prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — som tillverkareller importerar explosiv eller brandfarlig vara eller i vissa Prop.1986/87:100 fall av den som projekterar eller uppför anläggning för explosiveller Bil. 14 brandfarlig vara (projektavgift). Sprängämnesinspektioneningår bland de myndigheter som dellar i en försöksverksamhel med syfte att vinna erfarenhet av ettsyslem med treåriga budgetramar. Som eltled i detta försök har inspeklionen getts särskilda direktiv för anslagsframställningen för /89 inför budgetperioden /89-1990/91. Syftet är att medutgångspunkt i det fördjupade underiag, som inspektionen har fåll iuppdrag atl la fram, faststäUa en treårigbudgetram samt verksamhetsinriktning för budgetåren 1988/89-1990/91. 1986/87 Beräknad ändring Personal 26 Stat: Förvallningskoslnader 5856000 -1-284000 Lokalkostnader 568000 - 2000 Summa 6424000 -(-282000 Tillsynsverksamhet m.m. 6423000 -(-282000 har anförtrolls viktigauppgifter. Omfattningen av hanteringen av explosiva och brandfarliga varor ärstor. Det är enligt inspektionen tillräckligt all erinra om marknaden förbensin och eldningsoljoroch av försvarets hanlering av sprängämnen, drivmedel m.m. Det är därför ettangelägel samhällsintresse alt inspeklionen ges sådana resurser för fortsatta insatser, attriskema för olyckor med person- och sakskadorsom följd kan minska vid hanleringen av sådana varor som det härgäUer. Huvudförslagbudgetårel 1987/. Utgiftsminskningen följer dettreåriga huvudförslag som fastiades inför budgeläret 1986/87 och upp gårför /. Med hänsyn till arten av sprängämnesin speklionens arbele är detmöjligt att genomföra en besparing genom all ändra verksamhelens omfattning eller genom att i vissa delar hek upphöra med någon del av verksamheten. En sådan utveckling skulle emellertid vara olycklig med hänsyn lill syftet medinspektionens verksamhet som ju är atl inom olika områden förhindra alt personer och egendom kommer tUl skada vid hantering av de delvis myckel farliga ämnen som det här gäller. Mot denna bakgmnd hemställer inspektionen att huvudförslagel inle skall genomföras. Inspektionenhemställer att medel anvisas för att återbesätta en va- Prop. 1986/87:100 kant tjänst som handläggare vid enheten för föreskrifter m.m. ((-225000 Bil. Detär angeläget att sprängämnesinspektionen kan delta i elt sä tidigt skede som möjligt i ett projekt inommyndighelens ansvarsområde. Därige nom kan såväl arbete som kostnadersparas för säväl företag som samhäl le. För att pä della sätl upprätthåUaen hög servicenivå anser inspektionen atl medlen för resor mäste ökas. kommer under /88 att behöva ge utfler och mera omfattande förfallningar än lidigare. Inspeklionen beräknaratt ytterligare medel krävs för all läcka de därmed ökande tryckningskostnaderna. Mot denna bakgmnd hem ställer inspektionen atl medlen förförvallningskoslnader ökas med . För budgeläret 1987/88 bör medel försprängämnesinspeklionens verksamhet beräknas med utgångspunkt i den planenligautgiftsminskningen enligt del treåriga huvudförslag som fastlades införbudgetårel 1986/87, Därutöver harjag beräknat . för alt täcka ökadetrycknings- och resekostnader. Med hänvisning lill sammanställningenberäknar jag kostnaderna för sprängämnesinspeklionensverksamhet till . Jag hemställer all regeringen föreslår all tillSprängämnesinspektionen för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisalsett reservationsanslag äv 12 milj. kr. Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposiiion redovisa förslagtill åtgärder inom näringspolitikens område. Anslaget bör i avvaktan på en sädan proposition föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår att, i avvakian på särskild proposition iämnel, för /88 lill Bidrag tUl StiftelsenInslilulet för Företagsutveckling beräknaett reservationsanslag av12000000 kr. