prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — för ökade satsningar inom denna forskning som utgör delprogrammet IT3.Målinriktad forskning, i ett nationellt informalionsleknologiprogram. Dennärmare inriktningen och omfattningen av den målinriktade forskningen bl.a.för budgetåren 1988/89 och 1989/90 inom det teknisk-industriellainformalionsteknologiprogrammet har redovisats under avsnht 5. Svensk industri måste även bygga sinstyrka på att effektivt använda ny teknik. Verkstadstekniken är mitt uppe i enperiod av genomgripande förändringar. Radikah nya högautomatiserade ochflexibla produktionssystem (EMS) kan helt förändra konkurrensförhållandenainom branschen. STU:s insatser bör främst inriktas mot att påskynda att integreradeinformations- och produktionssystem i verkstadsföretagen införs och atterfarenheter av denna nya teknik sprids även lill andra förelag än de stora ochresursslarka. Vidare bör STU främja utvecklingen av en kvalificeradteknisk-vetenskaplig bas inom nyckelområden.för utvecklingen av framlidaproduktionssystem. STU:s stöd inom det Verkstadstekniska området är omfattandeoch jag har beräknat medel för en fortsatt kraftfull insats inom detta områdeenligt STU:s basförslag. STU:s inaterialtekniska insatser spänner över flerateknikområden med huvudinriktning pä konstruktionsmaterial för främstverkstads- och bygg-nadsindsutrin. Satsningarna genomförs lill stor del i formav program i samverkan mellan företag, högskolor och forskningsinsfitut. Industrinsmedverkan i finansieringen är betydande, även i vissa forskningsinriktadeprogram. STU:s FoU-insatser har i ökad usträckning inriktats på material förmer kvalificerade tillämpningar. Denna inriktning bör fortsätta även . Utöver de,FoU-insatser som STU har föreslagit i sittbasallernativ, har jag beräknat medel för en förstärkning av den alltför smalaFoU-basen inom nya materialområden, främst polymera material och keramer. Statsministern har tidigare berört behovet avinsatser inom biotekniken. Internauonelll utvecklas forskningen inomgrundläggande vetenskaper och teknologier mycket snabbt. Samfidigt befinner sigden moderna biotekniken industriellt i ett tidigt utvecklingsskede. IndustrinsFoU-insatser inom bioteknikomrädet har ökat mycket snabbt . Föratt ge en fillräcklig bas för en fortsatt ökning av industrins FoU-insalserkrävs en fortsatt utbyggnad av den statliga biotekniska forskningen.Förstärkningarna bör inriktas pä svenska styrkeområ-den och påulvecklingsintensiva områden av strategisk betydelse för en framtidaindustriell utveckling. STU bör således även ifortsättningen satsa på genteknik(cell- och molekylärbiologi) och bioteknisk separationsteknik samt öka sinainsatser inom områdena animal cellodling och protein (studier avsambandet mellan proteiners struktur och funkfion). Jag har beräknat medel fören successiv ökning av insatserna inom bioteknikomrädet i enlighet med vad STUhar föreslagit i sitt basförslag. Tyngdpunkten kommer liksom för innevarandetreårsperiod att ligga på utveck-: lingav ny kunskap. har goda fömtsättningar att bygga upp enbetydande industri inom det biomedicinska området (tidigare "teknik förhälso- och sjukvård"). Landets omfattande och högtstående medicinskaforskning utgör härviden betydande resurs. Ofta kombineras elektronik, nya material och bioteknik ien och samma medicinska utmstning. Den teknisk-medicinska industrin är därförsynnerligen högleknologisk till sin karaktär. Utöver de medel som STU harföreslagit i sitt basaltemaliv, har jag beräknat medel för en förstärkning avinsatserna inom detta strategiska område. Insatserna bör inriktas mot deområden som STU har föreslagit i sill basförslag saml de i STU:s "Plus5%"-alternativ prioriterade delområdena som innebär förstärkta satsningarpå industriella utvecklingsprogram och -projekt saml pä kunskapsuppbyggnad inomområdet biomedicinsk mätteknik. STU häri sin anslagsframställning begärt medelför ett nytt insatsområde, Kommunikationssystem för handikappade. Mol