prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Åtgärdsprogramför andra aktuella miljöfrågor Vid sidan av försurningen kommer en rad andramiljöproblem atl kräva snabba och samordnadeinsatser . Bland de mest aktuella av dessa frägor kan nämnas havsföröreningarnä, avfallsfrågorna, 13 utsläppenav miljögifier, freonutsläppen och bekämpningsmedelsanvänd- Prop.1986/87:100 ningen. Miljösituationen i våra kustvatten ochhavsområden har försämrats på ell myckeloroande sätt . Den lidvis aUvariiga syrebristen i havsområdet meUan och som bl.a.orsakat massdöd av vissa bottenlevande djur såsom havskräflor anses vara enföljd av övergödning av och angränsande vattenområden. Även denmassul-veckling av vissa giftigaalger som förekommit längs och som bl. a. medförl saluförbud förmusslor kan ha etl samband med övergödningen. Denna är främsl ettresultat av läckage av växtnäringsämnen såsom fosfor och kväve från åkermarksamt av utsläpp av sådana ämnen frånbebyggelse och industrier. annal allvarligt havsmiljöproblem är utsläppen i haven och anrikningen i olikaorganismer av skilda miljögifter bl.a. klororganiska ämnen ochtungmetaller. Skador pä bl.a. säi och havsörnsaml förhöjda haUer i fisk av vissa miljögtfler är tydliga tecken på detta problem. Utsläppen och spridningsvägarnasamt omsättningen och omvandlingen imiljön av dessa ämnen är dock ofuUständigt kända. Tillförsel från atmosfären kan ha en störte betydelse änvad man lidigare antagit. Olika åtgärder harunder redan vidtagits för att motverka föroreningen av haven.Dessa åtgärder har varit inriktade såväl på ulökade och nya nationeUainsalser som på ett intensifierat internationellt arbete. Exempelvis har medstöd av de ändringar i miljöskyddslagen som infördes den 1 januari 1985Ringsjöområdei och området kring förklarals som särskUtföroreningskänsUga områden. I syfte all bäitre kartlägga de allvarliga problem somuppståti och framför alll för alt skyndsamt få fram ell samlal åigärdsprogram molhavsföroreningar beslutade regeringen i augusli 1986 alt tillkalla en aktionsgmppmot havsföroreningar. Gmppens arbele bedrivs nu med målel att ett förslag aklionsplan mothavsföroreningar skall vara klart . tillsättandet av aktionsgmppen och genom del samarbele isyfte alt komma lill rätta med miljöproblemen i och IdeQorden sominletts med resp. tillgodoses också vad under våren 1986krävt i fråga om ålgärder beiräffande vattenmiljön i och . Regeringen gav år1985 och slalens energiverk i uppdrag atl utreda deenergitekniska och miljöskyddsmässiga fömtsättningarna för avfallsförbränning.Bakgmnden till uppdragel var främst utsläppen av bl, a. dioxiner och kvicksilver medrökgaserna. Myndigheternas rapport har ingivits till regeringen och remissbehandlats.Enligt rapporten och remissyllrandena slår del klart atl skärpta krav mästestäUas på avfallsförbränning och att dessa måsle gälla även för befintligaförbränningsanläggningar. Rapporten bereds nu inom . Jagavser atl återkomma tiUdenna fråga så snart beredningen av ärendel är slutförd. Jag avser att då ocksåla upp frågan om de ytteriigare åtgärder som kan behövas för en förbättrad avfallshantering och ökad ålervinning. Delångsiktiga effekterna av deponering av olika slag av avfall behöverdärvid också beaktas ytteriigare. Somjag redan berört är den fortgående tillförseln till miljön av olika '4 miljögifier ett allvarUgt långsiktigt hol. Det ärangeläget att åtgärder för att Prop. 1986/87: 100 minska utsläppen av olika skadliga ämnenvidtas fortlöpande allleftersom Bil. 16 deenskilda problemen klarlagts. När det gäller kvicksilver och kadmium frånbatterier har behandlat ett av regeringen redovisat åtgärdsprogram. Arbetet med dessa frågorfortsälter nu i enlighet med beslul. Delta innebär bl.a. att enriksomfattande insamlingskampanj påbörjas . Jag redovisar idet följande hur finansieringen av de åtgärder som ingår i programmetkommer att ske. Frågorna om skyddet av ozonskiktet iatmosfären och om åtgärder för atl minskautsläppen av s. k. freoner har under