prop · GA0390 · 1986-12-31 00:00:00 — 2. den som inteensam men jämte honom närstående har sädan gemenskap med näringsidkaren ellerden juridiska personen som sägs under 1, 3. den som genomen ledande ställning har ett bestämmande inflytande över verksamhet somnäringsidkaren eller den juridiska personen bedriver, 4. den som ärnärstående till nägon som enligt 1-3 är närslående. Avhändelseav fast egendom anses inte ha ägt rum förrän lagfart har En rättshandling, varigenom på otillbörligt säll någonviss borgenär har gynnats framför andra eller gäldenärens egendom harundandragits borgenärerna eller hans skulder har ökats, går åter. omgäldenären var eller genom förfarandet blev insolvent saml den andre kände tilleller bort känna till gäldenärens insolvens och de omständigheter som gjorderättshandlingen otillbörlig. Ägde rättshandlingen rum före frisldagen,går den åter endast om den har företagils gentemot gäldenären närstående. En gåvagär åter, om den har fullbordats senare än före fristdagen.En gåva som har fullbordats men senare än ett år eller, närden har skett till gäldenären närstående, tvä är före fristdagen går åter, omdet inte visas atl gäldenären varken var eller genom gåvan blev Första stycket gäller även köp, byte eller annat avtal, omdet med hänsyn till missförhållandet mellan utfästelserna på ömse sidor äruppenbart, att avtalet delvis har egenskap av gåva. Understöd och sedvanliga gåvor som inle stod imissförhållande till gäldenärens ekonomiska förhållanden är undantagna frånåtervinning enhgt denna paragraf. En bodelning mellan gäldenären och hans make eller dennesdödsbo, vid vilken gäldenären har eftergett sin rätt i avsevärd män eller låtitegendom frångå sig mot atl en fordran mol honom har utlagts på hans lott, gär imotsvarande män äter, om bodelningshandlingen har kommit in till rätten senareän två är före frisldagen och det inle visas atl gäldenären efter bodelningenhade kvar utmätningsbar egendom som uppenbart motsvarade hans skulder. En betalning av lön, arvode eller pension fill gäldenärennärstående, som har skett senare än före frisldagen och somuppenbart översteg vad som kunde anses skäligt med hänsyn till gjordarbetsinsats, verksamhetens lönsamhet och omständigheterna i övrigt, går åter tillbelopp motsvarande Har betalningen skett men senare än två ärföre frisldagen går den åter i motsvarande mån, om det inle visas attgäldenären varken var eller genom betalningen blev insolvent. En överföring av medel till en pensionsstiftelse, som harskett senare än före fristdagen och som medfört alt stiftelsen harfått överskott på kapitalet, går äter till belopp motsvarande överskottet. Haröverföringen skett men senare än ell år eller, när åtgärdenväsentligen har gynnat gäldenären eller honom närslående, två är förefrisldagen, går den åter i motsvarande mån, om det inte visas att gäldenärenvarken var eller genom åtgärden blev insolvent. En överföring till en pensionsstiftelse i nägot annal fallän som sägs i första stycket går åter, om överföringen har skett senare än tremånader före frisldagen. Har överföringen väsentligen gynnat gäldenären ellerhonom närstående, går den också åter. om åtgärden har skett mensenare än före frisldagen och del inle visas att gäldenären varken vareller genom åtgärden blev insolvent. En överföring av medel till en personalstiftelse går åter,om överföringen har skett senare än före frisldagen. Haröverföringen skett men senare än etl år eller, när åtgärdenväsentligen har gynnat gäldenären eller honom närstående, före fristdgen,går den åter, om Prop. 1986/87: 90 det inte visas atl gäldenären varken var eller genom åtgärden blev Om rätt all i särskilda fal! m. finns föreskrifter i 117 8 lagen (1927:77) om försäkringsavtal. En betalning av en skuld, som har skett senare än tremånader före fristdagen och som har gjorts med annal än sedvanligabetalningsmedel, eller med belopp som avsevärt har försämratgäldenärens ekonomiska ställning, går äter, om den inte med hänsyn lillomständigheterna ändå