prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Del beror helt på hur organisationen utformas i sina detaljeroch vilka datorstödda ruiiner som kommer att tillämpas. Det är ett enskill organsom obetaget att fritt rekrylera den personal som behövs. Någon överföring av personal år således inle 500 akluellför såvitt inle och kommer överens om Prop.1986/87:100 del. har för sin del förklarat all verket räknar med atterbjuda Bil. 10 all personal i den nuvarande organisationen, som inte erhåller anställning i den nya. andraarbelsuppgifter och fortsatt anställning inom verkel. Under förberedelsearbeletbör undersöka om vissa förändringar såsom halvårsvis istället för kvartalsvis fakturering av mottagaravgifierna, avskaffandet avfärg-TV-tillägget och införande av en till-läggsavgift vid för sen betalning ärlämpliga och positivi skulle kunna påverka behållningen i radiofonden. Jag förutsätter atlSveriges forllöpande informerar regeringen om hur förberedelsearbetetfortskrider samt redovisar förslag i sådana frågor som kräver regeringens ellerriksdagens ställningstagande. Jag räknar med atlkostnaderna för avgiftsuppbörden sedan den nya organisalionen börjat fungerainte skall bli högre än . Under övergångsfasen är dock vissaextrautgifter ofrånkomliga. Dessa kostnader bör enligt min mening inle belastaradiofonden. Jag har räknat med alt lokaliseringsstöd och annat tillämpligtregionalpolitiskt stöd skall ulgä för etableringen i . harerbjudit sig atl under förberedelse-och flyltperioden bära de kostnader somåterstår sedan regionalpolitiskt slöd utbetalats. Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av vad jag nu har anfört om organisation, huvudmannaskapoch lokalisering för verksamheten med uppbörd av moltagaravgifter, inkl. kontrollverksamheten. Underförulsältning av godkännande avser jag atl senare föreslå regeringenatt bemyndiga mig atl träffa överenskommelse med om altförbereda den nya organisationen samt alt regeringen ger i uppdragaU bistå företagel i arbelet. Erfarenhelerna har visalatt underlåtelser alt anmäla TV-innehav, dvs. avgiftsskolk, och bristandebenägenhet all betala moliagaravgiften förekommer. Övergången lill etl nyltuppbördssystem kan skapa ökade problem i dessa avseenden. Det är därtorviktigt au verksamheten med avgiftskonlroll bedrivs med oförminskad intensitetäven . Vissa förändringar ijuridiskt avseende bör även vidlas. Dessa hänger samman med all obetaldamoltagaravgifter inte kan drivas in ulan föregående prövning av domslol.Enligt min mening bör mottagaravgifierna i och med den nya ordningen normallselt kunna drivas in , dvs. utan mellankommande domstolsprövning.Detta innebär att man kan undvika atl domstolsväsendet belastas med en radbeslul om obetalda avgiftsräkningar. Om den nämndaförändringen vidtas kommer debiteringen av moltagaravgifter atl bli bindandeför den enskilde och därmed få karaktär av myndighetsutövning. Om enförvaltningsuppgift som innefatlar myndighetsutövning skall överlämnas lillelt enskill organ, l.ex. ett SverigesRadio-företag, måste det ske med stöd av lag. Även en konlrollverksamhet somskall utövas av ett enskill organ torde fordra regler i lag. I frågor som röravgiftsuppbörden bör även vissa allmänna förvaltnings rättsliga regler liksom offentlighetsprincipen tillämpas hos . 501 Också idenna del aktualiseras sålunda behovel av lagsliftning. Jag avser att återkommatill regeringen i sådana frågor som kräver Prop. 1986/87: 100 ställningstagandeav regering eller riksdag när förberedelsearbelet för den Bil. 10 nyaorganisalionen kommii så långl all konkreia förslag kan läggas fram. Genom beslul ijuni 1986 (prop,1985/86:99, KrU 21. rskr, 343) lades ramarna för verksamhelfast för en sexårsperiod. Regeringen har därefter ingått avtal med företageninom om deras verksamhet den 1 juli1986-den 30 juni 1992, De beslut som fattatssyftar i organisatoriskt avseende tillatt stärka koncernens integritet och att avlasta regering och riksdag en delbeslut rörande verksamheten. Besluten