senare lid blivil alllmer akluella.Inom ramen för FN:s miljöprogram () har utarbetats en konvention för skydd av ozonskiktet. Konventionenhar hUtills undertecknats av 27 stater, däribland . hargodkänt konventionen (prop. 1985/86:158, JoU 22, rskr. Den har därefterralfficerats av . Naturvårdsverketutreder på regeringens uppdrag vilka ålgärder som i ell kortare och i eltlängre perspektiv - är möjliga att vidta föratl minska användningen och utsläppen av freoner i samt möJUgheterna atl inom oUka användningsområdenersätta freoner med andra ämnen.Verkel har under höslen redovisal tvä rapporter i frågan tiU regeringen. Därvidhar också angivit atl en samlad utvärdering av depraktiska förutsättningarna för atl minska utsläppen av freoner kommer alt lämnas till den , Utvärderingen kommer atl skei samarbele med berörda intressenter bl. a. inom industrin. Iregeringsförklaringarna och har angivits attanvändningen av bekämpningsmedel i jordbruket bör halveras . På regeringens uppdrag harlanlbruksstyrelsen, nalurvårdsverkel och kemikalieinspektionenutarbetat etl förslag till handUngsprogram för att uppnå målet i fråga om begränsning av användningen avbekämpningsmedel i jordbmket. Förslaget har remissbehandlats och beredsför närvarande i regeringskansliel. De anslagsfrågor som akluaUseras iförslaget kommer atl tas upp i samband med den forskningspolitiskapropositionen. Insatser för att förebygga miljöproblem bl. a. genomhushållning med naturresurser DelhittUlsvarande miljövårdsarbetet har i stor ulslräckning utgått från olika konstaterade miljöproblem och syftat lill all finna och vidta åtgärder för atl lösa problemen. De problem och åtgärder jag i del föregående redovisal har lill väsentiig del hafl ensådan utgångspunki och inriktning. Som jag har sagt bör vi i framliden i ännu högre grad än komplettera de löpande direkta miljövårdsinsatserna med ell systematiskt arbete på all förebygga miljöproblem genomen effektiv nalurresurshus- hållning och genom atl miljöhänsyn på ett genomgripande sätt integreras i utvecklingsplaner för olika samhällsområden. Del är i ett sådant arbete viktigt att inle bara ulgå frän sådana effekter i miljön som vi redan har kunnat iaktta. Vi måste också mera fömtsättningslöst studera olika sam hällssektorer med avseende på resp. sektors toiala resursanvändning och 15 Det är nödvändigt att konsekvenserna för resurs- Prop.1986/87:100 . användning och miljö kartläggs och redovisas redan innan nyleknik tas i Bil, 16 anspråk, slora projeklgenomförs eller mera betydände förändringar beslutas av verksamhetsinriktning eUer policy inom ensamhäUssektor. För samhällssektorermed stor miljöpåverkan kan vidare behöva övervägas system medfortlöpande redogörelser för seklorns resursanvändning och inverkan på miljön. En förulsältning förall elt arbete av del slag jag nu berört skall kunna bli framgångsrikt ärall företrädare för de berörda sektorerna aktivt engageras i arbelet.Miljöpolitiken behöver därför i ökad grad inriktas på atl se till att olika samhällssektorer själva tar detpraktiska och ekonomiska ansvarei för attförhindra all nya miljöproblem uppstår och att lösa de problem som redan föreligger. Vad denna inriktning avmiljöpolitiken innebär för ansvarsfördelningenmellan olika myndigheter ingår som en viktig fråga i den översyn av miljövårdsorganisationen som pågåroch som jag tidigare berört. Etl led i den ökadeinterdepartementala samordning som behövs för att ell sådanl arbeleskall kunna bedrivas framgångsrikt är den förändring som skelt när del gällermiljövårdsberedningens arbete och sammansättning och som innebär bl.a. altcheferna för kominunikalions-,'jordbmks-, arbetsmarknads-och bosladsdepartéménten nu ingår i beredningen. Beredningen bör därmed kunna medverka lill den Ökadesamordning av miljöpolitiken somvaril en av utgångspunkterna vid inrättandet av miljö- och . Som exempel påviktiga samhällssektorer där elt samarbete meUan miljöansvariga organ och sektorsföreträdare påbörjats och nubehöver vidareutvecklas