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Prop.1986/87:100 Bil, 14 Nämnden förhemslöjdsfrågor, som inrättades dén Ijuli 1981, skall la initiativ liU, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjdi den män sådana uppgifter inte ankommer pa annan statiig myndighet. Nämndenskall inom sitt verksamhetsområde fördela statligt slöd till hemslöjdsfrämjandeverksamhet. Nämnden består av högst nio ledamöter.Föredragande i nämnden är förste hemslöjdskonsulenten.Statens induslriverk skaU svara för nämndens medelsförvaltning ochpersonaladministration samt lämna nämnden det biträde i övrigl sombehövs för dess verksamhet. Beräknad ändring 1987/88 -(-280000 H- 17000 - 30000 + 18000 -(-285 000 föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande. I enlighet medregeringens besparingsdirektiv redovisar nämnden, en minskning avutgifterna med . under budgeiårei 1987/88. Nämnden redovisar vidarepris- och löneomräkning m. m. med . För att göra delmöjligt att bygga ut konsulentverksamheten föreslår nämnden att medel slälls till nämndensförfogande (-. Nämnden föreslårvidare att en särskild tjänst som hemslöjdskonsulent för invandrare inrätlas (+130000 kr. ), att en årlig informationskonferens för samtiiga konsulenter hålls (-(- . ), att bidragettill.Syenska HemslöjdsföreningarnasRiksförbund räknas upp (-(- .) för bl.a. produktutveckling, formgivning och satsning påutbildning för slöjdare och hemslöjdspersonalsamt att ytteriigare medel (+ 1460Ö0 kr.) liUskjuts för alt på olikasätt utveckla slöjden. en uppräkning av anslaget samt alt en tjänst som biträdande handläggare inrätlas (-(. För näsla budgetår bör medel för främjande ay hemslöjdienberäknas, med utgångspunkt ihuvudförslaget med en real minskning av utgifterna ined 5%på tre år med fördelningen 1,vardera året i enlighet med de Prop.1986/87:100 generella principerna förbudgetering av myndighetsanslag som tillämpas i Bil, 14 åretsbudgetförslag. Den föreslagnautbyggnaden av konsulentverksamheten bör inte genomföras. har ibeslul (mot. 1984/85:1395, JoU 36, rskr. 404) ansett det önskvärt att regeringen låterutreda vad som behövs för alt , linodlingen skall åtempplas i industrieUskala i värt land. För atl utreda denna fräga harjag tillkallal en utredare.Resultatet av uiredarens arbele kommer att föreligga under första hälften av år1987. Jag hemställer ätt regeringen föreslår att till Främjandeav hemslöjden för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB 1985/86 utgift 831699000 1986/87 Anslag 570000000 1987/88 Förslag 420000000 Medel för alt täcka statens kostnaderför. de statsstödda exportkredi terna anvisas över tre anslag, nämligen B 6. Kosinader för statsstödda exportkrediter genom AB, , B 7. Kostnader för stals- ; stödd exportkreditgivning avseende export,av fartyg m.m. samt B 8. Ersäitning för extra kostnader förförmånlig kredilgivning tiU . Från anslagei B 6.beslrids utgtfter för kostnadstäckning tUl AB Svensk Exportkredil (SEK) förskillnad mellan ul- och upplåningsräntor samt för kursförlust inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligt beslut (1977/78:155 bil. 3, NU 73, rskr. 379 och prop. 1978/79:49, NU 17, rskr. 115) samt (prop. 1980/81:130, NU 58, rskr. Systemet innebär att SEK har givits möjlighet att finansiera exportkrediter till räntor som ligger under upplä- ningskostnaderna. SEK kan redan påofferlstadiel lämna en utfästelse oni: statsstödd kredit. Ett företag kan därigenom redan i samband med offert- , givningenerbjuda fast ränta för finansieringen .ay en exportaffar. täcker skUlnaden mellan, utlåningsränta ochupplåningskostnad samt den kursförlustsom kan uppkomma yid ut-och upplåningen. Reglerna för kreditgivningeri.jäterfmns iförordningen. (1981:665) om, exportkreditfinansiering med.statligt stöd(ändrad senast 1986:666). Enligt;, ,... förordningen skall villkoren för krediterna stå i overensstanimelse.med.de överenskommelserom riktlinjer för begränsning av statligt slöd vid ex portkreditgivning som har.biträtt, främst den s.k. cpnsensusöyer-,; enskommelsen, samt med tillämpningen av överenskommelserna. För,fi- i , nansiering av fartygsexpori,gäller en särskild,OECP-öyerenskommelse.,.. Föratt