prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — Vadsedan gäller frågan om bedömningen av arbetsförmågans nedsättning i vissasituationer skall kunna ske i förhållande till än en dagkonstaterar jag atl försäkringsöverdomstolens förut nämnda domar innebär enbetydande ändring av lidigare praxis i detla avseende. Med hänsyn härtill och iavvaktan på resullatet av rehabiliteringsberedningens arbele är jag inte bereddatt nu föreslå någon ändrad reglering i delta hänseende. Vadbeträffar rätten tiU sjukpenning för insjuknandedagen innebär nuvarande praxisatt den försäkrade inte har rätt till sjukpenning om han insjuknar på arbetetoch går hem när han arbetat mer än en Qärdedel av sin arbetsiid. För närvarandeär del endast i begränsad omfattning som räll till sjukpenning föreligger förinsjuknandedagen. En sådan rätl föreligger när bl.a. den försäkrade insjuknarinom efter föregående sjukperiods slut. Jag föreslår i dettaärende en generellt vidgad rätt till sjukpenning för insjuknandedagen. Dennaviktiga förändring bör naturiiglvis få avsett genomslag när timberäkning avsjukpenning genomförs. Detta motiverar en ändring i principen att tillståndetsom skall ge rätt till sjukpenning skall ha förelegal . Delnu diskuterade kravet på sjukdomstillståndets varaktighet medför 58 olyckliga konsekvenser ivissa andra avseenden. Medicinsk behandling Prop. 1986/87:69 som lidigareutfördes när patienten var inlagd på sjukhus kan numera utföras polikliniskt.Behandling som lidigare log en hel dag i anspråk kan numera utföras på kortaretid. Delta har inneburit all personer som fidigare måste läggas in på sjukhusför behandling numera kan få erforderiig behandling trols alt de behöver avståfrån förvärvsarbele bara en del av behandlingsdagen. Del är otillfredsställandeatt dessa personer inte kan anses berättigade till sjukpenning om de på grundav behandlingen behöver avstå från förvärvsarbele eller t. o. m.slörre andel än så. Motbakgrund av det som anföris bör enligt min mening en ny regel införas sominnebär en generell garanii för rätt lill halv sjukpenning för dag dä enförsäkrad på grund av sjukdom behöver avstä från förvärvsarbete under minslhälften av sin normala arbetsiid . Somlidigare nämnls gäller atl om en försäkrad arbetar nattskift skall vidbedömningen av hans rätt lill sjukpenning skiftarbetet anses ulföri den dag dåhan arbetat den längsta tiden. Delta innebär t. ex. att om skiftet sträcker sigmellan fill dagen därpå skallarbetspasset anses ulfört den dag då skiftet avslutades. Om den försäkradetillfrisknar och går på nattskiftet nästföljande kväll har han inte varil sjukhela dagen. Den praxis som föreskriver alt sjukdomstUlståndel skall haförelegat hindrar här atl sjukpenning ulges. Försäkringsöverdomstolenhar emellertid i en dom (FÖD 85:12 II) pekalpå svårighelerna att beslämma fill vilken dag i etl s. k. lurUstearbetefrånvaro för vård av barn skall hänföras. I domen har domstolen uttalat att, omlöneavdrag görs för etl arbetspass, avstående från förvärvsarbele skall ansesha sketl . Atl för varje situafion där exempelvis nattskiflar-beteeller turlistearbete föreligger genom fasla regler på förhand beslämma tillvUken dag etl visst arbete skall hänföras låter sig svårligen göras. Frågan börenligl min mening få avgöras i tillämpningen från fall lill faU. Lösningar aven del hithörande problem bör underlättas av förändringar somjag i övrigtföreslår i detta sammanhang. För rätt till sjukpenningkrävs i princip läkarintyg fr. o. m. sjunde dagen efter sjukanmälningsdagen. Detla regleras i riksför säkringsverkels kungörelse (RFFS 1979: 16) om kontroll i sjukförsäkrings- och föräldraförsäkringsärenden. Den här behandlade sjukpenningreformen kan innebära alt i ett sjukfall som varar än inte ger rätt till sjukpenning på grund av att den försäkrade inte skulle ha förvärvsarbetat om han inle hade blivil sjuk. Del kan ifrågasättas om läkarintyg skall krävas fr. o. m. sjunde dagen i dessa fall. Eventuellt skulle intyg kunna krävas fr. o. m. sjunde