kan anses som ordinär. Har betalningen skett tillnärstående men senare än före fristdagen, går den äter, omdel inle visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Vad som sägs om återvinning av en betalning tillämpasockså när kvittning har skett, om borgenären enligt 5 kap. 15 eller 16 6 intehade varit berättigad att kvitta i konkursen. En betalning för en växel eller en check gär i fall somavses i 10 8 äter endast i den mån den som mottog betalningen hade kunnat vägraalt göra det utan atl förlora växel- eller checkrätl mol någon annan hos vilkenhan kunde erhålla täckning. Är ålervinning av betalningen utesluten lill följd av vadsom sägs i första stycket, är den som, om en betalning hade uteblivit, skolatbära den slutliga förlusten skyldig atl utge ersättning under sammaförutsättningar som hade gällt för ålervinning, om betalningen hade skett tillhonom som borgenär. En säkerhet som gäldenären har överlämnat senare än tremånader före fristdagen går åter, om den inte var betingad vid skuldenstillkomst eller inte har överlämnats utan dröjsmål efler skuldens tillkomst.Har säkerheten överlämnats till gäldenären närslående men senareän före fristdagen, går den åter under angivna förutsättningar, om detinte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Med överlämnande av säkerhet jämställs annan åtgärd avgäldenären eller borgenären som är avsedd att trygga borgenärens rält. När säkerheten förutsätter inskrivning, skall dröjsmål somsägs i första styckel anses föreligga, om en ansökan har gjorts senare än påden inskrivningsdag som inträffar näst från skuldens tillkomst. En sådan förmånsrätt eller betalning som borgenär harvunnit genom utmätning gär åter, om förmånsrätten har inträtt senare än tremånader före fristdagen. Har utmätningen skett lill förmån för gäldenärennärslående, går förmånsrätten eller betalningen också åter, om förmånsrättenhar inträtt men senare än före fristdagen och del intevisas atl gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Enförmånsrätt på grund av betalningsäkring går åter, om förmånsrätten Prop.1986/87: 90 har inträtt senare än före fristdagen. Vid ålervinning skall den egendom som gäldenären harulgett återbäras till konkursboet. Den som har lämnat gäldenären något vederlag för egendomenhar rätt att återfå vad han har ulgett. Detta gäller dock inte ett sådantvederiag som inle har kommit boet till godo, om den som lämnade vederlaget hadeeller borde ha haft kännedom om att gäldenärens avsikt var atl undanhållaborgenärerna detsamma. Finns den egendom som skall återbäras inte i behäll, skallersättning för dess värde utgå. Är en återbäring av viss egendom förenad medsärskild olägenhet för den förpliktade, kan det medges honom att utgeersättning i egendomens ställe. Den som är skyldig att återbära egendom skall även utgeden avkastning som belöper efler det alt ålervinning påkallades.Utgörs egendomen av ett penningbelopp eller skall ersättning utges föregendomens värde, utgår ränta enhgt 5 6 räntelagen (1975:635) till och med dendag då skyldighet alt återbära beloppet eller utge ersättningen inträder ochenligt 6 8 räntelagen för fiden därefter. Skall någon återbära egendom vid åter\'inning enligt 5 6,kan han förklaras skyldig att utge även sädan avkastning som belöper pä tidenfrån det att han mottog egendomen till dess atl återvinning påkallades. Räntaför sädan tid beräknas enligt 5 6 räntelagen. Den som har nedlagt nödvändig eller nyttig kostnad påsådan egendom som återbärs har rätt lill ersättning därför, om inle särskildaskäl föreligger mot det. Återvinns en säkerhet som grundas på inteckning, skallinteckningshandlingen återställas eller, om den behövs som bevis förfordringen, tillhandahållas för utbyte eller dödning av inteckningen. Kan detinte ske, skall ersättning utgå. Har tredje man ställt nägon egendom som säkerhet för enförpliktelse av gäldenären och, sedan gäldenären har fullgjort förpliktelsen,återfått säkerheten, är den som har äterställt säkerheten inte skyldig alt vidåtervinning återbära mer än som överstiger säkerhetens värde, om han inle kanåterfå denna och inte heller, när han återställde säkerheten, kände lill ellerbort känna lill gäldenärens insolvens. Tredje man är skyldig alt till borgenären eller, omkonkursboet begär det, direkt till boet ånyo utge säkerheten eller ersätta dessvärde under samma förutsättningar som skolat gälla för återvinning avfullgörelsen, om den i stället hade skett till honom. Första och andra styckena tillämpas också när tredje manhar ingått borgen för gäldenärens förpliktelse och gäldenären har fullgjortförpliktelsen. 