prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — På kort sikt är det som regel fråga omarbetsmarknadspolitik. På är det fråga om företagsutvecklande ochinfraslruktumppbyggande ålgärder söm kan bidra till regionens tillväxt ochförnyelse. De induslri- och regionalpoliliska instrumenten är iförsia hand lämpade för att åsladkomma en långsiktig utveckling för en krisort.Regionala investmentbolag kan vara ell instrument för att långsiktigl främjanärings-livsutvecklingen. En strävan, som kommit till uttryck under de senasleåren, är att näringslivet skall svara för den dominerande delen av kapitalinsatsen.Investmentbolagen får därigenom en bredare krets intressenter och siarkarelokal förankring. Del regionalpolitiska siödet, bl.a. lokaliserings-slödel, ärlill vissa delar ulformal för all möjliggöra flexibla insalser i krisregioner.De regionala utvecklingsfonderna och styrelsen för teknisk utveckling har påsenare lid fått en mer aktiv roll i krishanteringen. Del är enligt min meningav stort värde att dessa organs specifika kompetens inom företagsutveckling ochteknisk forskning och utveckling kan tas till vara också i krisfall. Jag vill betona betydelsen av lokala inUiaiiv i sambandmed industrikriser. Den bäsla kunskapen om problemen - och lösningarna - finnspå lokal och regional nivå.Vägledande för ulformningen av framtida krisin- Prop. 1986/87: 74 satser kommerdärför all vara all lokala och regionala intressenter - både offenlliga ochprivala - i största möjliga utsträckning bör svara för förslag och genomförandeav krislösningar. Det bör finnas en öppenhet för alt sätta in nya ochokonventionella lösningar. Näringsliv, länsstyrelse, kommun och landsling harbetydande ekonomiska och personella resurser som kan utnyttjas i ett krisläge.Jag förutsätier då alt insalsema för kommunernas del inte kommer att gåutanför de av statsmakterna fastställda gränserna för den kommunalakompeiensen. Etableringav ny verksamhet är oftast det mest verkningsfulla sättet att lösa en storsysselsättningskris. Industridepartementet har återkommande kontakter med destörre förelagen om investeringsplaner och lokaliseringar. Den informalion somframkommer på delta sätt bidrar till all skapa överblick av möjligaomlokaliseringar. Alternativ sysselsättning var möjlig att finna i samband mednedläggningen av Uddevallavarvet och av den civila delen av Varv iMalmö saml salsningar på projekl i , i och i Bergslagen. Man bördock vara medvelen om alt möjligheterna att lokalisera ny verksamhet tillkrisorler är begränsade. Särskildaåtgärder kan bli aktuella även inom del arbetsmarknadspoliliska områdel. Dehar stor betydelse för de individer som direkl berörs av en industrikris.Sådana ålgärder har i tidigare krisfall utformats så atl olikaarbetsmarknadspoliliska instrument, somjag lidigare nämnl, har förstärkts ochanpassats till den lokala siluationen. Här kan bl. a. erinras om de särskildaarbetsförmedlingar som inrättades i samband med neddragningarna i Malmfällen,i och i . Islörre krisfall har ålgärder salts in även inom andra områden. Jag avser härbl. a. tidigareläggningar av väg- och byggprojekt. Sådana insatser ökar på kortsikt sysselsätlningen, men de bidrar också till atl förbättra infrastruktureni den berörda regionen. Minsamlade värdering av de olika instrument som slår lill förfogande för atl lösaproblemen i samband med industrikriser, är att det flnns verkningsfulla medelför att mildra de problem som är ofrånkomliga i samband med omställningar. Ettav de mer framlrädande dragen i strukturomvandlingen är den ökandeinternationaliseringen. Somjag redan understrukit är näringsliv i dagi hög grad inlernationaliserat. En stor del av vår produktion exporteras och enbetydande del av svenska företags produktion är föriagd till utlandet. InomSverige ägs en inte oväsentlig del av näringslivet av utländska intressen. Somjag tidigare nämnt är denna internationalisering förenad med såväl fördelar somnackdelar, vilket ställer näringspolitiken inför olika avvägningsproblem. Detsvenska