med den inriktningjag här angivit kan nämrias energiomrädel,transportsektom och de areella näringarna. Vad gäller energipolitikenhar fömtsättningarna all ge arbetet en klar miljöinriktning ytteriigare stärktsgenom den nya departementsorganisationen. Jag återkommer tUl energifrågorna idel följande. Transportsektom hörlill de från niiljösynpunkt viktigaste samhällsområdena. Det ärdärvid främst vägtrafikens effekter pä miljön som inger oro. Också riskerna i samband med transporterlill lands och lill sjöss av miljöfarligaämnen saml bullerstörningarna från bl. a. flygplan hör lill de frågorsom måste beaktas noga. Till vägtrafikensmiljöfrågor hör bl. a. bullerfrägorna samt den påverkan slörrevägbyggnadsförelag har på markanvändning och naturmiljö. Del är nödvändigt allmiljöfrågorna beaktas i lillräcklig omfattning i vägplaneringsprocessen. Denna behöver därförfördjupas och kompletteras på etl sådant sätt alt miljökonsekvenserna beskrivsutförligt och kan tas i beaktande i ett tidigi planeringsskede. Jag avser altåterkomma till dessa frägor i den proposition om ändringar i miljöskyddslagensom nu förbereds. Som den viktigastemiljöfrågan när det gäller vägtrafiken framslår emel lertid avgasutsläppen.Luftföroreningsproblemen i våra tätorter är till stor del ell bilavgasproblem: Koncentrationerna i tätortsluften av många ämnen som ingår i bilavgaserna ärsådana alt de inger oro frän hälsosynpunkt. Kväveoxidutsläppen från biltrafiken, som ulgör ca två 6 tredjedelar av de lolala kväveoxidutsläppen i , ären av de viktigas- Prop. 1986/87: IOO tefaktorerna när det gäller försurningen. Jag har tidigareredovisat de ulsläppsbegränsande åtgärder som beslutats vad gällerblyfri bensin och skärpta avgasreningskrav för personbilar. Dessa åtgärderär ett led i ansträngningarna atl minska trafikens skadeverkningar påmiljön. Del kommer emellertid att ta tid innan dessa åtgärder får fuUeffekl. Det är därför nödvändigt att andra åtgärder vidtas. Del gäller inteminst att vid utformningen av den nya trafikpoUtiken belysa och beakta trafikenspåverkan på miljön och att vidta olika åtgärder som ytterligare kanminska skadeverkningarna i detta avseende. I samarbele meUankommunikationsdepartementet saml jordbruks- och industridepartementen har därförtiUsatts en miljöarbetsgrupp inom det trafikpolitiska utvecklingsarbetet.Gmppens uppgtft är att se över möjligheterna att på ett bättre säll änhittills beakta riiiljöaspekterna inom ramen för trafikpolitiken. För jordbruket finns i gäUandejordbrukspolitiska riktlinjer angivet elt s.k. miljö- och resursmål. Enligt detla mäl ingår i del övergripande målet för Uvsmedelspohliken att jordbmket och livsmedelsproduktionenmåste ta hänsyn till kravet på engod miljö och till behovet av en långsiktig och planerad hushåUning med våra naturresurser. I proposition 1984/85:166om Uvsmedelspohliken anges i detta sammanhang bl.a. att jordbruket i möjlig utsträckning skall använda miljövänligaodlingsmetoder som ocksä bidrar lill en god hushållning med mark, vatten ochväxtnäring. I rimlig utsträckning skaU jordbmket bedrivas så att delbidrar tiU att bevara genetisk variationoch värdefulla delar av fauna och flora i odlingslandskapet. En rad ålgärder har under senare årvidtagits för att begränsa jordbmketsmiljöproblem. Godkännandet av bekämpningsmedel har tidsbegränsats ochflygbespmtning över förbjudits. Ett förslag tiU handlingsprogram föratt ytterligare minska hälso- och miljöriskerna vid användningen avbekämpningsmedel är som jag lidigare berört nu under prövning. Utgångspunkten är därvid allanvändningen av bekämpningsmedel i jordbmket skall halveras . Deproblem som hänger samman med övergödningen av känsliga vattenområdenkommer alt tas upp i arbetet med enaklionsplan mot havsföroreningar. För atl molverka negativa effekter på landskapsbilden och utarmningenav flora och fauna tUl följd avändrade siruklur- och bmkningsförhåUanden i jordbmkel behövs särskildanaturvärdsinsatser. För alt täcka vissa kostnader för åtgärder som