17 6 Prop. 1986/87:90 Skyldighet för någon annan än ell konkursbo atl enligt 14, 15 eller 16 8 utge egendom eller ersättning, återställa eller tillhandahållaen inteckningshandling eller ånyo ställa säkerhet eller borgen kan jämkas, omsynneriiga skäl föreligger. Har egendom, som enligt vad förut är sagt kan återvinnas,överlåtits lill annan, har konkursboet samma rätt till återvinning mot denne,om han kände till eller bort känna lill de omständigheter som grundar dennarätt. Talan om ålervinning m. m. Ålervinning påkallas av förvaltaren genom väckande avtalan vid allmän domstol, genom anmärkning mol en bevakning eller genominvändning mol någol annat yrkande som framställs mot konkursboet. Omförvaltaren inte vill påkalla ålervinning och inle heller ingår förlikning isaken, får en borgenär påkalla återvinning genom att väcka talan vid allmändomstol. För återgång av en sådan förmånsrätt som har vunnits genom utmätningeller genom betalningssäkring behövs inle någon särskild åtgärd. Talan vid allmän domstol väcks frånfrisldagen. Dock får talan väckas från det alt anledningdärtill blev känd för konkursboet. Har gäldenären avhånt sig fast egendom ellerär fråga om återgång av en bodelning, kan talan även väckas inom tre månaderfrån den dag då lagfart söktes eller bodelningshandlingen gavs in till rälien. En borgenär som för talan svarar för rättegångskostnadenmen har rätt all få ersättning därför av boet. i den mån kostnaden täcks av vadsom har kommit boel till godo genom rättegången. Den som med anledning av ålervinning får en fordran ikonkursen är, även om han inle bevakar fordringen, berättigad att vidåterbäring till boet avräkna vad som hade bort tillkomma honom som utdelning,om bevakning hade skett i rätt tid, och i övrigt vid senare utdelning utfå vadsom skolat belöpa på fordringen, om den hade bevakats. Fordringar som kan göras gällande I konkurs får endast en sådan fordran som har uppkommit innan konkursbeslulelmeddelades göras gällande, om inle annat följer av 3 kap. En fordran får i konkurs göras gällande, även om den ärberoende av villkor eller inte förfallen till betalning. 2 8 Prop. 1986/87:90 Den som enligt 4 kap. 3 6 skall anses som närstående till gäldenären får i konkurs inle göra gällande en fordran på lön, arvode ellerpension i vidare mån än som kan anses skäligt med hänsyn till gjordarbetsinsats, verksamhetens lönsamhet och omständigheterna i övrigt och iintet fall tillbaka än innan konkursansökningen gjordes. En fordran på pension får i konkurs inte göras gällandetill den del den betalas av en pensionsstiftelse. Fordringar med solidariskt betalningsansvar Har flera utfäst eller på något annal sätt ådragit sigsolidariskt betalningsansvar och är skulden delvis betald, skall utdelning förborgenärens återstående fordran i en sådan gäldenärs konkurs beräknas påfordringens belopp ulan avdrag för en avbetalning som en medgäldenär har gjort,om avbetalningen har skett genom ackord, konkurs eller annan fördelning av eninsolvent medgäldenärs bo eller om den har skett senare än före deni 4 kap, 2 6 angivna fristdagen. Detsamma gäller vid en avbetalning i annatfall av en medgäldenär, i den mån avbetalningen har medfört rätt för denne atlsöka tillbaka beloppet av konkursgäldenären (regressrätt). Har konkursgäldenären infriat en medgäldenärsregressfordran och äger återvinning därav inte rum, skall dock avdrag ske. Om utdelningen överstiger