prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Antalet skattekronor ochskalteören enligt taxeringsnämndens beslut vid 1986 respeklive 1987 årstaxering skall omräknas lill del anlal som kan beräknas ha blivil påfört omgrundavdraget enligt 48 § 2 mom. första stycket kommunalskattelagen (1928: 370)hade uppgått lill 8300 respeklive vid nämnda taxeringar. Vid bestämmande avskattesals skall bestämmelserna i denna paragrafbeaktas. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1986:494. m. m. 13 Finansråd/ekonomiska attachéer 13 Utredningar m. m. Prop.1986/87: Bil. 14 B. Skatte-och indrivningsväsen 23 Regional och lokal skatteförvaltning 34 Kostnaderför åriig laxering m. m. 35 Ersättning tillpostverket m. fl. med skatteuppbörd m. m. 37 C.Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Vissa centrala myndigheter m. m. 55 Inköpav fasligheter m. m. 56 Energibesparandeåtgärder i slatliga byggnade 57 Förvaltningskostnader 843 161000 74 Drifl och underhåll av leknisk materiel m.m. 63 862 000 74 Anskaffningav viss maleriel 2 600000 75 Vissabyggnadsarbeten vid 20093000 79 Bankinspeklionen 1 000 82 Försäkringsinspeklionen 1000 84 26269000 Bidrag och ersättningar tillkommunerna 87 Revidering av skalleutjämningssyslemel 105 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 105 Bidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen 106 F. Övriga ändamål 106 Bidrag till vissa internationella byråer och organisationer m. m. 106 Bidrag till vissa handikappade ägare av 107 Bidrag fill vissa invesleringar 1 000 107 Exportkredilbidrag 1 000 108 Täckande av föriusterlill följd av vissa statliga 108 Kostnaderför vissa nämnder 1190000 110 Täckning avmerkostnader för statens löner och pensioner m. m. Summa för 20 690 370 000 Prop.1986/87: 100 Bil. 112 Bilaga 9.1 114 Bilaga 9.2 Sammanfattning av skatteutjämningskommitténs förslag Sammanställning av remissvar över skatteutjämningskommitténs betänkande Skatieuljämningssystemel Lagförslag Bilaga 10 tillbudgetpropositionen 1987 (åttonde huvudtiteln) 1986/87:100 Bil. Till verksamhelsområdehör skolväsendel, högskoleulbildningen, forskningsfrågor, vuxenutbildningen,studiestödet, kulturverksamheten, massmedierna och inlernalionelltkulturutbyle. Budgetförslaget värnartrols gjorda besparingar om verksamhetens kvalilel och om dess förutsättningaratl bidra lill en vidareulveckling av välfärdssamhället. Inom pågårsedan några är salsningar pä utvecklingsarbete i skilda former. Särskilda medelavsätts härför. Arbetet med kultur i skolan fortsätter även nästa läsår liksomsommarkurserna i teknik för flickor. Det utvecklingsarbete som inletisinnevarande läsår för alt förstärka matematikundervisningen i grundskolanfortsätter och ytterligare medel avsätts för ändamålet. Särskilda medelföreslås också för mellanstadiet med särskild inriktning pä sådana projekl somsyflar till atl förbällra skolans undervisning i de grundläggandefärdighetsämnena svenska och matematik. avvecklas de särskildamedlen för ulvecklingen av lågstadiet. Del nuvarande slalsbidragel lill samladskoldag omvandlas lill etl stimulansbidrag för verksamhel under den ickelimplanebundna delen av skoldagen. I gymnasieskolan pågårett iniensivi utvecklingsarbete på de områden som fastslog (prop. 1983/84: 116, UbU 29, rskr 412). På de direkt grundskoleanknutnastudievägarna föresläs, som de senasle åren, för vart och ell av de trebudgetåren 1987/88-1989/90 124000 intagningsplalser. För att öka kommunernasmöjligheter all la in elever på vissa yrkesinriktade studievägar, som mångasöker lill, förordas alt utrustnings-medlen i störte utsträckning används somriktade slarlbidrag till sädana sludievägar. Inom gymnasieskolan haräven i övrigt flera insatser en yrkesinriktad profil. Nya medel anslås förcentralt läroplansarbete för att modernisera yrkesutbildningarna. Särskildamedel avsäits ocksä för fortbildning av lärare i yrkesämnen och förmodernisering av prov inom yrkesutbildningen. En begränsad försöksverksamhetmed