prop · GA0347 · 1986-12-31 00:00:00 — Företagsom skaU beiala in medel lill särskilt invesleringskonlo skall isjälvdeklaralionen lämna uppgifter om beräkningen som skall ligga till grundför inbetalningsskyldigheten. Uppgtftema skall lämnas på blankett enligtformulär som fastställs av . Företagsom vid beskattningsårets utgång har särskild investeringsfond eUer som underbeskattningsåret har avvecklat sin särskilda investeringsfond skall isjälvdeklarafionen lämna uppgifter om fondens storlek, användning ochavveckling. Uppgiflerna skall lämnas i tvä exemplar på blankett enligl formulärsom fastställs av . Till deklarationen skall fogas bevis fränriksbanken angående inbelalning pä särskilt invesleringskonlo. Efteranmaning är ell företag, Efter anmaning är elt förelag, som avses i 1 §, skyldigt att lämna som avses i 1 §, skyldigt att lämna uppgifter enligt försia stycket. An- uppgifter enligl försia stycket. An maningen får utfärdas av chef för maningen får utfärdas av länsskat- laxeringsenhet eller revisionsenhet, lemyndighel eller taxeringsnämnd, taxeringsnämnd eller taxeringsin- I anmaningen får vite föreläggas. / Beslämmelsema om vite i 123- läggas. Bestämmelserna om vile 125 §§ taxeringslagen (1956:623) i 123-125 §§ taxeringslagen gäller i tiUämpliga delar på sådant (1956:623) gäller i lillämpliga delar vite. på sådant vite. Dennalag träder i krafl . 'Senasle lydelse av 3 § 1983:985 6§ 1983:671 14 § 1986:484 19 §1983:671. 58 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m. Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1984:533) omarbetsställenummer m. m. ordet "" skall bytas ut mot"länsskattemyndighelen". Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1984:1090) om inbetalning påförnyelsekonto Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984: 1090) ominbetalning på förnyelsekonto' dels att i 3, 6, 14, 16 och 19 §§ ordel"länsstyrelse" i olika böjningsformer skall bytas ut mol"länsskatlemyndighel" i motsvarande form, dds att 15 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förelag som skall betala in medel till förnyelsekontoskall i självdeklaralionen lämna uppgifter om beräkningen som skall ligga tillgrund för inbe-lalningsskyldigheten. Uppgiflerna skall lämnas på blankettenligt formulär som fastställs av . Företag som vid beskattningsårets utgång har förnyelsefondeller som under beskattningsåret har avvecklat sin förnyelsefond skall isjälvdeklarationen lämna uppgifter om fondens storlek, användning ochavveckling. Uppgifterna skall lämnas i två exemplar på blankett enligt formulärsom fastställs av riksskaiteverket. Till deklarationen skall fogas bevis frånriksbanken angående inbetalning på förnyelsekonto. Efter anmaning är elt förelag. Efter anmaning är ell företag, som avses i I §, skyldigt atl lämna somavses i I §, skyldigt alt lämna uppgifler enligt försia stycket. An- uppgifterenligl försia stycket. An maningen får ulfärdas av chef för maningenfår utfärdas av länsskai- taxeringsenhet eller revisionsenhet, lemyndigheleller taxeringsnämnd, taxeringsnämnd eller taxeringsin- Ianmaningen fär vite föreläggas, /é-weff/. 1 anmaningen får vite före- Bestämmelsernaom vite i 123- läggas. Bestämmelserna om vile 125 §§taxeringslagen (1956:623) i 123-125 §§ taxeringslagen gäller itillämpliga deiar på sådant (1956:623) gäller i fillämpliga delar vite. på sådant vite. Denna lag träder i krafl den . Senaste lydelse av 14 § 1986; 485. 60Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1985: 533) omskatteutjämningsavgift Härigenomföreskrivs atl i 7 och 9 §§ lagen (1985:533) om skalteuQäm-ningsavgifl' ordel"länsstyrelse" i olika böjningsformer skaU bytas ul mol"länsskallemyndighel" i molsvarande form. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av 7 § 1986:495 9§ 1986:495. Lag om ändring i utsökningsregisteriagen (1986:617) Härigenomföreskrivs att i 8 § utsökningsregisteriagen (1986:617) ordet"länsstyrelse" i olika böjningsformer skall bytas ul mol"länsskatlemyndighel" i molsvarande form. Dennalag Iräder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , , , , , , Proposition om ändringar i taxeringsorganisationen 1 Inledning 1.1 Bakgrund Sedannågra år bedrivs etl omfattande reformarbete i syfte atl förenkla och förbättraskattesystemet. Flera stora reformer har redan genomförts. Mest omfattande ärden av beslutade nyordningen med en förenkladsjälvdeklaration (prop. 1984/85: 180, SkU 60, rskr. 375, SFS 1985:405 m. ).Den innebär atl ca fyra miljoner löntagare och pensionärer fr. o. m. nästa årkan använda sig av en starkt förenklad deklarationsblankett. Samtidigtförenklas de materiella beskattningsreglerna, bl.a. genom höjdaschablonavdrag. Tillgmnd för reformen låg det av skatteförenklingskommitlén (B 1982:03) år 1984lämnade beiänkandei (SOU 1984:21) Förenklad självdeklaration. Kommittén hardärefter avgett ytterligare tvä betänkanden. kom belänkandet (SOU1985:42) Förenklad taxering (ledamöter vid avgivandet av beiänkandei var f.d..generaldirektören , ordförande, riksdagsledamöterna , rektornWilhelm , länsrådel och lagmannen )och (Ds Fi 1986: 20) Ersättning för kostnader i skalleärenden ochskattemäl. Jag skall i det följande behandla betänkandet Förenklad taxering, sominnehåller principförslag om laxering, omprövning, process m. m. Belänkandetinnehåller således inga lagförslag. Sådana avser kommittén atl lägga fram i ettsenare betänkande. Sammanfattningen av betänkandet bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna bör fogas fillprotokollet som bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena har upprättatsinom och finns lillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr3902/85). Kommitténs principförslagom den framtida utformningen av taxerings- förfarandet och skatteprocessen har samband med beslut om en ny sammanhållen skatteförvaltning (prop. 1985/86: 55, BoU 79 11,rskr. Den nya organisationen skall träda i kraft . 1986/87: 47 Beslutet föranleder viss lagsttftning som jag också tar upp idet här ärendet. Enytterligare fråga som har samband med bl. a. skatleförenklingskommitlénsprincipförslag är vad som i framfiden bör gälla i fråga om mellankommunalaskallerätlen (MKSR) och allmänna ombudet för mellankommunala mål (AO).Arbetsuppgifterna för MKSR och AO är kopplade till reglerna omkommunal laxering. beslul (prop. 1984/85: 70, SkU 23, rskr. 110) omatt slopa den kommunala laxeringen för juridiska personer leder tiU att MKSRoch AO förlorar en stor del av sina arbetsuppgtfler om inte besvärsreglernaändras. Besvär enligt den nya ordningen kan anföras i anslutning tiU 1986 årstaxering. I nyssnämnda proposition uttalade jag alt tiden fram till dess bordeutnyttjas för en grundligare översyn beträffande MKSR:s och AO:s framtidastäUning. En sådan översyn har presenterats i en inom finansdepartementetupprättad promemoria (Ds Fi 1986:5) Mellankommunala skatteräiten m.m. Ävenpromemorian har varil föremål för remissbehandling. En förteckning överremissinstanserna bör fogas lill protokollet i detla ärende som bUaga 3. Ensammanslällning av remissyttrandena har gjorts i och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 268/86). Jag avser att nu även ta uppfrågan om MKSR:s och AO:s framlida ställning. Enannan fräga som jag behandlar i det följande gäller ordningen för ingivande avbesvär på skatteområdet. Denna fråga aktualiseras främsl med anledning av de avriksdagen antagna förslagen lill ny förvaltningslag och ändringari förvaltningsprocesslagen (prop. 1985/86:80, KU 21, rskr. 202, SFS 1986: 223och 224). Dessa lagändringar påverkar nämligen den nuvarande ordningen föringivande av besvär pä skatte- och uppbördsområdel. Riksdagenbeslutade i bl. a. förenklingssyfte att dels slopa den kommunalagaranti- och utbobeskattningen m.m. (prop. 1985/86: 150 bil. 1, SkU 50, rskr.360, SFS 1986:473 m.fl.), dels avskaffa sambeskattningen av makars B-inkomsleroch vidta vissa andra förenklingar (prop. 1985/86: 130, SkU 40, rskr. 332, SFS1986: 507 m. fl.). Jag behandlar här de ändringar som lill följd av nämndariksdagsbeslul behöver göras i bl. a. taxeringslagen (1956: 623) ochuppbördslagen (1953:272). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yllrande över degrundläggande förslagen liU lagändringar i nu nämnda frägor. Förslagen hadeupprättats inom , i några fall i samråd medjustiliedepartemenlet. Följande lagförslag remitterades tUl lagrådet, 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 3. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskalt, 4. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvahningsdomstolar, 5. lag om ändring i lagen(1986:169) om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 7. lag omändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked i laxeringsfrå- Prop.1986/87:47 gor. 1 fräga om de till lagrådet remillerade lagförslagenföreslår jag atl det görs ändringar dels i två lagrum, 73 och 75 §§, iförslagel lill lag om ändring i laxeringslagen, dels i förslagel till lag omändring i sekrelesslagen. 1 de två lagrummen i taxeringslagen föreslär jagendast mindre redaktionella ändringar i förhållande till de av lagrådet granskadeförslagen. Till prolokollet i detla ärende bör med hänsyn härtill, som bilaga4, endast fogas lagrådsremissens förslag lill lag om ändring i sekrelesslagen. Lagrådel har i silt yltrande, som bör fogas tillprotokollet som bilaga 5, endast haft erinringar mol förslaget till ändring isekretesslagen. I del följande återkommer jag därför till lagrådets yttrandeenbart i det avsnitt (2.3.7) där sekretessfrågorna behandlas. Som jag framhöll i lagrådsremissen föranleder de nuberörda ämnena åtskilliga lagändringar utöver de grundläggande lagförslag somremitterades till lagrådet. Jag lar nu också upp dessa kompletterandelagförslag. Dessulom tar jag upp ett par förslag som rör denförenklade självdeklaralionen. För det första förulsäller införandet av dennaatt en del jusleringar görs i lagstiftningen om skatteregislret. För det andraaktualiseras en smidigare beslutsordning för förenklade självdeklarationer. RSVhar i en framställning till regeringen lagt fram förslag om det.Framställningen har remissbehandlats. Yttranden över framställningenhar avgells av kammarrälten i Göleborg, skallechefen i ,skallechefen och de lokala skaltemyndigheterna i samttaxeringsnämndsordförandenas riksförbund. Regeringens målmedvetna satsning de senasle åren på allförenkla och förbättra skattesystemet har som jag inledningsvis nämnde redanresulterat i en rad stora reformer. Dessa gäller såväl de maleriellabeskattningsreglerna som beskaliningsförfärandet och skatteorganisationen. Reformen med en förenklad självdeklaration fr, o, m. 1987års laxering innebär direkta förenklingar av såväl förfarandereglerna som demaleriella beskattningsreglerna. Slopandet av den kommunala laxeringen förjuridiska personer års taxering (prop. 1984/85: 70, SkU 23, rskr.110, SFS 1984: 1060 m.fi,) är i första hand en förenkling av de maleriellareglerna men reformen kommer givelvis att underiälla även taxeringsförfarandelhos myndigheterna. Av samma karaklär är tvä reformer som beslutades underföregående . Jag tänker på dels slopandet av sambeskattningen avB-inkomsler, dels avskaffandet av beskatlningen av fysiska personer i annankommun än hemortskommunen. Även dessa reformer har således posiliv effekt påsåväl själva regelsystemet som beskaliningsförfärandet. Av de anförda exemplen framgär alt målsättningen med delpågående reformarbetet är bl.a, att skapa enklare beskattningsregler som gördet lättare för såväl enskilda som myndigheler alt överblicka regelverket och 6 1986/87. allsamtidigt åstadkomma elt smidigare deklarations- och laxeringsförfa- Prop.1986/87:47 rande. Enannan viklig målsättning är alt skapa en effektivare skatteförvaltning sombättre än den nuvarande kan tillgodose rättvisa och likformighet vidbeskattningen. Kraven pä taxeringsförfarandel vad gäller kvalilet, snabbhet,service m.m. har blivit allt starkare. första steg i riktning mot