prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Därför måste även fortsättningsvisupprätthålla goda kontakter med ledande nationer inom teknisk utveckling. Vimåste vaksamt fillägna oss de möjligheter som växer fram på områden där densvenska kompetensen i sig är stark. Detta är också ett motiv för en klartinternationell profil av den svenska forskningspolitiken. Världens naturresurser och den globala miljönutnyttjas i allt snabbare takt. Spänningen mellan exploatering och bevarandetenderar att öka. Del är uppenbart att en vidgad kunskap om vår jord är avgrundläggande betydelse för hur framtiden kan komma att gestalta sig förkommande generationer. Naturresurserna är ojämnt fördelade över jorden.Valten-och luftföroreningar respekterar inga nationella gränser och världshavenmåste ses som en gemensam mänsklig resurs. Frågor om naturresurser och miljö har alltför längesetts ur ett snävt nationellt perspektiv. Hoten mot väridens skogar liksom debestående och illavarslande förändringarna i atmosfären och haven har lett växande insikt om problemens globala karaktär. Skillnaden i attityd tillproblemen jämfört med den som präglade FNs miljökonferens i 1972är slående. Naturresurs- och miljöproblemens globala karaktär är ett tredjeviktigt skäl för internationell samverkan inom forskningen. har ettansvar för att ställa sin forsknings resultat till förfogande. Riksdagenanvisade därför 100 milj. kr.under fem år till SAREC för ett forskningsprogramavseende avskognings- och ökenutbredningsproblematiken i elt internationelltperspektiv. Myckel av styrkan i ett litet lands forskningligger alltså i dess internationella samhörighet. Det bästa av vad svenskforskning åstadkommit har genom decennierna prövats och utvecklats i en ständigväxelverkan och konkurrens med institutioner i andra länder. Vårtlands blygsamma storlek och det internationellt sett marginella 10 språkområdetanges ofta som en nackdel. Enligt min mening förhåller det Prop. 1986/87:80sig inte nödvändigtvis så, litenheten har även fördelar. Ett litet land blir starkt exportberoende. Dettvingas ständigt att bevisa sin produktions och sitt samhällssystems kvalitetpå väddsmarknaden och i internationella sammanhang. Medvetenheten om alt deninternationella nivån är utslagsgivande är djupt rotad hos företagsledningaroch fackliga organisationer. Detta gäller även forskningen. Just omständighetenatt den svenska forskningsmiljön är så begränsad, räknat i antal forskare, harlett till en internationell medvetenhet, som är utomordentligt stark. Det uppfattassom en självklarhet att en erkänd forskare måste ha väl etablerade kontaktermed ledande forskare i andra länder. 2.2 Ökade FoU-satsningar i andra länder Forskningsstatistikenfrån framför allt talar ett tydligt språk. FoU-ulgifternas andel avbruttonationalprodukten ökar åter . Ökningstakten harvarit särskilt hög i , två gånger så hög som i och i . Över90 % av de totala FoU-utgiflerna inom OECD-området är koncentrerade till de storaindustriländerna. Forskningens ökade betydelse framgår även av attFoU-investeringama har en växande andel av totalinvesteringarna. Dettaavspeglar ett allt högre kunskapsinnehåll i produktionen. Sedanlänge har svenska forskares intresse riktats mot . Här finnsledande institutioner, universitet och expansiva och kreativa regioner. LandetsFoU-potential är gigantisk. Trots denna potential anser många inom attinitiativet inom vissa viktiga teknikområden kommit att överläs av Japan.Därför sker nu en betydande satsning på forskning. Det sker också mot bakgrundav att man i analyserat situationen vid universiteten och funnitotillräckliga anslag, problem med utrustning och lokaler samt en allt äldreforskarkår. Inte heller tillströmningen av nya studerande ansestillfredsställande. I en utredning som gjorts på uppdrag av har en ökad samverkan rekommenderats mellan stat, universitet ochindustri. Insikten om problemen har också resulterat i att man i den senastebudgeten givit de . federala anslagen till forskningen en mycket hög prioritet.Det enorma amerikanska budgetunderskottet, som föranlett alt de statligaanslagen generellt minskats, har inte lett till att de totala anslagen tillforskning minskat, men ökningen sker med inriktning på militär forskning.