bakgrundav vad statsministern har anfört är del viktigt att STU:s insatserinom handikappområdet förstärks. Jag beräknar 3,5 milj. kr. under budgetåret1987/88 för att påbörja insatsområdet. Delta innebär att STU:s insatser inomhandikappområdet kraftigt ökas. Kopplingenmellan olika områden där del redan bedrivs högklassig forskning bedöms bli alltviktigare både för forskningens utveckling och för möjligheterna all tillämpaforskningsresultaten. Ett sådant tvärvetenskapligt område som förväntas fåsärskilt stor betydelse för framtiden har givits beteckningen mikronik. Det ärelt tvärområde mellan elektronik, mekanik och biologi, kemi och fysik. Mikronikkan definieras som teknik för att framställa komponenter vars funktioner bygger påen kombinafion av ytterst små geometriskt bestämda strukturer med varierandebiologiska, kemiska och fysikaliska egenskaper. Området bedöms kunnabli av nästan Mka stor betydelse för industrin som mikroelektronikomrädet.Gmndläggande framsteg kan bli mycket viktiga för tillämpningar såsomseparation, immobilisering av biokatalysatorer, avancerade artificiella katalysatoreroch sensorer. Tvä tvärvetenskapliga områden har nyckelkaraktärför mikroniken, nämligen dels forskning om ytfenomen och ytprocesser (dvs.skeenden i de yttersta atomskikten i gränsytor), dels forskning om hur man kanbygga specificerade strukturer frän atomär eller molekylär nivå som gmnd förskräddarsydda komponenter. Det är viktigt atl i utgångsläget ha ett brettprogram och inte låsa sig för en viss uppläggning av mikroniksatsningen.Ansatsen bör vara ätt bygga upp ett tvärvetenskapligtsamarbete ulan all äventyra internationellt välrenommerade forskargruppersprofil. Flera av de forskningsprogram som ingår i STU:s förslag har stora kontaktytor lill mikroniken. Ett mikronikprogram skall planeras isamklang med dessa. Jag har beräknat 12 milj. kr. för särskilda satsningar påmikronikomrädet . Hänsyn till miljön är en nödvändighet förutvecklingen inom många industri- och samhällssektorer. Del är vidare enförutsättning för alt skapa goda långsiktiga villkor för viktiga näringsgrenarsåsom exempelvis skogsindustrin. Det innebär att miljöteknisk FoU måste vara,enintegrerad del av FoU-verksamheten inom olika sektorer såsom transport, energi,jord- och skogsbmk samt industri. Miljövänlighet och resurssnålhel utgör alltviktigare utgångspunkter vid utvecklingen av ny industriell produktionsteknik. STUhar det samlade ansvaret för del statliga slödel till forskning och Prop.1986/87:80 utveckling beträffande teknik på miljöområdet. STU:s ansvar omfattarde delar av miljöskyddsområdet som är av teknisk natur och är inriktad mot Bilaga 10 utveckling av processer, produkter, utrustningar och reningsteknikerfram Industridep. steget före prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Chefen för miljö- och föreslåri årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 16) att verksamhetsområdetför den s.k. bränslemiljöfonden utvidgas till att gälla även generelltteknikinlroduktionsstöd för miljövänlig teknik. Därigenom skapas möjlighet attstödja miljötekniska utvecklingsprojekt även i de steg som ligger efter demdär STU:s insatser slutar. Miljövårdslekniska och miljörelaterade insatseringår som en integrerad del i många teknikområden som STU stöder. SärskiltSTU:s insatser inom energiforskningsprogrammet har ett starkt miljövårdsinslag. Som statsministern har redovisat är ökadeforskningsinsatser inom miljösektorn nödvändiga ur ett såväl globalt somnationellt perspektiv. Miljövårdsområdet bör därför prioriteras också inomSTU:s verksamhet. Detta bör ske genom att miljöintressena beaktas och genomatt miljö-tekniska insatser i ökad grad integreras i STU:s slöd inom samtligaberörda teknikområden. Vidare bör ökade resurser anvisas för särskildamiljölek-niska projekt. Jag har därvid beräknat att STU ökar sina insatser fränca 6 fill 10 milj. kr. för sådana projekt.Miljölekniska projekt med anknytning till massa- och pappersindustrin och