näringslivets internationalisering hänger samman med den allmännainternationalisering som skett i omvärlden . Parallelltmed detta har del skett en snabb ekonomisk utveckling, i vilken tekniskaförändringar och strukturomvandling varit viktiga inslag. Utvecklingen harockså präglats av en stark koncenlration av produktionen och inom fleramarknader har etl fålal förelag kommit att dominera. Demultinalionella förelagen har spelat en viktig roll i denna inlernatio-naliseringsprocess,som dock inte i första hand kan lillskrivas företagens utlandsinvesteringar.Den inlernalionella handeln ger i sig upphov flll teknisk förnyelse ochstrukturförändringar. Utlandsinvesteringarnas roll är i detla sammanhang all deförstärker dessa effekter. Vidbedömningen av roll i den pågående internationaliserings-processen börbeaktas att är ett litet land vid sidan av de större marknaderna. Dettagör att det finns risk för att verksamhelen i kan komma all inta enperifer position, bl. a. i förhållande lill företagens verksamhet utomlands.Vidare svarar etl myckel begränsat antal multinationella koncerner, varavflerlalel är höginternalionaliserade, för en mycket stor del avinvesteringarna utomlands. Dessa koncerner svarar också för en avsevärd del avden industriella verksamheten i . Frägorom inlernationella invesleringar, såväl utländska investeringar i somsvenska företags investeringar utomlands, har varil föremål för ell omfattandeutredningsarbete. () publicerade sitt betänkande Näringspolitiska effekter avinlernationella investeringar (SOU 1983: 17), vilket främsl behandlar desvenska företagens utlandsinvesteringar. Som ett led i utredningsarbetetinitierade fem större undersökningar, vilka har publicerats som separataexpertrapporter, nämligen: - Effekler av investeringarutomlands. En sludie av sex industrier (SOU 1981:33), - De internaflonellainvesteringarnas effekter. Några fallstudier (SOU 1981:43), - Internationella förelag isvensk industri. En jämförelse mellan svenska multinationella, utlandsägda ochnationella förelag (SOU 1982: 15), - Svensk induslri i utlandet. Enanalys av drivkrafter och effekler (SOU 1982: 27), och - Sysselsätlningsstrukluren iinternationella förelag. En studie av utvecklingen i svensk industri 1966-1980 (SOU 1983: 16). Enligldirektiven (dir. 1977:94) skulle för viss del av sitt uppdrag i störstamöjliga utsträckning bygga på statens industriverks utredningsarbete om demultinaflonella förelagens belydelse för svensk induslriell leknisk utveckling,vars resultat har redovisals i rapporten företag:FoU-verksamhet, tekniköverföring och företagstillväxl (SIND 1980:4). En arbetsgrupp inomindustridepartementet har utrett vissa frågor rörande utländska investeringari . Enligt direktiven skulle arbetsgruppen dels överväga i vad mån delär behövligt med hänsyn till samhällets intressen att ytteriigare begränsamöjligheterna för utländska rättssubjekt all skaffa sig inflytande i svenskaförelag, dels mot bakgrund av hittillsvarande erfarenheler avförelagsförvärvslagen överväga om jusleringar av lagstiftningen behövde göras.Arbetsgruppen har överlämnal dels rapporten av lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag, dels rapporlen (Ds I 1985:7) Utländskl inflylande i svenska förelag. Den senare rapporten behandlarfrågan om utlänningars köp av vissa aktier i svenska bolag. Jagkommer i de följande avsnitten att först beröra svenska företags investeringarutomlands och därefter behandla frågor rörande utländska förelagselableringaroch investeringar i . 9.2Svenska företags investeringar i utlandet 9.2.1Utvecklingen av utlandsinvesteringar och deras effekter Sysselsätlningenvid svenska industrikoncerners dotterföretag utomlands uppgick flll ca330000 anställda, varav huvudparten var sysselsatta i produktionsbolag iutlandet. Anlalel anställda vid dessa produktionsbolag kan beräknas motsvaradrygl av hela tillverkningsindustrins sysselsättning i . De 17största utlandsinvesterande koncernerna (17-gruppen) med avseende på antaletanställda i utlandet - svarade för eller ca 280000 av dentoiala sysselsätlningen utomlands. 