prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — 21 § Om möjlighetför att använda vissa andra kreditpolitiska medel finns bestämmelseri lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. 22 § Efter anmodanav i det särskilda fallet skall ett kreditinstitut till riksbankenlämna de uppgifter som anser nödvändiga för att bedöma om enpenningpolitisk åtgärd behöver vidtas eller för att utforma ett beslut om ensådan åtgärd. 23 § skall ta emot betalningar till och görautbetalningar för statsverket. För att täcka statsverkets kortfristiga medelsbehov fårriksbanken bevilja statsverket kontokredit. 24 § Inom ramenför uppgifter som centralbank får förvärva aktier,andelar i ekonomiska föreningar eller liknande rättigheter samt ikläda sighärmed förenade förpliktelser. 25 § Riksbankenfår själv eller genom bolag, som ägs av banken, bedriva tryckerirörelse,papperstillverkning och tillverkning av sedlar samt tillverkning av mynt,medaljer och liknande föremål. 26 § Riksbankenfår förvärva fastigheter och inventarier som är avsedda för den verksamhet sombanken bedriver eller har del i. 1 den mån det behövs för att skydda nägon riksbankensfordran får banken förvärva varje slag av egendom. Egendom som har förvärvat enligt andra stycketskall avyttras så snart det är lämpligt och senast när det kan ske utanföriust. 27 § I anslutningtill den bedrivna verksamheten får mot betalning utföra tjänster somgår utöver bankens egentliga myndighetsuppgifter. 28 § Riksbankenfår efter prövning i varje särskilt fall besluta om ackord samt om avskrivning,nedsättning eller eftergift av fordran som banken har. 29 § Uppkommer iriksbankens verksamhet anledning alt väcka fråga om författningsändring ellerannan åtgärd från statens sida, får fullmäktige göra framställning i ämnet tillriksdagen eller regeringen. 30 § Vidplaneringen och genomförandet av verksamhet i fred skall de kravbeaktas som totalförsvaret ställer. Det åligger att ansvara förberedskapsanläggningen pä bank- och betalningsväsendets område. Härvid skall i erforderlig utsträckning samråda med postverket, berörda kreditinstitut och andra företag samt överstyrelsen för civil beredskap. Denna myndighet skall hållas underrättad om beredskapsplanläggningen. m. Prop. 1986/87: 143 31 § Enligl 9 kap. 12 § regeringsformen förvaltasriksbanken av åtta fullmäktige av vilka sju väljs av och en som är chef väljs av de övriga fullmäktige som även inom sig väljer ordförande. Fullmäktige väljer inom sig en eller flera viceordförande. Riksbankschefen fär dock inte väljas till vice ordförande. 32 § Enligt 8 kap. 6 S riksdagsordningen väljerfullmäktige utom sig högst två vice riksbankschefer och bestämmer i vilken inbördes ordning dessa vid förhinder för riksbankschefen skall vara suppleanter för denne i fullmäktige. Vice riksbankschef utövar i den inbördes ordning som nysssagts även i övrigt riksbankschefens tjänst nar denne har förhinder. Efterbeslut av riksbankschefen inträder vice riksbankschef också i andra fall iriksbankschefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper avärenden. 33 S Fullmäktig och vice riksbankschef får inte varaomyndig eller för satt i konkurs. Fullmäktig och vice riksbankschef får inte heller varastatsråd eller styrelseledamot eller suppleant för sådan i svensktkreditinstitut eller fondkommissionsbolag. 34 § verksamhet bedrivs vid ett huvudkontor iStockholm där också fullmäktige har sitt säte. bedriver dessutom verksamhet vid regionkontor,kassakontor och sedeldepåer till det antal och på de orter som riksbankenbestämmer. 35 § Vid huvudkontoret finns en revisionsenhet samt deövriga enheter som fullmäktige beslutat. Under fullmäktige leds verksamhet av riksbankschefen. Verksamheten vid revisionsenheten leds dock av fullmäktige, om annat inte följer av lagen (RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen. Ärendenas fördelning mellan enheterna skall fram gå av arbetsordning. 