lillavfallsområdet är i delta sammanhang av särskilt hög prioritet. Fömtom nämnda insatser inom områdetmiljövårdsteknik och STU:s insatser på miljöområdet inom energiforskningsprogrammetkan teknikupphandlingsprojektet 85 nämnas. Syftet med projektet är attutveckla teknik för oljebekämpning lill sjöss. Det är vidare, enligt min mening, angeläget med etlnära samarbete mellan STU och bl.a. i frågor rörandemiljövärds-tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Frågan om samordningmellan STU och tas upp av den särskilda utredning om översynav miljövårdsorganisationen (dir. 1986:25) som fillsalts. Utredarenberäknas lägga fram sitt förslag . Jag vill nu beröra områdena träleknik, massa- ochpappersteknik, kemiteknik, tekoteknik, flygteknik, havsteknik ochlivsmedelsteknik. STU inledde under /80 en kraftfullsatsning inom området träteknik. har gamla traditioner inom träomrädetoch träpro-dukter har länge haft en stor betydelse för sysselsättning ochhandelsbalans. Träindustrin bedöms ha stor betydelse även . Jag harberäknat att STU:s insatser inom träteknikomrädel fortsätter på en oförändrathög nivå. Massa-och pappersindustrins betydelse för svensk ekonomi är betydan de. För att utveckla massa- och papperstekniken har jag beräknat att STU:s insatser inom området fortsätter på en i stort sett oförändrat hög nivå. Del nya insatsområde som jag har föreslagit inom informationstekno logiomrädet, Driftulvecklingssystem för processindustrin, skall genomfö ras med inriktning mol bl.a. pappersindustrin. Det grundläggande övergri- 27 pandemålet med insatsområdet är alt utveckla processtyrsyslem, som tar till vara ochutvecklar både driflledningens och processoperatörernas yrkesskicklighet. Kemiindustrin är en annan bransch som omfattas avde insatser som föreslås inom insatsområdet Drifiutvecklingssysiem för processindustrin. Insatserna är här inriktade mot driflslyrning samt försöks- och reaktions- optimering i kemiska processanläggningar. 1 övrigt har jag beräknat en fortsättning av STU:s insatser inom området kemiteknik på en i huvudsak oförändrad nivå. FoU-insalser inom tekoindustrin är även ifortsättningen av stor betydelse för atl på läng sikt öka konkurrenskrafteninom tekobranschen. I proposifionen om forskning (prop. 1983/84:107 bil, 9)anförde jag atl del, enligt min mening, är ett överlevnadsvillkor för dennaindustri i atl tekotekniken utvecklas. Jag menar alt detta även gällerinför . Jag vill därför erinra om STU:s ansvar förFoU-insatser inom detta område. I proposifionen föreslog jag vidare att ettflerårigt ramprogram för civil flygteknisk forskning skulle genomföras för altsäkerställa den långsikliga kunskapsutvecklingen inom svensk flygindustri.Denna'satsning bör fortsätta även under den kommande, treårsperioden. Dämtöverkommer de av mig förordade satsningarna inom det maleriallekniska området(keramer och polymerer) att vara av stort intresse för flygindustrin. Havstekniken utgör ett brett fält sominnehåller egen teknik i smala nischer, men också tillämpningar från snart sagtalla de teknologiska områden som utvecklats utanför havsresursverksamheten. STUhar i sitt förslag inte särskilt prioriterat det havstekniska området för att istället kunna tillgodose de mest angelägna FoUrbehoven inom de tidigare nämndastrategiskt viktiga områdena för svensk industri, STU bedömer att satsningar påflera av dessa nyckelområden kommer att få stor betydelse även förtillämpningsutvecklingen inom det havstekniska området. Jag kommer senare i min anmälan av propositionen om näringspolitiken inför 1900-talet (avsnitt13.5) att mer ingående redogöra för mina förslag beträffande stöd tillhavsteknisk forskning och utveckling. Statsministern har tidigare behandlat behovet avforskning på livsmedelsområdet. STU stöder livsmedelstekniskforskning, dels via ett kollektivt forskningprogram, dels via ramprogram förkunskapsutveckling. För nästa treårsperiod har STU, som tidigare nämnts,dessutom föreslagit ett nytt insatsområde, Drifiutvecklingssysiem