enförbättring i dessa avseenden togs genom beslut om en nysammanhållen skalteförvaltning som bl. a. innebär all skatteförvaltningen fåren självsländig organisalion och atl ställning slärks.Beslutet ökar möjligheterna till elt enhetligt uppträdande från hela skatteförvaltningenssida utan atl därför underordnade myndigheters självbestämmanderätt i enskildafrågor går förlorad. Genomriksdagens nämnda beslut skapas alltsä förutsättningar för en fast ledning avbeskattningsverksamheten. Myckel återstår emellertid att göra innan man fär enbra organisalion av skatteförvaltningen. problem i den nuvarandeorganisalionen är att beslutsfunktionen i första insians är fördelad på eltmycket stort antal organ, närmare bestämt ca 2600 taxeringsnämnder. Detla görall del är mycket svårt all uppnå Ukformighet vid taxeringen. annal problemär att det ofta tar mycket att fä rättelse i felaktigataxeringsbeslut. Detta beror pä atl skattemyndigheternas möjligheter att rällafel är relativt begränsade och alt domstolarna på en del håll har storamålbalanser. Jag lägger i det följande fram principförslag som är inriktadefrämst pä att komma till rätta med de nu angivna problemen. Delförsta reformbehovet gäller således beslutsfattandet. Det är då atl märka attför närvarande granskas en betydande del av deklaralionerna avfritidsfunktionärer. Redan till nästa års laxering kommer fritidsgranskningenemellertid alt minskas kraftigt så att den hell dominerande delen avdeklarationerna dä kommer att granskas av Qänsleman inom skalteförvaltningensom etl tjänsteåliggande. En fullständig avveckling av fritidsgranskningen börkunna ske . Avvecklingen bör leda till enkvalitetsförbättring av del underlag som tillhandahälls vid beslutsfattandetoch därmed också till bättre beslut. Genomde förenklade deklaralionerna minskar belaslningen på både granskare ochbeslutsfattare. Därmed kan resurserna koncentreras lill Ivistiga ochsvårbedömda ärenden. Detta bör också få en gynnsam inverkan på kvaliteten påtaxeringsbesluten. Somjag antydde bör en koncenlration ske också på del sättet att antaletbeslutsorgan minskas. Del är då naturligt all överväga om inte beslutsfattandetkan läggas hos de skattemyndigheter som ansvarar för granskningen avdeklarationerna. Det är ju så all del är granskningsQänslemännensom i realiteten svarar för en stor del av beslulen i olvisliga ärenden ochall nämnden i form av ordföranden mera har ett formellt beslutsansvar i sädanaärenden. En reform av beslutsorganisa-fionen i första instans bör således lasikle på all flytla över beslutsfunktionen från taxeringsnämnderna tilllänsskattemyndigheterna och de lokala skaltemyndigheterna. Jag återkommer straxtill denna fråga. Delandra reformbehovet innebär somjag antydde all en ny prov- Prop. 1986/87:47 ning av en tvistefråga eller en rättelse av elt uppenbart fel kan ske snabbtoch enkell. Det nuvarande systemet har i det avseendet klara brister. Det finnsvisserligen möjligheter atl begära både omprövning i taxeringsnämnd av etttaxeringsbeslut och rättelse hos lokal skattemyndighet eller länsstyrelse. Mendessa möjligheter svarar inte på långl när mot de krav som ställs. Enstatistisk undersökning som för ett par är sedan gjordes vid några länsrättertyder sålunda på att endast en Qärdedel av de deklaranter som anförde besvärdessförinnan hade begärt omprövning av sina ärenden i taxeringsnämnden.Ömprövningsinslilulet lider av bl. a. den stora svagheten atl det inte kanutnytQas efter ulgången av laxeringsperioden, dvs. oktober månad laxeringsåret,eftersom nämnden då avvecklas. Möjligheterna till rättelse hos de ordinarieskattemyndigheterna, dvs. länsstyrelserna (länsskattemyndigheterna) och delokala skallemyndighelerna, har på senare lid vidgals men innehåller ocksåstora begränsningar. Rättelse kan sålunda normall ske bara i fräga om uppenbaraformella fel. Möjligheterna till en ytterligare utvidgning avrältelseinstilutel är små inom ramen för nuvarande beslutsorganisation som jubygger pä atl det är taxeringsnämnden och inte de vanliga skattemyndigheternasom har all fatta taxeringsbesluten. Resultatethar blivit en anhopning av besvär i länsrätterna. Undersökningar somskatteförenklingskommiltén ulföri visar alt av de mål i länsrät--lerna somväckts av skattskyldiga är inemot olvisliga och endastdelvis Ivistiga. En domstolsbehandling av olvisliga frågor är självfallel enonödig omgång. Besparing och pengar för bäde de enskilda och det allmännauppkommer om sädana frågor kan hanleras inom de ordinarie skattemyndigheterna.