Övriga forskningsanslag förblir oförändrade. Totalt avsätts i den federalabudgeten för forskningsändamål. Denstarka profileringen på militärt motiverad forskning och teknisk utveckling har också tagit sig uttryck i försök till begränsningar av ameri- 11 Jag finner det oroande om amerikansk högteknologi Prop.1986/87:80 blir svåråtkomlig för vilket också kunde vara till nackdelför svensk forskning. Denandra teknologiska stormakten i världen är . Tendensen i den japanskaforsknings- och teknologipolitiken är mycket tydlig; kommer i hög gradatt öka den egna insatsen för grundforskning och innovativ och långsiktigforskning. Skälen för detta ställningstagande är flera. Jagvill erinra om att den tidigare japanska framgången för forskning, tekniskutveckling och mark-nadsetablering till stor del byggt på förmågan att erövraoch utnyttja forskningsresultat och ny teknik från andra länder. Detta ställer sig mycket svårare. Deforskningsresultat och den teknologi som finns att köpa är inte längre såattraktiva. Japanerna har kommit i nivå med framför allt . Det har blivitsvårare att få tillgång till den nya teknologin i på grund av att den i såhög grad är försvarsrelaterad. Det tar tid att förhandla om know-how ochlicenser. Detta är några av skälen för att nu satsarkraftfullt på en förstärkning av den egna grundläggande kompetensen. En radstatliga program har formulerats. (andIndustry) driver ett antal projekt inom områden som nya material, bioteknik ochelektronik. För att öka grundforskningen inom företagssektorn har och () skapat ett nytt forskningsorgankallat , som med riskkapital skall främjaansträngningarna att bedriva grundforskning inom företagssektorn där 70 %av landets FoU-verksamhel sker. Effekterna av dessa japanska ansträngningarkommer att bli synliga . 2.2.4 Andratendenser i forskningspolitiken i omvärlden Ivår närmaste omgivning har regeringarna i , och lagt framförslag till handlingsplaner som innebär ökade satsningar inom forskning ochforskarutbildning. Frågor om tekniköverföring och förbättrad samverkanmellan högskola och industri slår i centrum för intresset över hela denindustrialiserade världen. I är delta ett huvudmotiv för de federalasatsningarna och har också inspirerat delstaterna till ett ökat engagemang. IStorbritannien prövar man olika vägar att förmedla universitetsforskare tillföretagen och upprättar olika former av forskarbyar. I harförslag lagts fram om inrättande av ett särskilt institut, liknande styrelsenför teknisk utveckling i , med uppgift att stödja och koordineraFoU-insatser i samverkan mellan stat och näringsliv. Det återkommande kvalitetskravet tar sig skilda uttryck.I , där forskningsbudgeten fått vidkännas kraftiga svängningar i form av till skott och därefter neddragning, framhålls behovet av strukturella reformer och ökad forskarrörlighet. I , där FoU-andelen av budgeten 12 minskatunder , ställer regeringen nu i utsikt anslagsökningar för Prop.1986/87:80 universitet som lägger ned institutioner som visar dåliga resultat. Bland de allmänt prioriterade forskningsområdena ärinformationsteknologin det som övedag sätts främst. Det återkommer i sovjetiskplanering, i och i samt i de västliga industriländerna. Bioteknikenär högt prioriterad i ett antal länder som exempelvis Datimark, FörbundsrepublikenTyskland och . Det senaste japanska FoU-programmet betonarnödvändigheten att förbättra livskvaliteten och inriktas mer tydligt mot dethumanvetenskapliga området. Detta har annars under fåttminskade resurser i ett antal länder och i exempelvis sker enfortsatt nedskärning av humaniora och samhällsvetenskaper. Det finns enligt min mening anledning att fortsattuppmärksamma vad som sker på den internationella scenen. Det är därför medtillfredsställelse jag noterar hur bevakningen