17-gruppen sysselsatte totalt 540000personer, varav således något mer än hälften är anslällda utomlands. För dennagrupp av förelag var ullandsprodukiionen av slörre omfallning än exporten frånSverige vid försäljningen till de utländska marknaderna. Den svenska ekonominär starkt beroende av 17-gruppens utveckling. Koncernerna i denna grupp står fören Iredjedel av industrisysselsätlningen i , av Sverigesexport och av industrins toiala forskningsoch utvecklingsverksamhet. Ullandsandelen för bl. a.sysselsättning och invesleringar har varit relativt slabil under försiahälften av ; elt fålal slora förvärv uiom- Sysselsättningenutomlands en tredjedel av den svenska landsår 1986 synes emellertid ha inneburit en ökning av den utländska andelen. Fören fylligare beskrivning av omfattningen och ulvecklingen av utlandsinvesteringarnahänvisas tili bilägä 3. () hade till uppgift att utreda de direkta investeringarnasnäringspolitiska effekler - såväl i det förflutna som på sikl - med avseende påbranschstruktur, koncenlration, sysselsättning, export, teknisk forskning ochutveckling samt förelagens inlernationella konkurtenskraft. Enligl direktivenskulle också lämna förslag lill statistik- och informalionssyslem. angående de näringspolkiska effeklerna kan i mycket starkikoncentrat sammanfallas enligl följande. Vid jämförelse med etthypotetiskt alternativ, där inga utlandsinvesteringar hade förekommit, blirslulsalsen att direkiinvesteringar hitfllls hafl övervägande posiliva effeklerför den ekonomiska tillväxten. De multinalionella koncernernas lotalainlernationella konkurrenskrafi, i form av t. ex. marknadsställning, har iallmänhet gynnats av utlandsinvesteringar. Det gär inte att generelltuttala sig om effekterna vid olika omfattning av företagens och hela industrinsutlandsinvesteringar. Det kan enligt bara bedömas från fall till fall. Deposiliva effekterna av utlandsinvesteringar avtar när andelenutlandsproduktion blir myckel slor och försvinner helt om centralaföretagsfunktioner flyttas från till utlandet. Tecken på en begynnandelyngdpunktsförskjutning av stora svenska företag kan också skönjas enligl ;uflandsprodukflonen är t. ex. vikligare än exporten för försöriningen av deutländska marknaderna för de svenska multinationella företagen tagel som engrupp. 9.2.2Direktinvesteringskommitténs förslag till åtgärder Molbakgrund av riskerna med att tyngdpunkten i de stora företagens verksamhetförläggs ulom landet, finner atl samhällel bör ha ett starkt intresse avatl kunna följa och vid behov påverka utvecklingen av företagensullandsetableringar; en sådan påverkan kan och bör ske på skilda sätl: Detinlernationella ekonomiska samarbetet bör effektiviseras för att undanröjaekonomiska (l.ex. krav på lokal produklion) och lekniska handelshinder. Dettaskulle kunna dämpa utlandsinvesteringarnas omfattning. Dessutom behövsinternationella överenskommelser för alt få till slånd elt samarbete mellanländerna när del gäller frägan om den fortgående företagskoncentrationen medförotillbörlig konkurrensbegränsning. Varie land kontrollerar enligt DIRKsammanslagningar inom det egna landet, medan samgåenden mellan förelag i olikaländer faller mellan regelsystemen. Statenkan förbättra villkoren för industriell verksamhel i genom insalserinom områden som forskning och utveckling, utbildning och kommunikationer. DIRKanser atl del finns behov av elt informalionsulbyle kring förelagensstrategier i syfte att bevaka svenska näringspolitiska intressen. systemmed överläggningar mellan staten och vart och ett av de ur Prop. 1986/87:74näringspolitisk synvinkel väsentligaste företagen (de 20 största multinationellaföretagen samt vissa andra förelag) bör därför införas. Syftet medöverläggningarna skulle vara atl ömsesidigt informera varandra och skapa bättreharmonisering mellan samhällspolitiken och företagens strategier.Utlandsinvesteringarna förutsätts uigöra ett vikligl objekt föröverläggningarna, men