prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Förslagläggs inför /88 om ett nationellt program för informationsteknologinoch dess användning. Således kommer chefen förindustridepartementet i sitt förslag till näringspolitiska åtgärder attredovisa vad som bedöms angeläget för att stödja teknisk utveckling avinformationsteknologin. Chefen för kommer att föreslåen förstärkning av den grundläggande kompetensen inom högskolan. Chefen förcivildepartementet kommer senare att behandla frågor om informationsteknologinsanvändning. Det råder stor enighet om attinformationsteknologin redan är och kommer att bli en tillväxtbransch medavgörande betydelse för utvecklingen inom andra näringsgrenar i hela denindustrialiserade världen. Det militära utnyttjandet av informationsteknologinslandvinningar har en starkt pådrivande effekt på utvecklingen. Det finns ocksåen oro i över att den amerikanska dominansen håller på aU bli alltförstor, liksom aU de japanska satsningarna och kompetensen är i kraftigt ökande. Sverigehar inte bara stora potentiella resurser för att följa med i den internationella utvecklingen utan även möjligheter att skapa sig en egen 43 profil.Den svenska befolkningen är välutbildad, svenska företag har av Prop.1986/87:80 tradition lätt alt ta till sig och tillämpa ny teknik; relationeroch attityder på arbetsmarknaden underlättar omställningar. Alltfler kommer atti en eller annan mening ha arbetsuppgifter som kan relateras till hantering avinformationsflöden. Informationsteknologin berör därför på ett grundläggandesätt alla industribranscher, privata tjänster och offentlig förvaltning. Informationsteknologins effekter på sysselsättningenär svårbedömbara. Hittilfs tyder dock ingenting på att informationsteknologinkommer att minska det totala antalet arbetsuppgifter. Däremot kommer destrukturella effekterna att bli avsevärda. Men i den mån svensk industri,förvaltning och service inte kan delta i den internationella utvecklingen,kommer effekterna på arbetsmarknaden att bli än mer dramatiska och med störstasannolikhet starkt negativa. Riskerna i det sä kallade informationssamhället ärenligt min mening snarare av annan karaktär. Dessa risker kan framför alltbeskrivas som kulturella och sociala. Vi vet ännu mycket litet om vad de alltsnabbare och mer omfattande kommunikationerna kommer att innebära förkulturlivet. Krympningen av avstånden och den huvudsakligen kommersiellt betingadeökningen av kulturutbudel kommer att påverka språk och levnadsvanor hosbefolkningen. Av det skälet finns del också anledning för kultur-,vetenskaperna alt inträngande och kraftfullt analysera vad som sker i detsvenska samhället. Det finns en uppenbar risk för att nya mönster försegregering uppstår mellan de grupper och individer som kan och respektive desom har svårigheter med att hantera del ökade och alltmer abstraktainformationsflödet. En ökad sårbarhet kan därutöver bli följden. Slutligen innebär förändringen i arbetsuppgifteroch arbetsorganisation i företag och privat/offentlig serviceverksamhet att nyaoch inte tidigare kända arbetsmiljörisker kan uppträda. Del kan gälla riskertill följd av bildskärmsarbete, ensamarbete, eller till följd av monotona ochmer repetitiva arbetsuppgifter. Tecken finns på att dessa risker är meromfattande än vad vi har anat. Ett nationellt mikroelektronikprogram har pågåttsedan budgetåret 1984/85. Det har framför allt haft till syfte att förstärkasvensk kompetens inom hårdvaruområdet, d. v. s. komponenter, halvledare etc.Idag är, som jag redovisat, tiden mogen för att etablera en bredare ansatsgenom upprättandet av elt svenskt program för hela informationsteknologiområdet. I annat sammanhang presenteras de delar iprogrammet som är av tillämpat slag eller som rör utbildning och information.Ur forskningssynpunkt har jag bedömt den strategiska insatsen vara att angeett långsiktigt åtagande frän statsmakternas sida för att stärka basen förinformationsteknologins utveckling. Endast genom att stärka