prop · GA0345 · 1986-12-31 00:00:00 — Dennalag träder i krafl och lillämpas första gången vid laxering.Äldre beslämmelser i 25 § 2 mom. skall dock tillämpas i fråga om kostnad somhar nedlagts före ikraftlrädandet. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1986: 473) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Härigenom föreskrivs att 19 § kommunalskattelagen(1928:370) i paragrafens lydelse enligt lagen (1986:473) om ändring i nämndalag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning eller eljesi på gmnd av giftorätt tUlfallitmake eller vad som förvärvals genom arv, testamente, fördel av oskifi bo ellergåva; vinsl vid icke yrkesmässig avyttring av lös egendom iandra fall än som avses i 35 § 3-4 mom.; vinst i svenskl lotteri eller vinsl vid vinstdragning påhär i riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinsl i utländsktlotteri eller vid vinsldragning på utländska premieobligationer, som uppgårtill högsl ; ersällning, som på gmnd av försäkring jämlikt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring ellerlagen (1976: 380) om arbelsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om ickeersättningen gmndas på förvärvsinkomst av eller högre belopp förår eller ulgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag ellersärskild förfallning, som utgått annorledes än på gmnd av sjukförsäkring, somnyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbele eller undermilitärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre beloppför år, ävensom ersällning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallitnågon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock atlfill skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form avlivränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § I eller 2 mom., såock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivetundantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomsi av skattepliktig natur; ersättning på grund av ansvarighetsförsäkring enliglgrunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer till den del ersättningen utgår av den tid den skadade är arbelsoförmögen och beräknas så attersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst och för övrigadagar till högst för dag; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp avförsäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada påegendom, dock all skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser driftbyggnad på jordbruksfastighet, byggnad pä faslighet som avses i 24 § 1 mom., byggnad som är avsedd för användning i ägarens rörelse eller sådan del av värdel av markanläggning som får dras av genom åriiga värdeminskningsavdrag, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till inläkt av 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Prop. fastighet eller av rörelse och dels i den mån ersättningeneljesi moisvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnad förfaslighet eller rörelse; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, somutgått på grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sädansjuk- eller olycksfallsförsäkring som lagits i samband med tjänsl, samtvinstandel, som ulgåll på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning pågrund av skadeförsäkring, för vilken rält till avdrag för premie ickeförelegat; ersättning jämlikt lagen (1956: 293) om ersättning ålsmittbärare om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av 6000 kronoreller högre belopp för år; periodiskt understöd eller därmed jämföriig periodiskintäkt, som icke utgör vederiag vid avyttring av egendom, i den mån givarenenligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad lillavdrag för utgivet belopp; stipendier till studerande vid un- stipendium som är avsett för dervisningsanstalter eller eljesi av- mottagarensutbildning och inte utsedda för mottagarens utbildning; gör ersättningför arbete som har ulförls eller skall ulföras för utgivarens räkning: studiestöd enligl 2, 3 eller 4 kap. studiestöd enligt 3 eller 4 kap. sludiestödslagen (1973:349), inter- studiestödslagen(1973:349), inler nalbidrag, återbetalningspliktiga nalbidrag,återbetalningspliktiga sludiemedel och resekostnadser- sludiemedeloch resekostnadser sällning enligl 6 och 7 kap. samma sättningenligl 6 och 7 kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vil- lagsamt sådanl särskilt bidrag vil ket enligl av regeringen eller slallig ketenligt av regeringen eller statlig myndighel meddelade bestämmel- myndighetmeddelade bestämmel ser utgår till deltagare i arbetsmark- serulgår lill deltagare i arbetsmark nadsutbildning samt med dem i frå- nadsutbildningsaml med dem i frå ga om sådant bidrag