motverka en fortsalt expansion av de krafiiga subventionerna ligger Prop.1986/87:100 sedan nägra är de svenska räntorna för statsstödda krediter över deöver- Bil. 14 enskomna minimiränlorna. Tillminimiräntorna läggs elt påslag på 0,i samtliga fall samt ell extrapåslag på 1,på krediter i svenska kronor. Det ankommer pä regeringen attbesluta om dessa påslag. Härutöver tillkommer SEK:s s.k. kostnadsmarginal påför närvarande oftast 0,. Resuhatel blir räntor som ligger 0,75-2,25procentenheter över de mini-miräntor som lillämpas av flertalet andra länder. Minimiräntorna i den nämndaconsensusöverenskommelsen relateras sedanoktober 1983 till etl vägt genomsnitt av räntorna för statsobligationer ide valutor som ingår i Internationella valutafondens Special Drawing Rights (SDR). Förändringar sker automatiskt omdetta genomsnitt ändrals med i jämförelse med detvärde som gällde vid det senasteändringstillfällel. Jusleringar görs halvårsvis. Överenskommelsen innebär attrisken för ökningar i kostnaderna för framtida exportkreditslöd har undanröjts. 1 normalfallet blir förnärvarande det slalliga siödet i kreditertill rikare litel. För krediler lUl i-länder, som huvudsakligenberör varvsinduslriprodukler (plattformar, riggar etc), innebär viUkoren marknadsmässiga räntenivåer.Marknadsräntorna har fallit kraftigt under är 1986. Detta har letl nedjuslering av minimiräntorna i den s.k. consensusöverenskommelsen.Marknadsräntorna ligger dock fortfarande i flertalel valutor vid eller underde överenskomna minimiränlorna vid kredittill i-länder och rikare . Därför har för flertalel av de deltagandeländernas valutor, främsl lågräntevalutor, etablerats en särskild räntenivå (kommersiell referensränta) tiUvUken statsstödda krediter får lämnas utan att det anses medförasubventioner. På gmnd avanpassningen lill marknadsmässiga räntor för de statsstödda kredilerna har statens kosinader för nyakrediter i stort sett upphört. TUlsammansmed en ökad effektivitet i upplåningen och minskade kursförlusterinnebär det alt belastningen på anslaget, som endast avser äldre ålaganden,enligt SEK:s beräkningar, nu minskar drastiskt. SEK-systemetför statsstöd lill finansiering av kapitalvaruexporten infördes för atl mötaandra länders kraftiga subventioner äv deras kapitalva-mexport genomexportkrediter. Den internationella konkurrensen med krediter till u-länderinnebär ännu förmånligare krediter, i första hand s.k. u-krediler viau-landsbiståndel. De inlernalionella förhandlingarna om gemensammaminiminivåer för räntorna har också fokuserat reglerna för u-krediter med syfteatt öka kontrollmöjligheterna. Anpassningen av minimiräntesaisema i deinternationella överenskommelserna för vanliga exportkrediter tUlmarknadsräntorna innebär atl subventions-inslaget har minskat.Subvenlioneringen av nya krediler har i slort setl upphört. Efterfrågan påprojekt och kapUalvaror har minskat i de tradkionella köparländerna, u-ländernaoch statshandelsländerna. En studie utförs av industridepartementet i samarbete med andra organ om 42 projektexporten.En rapport kommer att publiceras . 1986/87:100 SEKhar i allt högre grad inriktat sig på att erbjuda krediter utan statsstöd Bil. 14 genom att åter expandera den urspmngliga marknadsmässiga verksamhelen.Jag ser positivt på den åiergång tiU marknadsmässiga exportkrediter som nuetablerats. Möjligheterna attlämna statsstödda krediter för export till kapUalimpor-terande länder är fortfarande i mängafall utslagsgivande för de svenska företagensmöjligheter atl erhålla order på vissa slag av projekl och på kapitalvarori en allt hårdare marknad. Del är främst slörre projekt i som kräver finansieringsinsats för altkunna genomföras. Del minskande antalet kreditvärdiga marknader har inneburiten hårdnande konkurtens. För denlångsiktiga utvecklingen av den svenska kvalificerade verkstadsindustrin och inom internationelltbyggande är exportfinansieringsmöjligheterna av betydelse. Mol denna bakgmndförordar jag alt SEK-systemet bibehålls under budgeiårei 1987/88. SEK har redovisatbedömningar av de framlida koslnadema för den statsstödda kreditgivningcn.Kostnaderna sjunker nu snabbi vilket är tillfredsställande. Beräkningen avkostnadema är dock osäker. Jag beräknar anslagsbehovel för /88 tiU 420 mUj. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnaderför stalsstödd e.xportkreditgivning genom AB för budgetårel1987/88 anvisa ell förslagsanslag av420000000 kr. Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 1985/86 Utgift 446196000 1986/87 Anslag 340000000 1987/88 Förslag 200000000 Under detla anslagredovisas koslnaden för räntestöd till finansiering av export av fartyg. Pågrund av atl upplåningskoslnaderna minskal samiidigi som den föreskrtVnaminimiränian legat fast är slödel i nya fartygskredher mycket litet. Vidare äranlalel fartyg som produceras numera obetydligt. Vid utförsäljningarna ävfartyg från svenska rederier och från staten har en hel del krediter lösts in.EventueUt statsstöd i den inlösta krediten har belastat anslaget direkt ochinte periodiserats över kreditens återstående löptid. AB Svensk Exportkredithar redovisal bedömningar av de framtida kostnaderna. Jag beräknaranslagsbehovel för budgetårel 1987/88 lill 200 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnaderför stalsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. anvisa ettförslagsanslag av . B 8, Ersättning för extrakostnader för förmånlig kreditgivningtill 1985/86 Ulgift 93446000 1986/87 Anslag 13500000Ö 1987/88 Förslag 140000000 Under detla anslag redovisas extrakostnader som har uppkommit för vissa äldreförmånliga krediter tUl . Etl nytt system för s.k. u-krediter infördes fr. o. m. (prop. 1983/84:100bU. C 8, UU 15, rskr. Detta anslag kommerdärför endast att belastas äv kostnader förålaganden som har gjorts inlill utgången av . Kostnadsberäkningen bygger på den bedömning som ABSvensk Exportkredit har redovisal.Jag beräknar kostnaderna för /88 till 140 milj.kr. Jag hemstäUer att regeringen föreslår atl till Ersättningför e.xtra kosinader för förmånlig kreditgivning tiU för budgeiårei1987/88 anvisa ett förslagsanslag av 140000000kr. Kostnader för visskreditgivning hos 1985/86 Utgift 18510000 1986/87 Anslag 15000000 1987/88 Förslag lOOOOOOO , Från anslaget bestridsutgifter för kostnadsläckning till Invesle ringsbank AB för skillnad mellan ut- och upplåningsräntor samt i särskilt faU för kursförlust när del gälier vissa krediter till svenskt förelags försälj ning inom landet som Investeringsbanken lämnal. Regler om detta finns i . förordningen (1981:666) om statiigl stöd för .kredU vid försäljning inom landet i vissa faU. Det stöd som hitlUls harlämnats (s. k. matchning) har ofta varit föratiiett av kredilkonkurtens frän företag i nordiska länder. Kostnaderna för bud- , /88 beräknas till 10 milj. kr. och avser lidigare gjorda åtagan den. Jag hemsläller atl regeringen föreslår atl till Kostnaderför viss kreditgivning hos för /88 anvisa ett förslagsanslag av10000000 kr. 1985/86 Utgift 67261451 Reservation 101515388 1986/87 Anslag 92000000 ' 1987/88 Förslag 80000000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk (SIND), bestrids kostnaderna förindustripoUliska åtgärder för textil- och konfeklionsindustrin. Våren 1986förelades (prop. 1985/86:100 bU. 6, 10, 12 och 14) förslag om ålgärder föi-tekoindustrin räknat fr.o.m.budgetåret1986/87. Förslagen innebar bl.a. (bil. 14) fortsatta indu-slripolitiska åtgärder för branschen vid statensindustriverk samt inrättande av ett produktionsteknisktutveckUngscenlmm för teko i . För dessa ändamål angavs atl 92, 80 resp. 70milj. per budgetår borde avsättas fr.o.m.budgetårel 1986/87. beslutadei enlighel med förslagel öch anvisade härvid elt reservationsanslag av 92 milj.kr.tiUIndustripoliliska åtgärder för tekoindustrin för budgetårel 1986/87 (prop.1985/86:100 bU. 14, NU 32, rskr. Slatens industriverk har i en rapport (Teko 86, SIND PM1986:4), som lämnats , redovisal en bedömning av tekoindustrinsutveckling