basen, d.v.s. denhuvudsakligen grundläggande forskningen vid högskolan kan de måluppnås som elt svenskt informationsteknologiskt program syftar till, nämligenatt vidmakthålla och stärka kompetensen och därigenom öka förutsättningarnaför nationellt oberoende. Informationsteknologin är en nyckelteknologi. Deninformationstekno logiska industrin i är internationellt liten men väsentlig för landet. Försvensk verkstadsindustri är informationsteknologin avgörande för ra- Prop,1986/87:80 tionalisering, automation och produktivitetstillväxt. Den hardessutom betydelse som del av produkterna. Även inom andra industrigrenar ochinom tjänstesektorn kommer informationsteknologiska redskap att få allt störrebetydelse. Det förslag som chefen för utbildningsdepartementetsenare kommer att redovisa bör enligt min mening avsevärt stärka dendatavelenskapliga forskningen och informationsteknologin över huvud tagel. Enligt förslaget tillkommer nya professurer för densysteminriklade delen av det nationella informationsteknologiprogrammet. Vidareföresläs att 4 milj. kr. sätts av för att stödja framväxten av kompetens inomområdet informationsteknologins användning. Universitets- och högskoleämbetettillsammans med föreslås fåi uppdrag aU till /90 komma med förslag om hur dessa medel skallanvändas. Denna resursförstärkning bör i huvudsak gälla grundläggande forskninginom bland annat humanistisk forskning. Chefen för försvarsdepartementet kommer senare attföreslå att 50 milj. kr. avsätts för vart och ett av budgetåren 1987/881989/90som försvarets del i informationsleknologiprogrammet. Huvuddelen av dessa medelavses utnyttjas för industriell utveckling. Chefen för kommer ocksåsenare att föreslå en resursförstärkning vid föruppbyggnaden av ett särskilt forskningsprogram för industriellinformationsteknologi. En fördjupad samverkan mellan universitetoch bör också vara möjlig. kommer attföreslås få en resursförstärkning för att fullfölja satsningen inom delnationella programmet för mikroelektronik. Chefen för industridepartementet kommer i sittförslag till näringspolitiska åtgärder att redovisa förslag om kraftigt ökadeinsatser för utvecklingen av industriell kompetens inominformationsteknologiprogrammet. Underde har biotekniken kommit att bli alltmer uppmärksamniad.Betydande satsningar har gjorts i de flesta industriländer. I omfattarde statliga insatserna framför allt anslag till de naturvetenskapliga ochmedicinska forskningsråden, skogs- och jordbrukets forskningsråd samlstyrelsen för teknisk utveckling. Därtill kommer den FoU-verksamhet som bedrivsframför allt inom läkemedelsföretagen och växtförädlingsförelagen. Med bioteknik menas del tekniska utnyttjandet avriiikroorganismer och cell- och vävnadskulturer. Biotekniken bedöms ha enteknisk bredd och potential som kan revolutionera morgondagens industri ochsamhälle. Biotekniken kan användas vid framställning av livsmedel, läkemedel,kemikalier och energibärare samt utveckling av nya växtslag. för bioteknik som arbetat inom styrelsen för 45 tekniskutveckling har pekat ut ett antal för industri och samhälle Prop.1986/87:80 viktiga områden där ett relativt snabbt nyttiggörande av nya röninom biotekniken kan åstadkommas genom bland annat nya läkemedel, nyaväxtförädlingsmetoder, nya trädsorter, utveckling och tillverkning av enzymeroch finkemikalier samt förbättrade renings- och återvinningsprocesser. Den utredning som STU låtit göra visar att ökningenav svensk bioteknisk forskning i absoluta termer varit större för industrin änför universitet och högskolor. Detta har lett till en brist på kvalificeradeforskare, vilket har medfört att svenska företag till viss del bedriver sinbioleknikforskning utomlands eller på annat sätt hämtar sin kunskap utifrån. Biotekniken är till sin natur tillämpad. Denmoderna bioteknikens framväxt har emellertid varit beroende av ett antalgenombron i den naturvetenskapliga och medicinska grundforskningen, i förstahand inom områden som molekylärbiologi och cellbiologi. Det är från dessaområden