den bör däremoi inle vara så lång attdel, inför varje sjukpenningulbetalning, fordras slora utredningsinsatser föratt fastställa hur den försäkrade skulle ha arbetat om han inte hade blivitsjuk. Jaginslämmer i arbelsgruppens förslag som innebär att sjukpenningen fimberäknasför en period av och beräknas enligt nuvarande regler fr.o.m. den 15:edagen i ett sjukfall. Därmed bör fördelarna med fimberäkningssystemet kunna tastUl vara ulan alt det blir några pålagliga nackdelar vid övergången mellan debåda beräkningssätten. Cirka85% av alla sjukfall avslulas . Del nya beräkningssättet kommersåledes atl tillämpas i flertalet sjukfall. Av min fortsatta redogörelse(avsnitt 4.6) kommer atl framgå vilka undanlag från timberäkningen som börgöras. Om timberäkningenlillämpas under de försia blir kom pensalionsnivån jämn för deltidsanställda med arbetstiden ufiagd över högst . Överkompensation kan dock uppstå för den som är fortsalt sjukskriven och har särskilt oregelbunden utläggning av arbetsfiden med en eller direkt efter timberäk ningsperioden. Om den sjukpenning som i sådant fall utges enligt nuvaran de regler för t. ex. den iredje och arbetsfria sjukskrivningsveckan inte motsvaras av någon inkomstförlust leder detla till överkompensation. Denna minskar dock om sjukfallet blir ännu längre. Det saknas samlade uppgifter i befintlig statistik över hur arbetstiden är utlagd i olika arbeten. Med ledning av de uppgifter som ändå finns tUlgängUga kan uppskattas atl av totala antalel anslällda har sin arbelslid utlagd med två eller . Del är alltså ell ringa antal försäkrade som,vid en ur förmånssynpunkt maximalt gynnsam förläggning av en sjukperiod, 35 blir överkompenserade omperioden med fimberäkning begränsas . försia i varjesjukfall. Enligl min mening bör man kunna bortse Timberäknadsjukpenning skaU, somjag förul sagt, av ett sjukfallutges endast för de dagar den försäkrade skulle utfört förvärvsarbele om han inteblivil sjuk. Del kommer därför atl krävas alt den försäkrade vid varje sjukfalllämnar en försäkran om vilka av och hur många limmar han skulle haarbelal. Svårigheler atl lämna en sådan uppgift kan uppslå om en försäkrad harsärskilt oregelbundna eller varierande arbetsförhållanden. En 14-dagarsperiodlorde dock vara möjlig att överblicka. Ivissa fall skulle det kunna vara ekonomiskl fördelaktigt för den försäkradeatt omvandla etl långt sjukfall till två eller flera korlare sjukfall. ex. gälla då förvärvsarbetet är koncentreral lill heltid under vissa delarav årel. I sådana fall kommer den ersättning som utges fr. o. m. 15:e dagenofta atl innebära betydligt lägre ersällning än vad timberäknad sjukpenningger. Arbetsgruppenanser att det inte bör stäUas något absolut krav på atl den försäkrade skall haförvärvsarbetat en eUer för atl en ny period med timberäknadsjukpenning skall kunna anses föreligga. Vid sjukfall som inträffar under enarbetsperiod anser arbetsgruppen alt del är rimligt att kräva att denförsäkrade varit i arbete i vart fall för att en ny timberäkningsperiodskall anses föreligga. När uppehållet mellan två sjukperioder infaller underarbetsfri tid släUer arbelsgruppen inte något sådanl krav. I SläUel föreslåsatl i dessa fall ufifrån de i sjukfallen angivna diagnosernaoch eventuell erforderlig ytterligare utredning skall avgöra om sådanl sambandfinns mellan sjukfallen all de bör läggas samman till ett sjukfall. Någraremissinstanser har tagil upp de tillämpningsproblem som de befarar atlförslaget i denna del kan komma att leda till. Alternativa lösningar harföreslagits. alternativ är ett undantagslöst krav på atl förvärvsarbeteskall ha utförts för atl en ny limberäkningsperiod skall kunna anses föreligga.Ett annal förslag innebär