innebär ocksåatt planeringsförutsättningarna i resursmässigt avseende har lagts fast.Koncernen skall sålunda under första hälften av avtalsperioden kunna räkna medelt ärligt reformpåslag om 2,ochetl rationaliseringskrav om sammanlagt . Under andra hälften av periodenskall i stället de medel som frigörs genom besparingar i det fortsattarationaliseringsarbetet och genom de strukturella förändringar som koncernenkan initiera, tillföras koncernen som reformmedel. Vid mina beräkningar avmedelstilldelningen till under näsla budgetår har jag ulgåll från dessaplaneringsförutsättningar, dvs. jag har räknat med etl reformiillskoit om 2,3%och en rationalisering om . I konsekvens med minaförslag i del föregående beiräffande regional-TV-täckningen av Södermanlandslän. harjag däruiöver räknal med elt tillskott av 1,3 milj.kr. iinvesteringsmedel fören underredaklion i Eskilsluna. I del föregäende harjagföreslagit att skall anvisas särskilda medel för ålgärder i syfleall åstadkomma bättre regional-TV-täckning m.m. Jag vill i detta sammanhangerinra om atl ytterligare anpassning av sändarnätet pä grund av ändringar i denlokala eller regionala indelningen och/eller förändring av sändningsområden förregional-TV skall bestridas med till anvisade medel.Särskilda medel kan sålunda inte påräknas. (Jfr KrU 1985/86:21 s. 52 - 53). Vid medelsberäkningen harjag vidare räknat med en rationalisering motsvarande 11,4 milj. kr. genom atlde nya lokalerna på Förrådsbacken nu börjal tas i bruk Gft prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 154). För Radiosbyggnadsinvesteringar m.m. gäller numera föl jande. har bemyndigat regeringen alt besluta i frågor om kon cernens lokalförsörjning. Målsättningen är dock att moderbolaget, ges , efler en övergångsperiod om högst skall kunna besluta om denna. prövning kommer därefler all begränsas lill investeringsnivån. Fastigheter (motsvarande) som anskaffats för koncer nens räkning skall överlåtas och byggnadsinveste ringar skall kunna lånefinansieras mot säkerhet i de nämnda fastigheterna (molsvarande). skall inte längre anvisas särskilda in- 502 1 stället skall tilldelas medel för Prop. skäliga kapitalkostnader för atl kunna genomföraakluella byggnadspro- Bil. Byggnadsinvesteringarnaenligt den investeringsplan som redovisades i nämnda proposiiion beräknas förnäsla budgetär innebära kosinader om 41,3 milj. kr. Huvuddelen av della beloppavser ulbyggnaden för TV inom kvarlerel Förrådsbacken i saml om- ochtillbyggnad av radio-och i som planeras starta under året.Jag har vid min medelsberäkning lagit upp ett belopp av 25,1 milj. kr. börsammanlagi för /88 anvisas 2247,9 milj. kr, i 1985/86 årsprisläge för koncernens drifts- och investeringskostnader, Kompensalion förkostnadsutvecklingen under nästa budgelår bör ges pä samma grunder som . dvs.60% av kostnaderna (löner) skall räknas upp med genomsniitspäslaget enligtslutet avtal för hela SAF/PTK-omrä-det medan (priser) räknas upp enligtkonsumentprisindex med effekterna av livsmedels- och boendekostnaderfränräknade. Moderbolaget bör ävennäsla budgelär ha möjlighel att i koslnadsutjäm-nade syfle från rundradiofondenrekvirera medel med skyldighet atl under nästföljande budgetår återbetalamotsvarande belopp. Denna dragningsrätt skall avse . De medelsom erhålls genom utnyttjande av dragningsrätten får inte behållas som ettpermanent lån till koncernen.Regeringen, eller efler beslul av regeringen moderbolaget, bör ges etlbemyndigande alt i kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirerahögsl 30 milj. kr. Regeringen bör vidarebemyndigas alt av konjunkturmässiga eller andra skäl besluta om byggnadsinvesteringarmotsvarande ytterligare högst av den föreslagna invesleringsvolymen samtatl anvisa medel molsvarande skäliga kapitalkostnader för dessa investeringar lill . Moderbolaget har päregeringens uppdrag redovisat en verksamhelsplan för perioden /88-1991/92för Radio-koncernens försvarsberedskap. Planen följer de rikllinjersom angavs i den proposiiion om