likställda, och gaom sådant bidrag likställda, och äger i följd härav den bidragsberät- ägeri följd härav den bidragsberäl tigade icke göra avdrag för koslna- tigadeicke göra avdrag för kostna der som avsetls skola bestridas der som avsetlsskola bestridas med bidrag av förevarande slag; med bidragav förevarande slag; allmänt barnbidrag; allmänl barnbidrag och förlängt lön eller annan gottgörelse, för vilken skall eriäggas skatlenligt lagen (1958: 295) om sjömansskatt; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshelsnämnd medbidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen omallmän försäkring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 § samma lag somutgör ersäitning för merkostnader saml hemsjukvårdsbidrag, som utgår avkommunala eller landstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunall bostadstillägg enligt lagen (1962:392) om husirulilläggoch kommunaU bostadstillägg till folkpension; kommunalt bosladslUlägg till handikappade; bostadsbidrag som avses i förordningen (1976:263) omstatliga bostadsbidrag till barnfamiljer eller förordningen (1976: 262) om staiskommunalabostadsbidrag; Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ersättningsom fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som utan att del skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstol eller annan myndighel,om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersäitning för lidsspUlan; sådangottgörelse för ulgifl eller kostnad som arbelsgivare uppburit från personalstiftelseur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid laxering, vid försia lillfälledylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbelsgivare uppburil från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ejägt andra medel för atl lämna goitgörelsen än sådana för vilka avdrag ickeåtnjutils vid avsättning tUl sliftelsen; inläklerav försäljning av vilt växande bär och svampar som den skallskyldige självplockat tUl den del iniäkterna under ell beskattningsår inte överstiger 5 000kronor, såvida iniäkterna inte kan hänföras lill rörelse som den skattskyldigedriver eller utgör lön eller liknande förmån; räntaenligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 69 § I och 2 mom., 69a § tredje stycket eller 75a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20 § lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beiräffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter eller 24 § lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare. Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår till lantbrukare, yrkesfiskare m.fl. gällersärskilda bestämmelser i punkt 16 av anvisningarna lill 21 § och i punkt 11 av anvisningamatill 28 §. (Sevidare anvisningarna.) 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1984: 1052) om statligfastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984: 1052) om stafiigfastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§' Faslighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) 2 procenl avtaxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknas enligt 24 § I mom. kommunalskallelagen(1928: 370) och fastigheten utgör hyreshusenhel, b)2 procenl av eniredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknas enligt 24 § 1mom. kommunalskallelagen och fastigheten utgör småhusenhet, c) 1,4 procenl aven Iredjedel av taxeringsvärdet om intäkt av fastigheten beräknas enligt 24 § 2mom. d) av taxeringsvärdet om intäkt avfastigheten beräknas enligt 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och fastigheten ulgör hyreshusenhel, e) av en tredjedel av taxeringsvärdet omintäkt av fastigheten beräknas enligt 2 § 7 mom. lagen om statlig inkomstskatt och fastigheten ulgör småhusenhet, f) 2 procenl av bosladsbyggnadsvärde och lomtmarksvärdeavseende hyreshus på lantbmksenhet, g) av en tredjedel av bostadsbyggnadsvärde ochlomtmarks värde avseende småhus på lantbruksenhet, h) 2 procenl av taxeringsvärdet om hyreshusenhel enligt 4kap. 11 § andra stycket faslighelstaxeringslagen (1979: 1152) skall habeskattningsnaturen jordbmksfaslighet, i) av en tredjedel av taxeringsvärdet omsmåhusenhet enligl 4 kap. 11 § andra slycket faslighelstaxeringslagen skall habeskattningsnaturen jordbruksfastighet, j) av taxeringsvärdet om intäkt av fastighetenutgör inläkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och fastigheten utgörhyreshusenhet, k) av en tredjedel av taxeringsvärdet om intäktav fastigheten utgör intäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen ochfastigheten utgör småhusenhet. Till den del laxeringsvärdei av en fastighet, som ägs avsådan inländsk eller utländsk livförsäkringsanstalt som avses i 2 § 6 mom.lagen