att en ny timberäkningsperiod skall anses föreliggaom den försäkrade varit i förvärvsarbele minst mellan två perioder. Omden försäkrade på grund av arbetsfri lid inle kunnat återgå i förvärvsarbelemeUan två perioder bör enligl samma förslag en ny limberäkningsperiod ansesföreligga om det inte föreligger ett uppenbari samband meUan de två sjukfallen.Ytterligare ett förslag är att bedömningen skall göras med stöd av begreppet sjukperiod. IAFL definieras sjukperiod som den lid varunder den försäkrade i oavbmten följd lider av sjukdom som förorsakar nedsältning av arbetsför mågan med minst hälften. Såsom sjukdom anses även sådant tUlstånd av nedsalt arbetsförmåga, som förorsakats av sjukdom för vilken sjukpenning utgetts och som alltjämt kvarslår efler sjukdomens upphörande. När ar betsförmågan inle längre är nedsatt med minsl hälften har även sjukperio den upphört. Detla kommer vanligtvis lill ullryck genom all den försäkra de friskanmäler sig hos men det kan i undantagsfall även ske genom beslul av kassan. Om den försäkrade insjuknar på nyll börjar en 36 råder det intenågon tvekan om när en sjlikperiod är avslutad och när näsla period börjar. Denförsäkrade är vanligtvis arbetsför så att han återgår i förvärvsarbetemellan sjukperioderna. Det är då självklarl att en ny timberäkning skaUpåbörjas i det senare sjukfallei. Då liden mellan en friskanmälan och en nysjukanmälan är kort kan tveksamhet uppstå huruvida en eller två sjukperioderskall anses föreligga och därmed också om en ny period med fimberäkning skallinledas. I sådana faU skulle det naturligtvis vara av värde med en speciellreglering av del slag några remissinstanser har förordal för alt ange närlimberäkning skall ske. Emellerlid bedömer jag alt en sådan reglering riskerarall bli alllför stel och knappast kan på ett enkell sätl fånga upp skildasituationer där behov av att förhindra missbruk av försäkringen kan tänkasuppstå. Jag är inte beredd att nu föreslå särskilda lagregler i ämnet. Jag anser därför allbedömningen av huruvida i här berörda situationer en eller tvåtimberäkningsperioder skall anses föreligga bör göras med slöd av regeln förbestämmande av sjukperiod. En sådan ordning knyter på ett naturligt sätt anlill de regleri AFL som slyr bedömningen av sjukpenningrätten och som inleföreslås ändrade i delta sammanhang. Om det vid lillämpningen skulle visa sigatt del uppkommer pålagliga problem med all avgränsa timberäkningsmetodensanvändning får man senare överväga fastare regler mot bakgrund av dåföreUggande erfarenheter. 4.5 Beräkning av sjukpenning vid semester Mitt förslag:Ledighel för semester jämställs med arbetad lid. Vid sjukdom undersemesleriedighet skall timberäknad sjukpenning utges för de dagar denförsäkrade skulle ha arbetat om han inte hade hafl semesler. Arbetsgruppensförslag: Överensslämmer med mitl förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna har inle särskilt kommenterat förslaget i denna del. Skälen för mitt förslag:Enligl nuvarande regler utges sjukpenning när den försäkrade blir sjuk undersin semester. I det nu föreslagnalimberäkningssyslemet skall rätlen lill ersällning under de försia iell sjukfall knylas fill de dagar då den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte blivil sjuk. Jag anser atl sjukpenning enligl de nyareglerna skall kunna utges också vid sjukdom under ledighet för semester. Del innebär atltimberäknad sjukpenning skall kunna ulges i eltsjukfall, även om de infaller under semester. Sjukpenning utges då för denordinarie arbetstid eller motsvarande normala arbetstid som den försäkradeskulle ha arbetat om han inte haft semesler när han var sjuk. Fr. o. m. 15:edagen utges, även i dessa fall, sjukpenning