säkerhetspolitiken och totalförsvaret (prop.1981/82:102. FöU 18, rskr. 374) som, vad belräffar Radio-koncernensverksamhel, anlogs av . I medelsberäkningarna för denavgifisfinansierade radio- och TV-verksamheten har hänsyn tagits till kostnader för beredskapsåtgärder. (1982:05) har hafl som tilläggsuppdrag (Dir. 1983:67) atl uiredaförulsältningarna för nyhetsförmedling till utvecklingsstörda och andragrupper som har svårigheter atl lillgodogöra sig information i obearbetatskick. I betänkandet (Ds U 1986:6) Lättförståelig nyhetsinformation - enmediediskussion diskuterar kommittén olika mediers användbarhet förnyhetsförmedling tillbegåvningshandikappade och andra informaiionssvaga samt lägger fram förslag till olika former av programverksamhet.Kommittén betonar all förslagen är all se som önskemål riktade till SverigesRadio, alt prövas inom ramen för del nya avtalet. har i ensärskild skrivelse informerats om förslagen. Enligt vad jag har inhämtat avser att i enlighet med 503 riksdagsbeslutel i nästa årsanslagsframslällning lägga fram en Prop. 1986/87:100 flerårsplan för insatser inom handikappområdet. En särskild utredare () har i betänkandet (Ds UD 1986:5) På Våglängd med avgettförslag lill inrikining av SverigesRadios utlandsprogram. Betänkandet har remissbehandlats. Chefen förutrikesdepartementet avser atl inom korl och i samråd med mig redovisa sinaställningstaganden lill utredarens förslag. Vid min medelsberäkning för radionämndensverksamhet har jag tagil hänsyn till kända löneökningar och till prisutvecklingen. Huvudförslaget harinte tillämpats. Medelsanvisningen för budgetårel 1987/88 bör därmed uppgå till1867000 kr. Därav utgör medlen för lönekostnader högst . och medlenför lokalkostnader . Mina förslag till medelslilldelning för den medmoltagaravgifter finansierade radio- och TV-verksamhelen under nästa budgetårframgår av följande sammanslällning. Beloppen anges i milj. kr. ' Prisläge 1984/85 - Prisläge 1985/86 För /88bör den allmänna moliagaravgiften höjas med , till . Färglilläggetbör vara oförändrat, . Mitt förslag rörande den allmänna moliagaravgiftenförutsätter att lagen (1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottdgareändras. Förslag härtill har upprättats inom och börfogas till protokollet i deltaärende som bilaga 10.15. Lagförslagel torde rörasådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Enligt minmening är emellertid lagändringen av så enkel beskaffenhel au lagrådets yUrandeinte behöver inhämtas. Med den föreslagnahöjningen av den allmänna moliagaravgiften beräknas behållningen i radiofondenvid budgetårets slut uppgå lill ca 20 milj. kr. Jag avser alt under våren1987 åierkomma till regeringen medförslag om hur radiofondens lånebehov skall lillgodoses. Med hänvisning lill vad jhg har anfört och lillsammanställningarna hemställer jag att regeringen föreslär att 1. anlaförslaget lill lag om ändring i lagen (1978:478) om avgifi för innehav avtelevisionsmottagare. 2. godkännaförlängningen av investeringsplan med elt är. 3. godkänna mitt förslag till medelsberäkning för investeringar, 4. bemyndiga regeringen attav konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst avföreslagna toiala investeringsmedel till , 5. bemyndiga regeringen, eller efler beslul av regeringen ,all föra högsl . av invesleringsmedlen mellan budgetåren 1987/88 och1988/89 som skuld resp. Ullgodohavande. 6. medge alt regeringenlämnar det besiällningsbemyndigande om . avseendeinvesteringsändamål för /89 somjag har förordat. 7. godkänna mitt förslaglill medelsberäkning för televerkels driftskostnader, 8. godkänna vad jag haranfört om organisation, huvudmannaskap och lokalisering vad gäller uppbördm.m. 9. bemyndiga regeringen allav konjunklurmässiga eller andra skäl besluta om byggnadsinvesteringarmolsvarande ytterligare högst av den investeringsvolym jag har förordalsamt att lill anvisa medel molsvarande skäliga kapitalkostnaderför dessa investeringar, 10. godkänna mitt förslag lill medelsberäkning för den avgiftsfi nansierade verksamheten inom , 11. bemyndiga regeringen,eller efter beslul av regeringen ges , att rekvirera högst . från radiofonden i kostnadsutjämnande syfte. 