om statlig inkomstskatt, belöper på verksamhet avseende sådanapensionsförsäkringar eller avgångsbidragsförsäkringar som nämns i 2 § 6 mom. trejdeslycket samma lag, skall dock procenttalet, i stället för vad som däromföreskrivs i försia stycket j eller k, uigöra 1,4. Om faslighelsskall skall beräknas enligt olika grunder förskilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen avfastighetsskatten för dessa delar uigöras av den del av värdet som belöper på respeklivefastighetsdel. År den skattskyldige frikallad från skattskyldighet förinkomst av fastigheten, beräknas fastighetsskatten som om sådan befrielse iniehade förelegat. Denna lag träder i kraft den . ' Senaste lydelse 1984: 1078. Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 16oktober 1986 Närvarande: statsrådet , ordförande, saml statsråden ,, , Peierson, S. , . , , , , G. , Lönnqvist Proposition om lindring av församlingsskatt, vissa inkomstskattefrågor,m. Den som inte lillhör får under vissaförutsättningar församlingsskallen nedsalt. För alt få sådan nedsällning krävsbl.a. all den skatiskyldige varit mantalsskriven här i rikel för inkomståret.Motsatsvis leder kravel pä mantalsskrivning till atl den som inte tillhörsvenska kyrkan och som inte är mantalsskriven här i rikel inle kan få någonlindring av församlingsskatten. , , har föreslagit altkravet på mantalsskrivning slopas. Även har riklat kriiik mol deltakriterium för skatlelindring och uttalat att regeringen bör ta upp frågan lillbehandling. Jag behandlar i det följande denna fråga. Jag tar också upp ett par andra frågor, nämligen beskatlningenav stipendier, behandlingen av barnbidrag vid beräkning av existensminimum ochförlängning av en specialregel om avdrag för ökade levnadskostnader vid arbeteinom byggnads- och anläggningsbranschen. Vidare föreslår jag en teknisk följdändring av reglerna omfolkpensionärernas extra avdrag till beslul om inkomslskallen föråren 1987 och 1988 och ell förtydligande av bestämmelserna om beräkning avstatlig fastighetsskatt. Slutligen föreslår jag elt kompletterande tillägg lillbestämmelserna som begränsar fastighetsägares rätl till avdrag för reparalionoch underhåll av annan fastighet när lån eller bidrag för sådana ålgärder beviljalsenligl vissa statliga låne- och bidragsförtattningar. 2 Lindring av församlingsskatt för den som inte tillhörsvenska kyrkan Enligt lagen (1951:691) om viss lindring iskattskyldigheten för den som icke tillhör skall den som vid ingången av inkomståret inle tillhörde och som är mantalsskriven här i riket för in komståret påföras församlingsskatt med av det för debitering- 14 Kravet på mantalsskrivning här i riket har i vissa Prop.1986/87:45 fall fått mindre tillfredsställande konsekvenser. I fall därpersoner, l.ex. medborgare i andra stater som inle är medlemmar av , flyttar in till kan lindring av församlingsskatten inte medgesför det inkomstår under vilket inflyttning sker, eflersom kravet påmantalsskrivning inte är uppfyllt . Vidare leder kopplingen tillbestämmelserna om mantalsskrivning liU atl en person som inte lillhör och flyttar ur landet men alltjämt skall beskattas här blir påförd fullförsamlingsskatt utom i de fall där inkomsterna beskattas i det för riket gemensammataxeringsdistriklel där inkomstskatt las ut med . Dekonsekvenser som kravet på mantalsskrivning kan få har kriliserats i olikasammanhang. JO har med hänvisning till vad som förevarit i ett visst klagoärendehos honom (Jö: s diarienummer 9681981) föreslagil atl kravet påmantalsskrivning slopas. Även har framhållit att kravet på mantalsskrivningi riket för att få nedsättning av församlingsskatten är otillfredsställande (SkU1985/86: 39, rskr 180). Föregen del kan jag instämma i kriliken mot de beskrivna effekterna avkravet på mantalsskrivning för att skattelindring skall kunna medges. Jagföreslår därför atl kravel slopas. Reglernabör innebära att alla som inle Ullhör medges nedsättning. Vidden närmare utformningen måste emellertid också administrativa synpunkter beaklas.Endasl beiräffande personer som är kyrkobokförda i landet har skatlemyndighelernaulan särskUda efterforskningar tillgäng till uppgift huruvida vederbörandetillhör . För att säkerställa att alla som inle tillhör får nedsättning av församlingsskatten är det därför nödvändigl alt allasom inle är kyrkobokförda här i landel medges sådan nedsättning. Även med ensådan utformning krävs relativt omfallande ändringar av de administrafivarutinerna. De nya reglerna kan därför fillämpas först fr. o.m. Förslagelföranleder en ändring i I § lagen om viss lindring i skattskyldigheten för densom icke lillhör . Samlidigt bör hänvisningen tiU den numeraupphävda lagen (1961:436) om församlingsstyrelse ändras till att avse den nyalagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter som ersatt dentidigare lagen. 