borgenärens fordran, fördelasöverskottet enligt vad som följer av gäldenärernas inbördes ansvarighet förfordringen. Hur utdelning för en fordran hos etl handelsbolag beräknasi en bolagsmans konkurs är föreskrivet i 2 kap. 20 6 lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag. När en avbetalning har skett på en fordran för vilkenflera är solidariskt ansvariga och utdelning lill borgenären enligt 4 8 skallberäknas på elt högre belopp än den kvarstående fordringen, skall utdelningenberäknas gemensamt för borgenären och en sådan medgäldenär som har enregressfordran. Borgenären har företräde till betalning framför medgäldenären.Har flera medgäldenärer rått lill betalning av del som återstår sedanborgenären har fått sitt, fördelas överskottet mellan dem enligt den grund somanges i 4 8 tredje slyckel. Första stycket gäller i tillämpliga delar även när enmedgäldenär gör gällande en regressfordran med anledning av vad han senare kankomma att betala utöver vad som bör belöpa på honom. Om en borgenär uppbär utdelning i fall dåkonkursgäldenären har ställt säkerhet i sin egendom för en regressfordran somen solidariskt ansvarig medgäldenär kan få mot honom, minskas medgäldenärensrätt alt begagna säkerhetenmed utdelningens belopp, i den mån utdelningen har beräknats Prop.1986/87: 90 på belopp som svarar mot säkerhetens värde. Första stycket tillämpas också när konkursgäldenären haren fordran hos medgäldenären som denne hade kunnat använda till kvittning. Om en solidariskt ansvarig medgäldenär har betalt skuldensenare än före den i 4 kap. 2 § angivna fristdagen, skall utdelningför den regressfordran, som han därigenom har fått, beräknas på samma beloppsom skolat fillämpas i fråga om utdelning till borgenären, om skulden inte hadebetalts. Har någon annan solidariskt ansvarig medgäldenär en regressfordran medanledning av en tidigare avbetalning, skall dock utdelningen fördelas mellanmedgäldenärerna enligt den grund som anges i 4 5 tredje stycket. Om en solidariskt ansvarig gäldenär har försatts i konkurssom inte har avslutats innan en medgäldenär försätts i konkurs, har den förreskonkursbo rätt till andel i överskott enligt 4 § tredje stycket även omregressfordringen inte har bevakats i medgäldenärens konkurs. Vad som sägs i 4-8 5§ om solidariskt betalningsansvartillämpas också i fall där borgenären har fått pant eller annan säkerhet itredje mans egendom. Är en fordran beroende av ett sådant villkor attborgenären inte har rätt att utfå fordringsbeloppet om inte viss omständighetinträffar, skall utdelning för fordringen beräknas i ett utdelningsförslag, sominte avser slututdelning i konkursen. Då slututdelning företas, skall en sådanfordran inte tas med, om det saknas anledning anta att villkoret kommer attuppfyllas. Om fordringen enligt vad som har sagts nu inte tas med, skall detsom vid fidigare utdelning har beräknats för fordringen fördelas mellan andraborgenärer. Beräkning av ränta på fordringar m. m. Om ränta är utfäst eller av annan anledning lagligen skallutgå på en fordran som är förenad med förmånsrätt, beräknas räntan till dagenför upprättande av det utdelningsförslag, i vilket fordringen har tagits upp, ominte medel har betalts ul i förskott till borgenären enligt 10 kap. 14 6. Om fordringar ulan förmånsrätt löper med ränta, skallränteberäkningen mellan borgenärerna inbördes upphöra frän dagen förkonkursbeslutet. Räntan skall dock beräknas till dagen för upprättande av detutdelningsförslag, i vilket fordringen har tagits upp, om boet räcker tillbetalning av mer än kapitalbeloppet av alla bevakade fordringar och sådanafordringar som enligt 9 kap. 2 5 första stycket inte behöver bevakas. Löper enfordran inte med ränta men hade fordringen kunnat göras Prop. 1986/87:90räntebärande genom delgivning av stämning eller av ansökan om lagsökning ellerbetalningsföreläggande, skall ränta beräknas i konkursen enligt 5 5 räntelagen(1975:635), om fordringen är förenad med förmånsrätt eller boel räcker tillbetalning av mer än