för processindustrin.Livsmedelsindustrin är atl av de tre områden som insatsområdet är särskiltinriktat mot. Regeringen har givit STU i uppdrag alt studera detekniska fömtsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. STU redovisadesitt uppdrag . Ärendet bereds inomrege-nngskansliet. informafionsförsöijningsverksamhet har medel beräknat för dendel av verksamheten vid dclegafionen för vetenskaplig och tekniskinformafionsförsörjning (DFI) som gäller teknisk forskning, utvecklingsarbeteoch viss serviceverksamhet inom området vetenskaplig och teknisk information ochdokumentation. Medel för DFl:s verksamhet anvisas över såväl industri- somutbildningsdepartementens huvudtitlar. Innevarande budgetär uppgår anslagetunder denna anslagspost till . DFI föreslår att detta belopp höjstill . för /88. Utbildningsministern har tidigare (bil. 6)redogjort för sina förslag beträffande DFI:s framtida verksamhet och denverksamhet som rör ansvarsområde. För egen del vill jag anföra följande beträffandeden del av DFI:s verksamhet som faller inom industridepartementetsansvarsområde. Verksamhetenvid DFI har utretts av statskontoret . Efter hörande av berördaintressenter har ett förslag till verksamhetens framtida utformningpresenterats. I likhet med chefen för anser jag attansvaret för informalionsförsörjningsverksamheten nu bör tas över av såvälberörda statliga sektorsorgan som privata intressenter. Som en följd av dettaoch av de förslag som chefen för har lagt fram,kommer DFI att upphöra. Förändringarna bör träda i kraft ,vilket innebär följande för den verksamhet som faller inomindustridepartementets ansvarsområde. Denverksamhet som DFI stött vid bl.a. tekniska litteratursällskapet ochtekniska nomenklaturcentralen kommer atl erhålla fortsalt stöd. Formerna fördet fortsatta stödet till dem och lill forsknings- och utvecklingsarbetet inominformationsförsörjningsområdet bör bli föremål för en kompletterandeutredning. Chefen för återkommer i annat sammanhangfill regeringen i denna fråga. För /88 har jag beräknat medel tillDFI på en oförändrad nivå. Jag föreslår attregeringen föreslär att 1. medge alt under budgetåren 1988/89 och 1989/, utöver de medel som ej disponerats under /88 fåranvändas för styrelsens för teknisk utveckling stöd till teknisk forskning ochutveckling, 2. bemyndiga regeringen att under /88,i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiska förpliktelser isamband med stöd till teknisk forskning och utvecklingsarbete m,m. som, inberäknatlöpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst . /91 och högst . under /92, 3. till Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling för /88 anvisa ett reservationsanslagav , Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader Prop. 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Bilaga 10 Industridep. Från anslaget bekostas styrelsensför teknisk utveckling (STU) förvaltning och medelsförvallande verksamhet.Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under dettaanslag (1000-tal kr. 1985/86 1986/87 1987/88 beräknar Utfall Budget------------------ (därav lönekostnader) Lokalkostnader Avgår finansiering från annat aiulag Medel som överförs från energiforskningen (45859) (45123) (48024) Jag föreslår all för nästa budgetårmedel för STU:s förvaltningskostnader beräknas enligt ett ettårigthuvudförslag med en real minskning av utgifterna om . Med tanke på att jaghar föreslagit en kraftig utökning av STU:s verksamhet har jag dock funnit detmotiverat att beräkna lönemedel motsvarande anställning av ytterligare ca 5tjänstemän. Detta tillskott har kunnat komma lill stånd genomomprioriteringar. Vidare har jag beaktat atl en viss del avenergiforskningsprogrammel föreslås bli integrerat i STU:s ordinarieverksamhet. STU har föreslagit en förändring av detta anslagskonstmklion för alt bl.a. möjliggöra en mer långsiktig planering. Jag är dockinte beredd atl föreslå någon sädan ändring innan försöksverksamheten med nyanslagsform för förvaltningsanslag vid ett antal statliga myndighetergenomförts. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader för /88 anvisa ett förslagsanslag av75971000 kr. Underbilaga 10 J Prop. 1986/87:80 Bilaga 10 Sammanställning av remissyttranden över industridep. styrelsens för teknisk utveckling anslagsframställning för1987/88 och treårsplan /88-89/90 utom i vad avser informationsteknologi Vidremissbehandling av STU:s anslagsframställning för budgetåren 1987/881989/90har 30 myndigheter, organisationer och fackföreningar yttrat sig. Yttrande haravgetls av (), flygtekniska försöksanstalten(FFA), , transportforskningsberedningen (TFB), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av universiteten i , , ,,.Stockholm och , tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola (CTH), högskolan i , (),arbetarskyddsstyrelsen (ASS), statens räd för byggnadsforskning (BFR)* statensindustriverk (SIND), geologiska undersökning (SGU), delegationen församordning av havsresursverksamheten (DSH), energiforskningsnämnden (EFN),forskningsrådsnämnden (FRN), medicinska forskningsrådet (MFR),naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), skogs- och jordbmkets forskningsråd(), Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden), StiftelsenSveriges Teknisk-Vetenskapliga Attachéverksamhet (STATT),(), , , (), Landsorganisationeni (LO) och (). Flera av dessa samtförsvarsstaben, (), delegationen för vetenskapligoch teknisk informationsförsörjning (DFI) och statens delegation förrymdverksamhet (DFR) har lämnat synpunkter på STU:s förslag vad avserinformationsteknologi. En sammanställning över remissvaren på detta områdelämnas i underbilaga 10.2. har lämnat synpunkter på STU:sinsatser inom energiforskningsområdet. Denna fråga behandlas senare av chefenför miljö-och (bil. Genomgåendeär svaren mycket posifiva till de förslag som redovisas av STU. IVA menar attSTU:s anslagsframställning och Ireårsplan fillsammans med STU-perspekfiv utgörett gott underiag för statsmakternas beslut rörande stöd till tekniskforskning och utveckling genom STU. IVA finner STU:s allmänna bakgrundsanalysav industrin i och förändringar inom denna som rör forskning ochutveckling riklig. Industriförbundetanser att STU på ett förtjänstfullt sätt åskådliggör kompelensläget i sin anslagsframställning och fill denna hörande under lagsmaterial. Vidare anser att STU-Perspektiv 1986 är 31 ensynnerligen instruktiv genomgång av FoU-läget i förhållande till omvärlden ochalt initiativet att tillsammans med SCB uppdatera FoU-stafi-stiken förindustrisektorn har lett till ökad förståelse för FoU-sambanden i landet. LO anser att STU:s förslag till elt offensivtFoU-program är genomgående väl motiverat och att det bör genomföras så långtdet är möjligt med tanke pä de finansiella restriktionerna. TCO tillstyrker lill alla delar STU:sanslagsframställning för /88 och förslag till 3-årsplan förperioden /88-1989/90. TCO delar vidare STU:s syn på den tekniskautvecklingens betydelse för det svenska näringslivet i framfiden. TCO instämmerdärför också i STU:s bedömning att anslagen för teknisk forskning ochutvecklingsarbete bör ligga på eri väsentligt högre nivå än . CFställer sig bakom del huvudsakliga innehållet i STU:s anslagsframställning för1987/88 och plan för perioden /88-1989/90. CF finner dem väl genomtänktafill sin stmktur och inriktning. 57A7Tunderstrykeratt STU;s analys och beskrivning av vikfiga nyckelområden inom den svenskateknikutvecklingen är mycket värdefull atl få och atl de bedömningar söm görs iSTU:s anslagsframställning samt STU-Perspektiv 1986 är ulomordenfiigtvärdefulla som underlag för STATT:s prioritering. 