36 § Vid får finnas personal enligt upprättadpersonalför teckning samt annan personal i mån av behov och tillgång på medel enligt gällande budget. får därjämte anlita utomstående för särskildauppdrag i mån av behov och tillgång pä medel enligl gällande budget. Utöver vad som följer av allmänna bestämmelser förriksdagen och dess organ får tjänst som tillsätts av fullmäktige tillsättasutan att kungöras till ansökan ledig. Ordinarie tjänst vid inrättas av riksdagen.Ordinarie tjänst som riksbankchef tillsätts med förordnande ellermed förordnande tills vidare. Övriga ordinarie tjänster tillsätts medförordnande för högst . 37 § får för särskilt fall besluta attendast svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst inom . 38 § skall besluta arbetsordning och de föreskrifter i övrigt Pron 1986/87'143 som behövs för arbetet inom banken utöver denna lag. beslutar också för särskilda fall i frågor somrör personal och uppdragstagare hos banken, i den mån inte annat följer avbeslut av eller av . 39 § Beträffande arvoden till fullmäktige och suppleanterfinns föreskrif ter i lagen (1984; 665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. För resor som en fullmäktig eller suppleant företar förriksbankens räkning har han rätt till resekostnadsersättning, traktamente ochannan ersättning enligt allmänt reseavtal för statens tjänstemän eller, när detär fråga om utrikes resa, enligt utlandsresereglementet (1953:666). Fullmäktigoch suppleant skall hänföras till reseklass A. En fullmäktig eller suppleant som är ledamot av riksdagenhar inte rätt till traktamente för dellagande i sammankomst i medfullmäktige eller för annan förrättning eller annat uppdrag där förriksbankens räkning under tid då pågår. Vid förrättning på annan ortän under pågående skall dagtraktamentet fören fullmäktigeller suppleant som är ledamot av minskas med det belopp för dag somutgår enligt ersättningsstadgan (1971: 1197) för ledamöter. 40 8 1 mom. Till ledamöter i den i 6 § valutalagen(0000:000) nämnda valutastyrelsen skall fullmäktige utse dels från en vice riks bankschef, en fullmäktig eller suppleant för fullmäktig och en riksbanks direktör, dels utanför banken fyra ledamöter, av vilka två skall represente ra bankväsendet och näringslivet i övrigt och två arbetstagarna. Fullmäk tige skall därjämte utse suppleanter för dessa ledamöter. Vice riksbankschefen är valutastyrelsens ordförande.Fullmäktige förordnar en av de övriga inom utsedda ledamöterna attvara vice ordförande. Valutastyrelsen är beslutför när minst fem ledamöter ärnärvarande. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder. Ärende som valulaslyrelsen har att ta befattningmed avgörs i valutastyrelsen, i valutastyrelsens direktion (valutadirektionen) eller av enskilda tjänstemän, cn eller två i förening. I valutastyrelsen avgörs ärenden som innefattar väsentligaprincipfrågor eller eljest är av större betydelse. Valutadirektionen skall förbereda ärenden som skallavgöras av valutastyrelsen och under styrelsen leda valutaregleringen. 1valutadirektionen avgörs ärenden som utan att kräva valulastyrelsens avgörandebedöms betydelsefulla. Av enskilda tjänstemän, en eller två i förening, vilkadärtill erhållit valutastyrelsen bemyndigande, avgörs de ärenden vilka inleankommer pä valutastyrelsen eller valutadirektionen, 3 mom. Valutadirektioner, består av den viceliksbankschel' och den riksbanksdirektör som ingiir i vaiutasiyrelscn. deras suppleanter i styrel sen samt den gruppchef eller motsvarande tjänsteman till vars verksam- hetsområdeföreliggande ärende hör. Valutastyrelsen skall utse två tjänste- /87' 143 män i säsom suppleanter för valutadirektionens ständigaledamöter. Vice riksbankschefen är ordförande och riksbanksdirektören viceordförande i valuladirektionen. Beslutförhet kräver all tre är närvarande. 