rör jordbrukets miljöfrågor föreslär jag idet följande ökade resurser förnaturvårdsinsaiser i odlingslandskapet samt att särskilda medel anvisas förrecipientkonlroll i jordbruket. Dikning avvåtmarker är av betydelse bäde för jordbruket och skogsbruket. Dikningsföretagkan ge negativa miljöeffekter. För att stärka skyddel av våra våtmarker harnaturvårdslagen fr.o.m. kompletteratsmed regler om alt markavvattning inte får ske utan tillstånd avlänsstyrelsen. Frågorna kringskogsbrukets nalurvårdshänsyn har tilldragit sig ökad uppmärksamhet under1980-talet. En rad initiativ har tagits under de 17 En särskild lag till skydd för ädeUövskogarna har stiftals. Prop.1986/87: 100 Skyddel av de QäUnära skogarna har förslärkls och skallupprätthållas. 16 våra tre nordligaste län har markanvändningsplaneringinletts för atl ge bättre möjlighet att bl.a. beakta naturvårdens särskildaintressen. Värdefulla urskogsområden harhelt tagits undan från skogsavverkning. På större delen av vär skogsmarksarealskall emellertid även bedrivas ett mångbmk. Naturvårdens ochandra allmänna intressen skall normalt kunnaförenas med elt rationeUt skogsbruk under ömsesidigt hänsynstagande. , som har omarbetats, innehåller många viktiga och skärptaföreskrifter som gäller nalurvårdshänsynen. I fråga om statligtstöd till skogsbmkel gäller numera atl vid prövning av frågor om stöd skall hänsyn tas tiUnaturvårdens och andra allmänna iniressen. Statsbidrag för avveckUng avlågproducerande skogar, s.k. 5:3-skogar,får inte beviljas om åtgärden i fråga slår i slrid med bestämmelserna om naturvårdshänsyn i skogsvårdslagen.Länsstyrelserna och skogsvårdsslyrelserna skall samarbeta på olikasätl, bl. a. så alt länsslyrelserna förser skogsvårdsslyrelserna medunderlagsmalerial för arbelel med 5:3-skogarna. Skogsslyrelsen harmed anledning av ullalande i fråga om skogsbmkel i de öällnäraskogarna ändrat sina föreskrifter om hur skogsbmk i dessa skogar skallbedrivas. En ökad hänsyn till förhållandena i del enskilda fallet ochförbättrade kunskaper hos den som arbetar i skogen om hänsyn tiU andra intressen behövs därför.Jag fäster stor vikt vid den utbildning föroch information tUl skogsarbetare, skogsägare och alla kategorier skogstjänstemän som har påbörjals. a. alt öka kunskaperna om och inlressel för grundläggande ekologiskafömtsättningar och orsakssamband, som är av betydelse förskogsproduktionen på både kort och läng sikt. Det är angelägel atl arbelel med jord-och skogsbmkets miljöfrågor fullföljs ochvidareutvecklas. har i ell färdigställthandlingsprogram tagit upp frågorna om jordbrukel och miljön. Ocksä när detgäller skogsbmkets miljöfrågor finns genom det arbete som pågår i samarbete mellan berörda myndigheter en grund attarbela vidare utifrån. När del gällerdel mera långsiktiga arbetet bör också de forskningsprogram om jordbruksforskning och om skog och miljö somnu pägår kunna vara av storbelydelse. Jag avser alt tillsammans med chefen för jordbruksdepartemenlel återkomma lill frågan om lämpliga formerför del fortsatta samarbelel för alt ytteriigare stärka samordningen mellan åena sidan miljöpoUliken och å andra sidan jordbmks- och skogspolitiken. Ett betydelsefulltinslrumenl i del fortsatta arbetet med atl bevaka miljö ochresurshushållningsaspekter vid beslut som rör olika samhällssektorer är den nya lag om hushåUning med naturtesurser som kommer att gälla fr. o. m. den I juli 1987.1 denna läggs fastgrundläggande beslämmelser för hushållningen med naturresurser. Bestämmelserna skaU beaktas vid tUl- lämpningen av bl.a. plan- ochbyggnadslagen, miljöskydds- och natur vårdslagarna saml olika sektorlagar. En arbelsgmpp har också bildals inom för att följa uppvissa frågor av betydelse för den långsiktiga hushållningen med naturresurser. Jag viU i detta sammanhang också berörautbildningsfrågornas betydelse Prop. 1986/87: 100 för miljövårdsarbetet. Det är av stor vikt att kunskaper om ochinsikter i Bil, 16 miljöfrågornasbelydelse gmndläggs tidigt i en människas liv. Att skapa