de bör inle behandlas isolerat utan ses i samband medförelagens övergripande strategi val, inkl. den totala investeringsverksamheten. - Enprövning av utlandsinvesteringarna bör även i fortsättningen ske inom ramen för valularegleringen; denna prövning kan utgöra ett kom plement lill överläggningssystemet. Vid prövningen bör man kunna ta reella näringspolitiska hänsyn, t. ex. i samband med en uppskattning av utlandsinvesteringarnas effekter på exporten. Detbör sörjas för en uppbyggnad av elt analys- och staiistiksystem rörande direktinvesteringarnas utveckling och effekter; etl sådanl sy stem behövs bl. a. för alt ge elt underlag om de stora förelagens verk samhe' vid etl överläggningssystem. Förslagetom ett analys- och stalisiiksysiem stöds av flertalet remissin- Analys- ochstanser. En remissinstans ställer sig tveksam och tre avstyrkerförslaget. Positivatill förslaget i dess huvuddrag är bl.a. näringsfrihelsombudsmannen, statenspris- och kartellnämnd (SPK), statens induslriverk, (), TCO och LO med sina förbund. SPK anser bl. a. att DlRK:s förslag skulleinnebära att underiagel för industri- och näringspolitiska beslut skulleförbättras. SPK delar vidare DIRK:s uppfattning att onödigt dubbelarbete vidinformationsinsamling inom statsförvaltningen och inom förelagen bör undvikas.TCO anser det vara viktigt all det föreslagna systemet ger en samlad syn påstruktureffeklerna i kontra investeringslandei. Det är väsentligl altfå kännedom om vad som händer med t.ex. ledningsfunktioner, strategiskafunktioner samt forskning och utveckling. SCB delar DIRK:s uppfattning altbehovet av information måste vägas mot den totala kostnaden förinformationsframsläll-ningen. Förslagetavstyrks av (). och Företagens Uppgiftslämnardelegation. SAF och anser alt analys- och slalisliksyslemet skulle leda till en ökad byråkratisering utan nytta för samhällsekonomin. Organisationernas upp fallning är alt har mer omfattande information om indusirins utlandsverksamhet än vad något annat land har, bl. a. genom det material som Industrins Ulredningsinstilut samlat in. Man hyser även stora farhå gor för att ett institutionaliserat slatistikarbete kommer alt innebära att ytterligare statliga enheter skapas eller utvidgas och att dessa får intresse av sin egen fortlevnad. Man pekar vidare på vikten av all sekretesskyddet efterievs när det gäller företagsspecifika uppgifler som SCB samlas in. Allmänl sell kan sägas all del inte varil någon entydigremissopinion om DlRK:s förslag till överläggningssysiem. Näringslivetsorganisationer har tagit klart avstånd från förslaget (med undantag av KooperativaFörbundel). De fackliga organisationerna stöder däremoi förslaget. Vissa av deslatliga verken är för ett överläggningssystem, medan andra verk är skeptiska. Följanderemissinstanser är generellt positiva till förslagel eller har ingen erinranemot del: TCO, LO med förbund (. SvenskaMetallinduslriarbetarförbundel och ),, riksbanksfullmäktige, statens pris- ochkariellnämnd, arbelsmarknadsstyrelsen, företagsekonomiska institutionen vidLunds universitet och (). TCO anser det vara angelägetatl få till stånd systematiserade överiäggningar mellan staten och en begränsadgrupp av stora utlandsinvesterande företag, bl.a. med anledning av de riskersom kan vara förknippade med en internationalisering av koncernens lednings-och FoU-funktion. LO menar alt förslaget bör prövas. måste docksystemet utvärderas, så att det kan effektiviseras och eventuellt modifieras pågrundval av gjorda erfarenheter. Svenska Metallinduslriarbetareförbundetanseratt överiägg-ningssystemel bör utnyttjas aklivt och inte endast i form avett passivt informationsutbyte; företagens strategival bör kopplas till klartindustripolitiska målsättningar. SPK anser atl det föreslagna systemet skullege ett positivi bidrag lill förståelsen för företagens olika överväganden iinvesteringssammanhang och därmed bredda grunden för en effektiv näringspolitik.Däremot bör inte alltför stor vikt läggas vid kortsiktiga