12. godkänna mitl förslag lill medelsberäkning för radionämndens verksamhel. Prop.1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag började sinverksamhet vid ingången av . Den skall enligt sin och närradionämndens instruktion (1985:1062, ändrad 1986:944) pröva frågor om lokala kabelsändningar. Nämnden skall ha tillsyn över verksamhelen med sådana sändningar och även i övrigl följa ulvecklingen på området. Nämnden skall också handlägga ärenden om avgifter enligt lagen (1985:1061) om avgifter i ärenden om lokala kabel- 505 sändningar saml pröva frågor om bidrag enligtförordningen (1985:1065) om statsbidrag lill lokal programverksamhet.Kostnaderna för kabelnämndens verksamhel finansieras helt med avgifter. 1986/87:100 Bil. -H 09 000 (därav lönekostnader) (1328 000) (-(-IIOOOO) -1- 17 000 ning och ulrustning m. m. Inkomsterna vid kabelnämnden, som redovisasunder inkomsttiteln 2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar, uppgicktill , under första halvårel 1986, Antalettillstånd för satellitsändningar och upplåtelse av kanalulrym-me föregensändningar uppgick lill 180, Av tillstånden avsåg 128televerket. 15 bostadsföretag, 15 privala kabel-TV-bolag och 22 bostadsrätts-och samfällighetsföreningar samt enskilda fastighetsägare, 132 kommuner varberörda, 8 tillstånd för egensändningar hade beviljats. Mol bakgrund av attverksamhelen befinner sig i elt inledningsskede och är under slark expansionföreslår kabelnämnden atl någon besparing i enlighet med huvudförslagel integörs. En besparing skulle framtvinga en minskning av personalen och enförändring av myndighelens arbetsuppgifter. Det är för tidigt all bedömarationaliseringsmöjligheterna på längre sikl. Förlöner och övriga förvaltningskostnader föreslås en ökning med . Bl.a.föreslås förstärkta resurser för resor, information och registrering. Enligt uppgifl från kabelnämnden var 215000bosläder anslutna lill kabelnät . Detla är mer än enfördubbling sedan årels början. Bland nätinnehavarna dominerar med77 procenl av anslulna bosläder. Mol bakgrund av utvecklingen räknar jag medalt avgiftsinkomsterna kommer all täcka de belopp som jag under delta ochnäsla anslag föreslår skall anvisas kabelnämnden. Vid min anslagsberäkningharjag tillämpat elt begränsat ettårigt huvudförslag. Jag räknar inte mednågra andra förändringar än som molsvaras av pris- och löneulvecklingen. Jag avser all senare föreslå regeringen att enulredning tillsätts för att förbereda skapandet av en basresurs förmediepolitisk forskning genom Prop. 1986/87:100 samverkan mellan olikamyndigheteroch institutioner inom området. 10 belnämnden ochnärradionämnden kommeralt beröras av utredningsarbetet. Jag hemsläller allregeringen föreslär att lill : Förvaltningskostnader för /88 anvisa elt förslagsanslag av2042000 kr. : Stöd tilllokal programverksamhet 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslaget ulgär stödtill lokal programverksamhet i enlighet med bestämmelser i förordningen(1985:1065) om slalsbidrag till lokal programverksamhet. har under försia halvåret 1986beslulal om ett bidrag om . Inga medel har betalats ut /86. Det framtida behovel av slöd påverkas av hur verksamhetenmed egensändningar utvecklas under innevarande budgelår. föreslåratl anslaget höjs lill . Olika bestämmelser i lagen (1985:1061) om lokalakabelsändningar har lill syfle att underiälla alt kabelnäten utnyttjas föregensändningar. Bl.a. skall varje nälinnehavare som fått tillstånd enligt lagen kostnadsfrittupplåta en kanal i nätet för del lokala kabelsändarförelageis egensändningar. Del är enligt min meningangeläget alt även pä andra sätt främja uppkomsten av lokala egensändningar.Det stöd som kan beviljas med medel ur förevarande anslag syflar till detla.Avsikten med stödet är i försia hand att underlätta igångsättningen avverksamheten i lokala kabelsändarföretag. 