4 mom. Har på sätt som föreskrivs i 44 § andra styckelvalutalagen (0000:000) ett yrkande framställts om att beslut som valutastyrelsen med delat skall underställas fullmäktiges prövning, skall sökanden i ärendet underrättas om detta möjligt och senast i samband med att han får meddelande om innehållet i styrelsens beslut. Fullmäktig eller suppleant för fullmäktig får inte delta ifullmäktiges handläggning av ett ärende som han tagit befattning med ivalulaslyrelsen. 5 mom. Beträffande arvoden till valutastyrelsen finnsföreskrifter i la gen (1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myn digheter och organ. som föranleds av uppdraget, har ledamot eller suppleant rätt till resekostnadsersättning och traktamente enligt vad som gäller för riksbanksdirektör. 41 § Av fullmäktige avgörs 1. författningsfrågor, 2. fråga omfastställande av arbetsordning samt andra vilctigare frågor om riksbankensorganisation och arbetsformer. 3. frågor omsystemet för att bestämma kronans externa värde och det område inom vilketvärdet får förändras. 4. frågor omriktlinjer för förvaltningen av de lillgångar som anges i ll *), 5. frågor omviktigare internationella läneavtal, 6. frågor omdiskonto och om räntevillkoren vid ut- och inlåning enligt 18 § första stycketsamt villkoren vid utlåning enligt 18 8 andra slycket. 7. frågor omviktigare rekommendationer till eller överenskommelser med kreditinstitut, 8. frågor omkassakrav och särskild avgift när kassakrav inte uppfylls. 9. frågor omstatsverkets kontokredit. 10. frågor som avses i 24 ij, 11. viktigare frågor om ackord, avskrivning,nedsättning eller eftergift av fordran, 12. frågor om upprättande avpersonalförteckning, om beslut som avses i 37 S saml om tillsättande avtjänster som riksbanksdirektör, avdelningschef eller direktör förregionkontor. 13. frågor om skiljande frän annananställning än provanställning eller om skiljande från uppdrag eller omdisciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning. 14. övriga frågor som enligt dennaeller annan lag skall avgöras av fullmäktige, 15. frågor som fullmäktige finner varaav större vikl eller som riksbankschefen hänskjuter till fullmäktige. Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs avriksbanksche fen. 1 den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av riksbankschefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordnineen eller i särskilda beslut. 42 § Innan fattar beslut av siörre penningpolitisk vikt skall Pron 1986/87' 143 samråd ske med statsråd som regeringen bestämmer, om inte synnerliga 43 § Fullmäktige skall sammanträda minst en gångvarannan vecka. Vid sammanträdena skall föras protokoll. Fullmäktige är beslutföra när minst sex ledamöter ärnärvarande. Ärenden som kräver ett skyndsamt beslut får dock avgöras av femledamöter, om minst fyra av dem är ense om beslutet. Vid omröstningar skallvarje ledamot ge sin mening till känna. Som fullmäktiges beslut gäller den mening som de flestaenar sig om eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. I 5S lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m.beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter finns en särskildbestämmelse om omröstning i vissa personafrågor. Också omröstningsbestämmelseni 24 § anslällningsstadgan (RFS 1971:3) för och dess organ skalliakttas. 44 S Om ett ärendesom skall behandlas i fullmäktige är av ringa betydelse eller av särskiltbrådskande art får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna. 45 § Fullmäktigefår inte sammanträda på område som är ockuperat av främmande makt. 46 § Om vidsammanträde med fullmäktige någon ledamol eller föredraganden i samband medelt beslut anmäler skiljaktig mening, skall anteckning därom ske iprotokollet. 47 § I skrivelsesom fullmäktige avger till eller regeringen skall anges vilkaledamöter som deltagit i beslutet och vem som varil föredragande. Harskiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgåav bifogat protokollsutdrag. Budget, redovisning och vinstdisposition 48 § Kalenderåret är räkenskapsår. Varje är före utgången av december månad skall fullmäktigefastställa en hudget för förvaltningsverksamhei under det följanderäkenskapsåret. Budgeten skall tillställas för kännedom. 