kapitalbeloppet av alla bevakade fordringar och sådanafordringar som enligt 9 kap. 2 8 första stycket inle behöver bevakas.Ränteberäkningen skall ske för konkursbeslulel, om fordringen dä varförfallen till betalning, och annars från den senare dag fordringen förfallertill betalning och fram fill dagen för upprättande av del utdelningsförslag, ivilket fordringen har tagils upp, om inle medel har betalts ut i förskott tillborgenären enligt 10 kap. 14 6- Skall enligt första-tredje styckena ränta beräknas tilldagen för upprättande av det utdelningsförslag, i vilket fordringen har tagitsupp, beräknas räntan i fall som avses i 10 kap. 22 6 och 14 kap. 13 6 i ställetlill dagen för anmälningen. För en fordran som inte löper med ränta före förfallodagenskall utdelningen beräknas endast på det belopp som efter en räntefot av femprocent ulgör fordringens värde på någon av nedan angivna dagar, om fordringendå inte var förfallen, nämligen 1. dagen förupprättande av det utdelningsförslag, i vilket fordringen har tagits upp, omfordringen utgår fullt eller med förmånsrätt, 2. dagen förkonkursbeslulel, om fordringen varken utgår fullt eller med förmånsrätt. Har medel betalts ut i förskott till borgenären enligt 10kap. 14 8 för en fordran som avses i första slyckel 1 och var fordringen däinte förfallen, skall utdelningen i stället beräknas efter fordringens värde påbetalningsdagen. En fordran avseende en förmån som inte utgår i pengarskall i ett utdelningsförslag uppskattas efter ortens pris. En fordran på pension, som inle är förfallen lillbetalning för upprättande av det uldelningsförslag, i vilketfordringen har tagits upp, uppskattas till det belopp, som motsvarar upplupendel av pensionsutfästelsen . Uppskattningen sker med ledning av 2 och3 66 lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m. En fordran påränta eller annan förmän, som skall utgå under någons Hvstid och som inte ärförfallen till betalning för upprättande av del utdelningsförslag, ivilket fordringen har tagits upp, uppskattas med ledning av 3 8 angivna lag-En fordran i utländskt myntslag skall beräknas efterden kurs som gällde för upprättande av del utdelningsförslag, i vilketfordringen har lagils upp. Har medel betalts ul i förskott lill borgenärenenligt 10 kap. 14 6, sker beräkningen efter kursen på betalningsdagen. Om en gäldenär, som i en konkurs har erhållit ackord, ånyoförsätts i konkurs irfhan ackordet har fullgjorts, har en borgenär, varsfordran har salts ned genomackordet, rätt till utdelning för fordringens hela ursprungliga belopp Prop. 1986/87: 90 med avdrag för vad han redan kan ha uppburit. Han får dockinle uppbära mer än vad som tillkommer honom enligt ackordet. Första stycket fillämpas också när gäldenären har erhållitackord enligt ackordslagen (1970:847). En sådan fordran hos gäldenären som får göras gällande ikonkursen kan av borgenären användas till kvittning mot en fordran somgäldenären hade mot honom när konkursbeslutet meddelades. Detta gäller dockinte, om kvittning var utesluten utom konkurs pä grund av fordringarnasbeskaffenhet. Är en fordran beroende av ett sådant villkor, atl borgenäreninte har rätt att utfå fordringsbeloppet om inte viss omständighet inträffar,skall borgenären fullgöra sin förpliktelse, trots att han annars hade ägtkvitta. Om han innan kungörelse om slututdelning utfärdas visar atl villkorethar uppfyllts, har han emellertid rätt atl återfå motsvarande belopp, i den måndet inle översfiger vad han har att fordra. Finns anledning anta alt villkoretkommer atl uppfyllas senare, skall ett för borgenären beräknat belopp avsättasvid slututdelningsförslagets upprättande. En fordran mot gäldenären som har förvärvals genom enöverlåtelse från tredje man senare än före den i 4 kap. fär inte användas till kvittning mol en fordran som gäldenären hadenär borgenären förvärvade sin fordran. Delsamma gäller, om en fordran motgäldenären har förvärvats tidigare genom etl sådant fång och borgenären då hadeskälig anledning anta atl gäldenären