dagen efter första ersättningsdagen. En sådan ordning skulle dock bl. a. innebära att inle på förhand kan avgöra fr. o. m. vilken dag läkarin tyg skall krävas. Läkarintyget är emellertid av betydelse inte enbart för den direkta bedömningen av rätten lUl sjukpenning. Det är också ett hjälpmedel när det gäUer bedömning av den försäkrades behov av behand ling och annat stöd. Såväl medicinska som sociala och yrkesmässiga reha biliteringsinsatser kan aktualiseras genom del läkarbesök som intygskravel ger upphov lill. Enligt vad jag harinhämtat har för avsikt alt se över den kungörelse sombl. a. reglerar läkarinlygskravet. En försöksverksamhet med förlängning av deninlygsfria tiden pågår också. Jag anser atl riksförsäkringsverkel i samråd medsocialslyrelsen bör överväga vilka förändringar när del gällerläkarinlygskravet som genomförandet av en ny ordning för sjukpenningberäkningkan ge upphov till. Även här kan resultatet av rehabilileringsberedningensarbele få belydelse. 8.2 Sjukpenning för insjuknandedag m. m. Mittförslag: Regeln om atl ersättning inte utges för insjuknandedagen avskaffasoch regeln om att inte ulge ersättning för s. k. fridagar las bort. Arbetsgruppensförslag: Överensslämmer med milt förslag. Remissinstanserna:De remissinstanser som kommenterat förslaget är posiliva. Skälenför mitt förslag: För den dag då sjukdomsfaUet inträffar, insjuknandedagen,utges i regel ingen sjukpenning. Den s. k. fridagsregeln innebär attsjukpenning i regel inle ulges för dag då den försäkrade ändå inte skulle haarbelal i sin huvudsakliga sysselsällning om inte antalet sådana dagaröverstiger två. Föratt kompensafionsnivån vid kortare sjukfall skall kunna uppnås föreslårarbetsgruppen att den nuvarande regeln om att inte utge sjukpenning förinsjuknandedag las bort. Eftersom timberäknad sjukpenning endasl skall ulgesför dagar då den försäkrade skulle ha ulfört förvärvsarbele om han inle blivilsjuk, innebär arbetsgruppens förslag i detla hänseende att fridagsregeln blirobehövlig. För all även grupper som inle omfallas av limberäkningssyslemet skaUfå en bäitre kompensafion vid kortare sjukfall föreslår arbetsgruppen att denuvarande reglerna om insjuknandedag och fridagar avskaffas för alla.Remissinslanserna har varit positiva till förslaget ochjag föreslår atlarbelsgruppens förslag genomförs. 9 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Mitt förslag:Reformen skall genomföras per . Det nya beräkningssättettillämpas på ersältningsfall som inträffar efter ikraftträdandet. Vissaövergångsregler införs också beträffande fastställande av årsarbetstid och dentidpunkt från vilken årsarbetstid och sjukpenninggmndande inkomsi skall gälla. Arbetsgruppens förslag:Arbetsgmppen anser atl de nya reglerna bör kunna träda i kraft den 1 juli 1987.Delta bör ske under fömtsättning att reformen fiU denna lidpunkl kan genomföraspå ell tekniskt tillfredsställande sätl ur den försäkrades synvinkel. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som lagil upp frågan har för- Prop. 1986/87: 69säkringskasseförbundet, SAF och HCK uttalat sig för etl ikraftträdande den 1juU 1987. erinrar om atl möjligheterna att genomförareformen sammanhänger med vilka arbetsförutsättningar som verkel ochförsäkringskassorna totalt ges. bedömer alt etlgenomförande kan komma att medföra stora svårigheter. TCOpåtalar vikten av att reformen före genomförandedatum bUr väl genomarbetad,samhällsekonomiskt försvarbar och enkel all administrera. Skälenför mitt förslag: Jag anser atl det är angeläget att de nya reglerna förberäkning av sjukpenning m. m. kan träda i kraft . Jagbedömer atl de av arbetsgruppen angivna förutsättningarna bör kunna uppfyllasvid ett ikraftträdande . Försåväl sjukpenning som tilirällig föräldrapenning bör gälla att det nyaberäkningssättet tillämpas första gången på ersältningsfall som inträffar efterikraftträdandet. För fidigare påbörjade sjukdomsfall eUer vårdperioder böräldre bestämmelser tiUämpas. Reformeninnebär atl försäkringskassorna