Även för domslolarnas del är del en bäitre lingens ordning om domstolarnassärskilda kompelens koncenlreras på ivistiga ärenden. Delfinns alltså brister i taxeringsförfarandel som kan återföras lill förfarandeisuppbyggnad. Möjligheterna atl inom ramen för den befintliga modellen genomföratillräckliga förbättringar är begränsade. En nackdel med den nuvarandebeslutsorganisationen är som nämnts att nämnden upphör med sill arbete isamband med utgången av taxeringsperioden. Det förhållandet lägger hinder ivägen för en behövlig utvidgning av rättelse-och omprövningsmöjligheterna.Mycket talar för all även lösningen av del sist berörda problemet ligger i attflytta beslutanderätten "till länsskaltemyndighetema och de lokalaskattemyndigheterna med därav följande möjligheter till vidgadeomprövningsmöjligheter. Desynpunkter jag nu fört fram har i stora delar även legat lill grund förkommitténs överväganden om taxeringsförfarandet. Övervägandena har mynnat ut iett principförslag till ett i väsentliga delar nylt förfarande. Kommillénsförslag innebär i korthet följande. Taxeringsbesluten skallfattas av skattemyndigheterna, nämligen av lo kal skattemyndighet beträffande deklarationer som granskas där och av regional skattemyndighet i fråga om deklarationer som granskas där. En insyn och elt inflytande för lekmän bevaras och försiärks genom alt de dellar i skattemyndigheternas beslutsverksamhet och genom att deras 83 medverkan koncentreras lill vissa ärenden. Möjligheternatill omprövning Prop. 1986/87: 47 vidgas väsentligl genom en krafiigföriängning av omprövningsperioden. Omprövningsförfarandel förenas med reglersom medför alt domstolsprövningen förbehålls ivistiga ärenden. Kommitténsprincipförslag innebär säledes en förskjutning av tyngdpunkten ibeskaliningsförfärandet lill försia insians. Den föreslagna nyordningen innebärenligl kommillén påtagliga fördelar för deklaranterna. Kvalilelen,handläggningstiden, service m.m. påverkas i positiv riktning. Bakom kommilléns nämnda förslag slår kommitténs samtligaledamöier och huvuddelen av dess sakkunniga och experter. Det godtas vidare aven bred remissopinion. För egen del kan jag också godta huvudlinjerna ikommitténs förslag. Genom en reform i den rikiningen skapas somjag i detföregäende utvecklat goda förutsättningar för all komma lill rätta mednuvarande problem rörande beslulsförfarandel i första insians. När del sedan gäller det allmännas processföringpresenterar kommittén alternativa lösningar. Även i den här delen bör enliglmin mening målsättningen vara all förbättra förutsättningarna för ellenhetligt uppirädande frän skatteförvaltningen som helhet. Jag anser därför bör söka en lösning där processföringsfunklionen sä långl möjligt integrerasmed andra funktioner inom beskaltningsföriärandet. Härigenom kan ansvarei förhela beskattningsverksamheten samlas inom en och samma organisalion. Av vad jag anförl torde framgå all de förslag som jag idet följande kommer att ta upp avser en genomgripande nyordning avtaxeringsförfarandel, skaiteprocessen och det allmännas processföring. Ilikhei med kommittén anserjag atl en nyordning bör läggas fast i sina huvuddragav innan detaljerna besläms. Del bör ankomma på skatteförenklingskommitlénatl efler slällningstagande utarbeta erforderliga detaljförslag. Det bör här ocksä nämnas att kommittén lämnalprincipförslag om ökade möjligheter att medge anstånd med alt betala skalt.