av forsknings- ochteknikfronterna har intensifierats i vårt land. 2.3 Internationellt samarbete inom grundforskningen Deinternationella kontakternas betydelse för grundforskningens utveckling kaninte nog betonas. Omfattningen av det internationella samarbetet inomgrundforskningen är ständigt växande. Viktigt är att resurser finns för att deenskilda forskarna skall kunna bygga upp samverkan med kollegor i andraländer. Några exempel på verksamhet som engagerar svenskaforskare kan vara av intresse i delta sammanhang. deltar i det europeiska centretför kärn- och partikelfysik, . Där pågår uppbyggnaden avett nytt projekt, genom vilket man hoppas kunna fä svar på frågorna om ensuper-förenad naturkraft. Radioastronomerna försöker genom samverkan mellanolika radioteleskop avslöja vad som döljs i galaxernas inre och direkt kunnabestämma hur kontinenterna rör sig i förhällande till varandra genom exaktaavståndsmätningar. Europeiska geofysiker har i ett stort gemensamt projekt medsvensk medverkan studerat berggrundens karaktär ner till avsevärda djup. Ettannat projekt är att med hjälp av djupborrningar undersöka djuphavens sedimentför att därmed fä en inblick i jordens utvecklingshistoria. Det europeiskacentret för molekylärbiologisk forskning i ligger vid frontlinjeninom sitt forskningsområde. () haröverenskommelser träffats om gemensamt utnyttjande av unik apparatur vid vissaledande forskningslaboratorier. Särskilt intresse har knutits till uppbyggnadenav synkrotronljusanläggningar. Också pä de kulturvetenskapliga forskningsområdenavidgas det internationella samarbetet. Genom ESF:s försorg finns ett flertalgemensamma projekt, bland annat inom psykologi och historia. I samband med den forskningsministerkonferens somanordnades av lades fram förslag till nätverk för forskar samarbete. ESF uppmanades att utarbeta en rapport om de 13 åtgärder som ESF ansågborde vidtas i enlighet med konferensens rekom- Prop. 1986/87:80mendationer. Enligt ESF har beslutet att förstärka nätverken lett till enintensiv verksamhet i . Enligt min mening är det viktigt att ESF gesmöjlighet att iiven fortsättningsvis stödja detta slag av informellt forskningssamarbete. Sammantaget satsar stora resurser i form avmedlemsavgifter till de internationella forskningsorganisationer där vi ärmedlemmar. 1 hög grad bygger detta samarbete på att forskarna själva har tagitinitiativen. De medel som föreslås bli tillförda fakulteterna somytterligare förstärkning i form av basresurser bör enligt min mening ocksånyttjas för att underlätta yngre forskares medverkan i detta samarbete. Ettutökat nordiskt samarbete kan möjliggöra att vi gemensamt kan ligga väl frammeintei-nationellt inom fler tekniska specialiteter. Kontakter och samarbetemellan forskningsinstitutioner och näringsliv i ger möjligheter attsnabbare omsätta forskningsresultat till tekniskt och kommer-sieflt gångbaraprodukter - liksom till ett utökat samarbete mellan industrier i de nordiskaländerna. De nordiska ländernas kulturella gemenskap,likheterna i samhällsorganisation och värderingar gör också ett samarbete inomkulturvetenskaperna särskilt fruktbart. Den nordiska samhällsmodellen kombinerar en högteknologisk nivå med organisatoriska lösningar som främjar demokrati, jämlikhetoch god miljö. Att utveckla i enlighet med dessa värderingar kommer intei konflikt med vår föresats alt bevara eller öka konkurrenskraft och materielllevnadsstandard. kan aldrig komma alt svara för mer än enliten del av de vetenskapliga och tekniska framstegen i vår omvärld, och därförmåste våra gränser vara öppna också när det gäller forskningen. Utökade kontaktermellan forskare och högteknologiföretag i de nordiska länderna kan öka våramöjligheter att delta i internationella forskningsprojekt och att få störstamöjliga utbyte av ett sådant samarbete. Mot bakgrund av vad jag här redovisat är detnaturligt att samarbete inom forskning och högre utbildning har hög prioritet idet nordiska ministerrådets verksamhet. Särskilt framhålls behovet