skall fastställa årsarbelslid för ca 4 miljonerförsäkrade. Inom lämplig tid före ikraftträdandet bör kunnapröva den försäkrades årsarbetstid i samband med all den prövar ändringar avSGI. Sker sådan prövning av årsarbetsfiden blir den och den beslämda årsarbetstiden kommeratt gälla fr. o. m. samma lidpunkt. Omdet inle finns någon årsarbetstid faslställd vid ikraftträdandet bör denfastställas senast i samband med all ett sjukdomsfall eUer en föräldraledighelförsia gången därefler anmäls till . Kassan bör därvid ansesha fått kännedom om arbetslidsförhållandena genom den gjorda anmälan. Dellainnebär att årsarbetstiden faststäUs att gälla fr. o. m. anmälningsdagen.Generellt bör gälla att när årsarbetstiden fastställs första gången efterikraftträdandet den skaU gälla fr. o. m. den dag då kassan fick kännedom omarbetsfidsförhållandena. Detnya systemel för beräkning av bl. a. sjukpenning har som en grundläggandeprincip atl del skall finnas en fast koppling mellan SGI och årsarbetstid. Närkassan första gången efter ikraftträdandet prövar årsarbetstiden innebär detockså automatiskt alt del skall ske en prövning av SGI. Ändras SGI i etl sådantfall bör denna ändring ske med verkan fr. o. m. som årsarbetstiden blirgällande. Somnämnts bör årsarbetstid som prövas före ikraftträdandet bli gällande fr. o. m.den 1 december 1987. SGI-ändringar som sker under månaden innan bör också gällafr.o.m. På så sätt hålls tidpunkterna för ändringarna sammanäven i detta faU. Mitt förslag: Avde ökade kostnaderna för sjukförsäkringen med anledning av sjukpenningreformenfinansieras med en höjning av sjukförsäkringsavgiften för arbelsgivare med0,fr. o. m. . Egenavgiften höjs med 0,3procentenheter. Arbetsgruppensförslag: Arbelsgruppen föreslår alt reformen skall finansieras med en höjdavgift till sjukförsäkringen. tillstyrker den föreslagna finansieringen.Riksförsäkringsverket redogör i sitl yttrande för hur verket beräknarkosinaderna för reformen på grundval av ny statistik för . SAFkonstaierar atl en slor del av sjukersättningen återflyter lill slatsverket iform av inkomstskatt och beräknar alt nettokostnaden för del föreslagnasjukpenningsystemet kan uppskattas till av del angivna beloppet. SAFanser att arbelsgivaravgiftshöjningen skall motsvara av nettokostnaden förden föreslagna reformen. SAF anser vidare atl kostnaderna för andra halvårel1987 bör omperiodiceras tiU lid efler . och landstingsförbundet är negativa till den föreslagnahöjningen av sjukförsäkringsavgiften. Skälenför mitt förslag: För atl beräkna de ökade ulbelalningarna frånsjukförsäkringen som följer med det redovisade förslagel behöver vissaförutsättningar specificeras. Beräkningarnagenomförs under anlagande att samtliga berörda sjuk-penningförsäkrade och åtta limmar per dag eflersom del saknas samladeuppgifler i befintlig statistik över hur arbetstiden är utlagd i olikaarbelen. Det är inte heller möjligt alt utifrån befintligl material göraantaganden om sjukfrånvaromönslrel hos olika grupper med ledning av hur derasarbetstider är förlagda. I beräkningama tas hänsyn lill ddfidsarbete genom detsjukpenningbelopp som ligger fiU gmnd för beräkningen. Det har inte varilmöjligl all ufifrån fillgängligt underlag bedöma i vad mån det föreslagna systemelkan komma atl påverka sjukskrivningsbe-leendet. Beräkningarna har därför gjortsunder antagande att några förändringar inte kommer att ske i detta avseende. Förslagetsmest kostnadskrävande delar är de som innebär att hinder mot sjukpenning förinsjuknandedagen tas bort och att ersättningen beräknas i ställetför per kalenderdag för samtliga anställda, vilkel är en fömtsättning för attden avsedda kompensationsnivån vid kortare sjukfall skall kunna uppnås. Denförbättrade kompensalionen för personer med avvikande arbetsfider - t. ex. desom har arbetsdagar med fler än eller koncenlrerad deltid - ochkravet på avstående från förvärvsarbete för räll fill sjukpenning påverkarockså utbetalningarna från sjukförsäkringen. Vissa sjukdagar med