som den industriella biotekniken utomlands hämtar en stor del av sinkvalificerade forskarpersonal. Med all sannolikhet kommer bioteknikens framtidautveckling till mycket stor del att vara beroende av fortsatta framsteg inomden biologiska grundforskningen på molekylär- och cellnivå. En stark och bredforskning i är enligt min bedömning en förutsättning för att svenskindustri skall kunna fä tillgång till utbildad personal och nyskapande idéerför sin framtida biotekniska forskning och utveckling. Den internationella biolekniska aktiviteten är höginom industrin både inom läkemedelsindustrin och inom flera avde stora kemiföretagen. Stora statliga satsningar görs också för attutveckla biotekniken, framför allt i och , men även i ,och . Från såväl forskare som industrirepresentanter harframförts den uppfattningen att vad som framför allt krävs i är enbetydande insats inom grundläggande forskning inom cell- och molekylärbiologi.Stark oro har också uttryckts för att forskningen skulle komma att spridas påför många orter. I är den biotekniska forskningen koncentrerad till tvåcentra, ett på östkusten och ett på . Jag bedömer det som mycketviktigt att en väsentlig ökning av grundforskningsinsalserna sker vid de orterdär det finns internationellt framstående kompelens. Del hindrar inte attgrundläggande molekylärbiologisk kompetens bör finnas företrädd vid samtligauniversitet, eftersom denna med säkerhet kommer att få stor allmänbiologiskbetydelse. Manhar även framhållit i diskussionerna att det finns svårigheter inom universitetssystemet att skapa de nya kombinationer av ämnesspecialiteter och tvärvetenskapliga centra som är nödvändiga för att vinna framgång internationellt. har det blivit alltmer uppenbart att en internationellt slagkraftig grundforskning kräver nära samverkan mellan ett antal forskargrupper som arbetar inom ramen för samma forsknings tema. Detta gäller framför allt områden i snabb utveckling som kräver bred kompetens och dyrbar apparatur. Cell- och molekylärbiologisk tema forskning som växtmolekylärbiologi, strukturforskning, neurobiologi etc. 46 är typiska sädana områden.Jag anser därför att forskningsråden i första Prop. 1986/87:80 hand börstödja sådana centrumbildningar, på initiativ av forskargrupper av högkvalitet, så att storleken av dessa centra kommer över vad man brukar kalla enkritisk massa och grupperna får optimala resurser. Chefen för kommer senareatt redovisa insatser för en höjning av den grundläggande kompetensen genomökande anslag till naturvetenskapliga forskningsrådet, medicinskaforskningsrådet samt fakulteterna. Han kommer också alt föreslå nya professureri (växlbiokemi) samt en fill riktad insats för attpermanent höja anslagen för biotekniken i . Vidare kommer chefen för jordbruksdepartementetatt redovisa en investering i ett växtgenetiskt centrum vid Sverigeslantbruksuniversitet samt en professur i cellbiologi för det skogliga områdetvid samma universitet. Chefen för industridepartementet kommer att redovisaförslag om en ökning av anslagen till styrelsen för teknisk utveckling för mertillämpade insatser inom bioteknikområdet. Sammantaget bedömer jag att dennaresursförstärkning om sammanlagt 40 milj. kr. redan från /88 börgöra det möjligt att åstadkomma den höjning av framför allt grundläggandekompelens som behövs för framtiden, Polarområdenasbetydelse har vuxit dramatiskt under senare är, parallellt med att derastillgänglighet och människans kunskap om dem har ökat. och Antarktisligger i skärningspunkten för globala miljöintressen och industriellaexploateringsönskemål. Vi vet nu att samspelet mellan hav, atmosfär och is äravgörande för jordens klimat och värmebalans. Polarmiljön, som ännu till storadelar är opåverkad av mänsklig verksamhet, är särskilt känslig för störningar,som den utgör elt referenssystem för övervakningen av människansglobala miljöpåverkan. Men denna miljö rymmer också jordens rikaste, ännuendast delvis exploaterade tillgångar av gas, olja och mineralresurser. Avmånga skäl