under åren1985-1987. bedömer ätttextilindustrins produktionsvolym ökal underår 1985 jämfört med , att den kommer alt vara oförändrad jämfört med saml alt denkommei-all öka svagl under år 1987.För rrifcå-oc/i fcofi/efe<!o/is(>ikil svagl jämförtmed och den bedöms få en fortsatt svag nedgång även . Antalet anslällda inomtexliloch konfektionsindustrin, somår uppgick tiU 28000, har beräknats minska tUl 1985, tiU 25900 är 1986 och till 25100 är 1987.Den' inhemska produktionens andel avden toiala förbmkningen var är 1985 för lextUinduslrin och förkonfektionsindustrin . Exportvärdet har förteko inkl. reexport ökat från liU 5,8 miljarder kronorår 1985. Exporten äv svensktillverkade varor ökade från 3,8 miljarder kronorår 1984 tiU . Industriverkethänvisar i sin anslagsframställning för budgeläret 1987/88 tillregeringens redovisning 1986 avseende indu- 45 stripolitiskaåtgärder för tekoindustrin under budgetåren 1986/87 t.o.m, Prop.1986/87:100 1988/89.Verket beräknar således medelsbehovet för induslripolitiska ål- Bil. gärderför /88 lill 80 milj.kr. Av dessa medel bör enligt anvisas för branschfrämjande ålgärder, 20 milj.kr.förrationaliseringslån till konfektionsindustrin samt 2 milj.kr.för detproduktionstekniska centmmet för tekoindustrin i . Statens pris- och kartellnämnd De branschfrämjande åtgärderna för tekoindustrin vidstatens industriverk har varit föremål för ulvärdering av slatens pris- ochkartellnämnd (SPK). Arbetethar redovisats i rapporlen Utvärdering av SIND:s branschprogram (SPK:s utredningsserie 1986:4), sompublicerades . Enligt nämndensbedömning skulle det industripoliliska stödet för textilindustrin sannoliklkunna avvecklas efler utgången av budgeiårei 1988/89. Motiveringen härförskulle vara att förhäUandena i flera avseenden förbättrats för textilindustrin under senare är. Stora delar av densvenska textilindustrin har i daggenomgått en betydande strukturomvandling ocb kan bättre klara den internationella konkurrenssituationen. Enavveckling, ay, stödinsatserna förlextiUndustrin underlättas också enligt nämnden av atl stödel tiU lekoindustrin nu är pä väg atl minska i mångakonkurtentländer. Vad gäller konfektionsindustrinkonslalerar statens pris- och kartellnämndi sin utvärdering atl förhållandena är annorlunda jämfört med lextUinduslrin.Konfeklionsindustrin är mer arbetskraflsintensiv än lextUinduslrin ochhar följaktligen haft svårare all hävda sig internationellt genom det höga kostnadsläget i , Ävenkonfeklionsindustrin har genomgåtten strukturomvandling , men har pä gmnd av det i jämförelse med konkurrentländerna högakostnadsläget en sämre ställning änlextiUndustrin, Enligt nämndens mening kan det därför vara motiverat atlstödet till konfeklionsindustrin förlängs under ytterligare en period efler /89, Del är dock alt nu la StäUningtill frågan om ett eventueUt förlängt slöd, eftersom denna fråga är beroende av den framtida utvecklingen ikonfeklionsbranschen. Områden inom ramen för de industripplitiskaåtgärderna för lekoindustrin yid statensindustriverk som vid elt eventueUt fortsatt stöd till konfektionsindustrin kan komma atl bli av stor betydelse ärenligt pris-och karteUnämnden låntill ralionaliseringsinvesteringar samt slöd i form av marknadsinformationoch presentation av nya produktionsmetoder. beslutade vären 1986 om omfattningen och denfortsatla inrikt ningen av de statligaåtgärderna för tekoindusirin . Beslutet innebar att omläggningen av åtgärdernas profil i riktning mot ökade effektivitets- och marknadsstödjande åtgärder och en neddragning av del s,k, äldrestödet som beslutade om (NU. : 1982/83:42, rskr, 321) fullföljdes, Beslutet innebär vidare salsningar på induslri-, arbelsmarknadsr saml 46 På del försöijningsberedskapspolitiska om- Prop. 1986/87:100rådet fattade , i avvaktan pä regeringens förslag om lotalförsva- Bil. 14 rets utveckling, beslul om ålgärder endasl för /87. Statens pris- ochkartellnämnds ulvärdering pekar på alt de industripolitiska åtgärderna förtekoindustrin