timersättningkommer att ge en, i förhållande tUl en 8-limmars arbetsdag, högre ersättning,medan andra arbetsfria sjukdagar som ersätts inte kommer atl gerält till sjukpenning. Sedanarbetsgruppen gjorde sina beräkningar har ny statistik kommit Prop. 1986/87:69fram. Enligt statistik för är antalet sjukfall med minst en sjukdag medersättning från sjukförsäkringen (sjukpenningdag) för anställda i genomsnitl1,78 per försäkrad. Antalet korta sjukfall (uiöverinsjuknandedagen) med minst en sjukpenningdag är i genomsnitt 1,33 perförsäkrad, medan anlalet korta sjukfall utan ersättningsdag är i genomsnitl0,18 per försäkrad enligt en gjord uppskattning. Delgenomsnittliga antalet sjukdagar i varje kort sjukfall är 2,64 medan detgenomsnittliga antalet första sjukdagar som inträffar på en arbetsdag och somför närvarande inte ersätts från sjukförsäkringen har uppskattats fiU 0,70. Antaletdagar och anställd för tiUfällig vård av sjukt barn är i genomsnitt1,125. Dengenomsnitfiiga sjukpenningen var för . Engenomsnittlig sjukpenning för blir vid motsvarande inkomsi 34,20kr./tim. Den genomsnitlliga tillfälliga föräldrapenningen var för år . En genomsnittlig tillfäUig föräldrapenning för en timmeblir vid motsvarande inkomst /tim. Antaletanställda har beräknats lill 4 000000 personer . Meddessa fömtsättningar har de ökade kosinaderna för reformen beräknals påföljande sätt. Kosinadernaför lidigare ej ersatta försia sjukdagar blir ca 1 580 milj. kr. Förövriga sjukdagar vid korla sjukfall erhålls en ökad kostnad genom en förbättradersättningsnivå på grund av alt ersättningen beräknas per arbetad timme. Dennakostnad blir ca 1 105 milj. kr. Denökade koslnaden för förbättrad ersättning vid vård av sjukt barn blir ca 375milj. Kostnadenför att la bort insjuknandedagen för egenföretagare som har sjukpenning ulankarensfid är ca 4,5 milj. kr. och kostnaden för att ta bort fridagsregeln församma kategori är också 4,5 milj. kr. Denpå detla sätl beräknade ökade försäkringskostnaden till följd av förslagel blirsammanlagt drygt 3 000milj. Den totalakostnadsökningen beräknad med hänsyn tagen lill förväntad kostnadsutvecklingkan uppskattas till drygt 2000 milj.kr. av budgetårel 1987/88. Riksförsäkringsverkethar i silt remissyttrande även tagil upp behovel av administralionsresurser föralt införa och handlägga del nya sättet all beräkna sjukpenning och tillfälligföräldrapenning. Resurser krävs inledningsvis vid riksförsäkringsverkel förutvecklingsarbete m. m. För driften av sysiemel behövs yllerligare resurserdels hos riksförsäkringsverkel, dels hos försäkringskassorna. Jaghar funnit det lämpligl alt behandla frågan om administrationsre surser för det nya beräkningssystemet tiUsammans med behandlingen av övriga frågor om och försäkringskassornas behov av administralionsresurser för nästkommande budgelår. Jag återkommer därför till dessa frågor senare denna dag i min anmälan av anslagen B 3. och B 4. Allmänna försäkringskassor fill budgetpro positionen för /88. För atl möjliggöra att delnya beräkningssystemet skall kunna lillämpas Prop. 1986/87:69 från dentidpunkt jag föreslår, krävs att vissa resurser filiförs båda anslagen ävenunder innevarande budgetår. Kostnaderna härför bör täckas genom överskridandeav anslagen för budgeiårei 1986/87. Sjukförsäkringeninklusive försäkringskassornas administration av denna finansieras överstatsbudgeten genom etl statsbidrag på av kostnaderna över ulgiftsanslagoch fiU via avgifier över inkomstlitel. Avgifter las ul dels i form avarbelsgivaravgifter, dels i form av egenavgifter. Arbetsgivaravgiften i form avsjukförsäkringsavgift är av avgiftsunderlaget, medansjukförsäkringsavgiften inom ramen för egenavgiften är preliminärt beräknadtill mellan 6,och för beroende på vald karenslid. Reformenföreslås träda i kraft . Höjningen av arbetsgivaravgiftenoch egenavgiften bör dock, så som också SAF förordat, ske fr.o.m. den Ijanuari 1988. Med de angivna principerna för finansiering behöversjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare höjas för atlfinansiera de ökade kosinaderna. Med samma principer för finansiering skullesjukförsäkringsavgiften för egenföretagare utan karenstid behöva höjas med 0,3procentenheter för att finansiera de ökade kosinaderna för dessaegenföretagare. Reslerande av totalkostnaderna finansieras genomstatsbidrag och belastar statsbudgetens utgiftssida. Detförslag till ändringar i lagen (1981: 691) om socialavgifter som fordras avserjag atl ta upp i min anmälan tUl budgelpropositionen. Ienlighet med vad jag anfört har inom upprättats förslagtill 1. lagom ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 3. lag om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare. 12.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring Sysiemelmed timberäknad sjukpenning innebär atl sjukpenningen skall beräknas på såväl den försäkrades sjukpenninggrundande inkomsi som dennes årsarbetstid. I denna nya paragraf har införts beslämmelser om vad som är att anse som årsarbetsfid och om beräkningen av årsarbetstiden. Årsarbetstid skall faststäUas för försäkrade som har en sjukpenninggrun dande inkomsi som hell eUer delvis är all hänföra lill anslällning. om timberäknad sjukpenningskall endast gälla denna kategori försäkrade. 1986/87: 69 När enförsäkrad har inkomst av säväl anställning som annat förvärvsarbele innebärdel att beräkningen av årsarbetstiden begränsas fill liden i det förvärvsarbelesom ligger till grund för anställningsinkomsten. Det är somfastställer årsarbetstiden. Iparagrafen anges att årsarbetstiden är det antal timmar för år som en försäkradkan antas komma all lills vidare ha som ordinarie arbetstid eller däremotsvarande normal arbetstid. Beräkningen av årsarbetstiden skall således, liksomberäkningen av den sjukpenninggmndande inkomsten, grundas på en uppskattningframåt i tiden. Därvid skall medräknas ledighel för semester i motsvarandeutsträckning. Vidare bör beräkningen göras utifrån en oreducerad arbetsvecka,dvs. hänsyn bör inte tas lill de arbetsdagar som faUer bort på grund av atl deinfaller under en helgdag. Närdet gäller beräkning av sjukpenninggrundande inkomsi finns i 2 § tredje stycketen regel enligt vilken beräkningen, där förhållandena inte är kända förförsäkringskassan, skall grundas på bl. a. de upplysningar som kassan kaninhämla av den försäkrade eller dennes arbelsgivare. En molsvarande regel harinförts i tredje slyckel av förevarande paragraf. Fjärde stycket innehåller eltbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om schablonberäkning avårsarbetstid. Som framgår av avsnitt 4.1 är avsiklen atl sådanschablonberäkning skall ske för vissa grupper försäkrade. Bemyndigandet ger enmöjlighet för regeringen att överiåla på att meddelaföreskrifter om schablonberäkning. Jag återkommer till schablonberäkningen ikommentaren lill 10 a §. om beräkning av hel sjukpenning per dag finns i denna paragraf.Det nya sysiemel med timberäknad sjukpenning för perioder om högst 14 dagarinnebär atl elt annal beräkningssätt än del nuvarande ofta skall användas föratt bestämma beloppet av den hela sjukpenningen för dag. De regler på vilkaberäkningen av sjukpenningen i dessa fall skall grundas föreslås införda i10-10 b §§. Paragrafen har därför kompletterats så atl det framgär atltillämpningen av nuvarande sätt att beräkna sjukpenning inskränks. Föreskrifternaom avdrag för sjukhusvård skall även gälla timberäknad sjukpenning. Avdragskall göras enbart för ersällningsdagar. Ändring har därför gjorts i andrastycket. Det har skett så alt det klargörs att sjukhus-vårdsavdragel omfattarersättning från den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Delta innebär dockingen ändring i sak. Somframgår av avsnitt 4.2 skaU det finnas en fast koppling mellan faststäl lande av sjukpenninggrundande inkomst och fastställande av årsarbetsfid. Det innebär all prövning av sjukpenninggrundande inkomsi och prövning av årsarbetstid alltid skaU ske i ett sammmanhang. För att denna fasta 65 5 1986/87. koppling skaU komma