treåriga yrkeslinjer föreslås. En proposition förulskickas om förändringarinom hela den yrkesinriktade ulbildningen på gymnasial nivå. Inom vuxenutbildningenföreslås all cirka lio procenl av de statliga bidragen får användas enligtfriare regler för verksamhet som syflar lill alt rekrylera nya grupper avkorttidsutbildade. Den vidgade friheten gäller I 1986/87. Rättelse:S. 4 under D. delvis nya belopp, och rad 5 nedifrån Står: 886,2 Skall vara: 885,9 komvux och sludiecirkelverksamheten. En höjningav det högre schablon- Prop. bidraget för studiecirkeltimmar föresläs, liksomen viss ökning av ramen Bil. för antalet limmar med del högre bidraget. endagskurser skall kunna anordnas i syfte atlinformera och moiivera korttidsutbildade för studier. studieförbunden och folkhögskolan förbättras.Särskilda resurser avsätts för att möjliggöra grundläggandesvenskundervisning för invandrare som På det siudiesocialaområdet föreslås en uppräkning av inackorderingstillägget inom studiehjälpen.Sludiemedelen ökas genom tilläggsbelopp till basbeloppen. Inkomslgränserna föräklamakeprövningen vid återbetalningen höjs. Antalet ålerbelalningslillfällenför sludiemedel ökas. Medlen frånvuxenutbildningsavgifien ökar, vilkel medger en belydande ökning av antaletsärskilda vuxensludieslöd med 4000. Nuvarande lim-och dagsludieslöd slås ihoptill elt enda limrelaieral koriiidssludieslöd. 1 fråga om grundläggandehögskoleulbildning genomförs kvalitelsför-slärkande ålgärder inom AES-sektorngenom en neddragning med 600 av lolalt ca 4700 nybörjarplatser på linjerna förutbildning av ekonomer och jurister utan samlidig minskning av anslagen. 100platser pä lokala linjer omvandlas lill platser pä en ny allmän linje,lurismlinjen. Civilingenjörsutbildning startar i /89 ochLuleå får yueriigare en civilingenjörslinje - industriell ekonomi läsårel1987/88. En översyn av ansvarsfördelningen i fräga om ingenjörsutbildning påmellannivå förulskickas. Den nya lärarutbildningenför förbereds genom att utrymme skapas för utbildning avlärarulbildare och för didaktiskt utvecklingsarbete. sker genom enlillfällig neddragning av anlagningslalen, vilket frigör resurser.Ulbildningsarvoden föresläs för studerande på induslri-ochhantverkslärarlinjen. Resurser för lokalalinjer och enslaka kurser ökas med nära . Slutligen läggsförslag om all sluderande bör kunna skiljas frän ulbildningen i särskilda fall. En forskningspolitiskproposition avseende treårsperioden /88-1989/90 kommer att föreläggas undersenare delen av . Frågor som rör forskning behandlas därför inte idetla budgetförslag. Inom kulturområdetföresläs en förbättring av konstnärernas ekonomiska siluaiion genom en ökningav visningsersätlningen med . Biblioteksersältningen lillförfattarna föreslås öka frän lill per hemlån. Den treåriga utbyggnadenav stöden till regionala teatrar,museer, folkrörelsearkiv och fria grupper som påbörjas innevarande budgetärfortsätter. Frågor inom kulturminnesvårdens område behandlas i budgetförslagetoch för förstärkta insalser föresläs en ökning med en milj. kr. Inom medieområdetföresläs åtgärder för atl förbättra möjligheterna atl se regional-TV. Vidareförordas alt övertar ansvarei för uppbörden avTV-avgifter och att en ny uppbördsenhel elableras i . Budgetförslaget innebär vidare allpresslödsnämnden får särskilda me- 2 del för lån till en gemensamiryckerianläggningförAftonbladel och Svens- Prop. 1986/87:100 ka Dagbladet.Inom ramen för en försöksverksamhel föreslås kullurtid- Bil. 10 skrifternafä slöd lill en effektivisering av marknadsföring och distribution. Förslagläggs fram om förändringar äv dé statliga insalsiernä rörande fonogram ochmusikalier. För iniernaiionelli -kiduirelli samarbete föreslås en förstärkning lill följd av all i . Detla innebär ett särskiltansvar för alt följa och bereda frågor rörande ulvecklingen inom samtför all sprida information i det svenska samhället om och dess arbele.En inledande försöksverksamhet med samlade informalions och