enligl nuvarande regler. Förvissa grupper försäkrade med avtalsreglerade sjuklöneförmåner har rätten fillsjuklön under semester kopplats till alt den försäkrade begär alt få semestern utbytt molsjukledighet. Jag förulsäller all molsvarande uibyle vanligtvis sker även närdel gäller andra anställda som blir sjuka under semestertid. För det fall denförsäkrade har arbetstider som inte är bestämda på förhand eller arbetar i etlförelag som slänger kan det vara svårt alt fastställahur han skulle ha arbetat om han inle hade hafl semester då han blev sjuk.Bedömningen av hur den försäkrade skulle ha arbetat får då göras utifrån denförsäkrades uppgifler om hur han vanligen arbetar. En uppskattning kan ocksågöras med slöd av de uppgifter som kan erhållas om de vanligaarbetslidsförhållandena vid den aktuella arbetsplatsen eller inom denförsäkrades yrkesområde. 4.6 Beräkning av sjukpenning vid viss annan arbetsfri tid Mitt förslag:Skall sjukpenning ulges för lid då annars rält lill havandeskapspenning ellerföräldrapenning skulle ha förelegat, beräknas sjukpenningen i sammautsträckning på nuvarande sätl. För den som är arbetslös skall sjukpenningutges enligl nuvarande regler. Detsamma skall gälla försäkrad som genomgårrehabilitering enligt 2 kap. 11 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Arbetsgruppen taremellertid inte upp vilka regler som skall gälla när en försäkrad uppbär halvhavandeskapspenning, halv eUer en Qärdedds föräldrapenning eller är arbetslösoch förvärvsarbetar fill viss del. anser all den försäkrade alllid bör ha rätt atl omarbelsgivaren så tiUåter byta ut kompensations- eller vederlagsledighet motsjukledighet och på så sätl få rätt fill sjukpenning under sjukledigheten. Skälenför mitt förslag: Enligl nuvarande regler krävs för rält fill sjukpenning inteatl den försäkrade skulle ha arbetat om han inle blivit sjuk. Allarbetsförmågan är nedsall med minsl hälflen på grund av sjukdom är tillräckligtför att rält lill sjukpenning skaU föreligga. Enligtden sjukpenningreform som jag nu föreslår skall det vara en förutsätlning förrätl till sjukpenning i ett sjukfall atl denförsäkrade avstått från förvärvsarbete på grund av sjukdomen. Det får lillföljd att sjukpenning inte utges vid sjukdom då den försäkrade inteskulle ha arbetat eller då han är kompensationsledig eller tjänstledig av annanorsak. I vissa fall finns det dock skäl alt utge sjukpenning även för dagar dåden försäkrade inte skulle ha arbelal. gäiler tid då den försäkradeuppbär havandeskapspenning, föräldrapenning eller är arbelslös och anmäld somarbeissökande pä arbetsförmedling. Den ersättning som uppbärs i dessasituationer Iräder i stället för arbelsinkomst och detta motiverar attsjukpenning utges vid sjukdom. Det kan emellertid i sådana fall vara svårt förden försäkrade att avgöra hur han skulle ha arbetat om han inte hade varil sjukeflersom han inte var i arbele när sjukdomen inträffade. Den sjukpenning somskall utges i dessa fall bör enligtmin mening beräknas enligt nuvarande regler. Eftersom gällande Prop.1986/87:69 regler om begränsning i ersättningen för insjuknandedag föreslåsslopade kan sjukpenning i dessa fall utges redan från försia sjukdagen. Havandeskapspenningkan också utges som halv förmån medan föräldrapenning kan utges som halv ellerQärdedels förmån och kan las i anspråk samiidigi som den försäkradeförvärvsarbetar. Det finns även lillfällen då den försäkrade förvärvsarbetardellid och är arbelslös till en del. Under sådana omsiändigheter finns enanknytning till förvärvsarbete som inle föreligger när den försäkrade uppbärhel förmän eller är helt arbetslös. Det finns därför anledning all särskiltöverväga vilka beräkningsregler som skall tillämpas