grund för ett engagemang i miljöfrågorna bör varaen angelägen uppgifl för skolan ochutbildningsväsendet i övrigt. Såväl gmndskolan och gymnasieskolan somuniversitet och högskolor, folkhögskolor och studieförbund har här ett storl ansvar. En av fömtsättningarnaför atl miljöfrågorna skall uppmärksammas i tillräcklig utsträckning igmndskolan är.att de ges utrymme ilärarutbildningen. Det är därför naluriigt alt dessa frägor las upp i sambandmed regen'ngens slutliga behandling av den nya gmndskollärar-linjen. Andra områden därdel är angelägel att miljöfrågorna ges en tUlfredsställande behandling ärbl. a. de ekonomiska, tekniska och naturvetenskapliga utbUdningarna. Mångaekonomer, civUingenjörer och naturvetare får arbetsuppgifter inom näringslivoch offentlig förvaltning där de kan påverka beslut som har väsentlig ochlångtgående belydelse för säväl yttre som inre - . Regeringenhar uppdragit ål universitets- och högskoleämbetet att isamband med förändring av utbildningsplanerna.för civilingenjörs-ochnaturvetarlinjerna beakta behovel av alt miljöfrågorna inlegreras på ettnaturligt sätt i utbildningarna. För alt de ytteriigare anknytningspunktersom finns mellan utbildnings- och miljöpoUliken skaU kunna behandlasvidare har jag i samråd med statsråden och funnil detändamålsenligt atl bilda en gemensam arbelsgmpp mellan ochmiljö- och med uppgift att se över möjligheterna atlytterligare förstärka miljöfrågornas ställningi utbildningsväsendet. Strålskyddsfrågorna - speciellt i samband medkärnteknisk verksamhet -har tilldragit sig slor uppmärksamhet.Slrålskyddssamarbelel har ensiarkt internationell prägel och har aktivi deltagit i detta arbete. Därigenom har kunnal påverkaintemationella regler och rekommendalioneri syfle att få en god inlernationell kvalilel på strålskyddet, vilkelocksä gynnar . pä strålskyddsområdel har sedan längefunnits etl utvecklat system för att beräkna konsekvenser av utsläpp avradioaktiva ämnen från såväl kärnkraftverksom vid deponering av avfall. Härmed tas inte endast hänsyn till de kortsiktiga konsekvenserna utan ocksåtill den längsikliga uppbyggnadenav de radioaktiva ämnena i miljön och lill de skadeverkningar i form avcancer och ärftliga skador dessa kan ge upphov tiU. Det finns också etl systemför hur kostnaderna för olika skyddsinsatser rörande strålskyddande åtgärder kan jämföras och värderas. Etl arbele av delslag som bedrivs inom strålskyddsområdel är viktigt när del gäller alt finna samordnade långsiktiga lösningar på olikamiljöfrågor. Efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl ökadeintresset ytteriigare för slrål skyddsfrågorna. De ansvariga myndigheterna, i första hand statens strål skyddsinslitut (SSI), inledde, så snart detradioaktiva nedfallet efter olyc- 19 kanblev känt, ett intensivt arbete med att kartiägga nedfaUets omfattning Prop.1986/87: 100 och på grundval därav bedöma vUka åtgärder som behövde vidtas. 16 i en skrivelse till regeringenden 15 augusli 1986 redovisat vidtagna åtgärder samt lämnal vissa förslag lillberedskapshöjande ålgärder. Med utgångspunkti institutets skrivelse om vissa åtgärder m. m. efter har efler förslag av regeringenbeslutat om åtgärder som börgenomföras under innevarande budgetår (prop. 1986/87:18, NU 12, rskr. 97).Exempel pä sådana omedelbara åtgärder är aulomatisering av institutetsgammamätstationer så att information om ökade strålningsni-väer i miljön snabbare kan inhämtas och därmedmöjliggöra för instUutet att ageraomedelbarl. Utbildning behövs av olika befattningshavare i länsslyrelser ochkommuner avseende mätningar som är viktiga från slrålskyddssynpunkt vid radioaktivt nedfall efter enreaktorolycka. BefintUg dalomlrustningbehöver kompletteras för alt kunna möla de höga krav på dokumentation ochstråldosmätning som ställs vid en olycka. Elt flertal forskningsprojekt har satts igång med anledning avTjernobylolyckan. Det är angeläget att dessa slulförs. När del gällerstrålskyddsområdet i övrigt avser SSI att fortsätta utredningsinsatserna