serviceålgärderför all främja del inlernalionella ulbylel av sluderande lärare och forskare,avses starta /88. På investeringsområdetinnebär förslagel att ombyggnaden av forskningslokaler m.m. för sektion kemivid lekniska högskolan i kommer alt fullföljas. Vidare anvisas medelför om- och lillbyggnad för Kungl. Uirymme för de reformersom föresläs har skapals genom ompriorilering inom ramen för lillgängligaresurser. Som elt led imöjliggörandet av regeringens överordnade prioriteringar föresläs därjämtebesparingar om ca 450 milj. kr. Besparingarna görs främst inom skolans område.Antalet platser i gymnasieskolan minskas inom främsl sädana utbildningar därvuxenutbildning eller uppdragsutbildning kan vara etl allernaliv. Vidareminskar utrustningsbidraget i gymnasieskolan. Huvuddelen av anslagen avseendesärskilda åtgärder i respeklive gymnasieskolan slopas. Den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen i minskas. Under budgeläret 1985/86har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnats till förmän förkonst, leater och andra kullurändamål anvisals medel med sammanlagt 13450000kronor. Medlen har fördelats enligt följande: till slatens kulturråd förfördelning lill investeringar, för invesleringar inom teater-,dans- och musikomrädet, tillinvesteringar inom konsl-, musei- och utställnings-området, tillkulturminnesvårdsområdet, lill andra ändamål. Totalbeloppen för deolika anslagsgrupperna inom ulbildningsdeparlemenlets område framgår avnedanstående tabell. De redovisade beloppen för budgeiårei 1986/87 inkluderarinte medel anvisade pä tilläggsbudget. Del bör beaktas altanslagen D15-D41, 13 och H5 är s.k.utbrytnings-punkter där medel beräknals endasl preliminärt i avvakian päsärskilda propositioner. Anslagen lill Slalens ungdomsråd ochungdomsorganisalionerna saml till lotterinämnden redovisas underjordbruksdepartemenlels huvudlilel. Prop.1986/87:100 Bil. Belopp i milj. kr. Centrala och regionala myndigheter m. m. -3,0 -122,2 Gymnasiala skolor m. m. Centrala och regionala myndigheter Forskning m. m. 0,0' -93,1 Allmän kulturverksamhet m. m. -8,1 Ersättningar och bidrag till Teater, dans och musik 'i7,3- Massmedier m. m. -12,4 Film m. m. -4,4 Investeringar m. m. ' Förslag om forskning m.m. läggs fram i en forskningspolitisk proposition . " Anslagen till och ungdomsorganisationer överförstill . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den18 *'' Prop.1986/87: lOO Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under Inledning punkterna 1-3.5.4.9-5,8. littera A, B. anslagspunkierna 19-22, C, D, E, H,l; statsrådet såvitt avser frågorna underInledning punklerna 3.6-4.8. 6, 7. litteraB vad avser vissa gemensamma frågor, anslagspunkterna 1-18, Foch G: Anmälan till budgetproposition 1987 Min anmälan av della avsnitt sker efler samrådmed statsrådet . viktigt inslag imodern samhällsdebatt rör jämlikhetspolilikens betydelse församhällsutvecklingen. Etl vanligt påslående i denna debatt är att detföreligger en målkonflikt mellan strävandena till effektivitet ä ena sidan ochtill jämlikhet, jämställdhet och regional utveckling å den andra. Elt sådanlbetraktelsesätt är enligt min mening uttryck för en felsyn. Erfarenhelernalyder snarasl på motsatsen. intar en tätpositioni världssamfundet, både som avancerat välfärdssamhälle och som framgångsrikindustrination. Denna ställning har vi erövrat under de senaste femtio åren,bl.a. genom en politik syftande lill att skapa förutsättningar för goda livsvillkor för alla i vårt land. Enbärande idé i denna politik, den svenska modellen, är atl jämlikheten är befrämjandeför utvecklingen. Del är tack vare, inte trots, jämlikheispoliliken vi nåll vårledande ställning. Arbetet med att byggavälfärdssamhället har sedan ell decennium hämmats av den kris som den svenskaekonomin befunnit sig [. Under intryck av de påfresiningar de ekonomiskasvårigheterna medfört för folkhushållel har rösier höjts som ifrågasattvälfärdssamhället som idé. Detla ifrågasättande