alt ökarörligheten inom forskarutbildningen liksom bland högskolans forskare ochlärare i övrigt. Detta är angeläget inte minst för att fä det mest effektivautnyttjandet av de nordiska ländernas begränsade resurser, som detger ökade möjligheter att hävda forskningens kvalitet. En annan form av samgående som kan ge en kraftigförstärkning av den nordiska forskningens utvecklingsmöjligheter är gemensammedverkan i internationella anläggningar eller i utrustningsinlensivaforskningsprojekt genom nordiska konsortier. Detta har prövats bland annat viddenordiska ländernas medverkan i det kostnadskrävande havsborrningsprogrammetODP (), Bioteknikenär under utveckling i alla de nordiska länderna. ning av samarbetsområdenför biotekniken i har utarbetats. 1986/87:80 grundval avdenna har de nordiska statsministrarna beslutat att ettsamarbetsprogram för bioteknikområdet skall utarbetas under loppet avinnevarande år. 2.5 Initiativ till teknisk-vetenskaplig utveckling påeuropeisk nivå Denkraftfulla utvecklingen av forsknings- och teknikpolitiken i de bådastormakterna och har också lett till ett antal europeiskainitiativ. Oron för att de europeiska länderna skulle förlora sin positionindustriellt, kulturellt och tekniskt har lett till ett ökat samarbete mellande europeiska staterna. EG har haft forskning på sitt program sedan är1974. Denna verksamhet fick form av ett integrerat ramprogram är 1983.Ramprogrammet har en mycket bred ansats. Jag har i olika sammanhang framhållit attEuropa-marknaden är av växande intresse för svensk industri. Det är allmänt avstor betydelse för nivån på svensk forskning att kan delta i ettsamarbete som innefattar forskningsinstitutioner och företag inom EG-området.Om svenska forskare inte får tillgång till det informationsutbyte och den inspirationsom ett samarbete med vetenskapliga centra kan ge, går vi mot ensituation som riskerar göra den svenska forskningen provinsiell. Jag villockså betona att har del i ansvaret för att medverka i förstärkningenav den europeiska forskningskompetensen. Detta är bakgrunden till del ramavtalom vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan och EG som jagundertecknade och som sedan har fått godkännande(prop. 1985/86:89, UU 17, rskr 240). Det är vidare med tillfredsställelse jagkonstaterar att deltar i vissa program som tidigare öppnats för deltagandefrån s. k. tredjeländer. Ett av dessa är fusionsforskningen, ett program somhar utvecklats . deltar också i forskningsprogram kringråmaterial, miljövård och hälso- och sjukvård. Under den fortsatta utvecklingen av EG:sforskningsprogram har ett antal nya högteknologioniräden täckts in somexempelvis informationsteknologi, telekommunikationer, materialforskning ochbioteknologi, I dessa program har EG kommit att inta en mer restriktiv attitydtill deltagande från länder utanför den gemensamma marknaden. Förslag kommer senare att läggas fram om en ökadram för styrelsen för teknisk utveckling att ge stöd till europeisktforskningssamarbete. Tillsammans med insatser även från de företag som kommeratt bli aktuella i samarbetsprojekt anser jag att på svensk sida tillräckligaresurser finns för deltagande i delar av de stora högteknologiska programmen. I samarbetet COST (European Cooperation in theField of Scientific and ), som omfattar alla devästeuropeiska medlemmarna av , medverkar svenska myndigheter ochinstitutioner aktivt i ett stort antal projekt inom tillämpad forskning. Frånfransk sida togs ett första initiativ till en ny form av 15 europeisktFoU-samarbete som skulle omfatta också länder utanför EG- Prop, 1986/87:80kretsen och som främst skulle avse industriellt intressanta teknikområden.Sverige var ett av de första länderna utanför EG som vid besök av en franskdelegation inbjöds att delta i det nya samarbetet, lanserat underbeteckningen EUREKA. Olika samarbetsprojekt växte fram inom EUREKA-ramen idirekta kontakter mellan företag och institutioner i de berörda länderna. Underdet har varit ordförandeland för EUREKA. EUREKA skall i