3 Skattefrihet för vissa stipendier Huvudregelnom den skatlemässiga behandlingen av stipendier ålerfinns i 19 § kommunalskattelagen (1928:370), KL. Där stadgas att stipendier fiU studerande vid undervisningsanstalter eller som eljest är avsedda för mot tagarens utbildning inte utgör skattepliktig intäkt. För atl stipendiet skall bli skattefritt har i den praktiska fillämpningen krävts att stipendiet har karaklär av gåva. Stipendier från arbelsgivare eller honom närstående samt från uppdragsgivare till anställda resp. uppdragslagare saml stipen dier som eljest anses vara ersättningar för någon prestation inkomstbeskat las däremot. Genomen lidsbegränsad lagstiftning (prop. 1982/83: 157, SkU Prop. 1986/87:4550, rskr 366, SFS 1983:447) har emdlertid skattefriheten utvidgats. Utvidgningentar sikle på stipendier som ulgår för deltagande i fackliga kurser. Sådanastipendier beskattades i praxis om mottagaren innehade ett förtroendeuppdraginom den fackliga organisationen något anställnings- eller egentligtuppdragsförhållande inte förelåg. Det huvudsakliga syftet med att göra dessastipendier skattefria var att det skulle bli möjligl för anslällda som inte harrätt lill ledighel för sludier med bibehållen lön alt delta i fackliga kurser. Vidriksdagsbehandlingen av lagstiftningsfrågan bestämdes att regeln i etlinledningsskede skulle göras provisorisk och tillämpas endast vid 1984 och 1985års taxeringar (aUtså på stipendier som utbelalades ).Bakgrunden var all riksskaiteverket, RSV, hade uttalat farhågor för attlagstiftningen kunde komma alt missbrukas. Det förutsattes atl RSV noga skullefölja de nya bestämmelsernas praktiska tillämpning, varefter regeringen molbakgrund av vunna erfarenheter fick återkomma med nytt förslag. Reglernainnebär alt i stället för vad som föreskrivs i 19 § KL skall gälla altstipendium som är avsett för mottagarens utbildning och inle utgör ersättningför arbete som har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning inteutgör skattepliktig inkomst. De har tagits in i en särskild lag, lagen(1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskallelagen(1928:370). 1984/85: 23 föreslog regeringen all den provisoriska lagstiftningen skulleförlängas och således gälla även vid 1986 och laxeringar.Anledningen var att del iinhämlats från RSV att de erfarenheler som dittillsvunnits varit av myckel begränsad omfattning och att utfallet kunde bedömasförst sedan det företagits mer ingående undersökningar. biträddeförslaget i propositionen (SkU 1984/85: 11, rskr 16, SFS 1984:840). I skalteutskottetsbelänkande framhölls särskilt, atl det inte framkommit något som stöddeuppfattningen att bestämmelserna missbmkats. RSVhar därefter följt den fortsalla tillämpningen av lagen. I skrivelse tillfinansdepartementet anför RSV att inga problem rörandelagens lUlämpning framkommil enligt vad verket erfarit. Från RSV: s sidaföreslås därför att lagstiftningen permanentas. Jagbiträder RSV: s ståndpunkt och föreslår i enlighet därmed att den hittillsvarandeprovisoriska lagsiiftningen tas in i 19 § KL. Detta får ske genom en ändring ilagen (1986:472') om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), eflersomändringslagen Iräder i krafl . bör en tekniskjustering göras på grund av förändringar i regleringen av det föriängdabarnbidraget. 4 Existensminimireglerna Prop. k. existensminimireglerna innebär atl ell särskilt avdrag i vissa fall kanmedges, om inkomsten efler skall inle räcker fill för den skaltskyldiges ochhans familjs försörjning. Möjligheterna till avdrag kan beaktas redan viduttaget av preliminär skatt genom jämkning av denna. Beräkningen av existensminimumhar betydelse också för jämkning av avdrag för kvarstående skall ochförbehållsbelopp vid införsel. Reglernahar utsatts för krifik i flera avseenden. Denna har dels rört fömtsättningarnaför tillämpning av reglerna om beräkning av existensminimum, delssvårigheterna att uppnå en överensstämmelse mellan jämkningen vid uttaget avpreliminär skatl och beräkningen av avdrag vid taxeringen. har begärten översyn av reglerna (SkU 1983/84:50, rskr. 395), har ien revisionsrapport som överlämnats tUl regeringen föreslagil all institutetslopas och JO har i ell meddelat beslut uttalat att reglerna bör bliföremål för en översyn. Jagkan för egen del instämma i uttalandena att nuvarande regler inte är tillfredsställandeoch att de föranleder problem vid tUlämpningen. Delade meningar föreligger ommöjligheterna atl lösa problemen inom skattesystemets ram. Min avsikt är attlåta dessa frågor bli föremål för yllerligare överväganden. De