bygger på felsynen, atlvälfärdssamhället och den jämlikhetsidé som delta bygger på skulle stå imotsats lill utveckling ocheffektivitet. Alt della synsätt är felaktigt visar de senaste fyra årensekonomiska politik, där en framgångsrik krisbekämpning förenats med ett vaktsläendekring den svenska modellen. Sirävan efter jämlikhet,utgär från allas lika värde. Denna sirävan måste bygga på insikten omatt människor är olika. Den ulgär frän varje människas vilja att pä sitl egetsätt och efter sina egna förutsättningar förverkliga sina ambitioner ochutveckla sina personliga iniressen. Jämlikheten står därför inle i konfliktmed den enskildes frihet. jämlikhetenen nödvändig grund för den frihei att förverkliga sina "livspro- Prop.1986/87:100 jekt" som välfärdspolitiken öppnat, men som alltför få hitlills har haft Bil. 10 möjlighet attutnyttja. Strävandena mot jämlikhet innebär därför att anslrängningarna altförverkliga allas räll fill en god utbildning inte fär mattas. Utbildnings- och yrkesvalär fortfarande starki könsbundna. Inom slarki expansiva områden som data,eleklronik och andra lekniska områden är flickor fortfarande sällsynta. Med deminskande ungdomskullarna kommer en fortsatt könsmässig snedfördelning altinnebära svårigheter alt rekrytera tillräckligt många studerande till dessa områden. Jämställdheten ärsåledes inte bara ett värde i sig, utan också en förulsältning för fortsattleknisk och industriell utveckling. En god samhällsutvecklingförutsätter att ingen del av landet tillåls halka efter. Det är nödvändigl attmänniskor i alla delar av landelskall kunna finna säväl utkomst som möjlighel alt själv välja del liv man villleva. Delta förutsälter en balanserad regional utveckling, så all det i alladelar av landet finns centra med en god infrastruktur, innefattande godoffenllig service, goda kommunikationer och ulbildningsmöjligheler och ell riktkulturliv. De förhållanden jag nuberört visar att strävandena lilleffektivitet ä ena sidan och jämlikhet, jämställdhet och regional utveckling äden andra förstärker varandra ömsesidigt. Tillgång lill kunskap år i elt sådant samhälle av fundamental betydelse isnarl sagt alla avseenden. Med denna syn pä kunskap, som en produktiv tillgäng,framstår det också som självklart all denna lillgång bäst tillvaratas då deninte är förbehållen elt fåtal utan tillkommer befolkningen i sin helhet.Sirävan atl höja ett samhälles bildningsnivå måste därför bygga pä insikten omalt varje individ har lust och förmåga alt vidga gränserna för sitt kunnande. Informationstekniken harutvecklats mycket snabbt och möjliggjort bäde ett dramatiskt snabbareinformationsflöde och en lidigare oanad kapacilet för lagring av fakla idatabaser. Den tekniska ulvecklingen inom della område har av många förutsetlsleda lill framväxten av vad som kallas etl informationssamhälle, dvs. eltsamhälle med en struktur, där informationsteknik och de inominformationssektorn verksamma spelar en slörre roll än annan teknik och andrayrkesutövare. Det finns flera skäl all inteutan vidare acceptera den framtidsbild som skymtar i förlängningen av dellaperspektiv. Ett oreflekterat anammande av informationsteknologin kan innebäraalt väsenlliga demokratiska värden i samhället ävenlyras. Del kan dessulomifrågasättas om informationstekniken verkligen blir den dominerande teknologini morgondagens samhälle. Andra vetenskapliga framsteg, som innovationer inomkemisk-teknisk induslri, bioteknik, m.m., kommer alt spela en så stor roll allutvecklingen Iroligen blir en annan. Del finns ocksä skäl att anta altinformationsteknikens fortsatta utveckling kommer alt hämmas genom all"mjukvaran" inte utvecklas i den takt som de mest optimistiskaförutsägelserna vill ge intryck av. Inom utbildningsväsendetkan modern informationsteknologi vara ett betydelsefullt hjälpmedel, men del är av vikt all undersiryka all målel för 6 utbildning mästNiara allmöjliggöra för" dén enskilde individen att Prop. 1986/87:100 tillägnasig de kunskaperöeh