var insolvent. En borgenär, som har satt sig i skuld till gäldenärenunder sådana omständigheter att det är att jämställa med en betalning med annalän sedvanliga betalningsmedel, får inte kvitta, i den mån en sådan betalninghade kunnat bli föremål för ålervinning. En fordran på ersättning vilken tillkommer en borgensmaneller någon annan med anledning av en förpliktelse som han har infriat(regressfordran) anses vid tillämpning av 15 och 16 §6 ha förvärvats när hansförpliktelse grundades. För rätt att kvitta krävs inte att fordringen bevakas ikonkursen. När kvittning inte får ske, äger borgenären likväl på sin skuldavräkna vad som hade bort fillkomma honom som utdelning i konkursen, om hansfordran hade bevakats i rätt tid. Överlåter boet en fordran så att en borgenär därigenomförlorar rätt till kvittning, skall boet gottgöra borgenären därför. 6 kap. Gäldenärensskyldigheter m. m. Prop. 1986/87: 90 Förbudmot näringsverksamhet under konkurs Gäldenärenfår inte under konkursen driva näringsverksamhet, varmed följerbokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125). Verksamhet som innebärutövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 5 regeringsformen eller 1 kap. 1 6,4 kap. 1 5, 6 kap. 1 6 eller 13 kap. 5 5 tryckfrihetsförordningen omfattasdock inte av förbudet. Om näringsförbud efter särskild prövning finnsbestämmelser i 18 kap. Upplysnings-och närvaroplikl under konkurs Gäldenären skall lämnarätlen, tillsynsmyndigheten, förvaltaren och en granskningsman deupplysningar om boet som de begär. Gäldenärenskall uppge boet och på begäran av förvaltaren närvara vid bouppteckningsförrätlningen.Är gäldenären en juridisk person och finns flera ställföreträdare, gäller dennaskyldighet dock inle för en sådan ställföreträdare vars närvaro förvaltarenanser sakna betydelse för boutredningen. Vidborgenärssammanträden skall gäldenären närvara, om han inte har laga förfalleller rätten medger atl han utebhr. Gäldenärens utevaro från ett sammanträdehindrar inte handläggningen av de ärenden som skall förekomma på sammanträdet. Gäldenärenskall inför rätten avlägga bouppteckningsed. Gäldenären skall därvid göra detillägg till eller ändringar i bouppteckningen som han finner påkallade och meded betyga att bouppteckningen med gjorda tillägg eller ändringar är rikfig, såatt det inte honom veterligen har orikfigt utelämnats eller upptagits någontillgäng eller skuld. Ärgäldenären en juridisk person och finns flera ställföreträdare, behöverbouppteckningsed inte avläggas av en sådan ställföreträdare vars edgångförvaltaren anser sakna betydelse för boutredningen. Istor konkurs skall bouppteckningseden avläggas vid första borgenärssammanträdet.Är gäldenären av laga förfall hindrad att då avlägga eden eller har till följdav särskilda omständigheter bouppteckningen då ännu inte kommit in till rätten,skall rätten så snart förfallet har upphört eller bouppteckningen har kommit inkalla gäldenären att infinna sig för att fullgöra edgången. Imindre konkurs skall rätten så snart bouppteckningen har kommit in kallagäldenären att infinna sig för att avlägga bouppteckningseden. Edgången fårinte äga rum tidigare än från konkursbeslutet. Näranledning förekommer, får rätten fillåta gäldenären att avlägga eden inför enannan tingsrätt. Är gäldenären sjuk, får eden avläggas där han vistas. 5 § Prop. 1986/87:90 När det åligger en förmyndare att avlägga bouppieckningsed är även den omyndige, om han har fyllt , skyldig atl påyrkande av förvaltaren eller en borgenär avlägga eden. Detta gäller dock inleom sådana särskilda omständigheter föreligger att anledning fill edgångensaknas. Kan det antas vara av betydelse för boutredningen attnågon annan än gäldenären avlägger bouppteckningsed eller beedigar viss uppgifti bouppteckningen, är en sädan person skyldig att på yrkande av förvaltareneller en borgenär fullgöra edgången. När etl yrkande om edgång enligt denna paragraf harframställts, skall rätten kalla den som avses med yrkandet atl infinna siginför rätten.