är polarområdena i centrum för både ekonomiska ochsäkerhetspolitiska intressen. Vårt lands geografiska läge i den subarktiskaregionen ger en naturlig anknytning till polarverksamhet och en erfarenhetsbasför forskning, teknikutveckling och industriell aktivitet. Svenska forskarearbetar i . Den senaste stora satsningen varYmer-expeditionen . I har insatserna varit mersporadiska, men expedition i böljan av seklet och dennorsk-briliisk-svenska expeditionen till Dronning gavinternationellt belydelsfulla bidrag till ' utforskande. Jag villockså understryka den breda erfarenhet svensk industri har av teknik i arktiskmiljö. En vidareutveckling sker bland annat genom industrisamarbetet vid , världens nordligast belägna tekniska högskola. Detväxande svenska intresset för FoU-verksamhet i polarområdena ledde till alt ett sekretariat för polarforskning inrättades för att förstärka möjligheterna till kunskapsbevakning inom området. Detta sked de på förslag av , som 47 också fortsättningsvisvarit rådgivande till sekretariatet i vetenskapliga Prop. 1986/87:80 frågor.Samma år anslöt sig till Antarktisfördrag och konventionen ombevarandet av de levande tillgångarna i (den s.k.krillkonventionen). har lagt framförslag om en vidareutveckling av de svenska forskningsinsatserna i både norroch söder . I kan verksamheten bygga på en långtradition vid svenska forskningsinstitutioner inom naturvetenskaper ochmedicin, samhällsvetenskaper och humaniora. Det internationella forskningssamarbeteti är dock bristfälligt utvecklat och politiskt mer komplicerat än isöder. För är det nordiska samarbetet en naturlig utgångspunkt. Delgäller inte minst och , där svensk forskning har gammaltradition. anger ett par områden där insatser avstrategiskt intresse planeras. Det gäller bland annat studier avluftföroreningar över i norskt-svenskt samarbete, ett nordisktsamarbetsprojekt om klimatförändringar återspeglade i glaciär-och inlandsis ocharktisk havsforskning som bedrivs inom ramen för flera internationella programmed olika inriktning. Men forskning i ger inte fullständiga svar.Insatser i kompletterar förståelsen av de processer som styr klimatetoch miljöutvecklingen både i den nordliga delen av världen och globalt.Samtidigt kan mycket av de praktiska och vetenskapliga erfarenheterna frånsvenska insaler i norr nyttiggöras också i . Svensk forskning kanbidra med kunskap om de processer som styr den biologiska produktionen i deutsatta polarmiljöerna, liksom om förutsättningarna för mänsklig aktivitet idessa miljöer. Den svenska forskningen om jordens magnetfält, särskiltstrukturen i polära områden, som är av grundläggande betydelse för navigationoch radiokommunikation, ligger inte minst genom det framgångsrikaViking-satellitprojektet vid den internationella forskningsfronten. Regeringen bör därför ansluta sig tillpolarforskningssekretariatets förslag om uppbyggnaden av etl FoU-program iAntarktis. I detta skulle forskning med inriktning mot miljön ochmiljöövervakning utgöra tyngdpunkter. Del svenska forskningsprogrammet ärtänkt att omfatta såväl bio-som geovetenskaperna, framför allt kvartärgeologi,glaciologi, meteorologi särskilt atmosfärens kemi, klimatologi, samt de marinavetenskaperna. En närvaro i kommer att vara av intresse också försvensk industri genom de möjligheter som ges till utprovning och test avfordon, byggnader och utrustning under extrema förhållanden och uppvisning avsvensk teknik och svenskt kunnande för en växande marknad. En förberedande expedition är planerad alt gå utunder sydsommaren 1987/88 (dvs. under den europeiska vintern). Denna skallpåföljande år följas av en större expedition med uppgift att upprätta en svenskstation på . Vid denna kan t.ex. drivas grundläggande forskning inomgeo-och bio-vetenskaperna och program för miljöövervakning men ocksåjo-nosfärforskningsexperiment, mätning av luftburen radioaktivitet och genomsärskild apparatur registrering av kärnsprängningar. Bådenär del gäller de rent vetenskapliga uppgifterna och de praktiska 48 arrangemangenkommer samarbete med andra länder att vara väsentligt. 