prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:48 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Islutet av tillkallades bostadskommittén som fick uppgiften atl övervägabostadspolifiken inför resten av 1980-lalet, Kommittén skulle också göra ensamlad bedömning av förutsättningarna för bostadsförsörjningen på 1990-taletoch överväga medlen för kommunernas arbete med bostadsförsörjningen. Kommitténhar redovisat ett omfattande material som underiag för del fortsattabostadspolifiska reformarbetet. Kommiitén har lämnat förslag om bl.a.utformningen av bostadsfinansieringen och bostadsbeskattningen. Kommittén harvidare lagl förslag om olika åtgärder för atl minska segregationen inomboendet, bl.a. genom reformer inom bostadsbidragssyslemet, stöd till förvärv aväldre egnahem, vidgade uppgifter för de allmännyttiga bostadsföreiagen och enstärkt bostadsförmedling. Kommittén har slutligen behandiai frågoromhyresgästernas inflytande och om kooperativ hyresrätt. Iproposilionen behandlas främsl de förslag av bosladskommiitén som rörbostadsfinansieringen och bostadsbidragen. Vidare behandlas också förslagen omslöd till förvärv av äldre egnahem och om allmännylliga bostadsföretag. Ipropositionen redovisas vidare den ulvärdering av bostadsförbättringsprogrammetsom enligt beslut har gjorts under programmets tredje år. Slutligenbehandlas också fastighetsskatten, åtgärder för atl öka nyproduktionen avbostäder på vissa orter samt den centrala bostadspolitiska administrationen.Förslag om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt har lagls fram i prop.1986/87:37. Frågor om bostadsförmedling m. m. kommer alt behandlas i annatsammanhang. 1 1986/87. Deförslag som behandlas här innebär i huvudsak följande. Bosiadskommitlénsförslag om räntelån redovisas. Mot bakgrund av de ändrade samhällsekonomiskaförulsällningarna lämnas inget förslag om ändring av det nuvarande systemet medräntebidrag. Bostadsbidragenföreslås i enlighet med vad bosladskommiitén har föreslagit få en mer markeradbostadspolitisk inriktning. Omläggningen, som påböQas , innebär bl.a.alt bidrag kommer atl lämnas till högre bosladskoslnader än . Förbarnfamiljer föreslås ell nytl behovspröval slöd för köp av äldre egnahem. Ifråga om bostadsförbällringsprogrammel föreslås en skärpt lillämpning avförutsättningarna för ombyggnadslån. Kravet all husets kvaliteter skall laslillvara betonas. Hyresgästernas inflylande över ombyggnaderna förstärks såalt deras bedömning av om ombyggnaden sker tUlräckligt varsamt blir avgörandeför länsbosiadsnämndernas prövning av låneärendet. Ett särskilt ickeinkomslpröval bidrag, kvarboendegaranli, kommer att lämnas under entreårsperiod, för att hjälpa hyresgästerna och bostadsrättshavarna attöverbrygga de kostnadsökningar som ombyggnaderna medför. Hissinstallationföreslås bli etl villkor för ombyggnadslån om inte kommunen har bedömi atltillgängligheten i området är tillräckligt god även om hiss inte installeras.Amorteringstiden för ombyggnadslån förkortas generelll ulom förkulturhistoriskt värdefulla byggnader, om huset efter ombyggnaden saknar hiss.Tillämpningsområdel för hissbidrag vidgas fill att gälla även vissafyravåningshus. Ombyggnadslånlämnas i princip inte till hus som är eUer yngre om inle regeringenmedger det i enskilda fall. Regeringen kommer atl medge undantag från30-årsregeln för all ålgärder mol olika brister skaU kunna genomföras i frågaom bostäder som byggdes under miljonprogrammel. I den mån sådana ombyggnaderinle går all förränta föreslås alt även ränte- och amorteringsfria tilläggslånskall kunna lämnas. Ifråga om energisparsiödei föreslås vissa omfördelningar. För egnahem införsombyggnadslån och ränlebidrag för energisparåtgärder i likhei med vad som redangäller för hyres- och bostadsrättshus. Inga riktade energibidrag till hyres-och bosladrättshus kommer atl lämnas under budgetåren 1987/88 och 1988/89. Hyresrabatterföreslås kunna lämnas för alt främja nyproduktion avbostäder på vissa orter. Förekonomiska föreningar vars huvudsakliga ändamål är att upplåla bostäder medkooperativ hyresrätt föreslås samma låneandel som för allmännylligabostadsföretag. Förkonstnärlig utsmyckning i samband med ny- och ombyggnad av bostäder föreslåsbidrag som skall fördelas av en delegation tillsalt av regeringen. och bostadsstyrdsen skall enligl förslagel läggas samman till enplan- och bosladsmyndighet. Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt Härigenomföreskrivs att 3§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall haföljande lydelse. 3§'Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av taxeringsvärdet a) av laxeringsvärdei om intäkt avfasligheten beräknas om intäkt av fastigheten beräknas enligt 24§ I mom.kommunalskal- enligl 24§ I mom. kommunalskatle-lelagen (1928:370)och fastigheten lagen (1928:370) och fastigheten ul-ulgörhyreshusenhel, gör hyreshusenhet, b) 2procent av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknasenligl 24§ 1 mom. kommunalskattelagen och fastigheten utgör småhusenhet, c) av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt avfastigheten beräknas enligl 24§ 2 mom. kommunalskattelagen, d) 1,4procent av taxeringsvärdet om intäkt av fasligheten beräknas enligl 2§ 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och fastigheten utgör hyreshusenhet, e) 1,4procent av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fasligheten beräknas enligt 2§ 7 mom. lagen om statlig inkomstskatt och fastigheten utgör småhusenhet, f) 2procent av bostadsbyggnads- f) 2,5 procenl av bosladsbygg- värde och tomtmarksvärde avseen- nadsvärde och tomtmarksvärde av de hyreshus på lantbruksenhet, seende hyreshus på lantbruksen het, g) 2procent av en tredjedel av bostadsbyggnadsvärde och lomtmarks värde avseende småhus på lantbruksenhet, h)av taxeringsvärdet h) av taxeringsvärdet om hyreshusenhet enligl 4 kap. 11 § om hyreshusenhet enligl 4 kap. 11 § andra stycket fastighetstaxeringsla- andra stycket fastighetstaxeringsla gen (1979:1152) skall ha beskatt- gen (1979:1152) skall ha beskatt ningsnaturen jordbruksfastighet, ningsnaturen jordbruksfastighet, i)av en tredjedel av taxeringsvärdet om småhusenhet enligt 4 kap. 11 §andra slyckel fastighetstaxeringslagen skall ha beskattningsnaturenjordbruksfastighel, j)av taxeringsvärdet j) av laxeringsvärdei om inläkt av fastigheten utgör in- om intäkt av fastigheten utgör in täkt av rörelse enligt kommunal- läkt av rörelse enligl skallelagen och fastigheten utgör skallelagen och fastigheten utgör hyreshusenhet, hyreshusenhet, k)av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten utgörinläkt av rörelse enligt kommunalskallelagen och fastigheten ulgör småhusenhet. TiUden del taxeringsvärdet av en fastighet, som ägs av sådan inländsk 'Senaste lydelse 1984:1078. ; Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ellerutländsk livförsäkringsanstalt som avses i 2§ 6 mom. lagen om slalliginkomstskatt, belöper pä verksamhet avseende sådana pensionsförsäkringar elleravgångsbidragsförsäkringar som nämns i 2 § 6 mom. tredje stycket samma lag,skall dock procenttalet, i slället för vad som därom föreskrivs i förstaslycket j eller k, utgöra 1,4. Omfastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar avfastigheten skall underiaget för beräkningen av fastighelsskatten för dessadelar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Dennalag Iräder i krafl och liUämpas försia gången vid 1988 årstaxering. Äldre bestämmelser gäller i fråga om faslighetsskatt förbeskaltningsår som har påbörjals före ikraftlrädandel. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , Peierson, S. , , ,, , R. Carisson, , , , , ,, G. , Lönnqvist Proposition om bostadspolitiken 1 Inledning Grunddrageni det finansieringssystem som gäller vid ny- och ombyggnad av bostäderbeslutades av . Flera av de förutsättningar på vilka 1974 årsbeslut grundades, inte minst de stalsfinansiella, förändrades sedermera. Molden bakgrunden tillkallade jag en kommitté med uppgift attöverväga bostadspolitiken inför 1980-lalets senare del (dir. 1982:94).Kommittén, som anlog namnet bosladskommiitén, skulle också göra en samladbedömning av förutsättningarna för bostadsförsörjningen ochöverväga medlen för kommunernas bo-stadsförsörjningsålgärder. Kommittén harredovisal ett delbetänkande (SOU 1984:34-36) sammanfatining, del I och del 2saml ell slutbetänkande (SOU 1986:4-6) sammanfatining, del 1 och del 2. År1983 faslställde ell tioårigt bostadsförbällringsprogram (prop.1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63). I enlighet med vad jag nämnde i mittanförande till propositionen har erfarenheterna av programmet under de tvåförsta åren nu utvärderats inom . harredovisat underlag för ulvärderingen i en skrivelse lill bosladsdepartemenlelden , delvis enligt särskilt uppdrag av regeringen. Överbostadsstyrelsens skrivelse har HSB, och yttrat sig iskrivelser liU . Dämtöver har en lång rad organisationeroch enskilda lill gelt underlag för ulvärderingen i formav faktaredovisningar och skriftliga synpunkter. Idet följande kommerjag atl lämna förslag om bostadspolitikens inriktning införreslen av med anledning av utvärderingen av bostadsförbättringsprogrammetoch av bostadskommitténs förslag. Bostadsslyrelsens skrivelse tar jag upp imin behandling av bostadsförbättringsprogrammet. Bosiadskommitlénsslutbetänkande har sammanfattats av kommittén och redovisats i SOU 1986:4. Ensammanslällning av remissytlrandena har upprättats inom bostadsdepartementetoch finns tillgänglig i ärendet (Dnr B 306/86). Uiöver ulvärderingen avbostadsförbällringsprogrammel och vad som Prop. 1986/87:48 har lagits upp avkommillén kommerjag all beröra avvägningen av uttaget av fastighetsskatt motbakgmnd av de extra upptrappningar av garanterade ränlor som har genomförts underår 1986. Jag behandlar vidare den centrala bostadspolitiska administrationen,åtgärder för atl främja produktionen av nya bostäder på vissa orter samt vissaövriga frågor. 1bilaga 1 redovisas utvecklingen av bostadspolitik och bostadsbyggande fram till1980-talel. Vidare redovisas uppgifter om dagens bostadsförhållanden. 2.1 Den sociala bostadspolitiken Densociala bostadspoUliken är en cenlral del i den moderna välfärdspolitiken. Engod bostad i en bra miljö är en social rättighet i likhet med rätten tillskolgång, sjukvård och en trygg ålderdom. Medutgångspunki i denna syn på bostaden som en social rättighet sattes som mål förden sociala bostadspolitiken att undanröja den bosladsslum, trångboddhet ochbostadsbrist som präglade boendeförhållandena före . Iarbetarrörelsens efterkrigsprogram framlades ett handlingsprogram för atlförverkliga den sociala bostadspolitiken. Samhället skulle ha ansvaret förbostadsförsörjningen. Produklion skulle ske under spekulationsfria former. Nöd,brisl och otrygghet inom boendel skulle avskaffas. Under1950- och 1960-talen vidareutvecklades denna poUlik med målet att helabefolkningen skulle beredas sunda, rymliga, välplanerade och ändamålsenligtutrustade bostäder av god kvalitet till skäliga kosinader. Deltabostadspolitiska mål har i väsentliga delar uppnåtts under 1960-och 1970-talengenom krafiiga satsningar på nyproduktion av bosläder, bl.a. förverkligandet avmiljonprogrammet, i kombination med fördelaktiga statliga lån samlbosladsbidrag. Dennamåluppfyllelse var en förutsätlning för att ytterligare steg inom den socialabostadspolifiken kunde tas under 1970-talel. genomfördes en radbostadspolitiska reformer. Utgångspunkten för dessa var rättvisa mellan boende-och besittningsformer, frihet för alla att väQa bostad efter behov, rättvisfördelning av bostäderna samt att skapa förutsättningar för omsorg ochgemenskap i bostadsområdena. 