m. m.inom prioriterade områden såsom dalaskärmar, radon i bostäder och mammografi, I december 1985överiämnade utredningen om översyn av strålskydds-lagsttftningen ett förslaglUl ny strälskyddslag (SOU 1985:58). Betänkan-del har remissbehandlats. Jag avseratt föreslå regeringen att inhämta lagrådets yttrande med utgångspunki iutredningens förslag. för miljö och utveckling, den s. k.Brandllandkom-missionen, som tillkaUades av , är nui slutskedet av sitt arbete.Arbetet har bedriviis bl. a. genom ett antal specialmöten i olika världsdelar. Efter elt avslutande möte i presenteras . Uppföljningen av rapporten både internationellt och nationellt kommer attkräva en aktiv och samordnadinsats. Arbele har påbörjats inom en av FN:s miljöslyrelse () upprättadmellanslatlig kommitté för att utveckla långsikliga handlings-Unjer för del internationella miljösamarbetet.Kommittén skall lägga fram elt s. k. perspektivdokument för miljöåtgärder framtill är 2000 som jämte världskommissionens rapporl skall behandlas vidmiljöslyrelsens fjortonde möle , Ett viktigt syfte med det arbetesom nu pågår inom kommissionen och kommillén är att stärka det internationellamiljösamarbetet inom FN-systemel och inle minst roll i dettasamarbele. Frågan om ozonskiktets bevarande harblivit föremål för ökad interna tionell uppmärksamhet. har, som jagtidigare nämnt, ratificerat för skydd av ozonskiktet. Konventionen är en ramkon vention som ger förutsättningar förgemensamma åtgärder och lägger grun den för ell fortsatt samarbele, arbetar aktivt för att få tiUstånd etl tilläggsprotokoll med bindande klausuler oni konkreta åtgärder för atl minska sådana ulsläpp av främst freoner som hotar ozonskiktet. studier har vidarevisal att utsläppen av freoner, liksom utsläppen av Prop. 1986/87: 100främst koldioxid, kan medföra klimatförändringar av global betydelse. Bil.16 Ocksä klimatfrågorna kommer all behövaägnas ökad uppmärksamhel i det fortsatta inlernalionella samarbetet. I takt med att de svenska utsläppen avförsurande ämnen minskats har en allt större andel av nedfallet över Sverigekommit att härröra från utsläpp i andraländer. Del internationella arbelet beträffande gränsöverskridande luftföroreningar har därför blivit aUtmer betydelsefuUt. Detta arbete har ytterligare intensifierats under desenaste åren. Huvudfrågan har därvid varitdet förslag om en minskning med av svaveldioxidutsläppen i Europafram som de nordiska länderna lade fram under är 1983 och som undertecknats av 21 länder. arbetar för att kretsen av ländersom ansluter sig skall vidgas ochinternationella överenskommelser om ytteriigare reduktioner av svavelutsläppträffas. Under de närniasle åren kommer arbelet inom ECE att koncentreras påålgärder för att begränsa ulsläpp av kväveoxider, kolväten ochoxidanler. Ett arbete pågår för att få lill stånd ett bindande avtal omminskning av utsläpp av kväveoxider. I det fortsatta arbetet med de intemationeUa försurningsfrågorna bereds också,med anledning av vad riksdagentidigare anfört, frågan om en internationell luftvärdsfond. Den 5 juli 1985undertecknades i en ministerdeklaration om inlernationellt samarbetei bilavgasfrägan. Denna deklaration har följts upp genom att etlinlernalionellt dokument med bestämmelser om avgasrening på personbilaröverenskommits vid ett möte i den 9-11 seplember 1986. Vid mötet dellogrepresentanter för , , , , , ,och Nederländerna.Experter från , och har även deltagit i arbetet. Dokumentet skaU tjäna som förebild för de nyaskärpta avgaskrav molsvarande de amerikanska avgaskraven som flera länder i Europanu planerar att införa. har underen rad av år aktivt verkat inom de miljöskyddskonventioner som reglerar det intemationellasamarbetet om skyddet av den miljön.Detta gäller speciellt skyddel av och . Inför den minisierkonferens om miljö somskall äga rum i arbetar aktiviför alt få lill stånd beslut om åtgärder för att minska utsläppen särskUt frånlandbaserade källor. De nordiskamiljöministrarna har vid ett möle i oklober 1986 beslu-.