arbetsmarknads- ochregionalpolitiska aspekter. KF har bl. a. uppfatlningen att systemet skallvara frivilligt, dvs. ingen lagstiftning skall ivinga företagen alt della. Ilikhei med förelagsekonomiska inslilutionen i anser också KF attöverläggningarna bör beröra hela den strategiska utvecklingen, inte barautlandsinvesteringar. Direktnegaliva till förslagel är , och företagsekonomiska institutionen vid Göleborgs universitet.SAF och Induslriförbundel anser i sitt gemensamma remissvar att eninstilutionalisering av kontakterna mellan företag och myndigheter kan innebäraalt en mygelekonomi utvecklas. Del föreslagna systemet skulle uigöra ett led ien ökad byråkratisering och ta lid och kostnader i anspråk för båda parter, menutan nytta för samhällsekonomin. Ett samråd i avtalsform är enligt således inte motiverai för att få lill slånd en dialog.Erfarenheterna från det s. k. lokaliseringssamrådet är alt en fortlöpandedialog mellan staten och de största svenska industrikoncernerna inteförutsätter något avtal som grund. Skeptiska till förslaget är kommerskollegium,() och statens industriverk. NO hyser farhågoratt systemel innebär etl steg mot ökad förhandlingsekonomi. Enligt NO:suppfattning ger redan valutaregleringen möjlighet till prövning avutlandsinvesteringar. Prop.1986/87:74 Överläggnings-system 9,2.4 Min bedömningbeträffande svenska företags investeringar i utlandet Prop. Sammanfattningoch bedömning: Utlandsinvesteringarna har i huvudsak främjat tillväxten ochden internationella konkurrenskraften. kan dock konstateras attvissa av våra multinationella företag har en sådan omfattande verksamhelulomlands atl kopplingen till den svenska verksamheten inle är lika slark somlidigare, vilket l.ex. kan leda lill att FoU och andra cenirala koncernfunktioneri ökad utsträckning förläggs lill utlandet. Våra slora multinationella förelagsvarar för en avsevärd del av den industriella verksamhelen i , vilkelmedför all dessa förelags beslul får stor betydelse för den induslriellautvecklingen i . Mol bakgrund däravavser jag la initiativ lill att förbättra statistiken om utlandsinvesteringar.Jag avser också att iniliera kontakter med vissa av de störte svenskamultinaflonella koncernerna i frågor som rör utlandsinvesteringar ochinternationalisering. 1 dessa kontakler bör behandlas koncernernas strategieroch utveckling i och utlandet. Jaghar redogjort för min allmänna syn på de fördelar i form av ökadkonkurrenskraft och tillväxt som en internationalisering innebär men samfldigtpekat på den uppmärksamhet som måste ägnas åt risken för ökad sårbarhet ochberoende. Inom ramen för denna övergripande bedömning ser jag i stortutlandsinvesteringarna som en nödvändig del i den svenska industrinsutveckling. Minbedömning är alt utlandsinvesteringar i huvudsak har främjat den ekonomiskaflllväxten och den internationella konkurrenskraften. Även om elablering avtillverkande dotterföretag kanske i vissa fall inle ger någon ökad export -eller rent av minskar exportmöjligheierna från - kan koncernens totalaförsäljningsvolym bli större. Den ökade volymen kan i sin tur bära omfattandeoch kapiialkrävande forsknings- och utvecklingssatsningar. Därigenom kan ocksåexportmöjligheierna på övriga marknader stärkas. Samiidigikan dock konstateras att vissa av våra multinationella förelag har fått ensådan omfattande och vittförgrenad verksamhet utomlands aft kopplingen till densvenska verksamheten inte är lika stark som . Sambandet meUan desvenska och ufländska enhetema kan tunnas ut. Delta kan också leda lill attcenirala koncernfunktioner som FoU, avancerad tillverkning och företagsledningi ökad utsträckning förläggs till utlandet. Då våra stora och multinalionellaföretag svarar för en avsevärd del av produktion, sysselsättning samt forskningoch utveckling i den svenska induslrin får dessa företags beslut stor betydelseför den toiala kompetens-och kapacitelsutbyggnaden i och därmed för denindustriella basen. Motdenna bakgrund finner jag - i likhet med och flertalet avremissinstanserna att