färdigheter han eller hon behöver för alt själv Bil. 10kunna göra ralionella överväganden och bedömningar. Nyckelresursen i delframtida samhället är kunskap snarare än blotl information. Kunskap uppstårförst då människor lilgodo-gör sig och bearbetar informationoch fakla. Kunskap förulsäller ell aklivi förhållningssätt, präglat av analysoch värdering. Islället för att välkomna ett förväntat informationssamhällefinns del alllsä anledning för medborgarna alt medverka lill ulvecklingen avetl kunskapssamhälle. Välutbildade och kunnigamedborgare är en förutsättning för en fungerande demokrati i etl leknisklavancerat samhälle. Också ur denna synvinkel är skiljelinjen mellan ellkunskapssamhälle och elt informationssamhälle väsentlig. 1 begreppetinformation finns en riktningsangivelse: det är informatören som meddelar vadden oinformerade ska tillåtas veta. Kunskapssamhället utgär från den motsaitaföreställningen; del vill stärka denenskildes möjligheter atl själv pröva och värdera olika allernaliv. Kunskapssamhället ulvecklasi nära samspel mellan utbildningsinstitutioner och arbelsliv i induslri,jordbruk, handel och offentlig seklor. Orter och regioner blir i allt högregrad för sin utveckling beroende av utbildning och forskning.Ulbildningsorlerna kan fungera som kraflcentra som drar till sig industri ochövrigl näringsliv. Inle minsl de nytillkomna universiteten och högskolornaulanför de gamla universitetsorterna får i detla sammanhang en växandebelydelse för alt åstadkomma en balanserad utveckling i olika landsdelar. I kunskapssamhälletkommer med nödvändighet kulturlivet att få vidgad betydelse. Medan ett samhällesom präglas av betoningen pä information tenderar atl bli likriktat ochendimensionelli, är kunskapssamhällets perspekliv flerdimensionellt och humanislsiskt:det mäste alllid utgå från den enskilde medborgaren, frän hans föreställningaroch uppfattningar, från hans vilja alt ifrågasätta och hans vilja till konstruktivt engagemang. En självklar uppgift företl utbildningsväsende som vill gynna kunskapssökande och kunskapsinhämlandeär alt del i görligaste män ska tillåta varje individ atl välja den utbildninghan eller hon önskar och har förutsättningar all lillgodogöra sig. En andrahuvuduppgift för utbildningsväsendet är alt del skall medverka lill atl minskautbildningsklyftorna i samhället. Målet atl varje individskall kunna välja utbildning efter sina önskemål och anlag kan naturligtvisinle förverkligas i alla delar. Samhället måste sälla ramar för hur myckelutbildningen får kosta. Dessutom måste hänsyn las till arbetsmarknadens behovav arbetskraft med viss typ av utbildning. Situalionen har i Sverigeunder i slort selt hela efterkrigstiden varit den, atl efterfrågan pä utbildning efler den obligatoriska skolan har varil störte än vad som varit möjligt all tillgodose. Det har därför varit nödvändigt all göra ett urval bland de sökande. I della urvalsförfarande har getts företrä de äl dem som ansetts ha de bästa förutsättningarna atl tillgodogöra sig ulbildningen, vilkel i prakfiken oftast blivit liktydigt med dem som har de bästa betygen. De som har bra belyg har alltså haft de största utsikterna all få sina önskemål om utbildning tillgodosedda. De som har medelmåttiga eller svaga betyg har minst valmöjligheter. Det är olyckligl då det ofta är 7 dessa som har störst behov av att komma in på enviss utbildning, l.ex. 1986/87:100 yrkesinriktad linje igymnasieskolan. Detla är elt av flera skäl all Bil. 10 minskabelygens betydelse för urval lill fortsatta studier. Av slor betydelse för huren elev lyckas i skolan - och därmed också för hur denne lyckas förverkligasina önskemål om utbildning - är den sociala bakgrunden. Olika undersökningarhar visal alt skolan lyckas dåligt med all bryla del sociala arvet. Barn tillföräldrar med hög teoretisk utbildning, med god ekonomi och hög social statusär mest framgångsrika. Tack vare en gynnad bakgrund är deras studiemotivationhög och de fär som en