tiUutiryck anges i paragrafens första stycke atl Prop. 1986/87: 69försäkringskassan som den i samband med inskrivning av en försäkradfaslsläller dennes sjukpenninggrundande inkomst även skall fastställaårsarbetstiden, om den sjukpenninggrundande inkomsten hell eller delvis är atlhänföra till anslällning. Reglernai första stycket om omprövning av sjukpenningförsäkringen har under a)kompletterats med sikte på såväl del fallet att kassan har fått kännedom om attarbetstiden ändrats som det fallel att kassan har fåll kännedom om att andraomständigheter har undergått ändring av betydelse för rälien lill sjukpenningeUer för sjukpenningens storlek. Del sistnämnda innebär en skyldighet altompröva sjukpenningförsäkringen även när bl. a. förhållandena för en försäkradsom får en schabloniserad sjukpenning ändras på ett sådanl sätl altschablonberäkning inle längre skall göras, l.ex. genom förändrad utläggning avarbetstiden. Som etl annal exempel på vad ändringen innebär kan nämnas all detklargörs atl del föreligger en skyldighel atl ompröva sjukpenningförsäkringennär förhållanden som beskrivs i tredje stycket har ändrals. Den försäkradebedriver l.ex. inle längre studier för vUka han uppbär studiemedel. fjärde slycket finns föreskrifter om beräkning av sjukpenning understudietid för försäkrade som uppbär sådana former av studiestöd som räknas uppi tredje stycket 1. De regler för beräkning av sjukpenning som gäller försådana försäkrade innebär för den som har en sjukpenninggrundande inkomsi närstudierna påbörias att denna inkomst görs vilande. Så länge som den inteaktiveras beräknas ingen sjukpenning på grundval av den. De nya reglerna förtimberäkning av sjukpenning innebär atl den sluderande även kan ha enårsarbelslid faslstäUd när studierna påbörias. Också den blir i ett sådant fallvilande på molsvarande sätt som den sjukpenninggmndande inkomsten. Enstuderande har emellerfid enligt föreskrifterna i Qärde stycket möjligheteralt få sjukpenning , om han har förvärvsinkomster vid sidan avstudierna eller under ferierna. Har han sådana inkomsler fastställs en s. k.sludietids-SGI. Föreskrifierna i fjärde stycket har kompletterats så atläven en särskild årsarbelslid skall fastställas , om den sjukpenninggrundandeinkomsien hell eller delvis är all hänföra till anställning. Årsarbetstidenskall därvid beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som denförsäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . Delfjärde stycket innehåller även föreskrifier om aktivering av den vilandesjukpenninggrundande inkomsien under sommarferier. Som framgår av avsnitt 5.3innebär de nya reglerna att sjukpenning under de försia allfid skallutges på s.k. sludietids-SGI och den särskilda årsarbetstid som fastställsunder studietiden. Däremoi skaU akfivering som kunna ske när sjukfaUelhar varat . Föreskrifierna om aklivering av vilandesjukpenninggrundande inkomsi har justerats med anledning av detta. Vidare redaktionella ändringen gjorts all föreskriftema om aktiveringen har förtsöver tiU ett nytt femte stycke. 5 a § ' " Prop. Denna paragraf innehåller föreskrifter om fastställande avsjukpenninggrundande inkomst för försäkrade som uppbär tjänstepension. Försiaslyckel har kompletterats med att årsarbetstid skall fastställas om densjukpenninggrundande inkomsten hell eller delvis är att hänföra tiU anstäUning. Föreskrifterna i andra stycket gäller fastställande avsjukpenninggmndande inkomst för tjänslepensionär som är hell eller delvisarbetslös saml arbetssökande. Som framgår av de nya föreskrifterna i 10 c §skall nuvarande regler om sjukpenningberäkning tillämpas för sådanatjänstepensio- Beträffande motiven till ändringarna i denna paragrafhänvisas fiU vad som anförts som kommentar fill ändringama i 5 § förstaslyckel. Enligl föreskrifierna i 7 § utges sjukpenning vid sjukdom,som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minsl hälflen. Vid fullständignedsättning av arbetsförmågan utges hel sjukpenning. I annat fall ulges halvsjukpenning.