första hand ägna sig åt marknadsnäraprojekt. Det rör sig alltså företrädesvis om tillämpad forskning ochutvecklingssamarbete. Ett avgörande kriterium för angelägenheten i ett projektär att industrin är beredd att gä in med egna medel. Enligt min bedömning fårman då den bästa mätaren på industrins intresse. Industriell finansiering bördärför vara huvudprincipen förde marknadsinriktade EUREKA-projekten. I vissa fall bör dock statliga medel ellerfinansiella garantier kunna ställas till förfogande. Enligt min mening börstyrelsen för teknisk utveckling (STU) kunna medverka till en finansierng avförstudier i projektens initialskede och den statliga Industrifonden tillfinansiering av projektens genomförandefas. Chefen för industridepartementetåterkommer till formerna för detta i den näringspolitiskapropositionen. Vidare bör självfallet statliga medel utgå i den mån samarbetemed institutioner inom högskolan eller statliga myndigheter aktualiseras. Jagvill också framhålla att regeringarna inom EUREKA-kretsen har påtagit sig ettansvar att på olika sätt underlätta kontakterna mellan intresserade företagoch institutioner och vidta åtgärder för att stimulera utvecklingen av deneuropeiska marknaden i anslutning till EUREKA-projekten. Det är mitt intryck att den från början svala ochavvaktande attityd som de svenska företagen intog till EUREKA alltmer har väntstill en positiv sådan. Det är med stor tillfredsställelse jag konstaterardetta. Det är glädjande att svenska företag och institutioner nu deltar i etttjugotal projekt. Några av dessa projekt kan visa sig ha central betydelse förutvecklingen av det europeiska samarbetet inom miljöområdet. Andra avserpotentiellt intressant industriell utveckling och tillämpning inominformationsteknologi och bioteknik. Inom ramen för det tekniskt-vetenskapligasamarbetet i vill jag slutligen framhålla det europeiska rymdorganet (). medverkan i redovisades i propositionenom riktlinjer för industripolitiken pä rymdomrädet (prop. 1985/86: 27, NU 21,rskr 305). En långtidsplan för ESA:s verksamhet fram till 1990-talels slut harfastställts. Målet för denna är att uppnå europeiskt industriellt och teknisktoberoende i rymden. 2.6 Forskning av säkerhetspolitiskt intresse Neutralitetspolitikenställer särskilda krav på en självständig värdering av för vårt land viktigaförhållanden och utvecklingstendenser i omvärlden. 1 takt med att kapprustningen och fredssträvandenapå senare år fått allt större politiskt beydelse blir den utrikespolitiska forskningen i allmänhet 16 ochden säkerhetspolitiska i synnerhet allt viktigare. En växande opinion Prop.1986/87:80 kräver resultat av de internationella nedrustningsförhandlingarna.Kvalificerad forskning är en förutsättning för en fortsatt aktiv ochslagkraftig svensk politik pä dessa områden. Den uppmärksamhet sorn idagallmänt ägnas freds- och nedrustningsfrågorna förstärker dessa forskningsbehov. Den utrikespolitiska forskningen bör ha en bredinriktning. Sålunda finns ofta ett samband mellan säkerhetspolitiska ochexempelvis ekonomiska frågor, miljö- och naturresursproblem saml frågor somgäller ekonomiska resurser och ekonomisk utveckling. och norra har på ett annat sätt äntidigare hamnat i skärningspunkten för stormakternas strategiska intressen.Behovet av grundlig analys av stormakternas beteende i vårt närområde och avmotiven för deras handlande är uppenbcut. Kravel på sådan analys härrör inteenbart ur behovet av planering för kris- och konfliktsituationer. Den är ocksåviktig i fredstid. Att slå vakt om öststatsforskningen är angeläget i dettasammanhang. Omvärldens ökade satsningar på militära resurser,konfliklanledning-arna i olika delar av världen och den ökade strategiskabetydelse vårt närområde kommit att tillmätas skärper kraven på den svenskaneutralitetspolitiken. De konsekvenser detta bör leda till behandlas senare iår i en proposition om totalförsvarets utveckling. I denna kommer att redovisasbehovet av forskning och utveckling för försvarssektorn. Jag kan dock redan