2.2 Bostadspolitiken i svårigheter Medsjunkande reallöner och en samhällsekonomi i obalans minskade fillväxten iefterfrågan på bostäder . Statens finanser utsatles förslora påfrestningar genom att subventioneringen av bostadssektorn ökade pågmnd av stigande räntor och kraftig kostnadsinflation. Sysiemel från år 1974med garanterade räntor kunde inte fånga upp de allt Slörrekostnadsskillnaderna mellan olika årgångar av bostäder. Trols Prop.1986/87:48 extra jusleringar i räntenivån för tidigare byggda hus uppstodomotiverade kostnadsskillnader mellan nyproduktionen och del äldre beståndet.Samtidigt blev del alll svårare atl upprätthålla det selekliva bostadsstödettill barnfamiljer. Densnabba inflafionen ledde också till atl neutraliteten i beskattnings-ochsubventionshänseende mellan olika upplåtelseformer rubbades. Denpolitiska målsätlningen all dels slå vakt om ekonomisk rättvisa, delslillhandahålla goda bosläder ål alla till en rimlig kostnad var i allvarligfara. 2.3 En ny ekonomisk situation Regeringeninledde sitt arbete med att genomföra de förslag som hadeutarbetats under oppostfionsliden. På det bostadspolitiska området innebardetta bl.a. satsningar på nyproduktion och förbäll-ringsverksamhel. För atlkunna lägga fast bostadspolitiken inför 1990-talel tillkallades en utredning,bosiadskommhlen. Kommiitén avslutade sitl arbele . Engrundläggande utgångspunkt för bostadskommitténs arbete var en fortsall höginflation i kombination med elt högt ränteläge. Den ekonomiska situationen äri dag emellertid en annan än när bosladskommiitén fick sitt uppdrag. Utsiktemaför framtiden är också betydligt mer positiva än vad man kunde förvänta sig förnågra år sedan. Framför allt har den lägre inflationslakten och del sjunkanderänteläget skapat nya förutsättningar för bostadspolitiken. Denförbällrade slalsfinansiella situalionen är elt resultat av den restriktivabudgetpolitik som har förts . Även de sjunkande oljepriserna ochde förändrade dollarkurserna har haft belydelse. Angelägna reformbehov har fåttskjutas och besparingar har krävts inom olika områden. Detta hargällt också inom bostadspolitiken. En statlig fastighetsskatt har införts.Samtidigt har statens utgifter begränsats. Detta har dock varit möjligt utanstora kostnadsökningar för de boende. Tvärtom har hyrorna sjunkit räknat i fast penningvärde. I takt med att räntorna nu sjunkerminskar både slatens kosinader för ränleslöd och egnahemsägarnasskatlesubvenlioner. 2.4 Nya förutsättningar för bostadspolitiken Motbakgmnd av den utveckling somjag har beskrivii kan man konstatera attsituationen inför resten av är väsenfiigt förändrad. Det gäller inlebara i jämförelse med , då huvuddragen i dagens bostadspolitikutformades, utan också i förhållande till vad som gällde vid regeringsskiftetår . Detla skapar nya fömtsättningar för den fortsatta utvecklingen av densociala bostadspolitiken. Fördel försia gäller det nu atl undvika att den nedgång av bostadsbyggandet sominträffade under första hälften av 1980-taIet leder till en ny De sloraungdomskullarna frän åren kring 1960 behöver nu Prop. 1986/87:48 egnabostäder. När reallönerna åter ökar siiger också efterfrågan på bosläder. Påflera orter hotar därför bostadsbrist om inte byggandet ökas. Förall ytterligare kommuner inte skall komma i en besvärande bristsituation, måsleplaneringen för framlida bosladsbyggande akliveras. Ivissa delar av landet kan den ökade aktiviteten i ekonomin tillsammans med denomfattande förbättringen av bostäderna leda till en överefterfrågan påbyggsektorns produktionsresurser. Delta stäUer ökade krav på planering och etteffekiivt utnytQande av lUlgängliga resurser. Begränsningar av annal byggandekan på vissa orter visa sig nödvändiga för all motverka en utveckling sominnebär att kosinaderna för bostadsproduktionen stiger snabbare än denallmänna prisulvecklingen. I avvaktan på atl sådana ålgärder slår igenom, kansärskilda insatser behövas för atl säkra en nyproduktion av bostäder som svararmol behoven . Fördel andra gäller atl den utveckling av bostadspolitiken med en ökad inriktningpå ombyggnad och underhåll som har skelt måsle fortsätta. Dettioåriga bostadsförbättringsprogrammet är en direkt vidareutveckling av densociala