statsmakternas möjligheter atl följa ulvecklingen avföretagens internationalisering bör förbältras. Det råder brist på statistisk information rörandeden svenska industrins utlandsverksamhet. Enligt min uppfattning bör det finnasen grundläggande informationskälla om internationaliseringen av de multinationellaföretagen. Det bör därför upprättas en löpande statistik som skulle omfatta t.ex. följande punkler: - Anställda,investeringar, export, resultat- och balansräkningar för de storamultinationella förelagen med fördelning på och utlandet. - Länderfördelningav anställda. Uppgifter om FoU, produktions- och försäljningsbolag, m. m. - Utvecklingen iSverige för de multinationella företagen jämförl med övrig industri. Dessutom bör del göras ålerkommande kartläggningar. Dessaskall ge en mer fullsländig bild av utlandsverksamhetens omfattning ochinriktning. Jag avser alt ta iniliativ till alt en löpande statistik upprättasoch att återkommande kariläggningsundersökningar kan genomföras, förslagsvisvart Iredje år. Jag ålerkommer till regeringen i denna fråga. Jag anservidare - också i likhet med atl det fmns behov av ett informationsutbytekring förelagens strategier i syfle all bevaka svenska intressen.Industridepartementet har regelbundna kontakter med bl. a. de stora svenskaföretagen. I dessa konlakler diskuleras näringspoliflska frågor som är avbetydelse för en bransch eller ett enskilt företag. Del s. k.lokaliseringssamrådet är elt exempel på kontakter mellan regeringen och deslora industrikoncernernas företagsledningar för ulbyte av information omregional- och sysselsättningspoliliska frågor. Samrådet har främst kommit attavse frågor med anknytning till investeringar vid befintliga arbetsställen ochomlokaliseringar. Också i samband med handläggningen av t. ex. frågor omregionalpolitiskt stöd, ianspråklagande av investeringsfonder m.fl. ärendenförekommer långtgående konlakler mellan regeringen och företagen. Dessa konlakler är enligt min mening värdefulla för atl påett förtroendefullt sätt samarbeta i näringspolitiska frågor. Jag har tidigarenämnl att det är ell myckel begränsat antal multinationella koncerner, somsvarar för den helt dominerande delen av den svenska industrinsutlandsverksamhet. Vidare spelar dessa koncerners verksamhel i enmycket betydande roll för den svenska industriella utvecklingen. Jag avserdärför att ta initiativ till kontakter med vissa av de större multinationellakoncernerna i frägor som rör utlandsinvesteringar och internationalisering. Idessa kontakter bör behandlas koncernernas strategier och utveckling i Sverigeoch utlandet saml sambandet dem emellan. Som påpekat, bör inle frågan omutlandsinvesteringar behandlas isolerat, utan ses i samband med företagetsövergripande strategi. Det är därför lämpligl att det i kontakterna medföretagen också ägnas uppmärksamhet åt olika ålgärder som kan förbällravillkoren för industriell verksamhel i , exempelvis genom insatser inomområden som forskning och utveckling, utbildning och kommunikalioner. Del ärenligt min mening uppenbari alt de fackliga organisalionerna kan lillföravärdefulla synpunkier i diskussionerna om företagens utlandsinvesteringar ochinternationalisering. Berörda centrala fackliga organisaiioner Prop.1986/87: 74 Brist på statistik bördärför på lämpligl sätt beredas lillfälle atl lämna synpunkter på och få Prop. 1986/87: 74 insyn i den problemalik som behandlas i dessa kontakler medförelagen. IDIRK:s betänkande finns även förslag rörande prövningen av direkiinvesteringarinom ramen för valularegleringen. Regleringen av bl.a. direktinvesteringar harbehandlals av i slutbelänkandet (SOU 1985:52) Översyn avvalutaregleringen, vilkel har remissbehandlats och bereds inomregeringskansliet. Såvittrör DIRK:s förslag om internationellt samarbete för att undanröja olikatekniska och ekonomiska handelshinder, villjag hänvisa lill avsnill 7, där jagredogör för olika åtgärder för internationell harmonisering inom ramen för delnordiska samarbetet och EFTA/EG-samarbetel.