10 sådana företag har hillillsbeviljals sändningstillstånd. Enligt vad jag erfarii kan man räkna med attytterligare ell 10-tal tillstånd kan komma att beviljas före budgetårels slul.Kabelnämnden har hillills under innevarande budgelår beviljal slöd medsammanlagi lOOOOO kr. Av naturliga skäl tar detrelativt innan planering avlokala egensändningar kan omsätlas i reguljär sändningsverksamhet. För närva rande pågår planering på många platser i landel, men dessa förberedelser har emellertid ännu inte resulterat i att någol större anlal ansökningar om bidrag mottagils av kabelnämnden. Mol denna bakgrund beräknarjag ell oförändrat anslag. Jag hemställer att regeringen föreslär Prop. att lill Kabdnämnden:Stod till lokal programverksamhet för bud- Bil. 10 /88 anvisaetl reservationsanslag av . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag skall enligt sin och kabelnämndens inslruktion(1985:1062, ändrad 1986:944) pröva frågor om närradio och ha tillsyn övernärradioverksamheien. Nämnden skall också handlägga ärenden om avgifter enligtförordningen (1984:463) om avgifier i ärenden om närradio (ändrad senast1986:189). Koslnaden för närradionämndens verksamhet finansieras hell medavgifter. (därav lönekosinader) Lokalkoslnader Anskaffningav inredning och utrustning m.m. ( + 1.30000) som redovisas under inkomsttiteln 2545 Närradioavgifter,uppgick lill . under /86. Iaugusti 1986 var 89 sändare i drift. Tillstånd finns för sändare pä ytterligare21 orter. Antalet tillståndshavare var 1630. Sändningstiden, som uppgick till117000 timmar , beräknas bli 135000 fimmar . Motbakgrund av au verksamhelen befinner sig i ett inledningsskede och är understark expansion föreslår närradionämnden all någon besparing enligthuvudförslagel inle görs. En sådan besparing skulle framtvinga en minskning avpersonalen och en förändring av nämndens arbetsuppgifter. Det är för fidigtatt bedöma rationaliseringsmöjligheterna på . För löner och övrigaförvaltningskostnader föreslås en ökning med . Bl.a. föreslåsförstärkta resurser för resor, informalion, registrering och lillsyn, 508 De avgifier som de sändande föreningarna skallerlägga avpassas så alt inkomsterna beräknas läcka kostnaden förnärradionämndens verksamhel. Fr.o.m. är avgiften , persändningslimme. När en någorlunda säker prognos för anlalet sändningstimmarunder /88 kan las fram avser jag att om så behövs återkomma tillregeringen med förslag om ändring av avgiften fr.o,m, den Ijuli 1987. Vid min anslagsberäkningharjag tillämpat ett begränsat ettårigt huvudförslag, Förulom pris- ochlöneomräkning harjag räknat med en förstärkning med , förtryckningskostnader och andra administrativa kosinader. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Närradionämndenför /88 anvisa elt förslagsanslag om , 198,5/86 Utgift 6097000 Reservation 3000 1986/87 Anslag 1300000 1987/88 Förslag 1352000 Enligt lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram får regeringen för tiden intill ulgången av medge rält lillrundradiosändning från radiosändare av televisionsprogram i radio- ellertrådsändning från . Regeringen har den 15 maj1986 meddelat Riksförbundet Finska föreningar i tillstånd all fr.o.m, inlill utgången avär 1987 bedriva sådana sändningar. Som villkor för lillslåndel gäller bl,a, allen sändare i med viss räckvidd skall användas, all sändningarna skall skei en kanal, all sändningarna skall beslå av vidaresändning av program somsamtidigt sänds eller kort har sänts i av Oy Yleisradio Absamt atl sändningarna inle får innehålla kommersiell reklam. Från anslaget betalas tekniskakostnader för sändningarna. intill utgången av nuvarandefillståndspe-riod, erfordras . Skulle sändningarna fortsätta däreflerbehövs yllerligare . för återstoden av budgelåret. Efter del all regeringen har meddelatsändningstillstånd till Riksförbundel Finska föreningar i kom utsändningar av en finländsk TV-kanal över Nacka-sändaren i gång . 