49 § är bokföringsskyldig och detåligger banken atl fullgöra denna skyldighet på ett sätt som överensstämmer med god redovis ningssed. före skall fullmäktige tillriksdagen avge redovisning för det föregående räkenskapsåret samt förslag tilldisposition av vinst. Redovisningen skall omfatta resultaträkning,balansräkning, förvaltningsberättelse och en redogörelse för den förda valuta-och kreditpolitiken. 50 § resultaträkning och balansräkning fastställs av riksda- Pron 1986/87'143 gen, som ocksä beslutar hur bankens vinst skall disponeras. iakttas att om reservfonden gått ned under femhundramiljoner kronor, minst lio procent av årets vinst skall avsättas tillreservfonden tills denna åter uppnått föreskrivet belopp. beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige förförvaltningen av . 51 § En gäng skall offentliggörastatistiska upp gifter om valuta- och kreditförhållanden. skall även offentlig göra beslut om diskontoförändringar. 52 § som inte uppfyller uppställdakassakrav skall erlägga särskild avgift fill staten. Fråga om särskild avgift prövas av . 53 § Särskild avgift skall utgöra ett belopp somsvarar mot ränta på underskottet för sådant förelegat, varvid räntesatsen för år får uppgå till högst två gånger det av fastställda, vid varje tid gällande diskontot. Om särskilda skäl föreligger, får särskild avgiftnedsättas eller efterges. 54 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhellämnat oriktig upp gift i samband med fullgörande av skyldighet enligt 22 § skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. 55 § Utan hinder av vad som föreskrivs i 8 kap. 8 Ssekretesslagen (1980; 100) skall underrätta polismyndighet eller åklagarmyn dighet om det i kassarörelse, valutahandel, länerörelse, be talningsutjämning samt handel med värdepapper framkommer uppgifter som ger anledning att anta att ett brott har begåtts. Om särskilda skäl föreligger, får underlåta attlämna sådan underrättelse. 56 § Åtal mot viceriksbankschef för brott som begåtts i utövningen av hans tjänst får beslutasendast av finansutskottet eller av fullmäktige. Vad nu sagts gäller dock intefråga om brott som begåtts i utövningen av beslutanderätt enligtvalutalagen (0000:000). 57 § Riksbankensbeslut enligt denna lag får överklagas genom besvär endast i den utsträckningoch i den ordning som sägs i besvärsstadgan (RFS 1970; 3) för ochdess verk. Denna lag träder i kraft den Ijanauri 1989. Genom lagen upphävs lagen(1934:437) för riksbank, lagen (RFS 1975:6) med reglemente förriksbanken och lagen (1970: 1028) om rikets mynt. Verksamhet som inte föreskrivsi den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd av äldre lag fårbedrivas till dess verksamheten kan avslutas. Befogenheten att åtala brottskall bedömas efter äldre lag om, när handlingen företogs, för åtal gälldeförutsättning som inte har upptagits i den nya lagen. Övergångsbestämmelserna tilllagen (1970: 1028) om rikets mynt punkterna 3-6 skall fortfarande tillämpas. Prop.1986/87: 143 Lagom upphävande av lagen (1982: 1158) om Härigenomföreskrivs att lagen (1982:1158) om skall upphöra att gällavid utgången av . De som var ledamöter ifullmäktige vid utgången av skall före tillriksdagen avge berättelse över förvaltningen under det föregående budgelårel. Befogenheten att åtala brottskall bedömas enligt den upphävda lagen om. när handlingen företogs, för åtalgällde förutsättning som efter lagens upphävande är föreskriven. För samtliga lån ochgarantier som ombesörjer är staten ansvarig. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (RFS 1968: 8) om revision av Härigenom förskrivs att 5 § lagen (RFS 1968:8) om revisionav riksdagsförvaltningen skall ha följande lydelse. 