1986/87:80 Härutgör kretsen av nordiska länder en naturiig kärna. Valet av geografiskaundersökningsområden kommer delvis att betingas av möjligheterna tillsamordning med andra länders operationer för att göra de svenska insatserna såkostnadseffektiva som möjligt. Genom Antarktisfördraget garanteras varaöppet för internationell forskning enligt vissa regler för bland annat skyddav miljön. Fördraget kan bli föremål 1991. Då kommer defullvärdiga medlemmarna, de s. k. konsultativa staterna, att ha det avgörandeinflytandet. Vid genomförandet av det föreslagna Antarktis-programmet kommerden att begära konsultativ status i Antarktis-fördraget. Chefen för kommer altlägga förslag om polarforskningssekretariatets verksamhet och om medel för deföreslagna polarforskningsprogrammen. För att säkerställa den vetenskapligakvalitetsnivån i de grundforskningsprojekl som kommer att ingå bör detgrundläggande ansvaret för anslag till dessa ligga hos berörda forskningsråd. Dethar framstått som helt klart att utrustningssituationen vid desvenska universiteten och högskolorna är ansträngd. Det finns ett växande behovav avancerad experimentell utrustning inom framför allt naturvetenskaper ochteknisk och medicinsk forskning. Men även inom det kulturvetenskapliga områdetökar behovet av bland annat datorer. Jag har erfarit att del stora problemet framförallt är att vi nu står inför en situation där den kraftiga expansionen i slutetav och märks i form av sliten utrustning ochutrustning som böljar bli omodern. Det totala återanskaffningsvärdet avinstrument och tung utrustning vid landets universitet och högskolor beräknastill . Behoven är således stora. Den tekniska utvecklingen i sigbidrar också till att ytterligare anstränga de medelsbeviljande organensresurser. I internationell jämförelse är svensk forskningallmänt sett inte dåligt utrustad. Men för att den skall hålla jämna steg medledande länder.i världen och inom ett antal områden ligga vid.eninternationellt hög nivå anser jag att medlen för utrustning behöver ökas. Enviss förbättring har dock skett genom tillkomsten av anslaget för tung utrustning vid forskningsrädsnämnden. Förutom detta anslag hos forskningsrådsnämnden finns tillgänglig den ram som universi tets- och högskoleämbetet förfogar över. Vissa kostnader bestrids också genom grundforskningsräden och fakultetsanslagen medan driftskostna derna huvudsakligen täcks genom anslag från sektorsorgan samt forsk ningsråden. Utöver de statliga anslagen har privata fonder haft stor bety delse för att höja utrustningsstandarden vid universiteten, framför allt då . Detär mitt intryck att den förbättring som trots allt kunnat skönjas Prop.1986/87:80 under senare är framför allt har gällt sådana utrustningsbehov somär mer avancerade och kostnadskrävande, medan mindre spektakulär och mindredyrbar utrustning kommit att hamna i strykklass. De svenska affärsbankernas styrelser har beslutatföreslå alt 200 milj. kr./år skall avsättas förnyelseav utrustning vid högskolan. Tillsammans med de medel som finnstillgängliga vid forskningsrådsnämnden, universitets- och högskoleämbetet ochWallen-bergsstiftelsen bör utruslningsstandarden väsentligt kunna höjas underden period som regeringens förslag omfattar. Chefen för utbildningsdepartementetkommer senare att återkomma om behovet av omprioriteringar för att möjliggöralångsiktigt ökade resurser för utrustning. Datorerna har utvecklats tillett oundgängligt hjälpmedel i forskningen. På ett nästan otroligt sätt harsåväl deras beräknings-hastighet som förmågan att hantera stora dalamängderoavbrutet vuxit. En fortsatt utveckling i oförändrat tempo kan väntas under denärmaste tio åren. Datorernas användningsområden har breddats.Kanske viktigare än utvecklingen av allt större och snabbare datorer har varittillgängligheten av datorer av de mest skiftande slag, från relativt enklapersondatorer upp till vad som kallas minisuperdatorer. De