medverkat lill en stabUisering inom branschen. Jag vUlockså hänvisa lill vad nämnden anför beträffande marknadsandelarna för textil- ochkonfektionsindustrin om man inkluderar exporten. Textilindustrins andel av tillförseln skulle däår 1984 uigöra av den svenska marknaden och konfektionsindustrin drygt40 %, har i sitt betänkande NU 1985/86:32 (rskr. 306) anförtatt detta visar på att den svenska lekoindustrin har hafl storaexportframgångar och på atl det finns en god potential inom branschen.Riktmärket att 1978 ärs produktionsvolym skall upprätthållas för lekoinduslrinsamt målsättningen att inhemsk produktion långsiktigt skall svara för ,eUermer av den inhemska tillförseln av lekovaror är, såsom framhölls i 1986 årsbudgelproposition, enligt regeringens uppfallning i försia hand motiverade avförsörjningsberedskapsskäl. Regeringen har för avsikt att under våren 1987lägga fram en proposition om totalförsvarets utveckling. I denna proposition kommer bl.a.försöijningsberedskapsmålel på lekoområdet att behandlas. Jag avser atlåterkomma lill frågan om målen för lekopolitiken i . Vid behandling iarbetsmarknadsutskottet (AU 1985/86:11 s. 71) av anslaget till Tillfålligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsinduslrierna (det s.k. äldrestödet)aktualiserades ett förslag atl omvandla äldrestödellill avskrivningslån. ansåg all berörda departemenlnärmare borde bereda delta förslag. beslutade i enlighet medutskottets förslag (rskr. 1985/86:153). Frågan om att omvandla de nuvarandestödformema för tekobranschen tiUs.k.avskrivningslån togs upp i tre moiioner som behandlades av näringsutskotlei (NU 1985/86:32, rskr.306). Gemensaml för motionema är all de slöder tankar som framförts avorganisationer inom lekoindustrin om attslörre delen av del induslripoUtiska stödet för tekoindustrin saml äldrestödetskulle ersättas med etl system med avskrivningslån. Näringsutskottetville mot bakgmnd av att äldrestödel på arbetsmarknadsutskottets förslag nu skulle utredas inte motsätta sig atläven industristödet inkluderades i en ulredning om alternativaslödformer för tekobranschen. Härvid borde enligt näringsulskollel handels- ochnäringspolitiska effekter belysas.Riksdagen gav till känna vad näringsutskotlei framfört beträffandeomvandling av stödformer (rskr. 1985/86:306). Regeringen harunder uppdragit åt statens pris- och kariellnämnd atl utredafrågan om alt omvandla slödformer till avskrivningslån. Uppdraget skall redovisas under våren1987. I enlighet med vadsom redovisals budgetproposition (prop. 1985/86:100 bU. 14) förordarjag atl 80 milj. kr.anvisas för /88 för utvecklingsinsatser för tekoindustrin vid statens industriverk. Av dessa medel beräknarjag 2 milj.kr.för det produktionstekniska ut- veckUngscenlrumel för teko i , 58 milj. kr.för branschfrämjande 47 ålgärder och 20milj.kr.för fortsatt verksamhet med lån tiU rationalise- Prop. 1986/87:100 ringsinvesteringar inomkonfeklionsindustrin. Jag hemställer atl regerinjgen föreslär atl lill Induslripolitiska åtgärder förtekoindustrin för /88 anvisaett reservationsanslag av . Täckande avförluster vid viss garantigivning, m.m. I statsbudgeten för innevarande budgelår har under dessaanslagsmbriker anvisats ett reservationsanslag av ,, ellreservationsanslag av . resp. ett förslagsanslag av . Jag avser föreslå regeringen att i ensärskild proposiiion redovisaförslag liU åtgärder inom näringspolitikens område. Anslagen bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrade belopp. Jaghemställer att regeringen föreslär att, i avvaktan på särskild proposiiion.i ämnel, för budgetårel 1987/88 beräkna 1. lill Branschfrämjande ålgärder ett reservalionsanslag av . 2. till Småföretagsutveckling ett reservationsanslag av , ... 3. liU Täckande avförluster vid viss garantigivning, m.m. ett förslagsanslag av . Jag föreslår all medel för regional utvecklingför budgetårel 1987/88 ställs lill regeringens förfogande över följande anslagoch till nämnda huvudändamål. Prop, 1986/87:100 Bil, 14