1986/87: 143 Utöver den kontroll som revisorer skall utövaenligt lagen (1974; 1036) med instruktion för revisorer skallrevisorerna för varje avslutat räkenskapsår granska och riksgäldskontorelstillstånd, styrelse och förvaltning. Revisorerna skall därvid särskilt tillseatt verkens organisation av och kontroll över bokföringen samt medels- ochvär-deförvaliningen är tillfredsställande. Revisorerna skall avge en särskild berättelse till riksdagensenast den över revisionen av och senast den 15 novemberöver revisionen av . Berättelsen skall innehålla uppgiftangående omfattningen av den av revisorerna verkställda granskningen ochuttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljasvederbörande fullmäktige. Utöver den kontroll som revisorer skall utövaenligt lagen (1974: 1036) med instruktion för revisorer skallrevisorerna för varje avslutat räkenskapsår granska tillslånd,styrelse och förvaltning. Revisorerna skall därvid särskilt tillse attriksbankens organisation av och kontroll över bokföringen samt medels- ochvärdeförvallningen är tillfredsställande. Revisorerna skall avge en särskild berättelse tillriksdagen över revisionen av . Berättelsen skallinnehålla uppgift angående omfattningen av den av revisorerna verkställdagranskningen, ställningstagande till resultat- och balansräkningarsamt uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljasfullmäktige. Dennalag träder i kraft avseende och i övrigt den Ijuli 1989. Revisorernaskall senasl till avge en särskild berättelse över revisionen av . Senaste lydelse 1982: 1160 Lag om ändring i lagen (1982: 1255) omförfattningssamlingar Härigenom föreskrives att 7 S lagen (1982: 1255) omförfattningssamlingar för och skall haföljande lydelse. 1986/87: 143 Av beslutade författningar skall kungöras iRBFS. Av beslutade författningar skall kungöras iRBFS. Dockfår författningar som är av särskilt allmänt intresse kungöras i Svenskförfattningssamling. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1984:665) om arvoden m.m. för uppdraginom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:665) omarvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, dels att 1 S 2 skall upphöra att gälla. dels att nuvarande 1 § 3-7 skall betecknas I S 2-6, dels att I § 1 och 2 S skall ha följande lydelse. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall utgå enligt följande: Fullmäktig; för är. Fullmäktiges ordförande; för år utöverfullmäktigearvodet. Fullmäktigsom är deputerad: for år utöver Jullmak-tigearvodet. Suppleant för fullmäktig: för år. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall utgå enligt följande: Fullmäktigsom ej är tjänsteman i rikshanken: för år. Fullmäktiges ordförande; för år utöverfullmäktigearvodet. Suppleant för fullmäktig som ej är tjänsteman 1riksbanken: for år. Ledamotav valutastyrelsen som ej är tjänsteman i : för år tillledamot som tjänstgör endasi i ärenden rörande direkta investeringar ulomlandsoch till annan ledamot. Suppleant i valutastyrelsen som ej är tjänsteman iriksbanken: för år. Ledamol avvalutastyrelsen som ej är tjänsteman i ; för är. Suppleant i valutastyrelsen som ej är tjänsteman iriksbanken: för år. 1986/87; 143 För fullgörande av i 1 § angivna uppdrag utgår särskiltarvode för sammanträdesdag (sammanträdesarvode) med belopp som fastställes avriksdagens förvaltningsstyrelse. Sammanträdesarvode utgår dock inte till a) riksbanksfullmäktigsom är deputerad d) riksgäldsdirektör. Tillsuppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut utgårsammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Sammanträdesarvodeenligt denna paragraf utgår ej när arvodering sker med tillämpning avförordningen om ersättning vid kommittéuppdrag. För fullgörande av i 1 § angivna uppdrag utgår särskiltarvode för sammanträdesdag (sammanträdesarvode) med belopp som fastställes avriksdagens förvaltningsstyrelse. Sammanträdesarvode utgår dock inte till b) viceriksbankschef. Till suppleant som deltar i sammanträde utan att delta ibeslut utgår sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det.Sammanträdesarvode enligt denna paragraf ulgår ej när arvodering sker medtillämpning av förordningen om ersättning vid kommiltéupp-drag. Denna lagträder i kraft den såvitt avser 1 S 1 och 2 S i fräga omriksbanksfullmäktig som är deputerad och i övrigt . Lag omändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel dels att rubriken närmast för 11 8 skall utgå, dels alt11-13 §§ skall upphöra att gälla, dels att I och 6 S§ samt 30 § första stycketI skall ha följande lydelse. 