har emellerlidsamband med de mer allmänna överväganden rörande skattesystemet som kommer altske . Vidare bör den kartläggning rörandesocialbidragen som pågår inom avvaktas. Jag avser därföratt nu endast ta upp en begränsad fråga, nämligen behandlingen av barnbidraginkl. flerbarns-tiUlägg vid beräkningen av existensminimum. Existensminimumberäknas i princip som summan av faklisk bostadskostnad, efler avdrag föreventuellt bostadsbidrag, och ett normalbelopp som avser att täcka alla andralevnadskostnader. Jag bortser här från all tillägg till eller avdrag från normalbeloppelkan göras i vissa fall. Normalbeloppet för varje bam är . Vidberäkning av den skattskyldiges inkomster, alltså vad som står till förfogandeför alt täcka levnadskostnaderna, medräknas inle barnbidrag inkl.flerbarnstillägg. Detta innebära» normalbeloppel för barn i praktiken uppgår tUlsumman av normalbeloppet och barnbidraget eller fill . för , omdel finns ell eller två barn i familjen. Finns del fler barn uiökas delsammanlagda barnbidraget också med flerbarnstillägg och det faktiskanormalbeloppet per barn stiger med anlalet barn i familjen. Normalbeloppeträknas upp med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex. Detfaktiska normalbelopp som utgörs av summan av normalbelopp och barnbidrag äremellertid beroende av förändringar i barnbidraget. Reala ökningar avbarnbidraget får fill följd att barnens behov antas öka realt, medan det antasminska om barnbidraget inte höjs i takt med inflafionen. Behandlingenav barnbidrag och flerbarnstillägg vid lillämpning av reglerna omexistensminimum har kritiserals såväl av JO som av familjeekonomiska kommiiténi betänkandet (SOU 1983:14) Barn kostar ... Ävenjag anser att behandlingen av barnbidrag och i synnerhet flerbarns- Prop.1986/87:45 tillägg vid tillämpningen av existensminimireglerna är olillfredsslällande.Jag anser därför atl barnbidrag och flerbarnstillägg i fortsättningen bör räknassom inkomst på samma siilt som underhällsbidrag och bidragsförskoll redan gör.Normalbeloppel för barn bör då höjas med vad som motsvarar barnbidraget 1986 eller med . Normalbeloppenålerfinns i puinkt I av anvisningarna till 50 § KL. De i lagtexten angivnabeloppen är uttryckta penningvärde och har sedan räknats upp ärligenav RSV enligt närmare bestämmelser i lagrummet. Ändringen bör göras så alt debelopp som gäller för las in i lagmmmet för barn ökat med . -och alt uppräkning på grundval av förändringen i konsumentprisindex sker för år1987. 5 Avdrag för ökade levnadskostnader vid arbete inombyggnads- och anläggningsbranschen Möjlighetenatt få avdrag för ökade levnadskostnader under en tjänsteresa enligl denschablonregel som återfinns i punkt 3 av anvisningarna lill 33 § KL har ipraxis tidsbegränsats lill . Genom ett särskilt stadgande i den nämndaanvisningspunkten har denna s.k. tvåårsregel förlängts för skattskyldiga somarbetar inkom byggnads- och anläggningsbranschen (prop. 1983/84:68, SkU 16, rskr106, SFS 1983:1051, prop. 1984/85:23, SkU 11, rskr 16, SFS 1984:839, prop.1985/86:45, SkU 9, rskr 53, SFS 1985: 1017). Motivet lill alt tvåårsgränsenutsträckts för just denna kalegori av arbelslagare är att de bor och arbelarunder speciella förhållanden. Sålunda har de sällan någon faktisk möjlighet altordna fast boslad ål sig och familjen på arbetsorten utan är ofta hänvisade lillalt bo i husvagn eller under den ibland avsevärda tid som arbeletmed elt särskilt anläggningsprojekt pågår. Särbestämmelsenär dock en provisorisk lösning i avvakian på resullatet av den översyn avskattereglerna på det aktuella området som pågår inom fmansdepartementet.Detta arbete beräknas inle bli slulförl under innevarande år. Särbestämmelsenskall enligt gällande regler tillämpas vid laxeringar. Jagföreslår all den får fortsalt gillighel t. o.m. 6 Extra avdrag för folkpensionärer Undervåren 1986 beslutade om ändringar av inkomstskallen (prop. 1985/86:130, SkU 40, rskr 332, SFS 1986:507 och 508). Ändringarna innebar bl. a. alt det kommunala grundavdraget höjs lill . för (laxering) och till . år1988 (taxering). äterinförs etl stafiigt grundavdrag på samma belopp i stället för del nuvarande nollskiktet i botten av slalsskatleskalan. I proposilionen föreslogs också ändringar i reglerna om folkpensionärernas extra avdrag. Förslaget innebar dels att reglerna anpassades lill den 18 nämnda omvandlingen av nollskiktet till etl grundavdrag,dels en snabbare Prop. 1986/87:45 avlrappning av det extra avdraget vid inkomsleröver pensionens miniminivå i syfte alt hindra att de sammanlagdamarginaleffekterna av skatteskala, avtrappningcn av det extra avdragel ochinkomstprövningen av det kommunala bostadstillägget (KBT) blir oacceptabelthöga.