2 Omfattningen av STU:s totala verksamhet Ianslagsframställningen har fyra olika ambitionsnivåer redovisats. STU:shuvudalternafiv utgörs av ett offensivt statligt FoU-program som för genomförandekräver ett årligt medelstillskott pä ca 400 milj: kr. STU har vidare redovisat ett basaltemaliv med oförändradambitionsnivå samt förslag till prioriteringar inoni en ökad resp.minskad resursram jämfört med basalternativet-. Intenågon av remissinstanserna förordar basalternativet eller minskningsalternativet.Industriförbundet förordar en successiv ökning av resurstillskottet väsentligtöver del s.k. "Plus "alternativet. Bl.a. IVA, LO, TCO ochteleverket tillstyrker STU:s offensiva programförslag. förordar "Plus "-allemativet. Deremissinstanser som yttrat sig över STU:s roll vad gäller samverkan inomFoU-sysiemei är odelat positiva. UHÄ ser posifivi även på de informellakontakter som utvecklats med STU, bl. a. i anslutning till utredningar inomolika industripolitiskt vikfiga områden. Genom sådana kontakter får UHÄ enviktig del av informationsunderlaget inför ställningstaganden som rör högskolansutveckling pä lång sikt. UHÄ finner det därför angelägel atl dessa kontakterytterligare utvecklas och noterar med tillfredsställelse att STU har sanimåuppfattning. EFNframhåller alt STU:s centrala roll som organ för teknisk och industriell utvecklinggör STU till en väsentlig samarbetspartner för en långrad olika sektorsorgan. Den utbyggnad av samarbetet som skett, bl. a. inomenergiforskningsområdet, värdesätts. CF konstaterar att STU:s strävan atl i konkretaprogram samarbeta med andra organ kommer till uttryck i ett fierlal fall. Dettaanser CF var en fördelaktig utveckling som bör fortsätta. BFRansluter sig till bedömningen att fömtsättningarna för samverkan inom tekniskFoU har ökat väsentligt . Samfidigt som industrins FoU-engagemangför ny teknik ökar, visar högskolan ökat intresse för samverkan. BFR har i dagett etablerat och givande samarbete med STU inom flera teknikområden t.ex.Hiss-FoU och Trä-FoU. På miljövårdsområdet anser rådet all samarbetet harfungerat mindre tillfredsställande. Det är viktigt alt samarbetet utvecklasytterligare inom områden av gemensamt intresse, bl.a. på områdenamaterialteknik, miljövårdsteknik och energiteknik, får ökad effekfivitet i planeringoch genomförande av FoU-verksamheten. ÄvenSGU anför att STU:s modell för genomförande av FoU-projekt i samverkan medhögskolor, myndigheter och industrin ger en mängd positiva effekter som ärstimulerande för alla inblandade parter och bidrar till att kunskaper inomolika områden kan utnyttjas pä etl bra sätt. Denna typ av verksamhet äreffekfiv och kan bidra fill att forskningen och den tekniska utvecklingen försframåt i . " Slutligenframhåller TCO alt det skulle vara värdefullt för såväl fackföreningsrörelsensom för de instanser som ansvarar för tillämpningen av samhällets närings- ochteknikpolitik om det nätverk om ca 1000 personer som står till STU:s förfogandevid planering och utvärdering av projekt kunde publiceras en gång . ITCO:s arbete ingår all mobilisera såväl den fackliga organisationen som andraintressenter för gemensamt arbete i alt förnya svenskt näringsliv. I dettaarbete är personkontakter av informell art av mycket stor betydelse. 4 Forskning vid de tekniska högskolorna Bl.a.IVA, TCO, NFR, CTH och rekommenderar en generell förstärkningav statens slöd till forskning och utveckling vid högskolor och universitetsamtidigt med en resursförstärkning vid STU. UHÄ understryker vikten av alt STU och andrasektorsorgan i samband med störte satsningar pä tillämpad forskning avsättermedel även för fritt sökande av ny kunskap inom berört basomräde. Enligt IVA.s uppfattning bör bidraget tillkunskapsuppbyggnad och stödet fill forskning ges en mer framträdande plats iSTU:s verksamhet. ÄvenCTH menar att - inom ramen för ett visst totalt anslag till STU-kunskapsutvecklingsprogrammet borde ges ökat utrymme. STU:s kunskapsutvecklingsprogramfyller en viktig funktion för den långsiktiga tekniska forskningen. IVAvill starkt understryka önskvärdheten av att ha en hög flexibilitet i STU:sverksamhet med avseende pä inriktning och fördelning mellan 3 1986/87. programmenliksom mellan olika delprogram. Enligt IVA:s förmenande innebär enrisk för läsning av resurser lill program och delprogram.