nuförutskicka att försvarsforskningens principiella betydelse kvarstår ävenunder kommande försvarsbeslutsperiod liksom att bland annat den informationsleknologiska,biotekniska och materialtekniska forskningen med försvarsanknytning får enökande betydelse i detta sammanhang. långvariga engagemang i freds- ochnedrustningsfrågor har fått än större omfattning genom bland annatvår roll i om förtroende- och säkérhetsskapande åtgärderoch nedrustning i , mitt deltagande i det s.k. femkontinentinitiativetoch genom de alltmer krävande förhandlingarna i kring en konvention medförbud mot kemiska vapen. har även understött och deltagit i en radstudier inom FN:s ram av olika nedrustningsfrågor. Ettområde som kommer att ställa ökade krav på forskningsinsatser och kunskapsuppbyggnad är utvecklingen på rymdområdet. behöver ökad kompetens för att kunna delta aktivt i nedrustningskonferensens arbete för att förhindra en kapprustning i yttre rymden. En närliggande fråga gäller möjligheterna att använda satellitövervakning för att bland annat kontrollera efterlevnaden av internationella överenskommelser på nedrustningsområdet. Elt projekt av detta slag måste sannolikt knytas till internationella förhandlingar för att kunna förverkligas. Utveckling, upp skjutning och drift av en verifikationssatellit bedöms vara så resurskrävan- de att projektet endast skulle kunna genomföras genom samverkan mellan flera länder. () har på utrikesdeparte mentets uppdrag och i samråd med statens rymddelegation och försvars staben, gjort en förstudie om förutsättningarna för en verifikationssatellil. Utredningen bör nu fördjupas. Som jag nämnt har ett engångsanslag för en 17 sådan utredningföreslagits i budgetpropositionen. 2 1986/87. Detfinns även en annan dimension på den svenska forskningens internationellaaktiviteter. Den gäller kontakter med forskning i u-län-derna samtsådan forskning i som har relevans för . Forskningen är allvadigt eftersatt i de flestau-länder. regeringar är ofta hänvisade till att hjälpligt hanteraakuta situationer och tillgriper då kortsiktiga lösningar. harsärskilda medel inom biståndsanslaget avsatts för forskningsstöd i u-länder.Medlen förvaltas av styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Huvuddelen av dessaforskningsmedel är avsedd för program och projekt som syftar till att byggaupp forskningskapacitet i enskilda . Därutöver avsattes en del, f. n.inte fullt en tiondel, av SAREC:s medel till stöd för u-landsforskning iSverige. Den forskning som bedrivs i omutvecklingsproblem i u-världen bör enligt min uppfattning stärkas. Inte barasolidariteten med folk utan även ett uppenbart svenskt intresseinom många forskningssektorer talar för utökade kontakter med och kunskap omu-länderna. Det är därför naturiigt att svenska universitet ochforskningsinstitutioner ger ökad uppmärksamhet åt u-landsfrågor. I denna andaär SAREC f.n. i färd med att omstrukturera stödet till svensk u-landsforskningmot ett mer långsiktigt stöd till ett antal utvalda forskningsmiljöer medu-landsinrikt-ning som en utbyggnad av det begränsade stöd till enskildaforskare och projekt som förekommit. Jag anser att denna utvecklingbör fortsätta. Det kan därför vara befogat att ett mindre antal högreforskartjänster med u-landsinriklning finansieras via SAREC:s anslag i tilläggtill det ordinarie stödet till forskningsmiljöer. 2.8 OECDis utvärdering av svensk forsknings- ochteknikpolitik Regeringenbegärde att få en utvärdering gjord av den svenska forsknings- ochteknikpolitiken genom . genomför löpande sådana länderanalyser, vilketär av värde, inte bara för det aktuella landet, utan även för deninternationella forskningspolitiska diskussionen. Översynen ägde rum inomramen för del samarbete som sker inom för vetenskap och teknik,CSTP. Utbildnings- och industridepartementen har i ett gemensamtansvar för arbetet i denna kommitté.. Kommittén tjänar främst som ett organ förutbyte av information och erfarenheter avseende forsknings- och teknikpolitikeni medlemsländerna.