följd av delta de bästa betygen och därmed ocksä destörsta möjligheterna att välja den utbildning de önskar. Den socialasnedrekryteringen till sludier vid högskolan har ånyouppmärksammats i den allmänna debatten. Den sociala selektionen i högskolan hari stor utsträckning sitt ursprung i de siudieval som eleverna gör i grundskolanoch vid övergången frän grundskola tillgymnasieskola. Snedrekryteringen försiärks sedan ytterligare vid övergängenfrän gymnasieskola till högskola. Insalser för atl bryla den socialasnedrekryteringen lill högskolan måsle därior för alt vara verksamma i hög gradta sikle på atl förändra elevers studieattityder inom grundskola ochgymnasieskola. Strävandena atlåstadkomma en önskvärd social uljämning när del gäller elevernas val avutbildningsvägar har således inte lyckats. Härav kan emellerlid inte drasslulsalsen att de gjordainsatserna för all motverka social snedrekrytering varit utan effekt. Utandessa insalser skulle med all sannolikhet skillnaderna i utbildningsnivå mellanolika grupper ha varil ännu slörre, en bedömning som stöds av det faktum allutbildningsklyftorna i är mindre än i andra europeiska länder. Icke desto mindre finnsen konflikt mellan mälet atl minska utbildningsklyftorna i samhället och måletatt varje individ skall fä en utbildning i enlighet med sina önskemål ochförulsältningar. Denna målkonflikt har knappast uppstått som följd avutbildningsväsendets organisalion, utan har mera djupgående orsaker. Därförfinns del heller inga enkla lösningar på den. Vuxenutbildningen harunder varit elt viktigt instrument för alt åsladkomma enrättvisare fördelning av utbildning. Inom vuxenutbildningen görs viktigainsalser för all utbilda personer som har fått en korl eller ofullständigutbildning i ungdomen. Utbildning av vuxna måslevara frivillig, och den måsle ulformas sä att den motsvarar de vuxnas egnaönskemål. Erfarenheterna visar att stora grupper av dem som har en korlutbildning inte varil tillräckligt motiverade eller slimulerade all ulnylljamöjligheterna till vidare utbildning.De som främst utnyttjar vuxenutbildningen är personer som redan är relativtvälutbildade. DeUa är elt fenomen som är välbekant från andra samhällsområden.Många av de kulturyttringar som erhåller samhällsstöd när främsl dem som redanhar en god utbildning. Detsamma gäller ofta utnyttjandet av social service ochomsorg. Del ligger inle någolförvånansvärt i alt det främsl är de som själva har en bra utbildning - eller som kommer från en miljö med starka utbildnings- traditioner - som är medvetna om utbildningens värde. tvärtom myckel lättförklariigi. Detgrundläggände problemet är hur man Prop. 1986/87:100 skall sprida dennamedvetenhet om utbildningens värde lillalla medborga- Bil. 10 re i samhället. Insikten om atl utbildning,likavälsom den kan användas för attvidmaklhålla ojämlikheten, är det vikligasle medlet för att minskaden sociala skiktningen i samhällel måste vara en viklig ulgångspunkl när detgäller atl gradera angelägenheten av framtida insatser inom utbildningsområdet.1 delta perspektiv får ocksä den motsättning som finns mellan etl samhälle därden enskilde i ökad omfattning blir beroende av utifrån kommande informationoch ett samhälle som uppmuntrar den enskildes fria kunskapssökande ökad vikl.I dagens socialt och tekniskl avancerade samhälle är det ett oavvisligt kravatt alla medborgare tillförsäkrasrätlen lill en gedigen grundläggande utbildning. Denna rätt måste varaovillkorlig, därför att utbildning är en förulsältning för all var och en skallkunna utveckla sina anlag och intressen, men också därför alt var och en sommedborgare ska kunna ta ställning i de komplicerade frågor som vårtdemokraiiska samhälle ställs inför. Slalsrådel ochjag redovisar i del närmasl följande vårt synsätt i nägra centralautbildningsfrågor. Sedan redovisas vissa slörre sakfrågor varefler följer deenskilda anslagspunkterna. Ett välfärdssamhälle måsle erbjuda sinamedborgare goda och rättvisa levnadsvillkor.