1 enlighet med de villkor som gäller för sändningstillståndet är de reklaminslag som förekommer i Fin- 509 land borttagna från det prograrn som sänds ut iSverige. Vissa utländska Prop. 1986/87:100 program finns inle heller med,på grund av att rättigheterna inie har kunnal Bil. I övriglvidaresänds programmen i det skick de sänds ut i . Textning förekommeri samma omfattning som i de ursprungliga sändningarna. 1985/86:54 om rundradiosändningar av finländska televisionsprogramuttalades (KrU 1985/86:12, rskr. 86) att icke direktsända program i så storutsträckning som möjligt borde förses med svensk text. 1 kontakter med bl.a. definländska intressenterna har framkommil atl ell förverkligande av dettaönskemål skulle ändra de upphovsrättsliga förutsättningarna pä ett avgörandesätt och därmed rubba grunden för den kostnadsfördelning mellan ochSverige som gäller för försöksverksamheten. Jag vill i della sammanhang erinraom all de nordiska program som planeras att sändas via Tele-X-saiellitenkommer all vara översalta bl.a, till och från finska, Lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram upphör alt gälla den 31december 1987, På grund av fördröjningar med uppsändningsfarkosterna harTele-X-projektet blivit försenat. Förnärvarande beräknas satelliten kunna sändas upp först , Medhänsyn härtill bör lagens giliighelslid förlängas med elt år. Förslag härom harupprättats inom och bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 10.16. Lagförslaget rör i ochför sig sådanl ämne som avses i 8 kap, 18 § andra stycket regeringsformen.Enligt min mening är dock frågan av så enkel beskaffenhet alt yttrande frånlagrådel inle behöver inhämtas. Jag beräknar anslagetlill . Beräkningen bygger på förutsättningen all sändningarnafortsälter även . Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenalt 1. anla etl inomulbildningsdepartemenlel upprättat förslag lill lag om fortsatt gillighel av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram, 2. till Sändningar avfinländska televisionsprogram för budget /88 anvisa etl reservationsanslag av . INTERNATIONELLT KULTURELLT Prop.1986/87: lOo SAMARBETE B''-'« Förnyelse och utveckling inom kulturiiv, högreutbildning och forskning är beroende av öppna och livliga internationella kontakter och utbyten. Del är angelägetatt bredden och vitaliteten iSveriges internationella kontakter inte endast vidmakthålls utan också stärksoch fördjupas. Detla bör ske i ett långsiktigt perspekliv, med utgångspunkt ien fortlöpande utvärdering av hittillsvarande arbete. Anslagen tillinternationellt kulturellt samarbetesyftar bl.a. till att i olika formerstödja och främja erfarenhets- och personutbytet över gränserna. Anslagenavser både bilateralt utbyle och multilateralt samarbele. Del bör dockframhållas au huvuddelen av det internationella samarbetet inom utbildning,forskning och kultur bedrivs som en integrerad del av berörda institutionersoch myndigheters verksamhet och budgel. Del europeiskakultursamarbetets utveckling har varit föremål för fortsatta diskussionerunder 1986, i syfte att uppnå såväl förnyelse som breddning. inleddesESK:s (den europeiska konferensen om säkerhet och samarbete i ) s.k.uppföljningsmöte i . Det erbjuder bl.a. etl lillfälle all bedöma i vilkenutsträckning de många förslagen om vidgat samarbete pä kullurens områden, somframlades vid ESK:s kulturforum i . alltjämt är akluella. Fleraav dessa förslag om ökat ösi-väslligl kultursamarbete har mött inlresse blandsvenska kullurinslilutioner. Mötet förutses också behandla en del frågor påinformations- och utbildningsområdena, som kan visa sig vara av belydelse förde europeiska kulturförbindelserna i elt bredare perspektiv. I den av Europarådelunder 1986 antagna nya femårsplanen betonas vikten av all insatserna inomkultur- och utbildningssamarbetet verkligen sker inom områden som är av vikloch relevans för medlemsländerna. En ny akiivitei som givits hög prioritet enligt dessa kriterier är den av Sverigeföreslagna inlernationella granskningen av nationell kulturpolitik i de olikamedlemsländerna.