i fall där den försäkradetill någon del utför förvärvsarbete när han blir sjuk. Nären försäkrad förvärvsarbetar tUl en del och dessutom uppbär halvhavandeskapspenning eller halv eller en Qärdedds föräldrapenning anser jag altanknyiningen fill förvärvsarbele är sådan att timberäknad sjukpenning skallkunna ulges för vad som motsvarar arbetstiden i förvärvsarbetet. Om denförsäkrade i sådanl fall blir helt sjukskriven bör sjukpenningen beräknasenligl timberäkningsmetoden i den utsträckning som svarar mot förvärvsarbetetoch enligt nuvarande regler för reslerande del. Närdel gäller den som förvärvsarbetar dellid och är arbelslös till en del är detsvårare att avgöra den sammantagna arbetssituafionen. Den nalurliga anknytningtill visst förvärvsarbete, som finns när det gäller försäkrade med halvhavandeskapspenning eller halv föräldrapenning, saknas ofta för försäkrade somär delvis arbetslösa. Jag anser därför alt sjukpenning skall utges enliglnuvarande beräkningsregler till den som är helt eller delvis arbelslös. Avsamma skäl bör sjukpenning som ulges med tillämpning av 3 kap. 8§ andra stycketAFL under rehabilitering beräknas enligl hittillsvarande regler. Isitl remissvar framhåller riksförsäkringsverkel all den försäkrade aUtid bör harätl all om arbelsgivaren sä lillåler byta ul kompensations- ellervederlagsledighel mot sjukledighet och på så sätt få räll lill sjukpenningunder sjukledigheten. Verket går därmed längre än arbelsgruppen, vars förslaginnebär atl sjukpenning vid arbetsfri tid ulges endast i de fall jag nyssbehandlat. Jag godtar förslag att timberäknadsjukpenning skall kunna utges till den som hos sin arbetsgivare fåll sinkompensations- eller vederiagsledighei utbytt mol sjukledighet. En sådanlillämpning bör kunna ske ulan särskild lagregel härom. 5 Det nyaberäkningssystemets tillämpning på olika försäkrade Mittförslag: Det nya beräkningssystemet skall omfatta försäkrade varssjukpenninggrundande inkomst helt eller delvis utgörs av inkomst avanslällning. För dem som har en sjukpenninggrundande inkomst som grundas enbartpå inkomst av annal förvärvsarbele än anställning skall sjukpenningen beräknasenligt nuvarande regler. Arbetsgruppensförslag: Överensslämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:De flesla av de remissinslanser som är positiva till förslagel i slort har intesärskilt kommenierai förslagel i denna del. SAF anser att en lämplig avvägninggjorts beiräffande förslagets tillämpning på olika försäkrade. Någraremissinstanser anser att reformen bör begränsas lill all omfatta dem som harstörsi fördel av förslaget medan del slora kollektivet försäkrade skulle ståkvar i den ordning som gäller. Skälenför mitt förslag: Brislerna i del nuvarande sjukpenningsysiemet drabbar främsldem som förvärvsarbetar som anställda. De har oftast på förhand fastställdaarbetstider och inkomsler som är beroende av arbelsfi-derna. Jag anser därföratt det nya beräkningssättet skall omfatta alla vars sjukpenninggrundandeinkomst hell eller delvis ulgörs av inkomsi av anställning. Egenföreiagamaär i likhei med anställda obligatoriskt försäkrade för föriorad förvärvsinkomstvid sjukdom, föräldraledighel m. m. Fr. o. m. gäller delvis nya reglerför egenföretagares sjukpenningförsäkring. En försäkrad med inkomst av annatförvärvsarbete än anställning får välja en sjukpenning utan karenstid eller meden karenstid av 3 eller . Densom arbetar som egen företagare omfattas inte av arbetstidslagen. Han har självmöjlighel all förlägga sina arbetstider på ell för honom lämpligl sätt. Del ärdärför, enligl min mening, inte möjligl alt utge ersättning för det antallimmar per dag som en egenföretagare skulle ha förvärvsarbetat om han intehade blivit sjuk.