bostadspolitiken. Programmet har också lett till att resurserna inombyggsektorn har utnytQats effektivt då annal byggande minskade.Bostadsförbättringsprogrammet har dock aldrig i första hand vartf avsell som enarbelsmarknadspolitisk salsning. Programmets genomförande är avgörande för omvi också skall ha goda bosläder och goda bosladsmiQöer. Delkapital som är nedlagt i våra bostäder har etl belydande värde. Det är bådebostadspolitiskt och samhällsekonomiskt av slörsta vikt att bostädernaunderhålls och förbättras. Bostadsförbättringsprogrammetsyftar till att förbättra äldre bosläder och bosladsområden så all de fungerarväl för alla. Även äldre människor och människor med handikapp av olika slaghar rätt att med bevarad inlegrilel få bo i en god boslad i ell vanliglbostadsområde. Detta kräver bosladsområden med god service och godlillgänglighet. Att uppnå della är den kanske slörsta bostadspolitiskautmaningen sedan den allmänna bostadsbristen byggdes bort. Det kräversamordnade insatser från staten, kommunerna och olika fastighetsförvaltare. Utvärderingenav bostadsförbättringsprogrammet visar alt utvecklingen är på räll väg. Medvissa anpassningar i det rådande regelsystemet börbostadsförbättringsprogrammet inte bara kunna drivas vidare, utan också geshögsta prioritet inom kommunernas arbete med bostadsförsörjningsplaneringen.Den nya kommer alt ge kommunerna nya och effektivainstmment för della arbele. Fördet tredje visar utvecklingen atl del inle nu finns anledning atl ersättadagens bostadsfinansieringssyslem med elt räntelånesystem enligtbostadskommitténs förslag. Ett sådant system hade varit mer mofiverat atlöverväga i en situafion med fortsall hög inflation och högt ränteläge. Denekonomiska politiken är emellerlid nu inrikiad på atl med olika medel undvikaen sådan utveckling. Pånågot är del enligl min bedömning nödvändigl med en förnyad analysav hur den ekonomiska ulvecklingen påverkar främsl rättvisan mellan olikaupplåtelseformer och ägärkategorier. Neutralitet i Prop. 1986/87:48 deltaavseende är ell vikligl bostadspolitiskt mål, inte bara för nya hus ulan ocksåmellan nya och äldre hus. Jagkommer all ta inilialiv lill yllerligare överväganden om hur en sådan ekonomiskrättvisa långsiktigl skall kunna upprätthåUas. En aUt större del av beståndetav kooperativt och allmännyttigt ägda flerbostadshus förlorar vid en lägreräntenivå sina räntebidrag. Samlidigt kan egnahemsägarnas möjligheter atttillgodogöra sig skatlesubvenlioner bestå . Fördet fiärde skapar den nya situationen ökade möjligheter att återigen förslärkadet selekliva bostadsstödet för alt även famiQer med i förhållande lill försörjningsbördanbegränsade ekonomiska resurser skall kunna efterfråga en god boslad. Genom den snabba inflationenhar många hushåll förlorat sitt bostadsbidrag. De övre hyresgränserna inombosiadsbidragssystemel kom på grund av hyresutvecklingen på en nivå som svararmol genomsnillshyran för respeklive lägenhetsstoriekar. Bidraget förloradedärmed mycket av sin bostadspolitiska betydelse som skydd för familjer med högabostadskostnader. Genom de höjningar som beslulades hardenna utveckling brulits. Det är angeläget att nu stegvis återföra de övrehyresgränserna inom systemel till en nivå som motsvarar hyrorna i nyproduktionen. Samlidigtbör de marginaleffekter som är förknippade med behovsprövade bidragsformer sombostadsbidragen så långt möjligl begränsas. Detta bör ske genom övervägandendär hänsyn tas tUl marginaleffekterna av skatter och daghemsavgifteroch till de famiQepolitiska åtgärderna i övrigt. Delär också viktigt med särskilt inriktade ålgärder för atl ge bamfamiljer medbegränsade inkomsler möjligheter alt förvärva sådana äldre egnahem som svararmot deras behov. Fördet femte är det nu nödvändigt att ägna större uppmärksamhet än fidigare åt hurvåra bosläder och bostadsområden förvaltas. Skillnaderna i boinflytande har avtradition varit stora. Den som äger sin boslad har ett myckel stort inflylandeöver sitt boende