1986/87: 143 Kreditpolitiskamedel enligt denna lag är likviditetskrav, kassakrav. utlåningsreglering,emissionskontroll, allmän placeringsplikt, särskild placeringsplikt ochräntereglering. Kreditpolitiskamedel enligt denna lag är likviditetskrav, utlåningsreglering,emissionskontroll, allmän placeringsplikt, särskild placeringsplikt ochräntereglering. 1 fråga omlikviditetskrav, kassakrav, ullåningsreglering, placeringsplikt ellerräntereglering får 1. begränsaanvändningen till ett eller flera slag av institut, 2. undantaga visstinstitut, om särskilda skäl föreligger, 3. utfärda olikaföreskrifter för skilda institut. 1 fråga omlikviditetskrav, utlåningsreglering, placeringspliki eller räntereglering färriksbanken 1. begränsaanvändningen till ett eller flera slag av institut. 2. undantaga visstinstitut om särskilda skäl föreligger. 3. utfärda olikaföreskrifter för skilda institut. Särskildavgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift i fråga om 1.likviditets- eller kassakrav, ett belopp som svarar mot ränta på underskottetför tiden från föregående beräkningstidpunkt eller, om tidigare beräkning ej skett,från del föreskriften trätt i tillämpning, varvid räntesatsen för år får ;'fråga om likviditetskrav överstiga diskonto med högsl tre procentenheteroch i fråga om kassakrav uppgå till högst två gånger diskontot. Särskildavgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift i fråga om 1.likviditetskrav, etl belopp som svarar mot ränta på underskottet för tidenfrån föregående beräkningstidpunkt eller, om tidigare beräkning ej sken, fråndet föreskriften trätt i tillämpning, varvid räntesatsen för år får översligariksbankens diskonto med högst tre pro-cenienheler. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1980:. 10 Förslag till Prop. Lag om ändring i valutakommitténs förslag till nyvalutalag (SOU 1985:52) Härigenom föreskrivs att 6 § valutakommitténs förslag tillny valutalag (SOU 1985; 52) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Framställning enligt 2 § första stycket, 2 § fjärdestycket och 3 S första stycket samt föreskrifter enligt 2 § sista stycket och 3§ andra stycket beslutas av fullmäktige i . beslutanderätt i övrigt enligt denna lagutövas inom banken av en styrelse (valutastyrelsen). Valutastyrelsen består av nio ledamöler. Två avledamöterna utses av regeringen. De övriga utses av fullmäktige i riksbanken.För ledamöterna skall i samma ordning utses suppleanter till ett antal av högsttvå för varje ledamot. Närmare bestämmelser rörande Närmare bestämmelser rörande valulaslyrelsen meddelas i banko- valutastyrelsen meddelas i lagen reglementet (RFS 1975:6). (0000:000) om riksbank. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 15 kap. 8 S ' skallha följande lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Aktier, obligationer, pantbrev. Aktier, obligationer, pantbrev, företagshypoteksbrev, skuldebrev företagshypoteksbrev,skuldebrev och andra sädana värdehandlingar och andrasådana värdehandlingar skall, om sammanlagda värdet skall, omsammanlagda värdet överstiger ett belopp motsvarande överstigeretl belopp motsvarande två gånger gällande basbelopp en- tvågånger gällande basbelopp en ligt lagen (1962: 381) om allmän för- ligtlagen (1962; 381) om allmän för säkring, i den omyndiges namn säkring, iden omyndiges namn nedsättas i öppet försvar hos riks- nedsättasi öppet försvar hos bank. banken eller annan bank. Vill för- Villförmyndaren ta ut nedsatt vär- myndaren ta ut nedsatt värdehand- dehandling,skall han söka överför- ' Balken omlryckl senast 198.1:48. 'i - Senaste lydelse1984:654 Nuvarandelyddse Föreslagen lydelse /87'143 ling, skall han söka överförmynda- myndarens tillstånd.