Även för egen del anserjag att de nuvarande villkoren för ansiånd bör kunnamildras. Enligt min mening bör denna fråga tas upp i särskild ordning ochjagräknar med att kunna presentera ett förslag i ämnel inom en nära framlid. Innan jag behandlar kommitténs belänkande länker jag laupp några frågor som enligt vad jag antydde bör föranleda lagstiftningunder höslen. Till att börja med gäller det den redan beslutadeomorganisationen inom skatleförvallningen. För det andra gäller delmellankommunala skatterättens verksamhet. Som ett tredje ämne tar jag upp en delföljdändringar till den nya förvaltningslagen. lagstiflningsavsnittbehandlar några ändringar med anledning av bl. a. den förenkladesjälvdeklarationen. Först därefter lägger jag fram mina principförslag ombeskaliningsförfärandet. Slutligen redovisar jag vissa överväganden i någratill förslagen angränsande frägor. 2 Förslag till lagstiftning 2.1 Länsskattemyndigheterna m. m. Enligtriksdagens principbeslut om en ny organisation för skatteförvaltningen skalllänsstyrelsernas skatteavdelningar brytas ut urlänsslyrelserna och bilda egna myndigheter, länsskaltemyndigheter, en i varjelän. En renodlad och sammanhållen beskatlningsorganisation kommer dä attbildas bestående av , länsskattemyndigheterna och de lokalaskattemyndigheterna. skall få i uppdrag att leda verksamheteninom skatteförvaltningen. skall ledabeskattningsverksamheten i länel. Skatlechefsinstitulet skall avvecklas urtaxeringslagen (1956:623) m.fl. författningar. Del medborgerliga inflytandetöver och insynen i skatteförvaltningens verksamhet skall förstärkas genom attlänsskattemyndigheterna får en lekmannastyrelse i ledningen. Tillgrund för regeringens förslag i frägan låg elt betänkande (SOU 1985:20)Sammanhållen skalleförvaltning från skatleförvaltningsutred-ningen (Fi 1984:03;utredningsman riksdagsledamoten ). Betänkandet saml en förleckning över remissinstanserna ochderas huvudsakliga inställning har fogals till prop. 1985/86: 55 som bilaga Iresp. 1985/86: 55framhöll jag att en kommitté borde tillkallas för att lämna förslag till dennärmare ulformningen av länsskallemyndighelernas organisalion m. m. saml alt iövrigl förbereda omorganisationen. En sådan kommitté, organisationskommitténför skatteförvaltningen (Fi 1985:07), tillsattes . Denna harlill regeringen lämnat vissa förslag om organisationen avlänsskatiemyndigheterna. Kommiitén fortsätter silt arbete och bedriver det såatl den nya organisalionen kan börja sin verksamhet . Jag avser här alt medanledning av principbeslut ta upp de frågor som enligt min meningbör föranleda ändringar i gällande lagreglering. Vidare kommerjag att redovisavissa frågor där nägon reglering i lag inte krävs men där enligt minmening bör informeras i det här sammanhangei. Mitt förslag: I delagar som reglerar skatteförvaltningens verksamhel las in beslämmelser om allriksskatteverket (RSV) leder och ansvarar för verksamheten i landet och alllänsskallemyndigheten leder och ansvarar för verksamhelen i länet. Skälen för mitt förslag:Lagregleringen avser alt i överensstämmelse med vad jag anförde i prop.1985/86:55 och enligt beslut uttrycka RSV:s ochlänsskallemyndighelernas ledningsuppdrag inom skatteförvall- Prop. 1986/87:47 ningen. Syftet är att skapa klara ansvars- och befogenhetsförhållanden. Genomriksdagens principbeslut slås fast alt RSV:s roll skall förstärkas. Detövergripande ansvaret för beskattningsverksamheten, i vilket innefattas att enuppföljning sker, skall ligga hos RSV och detta ansvar skall förenas medbefogenheter. RSV skall därför ha direktivrätt beträffande hur verksamheten utei länen skall bedrivas. Som jag uttalade i den nämnda proposilionen bör RSVdärvid ange principerna för granskningsarbetet, ambitionsnivåer, inriktning m.m. för såväl revisions- som taxeringsarbetel, mervärdebeskattningen samtuppbörds- och ADB-verksamheten i länen. Vidare bör RSV samordna och gerikfiinjer för processverksamheten. Debefogenheter som enligt min mening bör tillkomma RSV har verket i slora delarredan i dag.