och sina bostadskostnader. I bostadsrättsföreningens form harbostadsrättshavarna ett motsvarande gemensaml inflytande genom medlemskapet ibostadsrättsföreningen medan hyresgästerna har saknat ekonomisktinflylande över silt boende. Desenare årens utveckling främsl inom allmännyttan visar all även de som bor medhyresrätt kan ges möjlighet att besluta om den egna lägenhetens underhåll. Dekan också kollektivt ta ett större ansvar för huset och bostadsområdet somsådant. Genom försök med alternativa upplåtelseformer, t.ex. kooperativhyresrätt, liksom en fortsatt utveckling av alternativa inflytandeformer inomden vanliga hyresrättens ram, kan ytterligare framsteg göras på detta område. Attutveckla boinflylandet är inle endasl en rättvisefråga. När ansvar ochinflylande delegeras lill dem som är mest berörda av besluten, i del här fallethyresgästerna, ökar också fömtsättningarna för atl verksamheten så väl sommöjligt skall komma att svara mot deras behov och önskemål. Därför måste hyresgästerna i framliden få elt störreansvar och störte Prop. 1986/87:48 inflytande än . Att finna formerna fördetta och atl avgöra taklen i ulvecklingen måste i första hand vara en frågaför parterna på hyresmarknaden. Genom lagstiftningen om hyresgäslslyrtunderhåll av den egna lägenheien samt den i prop. 1986/87:37 föreslagna möjlighetenall pröva kooperativ hyresrätt bör förutsällningarna för en fortsalt utvecklingav demokratin i boendet vara goda. För det sjätte år del angeläget alt nu se över denbostadspolitiska administrationen. genomfördes ellerförbereddes flera bostads- och planpoliliska reformer av slor betydelse förframtiden. Genom bostadsförbättringsprogrammet styrdes utvecklingenöver från en ensidig inrikining på nyproduktion lill kompletleringsbebyggelse,förbättring och underhåll. Enligt förslagel till den nya (PBL)får kommunerna etl slörre ansvar för den fortsatta utvecklingen inom ramen förett planeringssystem som skapar bättre förutsättningar för den nödvändigabostadsförnyelsen. Därigenom dras också konsekvenserna av den genomfördakommunindelningsreformen som letl fill att vi nu har kommuner med nödvändigkompetens och fillräckliga resurser för att la ell slörre självständigt ansvarför bosiadsförsörjning och samhällsplanering. Genom förslagel till naturresurslag summeraserfarenheterna av arbete med fysisk riksplanering i och med atlriktlinjerna i den fysiska riksplaneringen har fastställts i lag. Med PBL kommer således en i många stycken ny och lilldagens förhållanden anpassad siluation all uppstå. Det är naturligt att moldenna bakgrund också ompröva den administrativa organisalion som har byggtsupp under andra förutsättningar. Vad som framför allt utmärker dagens situation är ettbehov av närmare samband mellan samhällsplaneringen i övrigl och bostadsförsörjningen.Med PBL kommer en sådan samordning naturligt lill stånd i kommunerna. Den börockså åstadkommas på verksnivå. Byggbeslämmelscr och lånebeslämmelser behöversamordnas administrativt för atl dubbelarbete skall undvikas och för alt enklaoch klara regler skall kunna skapas för dem som är verksamma på fältet. Jag kommer att återkomma till regeringen medförslag om atl en särskild organisationskommitté skall tUlkallas. Dess uppgiftbör bli atl utarbeta ett detaljerat förslag till hur en samordnad boslads- ochplanadministration skall ulformas. De värderingar som har styrt ulformningen av den socialabostadspolitiken ligger fast. Trots de stora framgångar som har kunnat uppnås med denna politik finns det angelägna uppgtfter inför 1990-talet. En politik för framtiden inom bostadssektorn måste utformas med hänsyn tagen både till gångna liders framsteg och erfarenheter och fill nya liders utmaningar. bostadspolitik måsle växa fram successivt. De förändringar som Prop.1986/87:48 moiiveras av samhällsutvecklingen i allmänhet och av utvecklingeninom bostadssektorn i synnerhet, måste genomföras slegvis i den takt omsländighetemamotiverar och samhällsekonomin tillåter.