allrakraftigaste datorerna, som superdatorn - vilken är igemensam tjänst för flygplanskonstruklörer och ett antal forskargruppermed stöd från naturvetenskapliga forskningsrådet - används däremot av ett merbegränsat antal forskare. För dessa spelar de dock en avgörande roll. Den för svensk forskning viktigaste utvecklingen pådatorområdet torde emellertid ha varit den snabbaökningen av antalet stora och medelstora datorer. Genom ökat stöd förutbyggnaden av datorresurserna, som skett med hjälp av statliga och privatafondmedel, står sig svensk forskning relativt väl vid en internationelljämförelse. Förutom en fortsatt successiv förnyelse krävs enetablering av ett riksomfattande kommunikationsnät av tillräcklig kapacitet.Forskningsrådsnämnden, universitets- och högskoleämbetet och haransvar för att en sådan utveckling säkerställs. Del finns också ett behov avalt befintliga datorresurser vid de enskilda högskolorna samordnas bättre föratt nuvarande kapacitet skall utnyttjas på bästa sätt. Utvecklingen pådatorområdet karakteriseras allt mer av att ett antal kraftfulla datorer kankopplas samman i ett väl utbyggt kommunikationsnät och alt en superdatorsgeografiska lokalisering spelar allt mindre roll för den enskilde forskaren.Metodutvecklingen på området kommer inte i första hand att ske i särskildaforskargrupper i den omedelbara närheten av en superdator. I stället knytsanvändare inom olika forskningsområden samman via sina terminaler. Jag konstaterar att svenska forskare i framtidenmåste kunna få tillgång till superdatorer med den ökande kapacitet som den framlida utveckhngen kommer att möjliggöra. Frågan är dock i vilken utsträckning och i vilken takt. Erfarenheterna av den samverkan mellan och naturvetenskap liga forskningsrådet som utvecklats i utnyttjandet av CRAY-1-datorn, som 50 SAABanskaffat för har varit av värde för bägge parter: Prop.1986/87:80 Forskarnas möjligheter att utnyttja datorn pä optimalt sätt haremellertid hämmats av sekretessbestämmelser och brist pä kommunikationer avtillräcklig kapacitet. Jag har erfarit att dessa svårigheter kommer att minskai en nära framtid. kommer en avsevärd ökning avsuperdatoranvändningen därför kunna ske inom ramen för den befintligaCRAY-1-datorns kapacitet. Det står vidare klart att en förstärkning avkapaciteten på dator-omrädel är på gång genom dels tillkomsten av s, k.minisuperdatorer vid flera högskolor, dels den datorsatsning som nyligenbeslutats om i . Jag anser att det är viktigt att dessa existeranderesurser tas till vara för svensk forskning i den utsträckning som är prakUsklmöjlig. Mot bakgrund av den utveckling jag här redovisatbör medel för en superdator inte nu avsättas. Jag vill emellertid understrykaatt jag delar naturvetenskapliga forskningsrådets uppfattning att i ett längreperspektiv en eller flera ytteriigare superdatorer är nödvändiga för en vidareutveckling av svensk forskning. bör i samverkanmed forskningsrådsnämnden bevaka denna fråga och inför nästaforskningsproposition, d.v.s.senast i anslagsframställningen som avlämnas år1989, återkomma med förslag i frågan. 6.2 Etiska frågor inom forskningen Forskningväcker en rad etiska frågor. Den grundläggande och mest principiella gällerforskarens ansvar för resultaten och resultatens användning. Om detta harskrivits åtskilligt tänkvärt . Enligt mångas uppfattning är det forskarens ansvaratt väcka frågor, pröva hållbarheten i teser av olika slag och redovisaresultaten av den vetenskapliga prövningen. Ansvaret för att använda elleravstå från att använda forskningens resultat vilar emellertid inte hosforskaren utan hos dem som är verksamma i politik, förvaltning och produktion.Att lägga ansvaret på forskarna skulle komma att hämma allforskningsverksamhet. Forskare har anledning att ta ställning till etiskaavgöranden i samband med metodval och val av forskningsprojekt. Etiska frågorkommer in i många sammanhang, i samband med urval och prioritering avforskningsprojekt eller i samband med enskilda moment i forskningsprocessen.