prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Granskningen avfaslighelslaxeringsdeklarationer skall i huvudsak ske vid de lokala skatlemyndighelerna genomtjänstemannagranskning. För atl detlaskall kunna begär man medel, 32,1 milj. kr., för ca 200 nya handläggare. För vissa resursförstärkningar ochengångsutgifter begärs ca 12 milj.kr. förslag lill fördelning av resurserna på län för länsskatiemyndigheterna respeklive de lokalaskattemyndigheterna framgår av följande uppställning. Prop.1986/87: 100 Bil. Länsskattemyndigheternas förvaltningskostnader -sammanfattning av RSV:s budgetförslag, tkr 1986/87' Med anvisade medel avses av fördelade medel. 1986/87: JOO Lokala skattemyndigheternas förvaltnings- och lokalkostnader, tkr Riksskatieverkel har framhållil de negalivaeffekler en huvudförslags-tillämpning skulle fä för den regionala och lokalaskatteförvaltningen. Jag gör den bedömningen alt etl huvudförslag skall lillämpas pä länsskatiemyndigheterna /88.Della innebär alt myndigheternas anslag minskas med 19,7 milj. kr. Med tanke päatt vissa problem kan uppkomma efler en omorganisalion och atl behov avomfördelning av resurser kan föreligga föreslår jag att motsvarande beloppslälls till disposition. När det gäller de lokalaskatlemyndighelerna villjag anföra följande. De författningsbestämmelser somstyr de lokala skattemyndigheternas verksamhel har i likhet med tidigare ärändrals ofta, arbelel med den förenklade självdeklarationen samtförberedelsearbetet med 1988 ärs allmänna fastighetstaxering kommer att slällastora krav pä myndigheterna under budgelåret. Mol bakgrund härav anserjag atlhuvudförslagel skall tillämpas på samma sätt för de lokala skatlemyndighelernasom för länsskatiemyndigheterna. Delta innebär atl ell belopp om 17,9 milj.kr. skall föras till anslagsposten Till disposition. Jag har tidigare nämntalt ytterligare medel skulle lillföras anslagsposlen riksskatteverketsdisposition för alt stärka verkets ledande och sam- Jag finner lämpligt att /88 för della Prop. 1986/87: 100 ändamål omföra en procentav det lolala anslaget för den regionala och Bil. 9 lokalaskalleförvaltningen, dvs. ca 18,4 milj. kr. Beträffande anslagen tillden regionala och lokala skatteförvaltningen villjag framhålla följande.Pris-och löneomräkning uppgär lill 78,6 milj. kr. (varav 38,4 milj. kr. förlänsskattemyndigheterna och 40,2 milj. kr. för de lokala skattemyndighelerna).De kostnadsmässiga konsekvenserna av bildandel av länsskatiemyndigheternagäller framför alll de administrativa funklionerna. Även lekmannamedverkan imyndighelernas slyrelser innebär en mindre kostnadsökning. För nämnda ändamålharjag beräknat 11,9 milj. kr. Härutöver behöver vissinventarieanskaffning och diverse ombyggnader göras. Jag har för della ändamålberäknat 3,6 milj. kr. som bör slällas till regeringens disposition. Reformenmed den förenklade självdeklaralionen medför atl frilidsgranskningen avdeklarationer skall minska. Till följd härav måsle en viss förstärkning avgranskningspersonalen ske vid de lokala skattemyndigheterna. För detla ändamålgodlar jag beräkning, 22,2 milj. kr. Även för arbetet medden allmänna fastighetstaxeringen vilket skall ske vartannat är med början1988 krävs all de lokala skaltemyndighelerna förstärks med granskningspersonal.Jag har beräknat 32,1 milj. kr. för delta ändamål. För de regionalamyndigheternas samordnande roll finns sedan 1981 års allmännafastighetstaxering en kontaktman per länsstyrelse. Av den projektgrupp påriksskatteverket som följt upp allmänna fastighetstaxering harpåpekats att i vissa län borde utrymme för en biträdande kontaktman ha skapats.Jag har med anledning härav beräknai 1,4 milj. kr. för ätta biträdandekontaktmän. För arbelel enligt lagen (1983: 1055) om nedsättning avsocialförsäkringsavgifter och allmän löneavgift i harjagberäknat 0,2 milj. kr. till länsskatlemyndighelen där. Förlänsskattemyndigheterna i , och län har jag underanslagsposlen Engångsulgifter beräknai drygt 2,4 milj. kr. avseende anskaffningoch komplettering av telefonväxlar. Anskaffningarna ger uirymme förrationaliseringar och driftskostnadsminskningar. Investeringarna skall därförfinansieras genom en minskning av anslaget under en tioårig avskrivningsperiod. Ett antal lokalaskallemyndigheter har behov av invesleringar i och utbyggnad av telefonväxlar.Jag har under anslagsposten Engångsutgifter beräknat 2,4 milj. kr. Anskaffningarna gerutrymme för ralionaliseringar och driftskostnadsminskningar. Investeringarnaskall därför finansieras genom en minskning av anslaget . Telefonkostnaderna för de lokala skattemyndigheter som hargemensamma växlar med en polismyndighel har t. v. fallit på polismyndigheten.För att medge en bättre kostnadskontroll bör resp. myndighet i fortsättningensjälva betala sina telefonkostnader till polismyndigheten. För detta ändamålhar medel tillförts anslaget frän andra huvudtiteln anslaget B 4. För diverse andraengångsulgifler har jag beräknat 2,6 milj. kr. Flytt- kostnader samt kosinader för inredning och utrustning för såväl länsskatle- 28 myndigheler som lokala skattemyndigheterbeslrids frän byggnadsslyrelsens driftstat för inrikes fastighetsförvaltning. Med hänvisning till vad jag har anfört och iövrigl lill sammanstäUningen beräknarjag anslaget till I . Jaghemsläller att regeringen föreslår alt lill Regional ochlokal skalteförvaltning /88 anvisa ett förslagsanslag av I886665000 kr. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 590743 951 579235 000 565525 000 Kronofogdemyndigheternasverksamhel avser dels del allmännas fordringar på skatter, böter, allmännaavgifier m.m., dels ärenden som anhängiggörs av enskilda rältsägare.Kronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhet regleras bl. a. iutsökningsbalken. Dessulom är kronofogdemyndighet skyldig alt handläggaärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs. Fr. o. m.den 1 januari 1980 är vissa kronofogdemyndigheter tillsynsmyndigheter enligt42 § konkurslagen (1921: 225) och har i denna egenskap tillsyn överförvaltningen i konkurser. För den exekulivaverksamheten är landel indelal i kronofogdedislrikt. I varje distrikt finns enkronofogdemyndighet med en kronodirektör eller kronofogde som chef för administration av exekutionsväsendet. I landel finns 81 kronofogdedislrikt medsammanlagi ca 2700 årsarbetskrafler. Beräknad ändring 1987/88 Förvaliningskostnader 451216 000 453 415 000 -1-16621000 (därav lönekostnader) 416316000 416316000 -1-15746000 Lokalkostnader 80295 000 80295 000 - 477 000 7771000 7771000 + 1.56000 Div. ändamål 50383000 17518000 +3441000 1987/88 -1-2785000 2 785 000 -16965000 anslagsframställning förkronofogdemyndighelerna för budgeläret 1987/88 innehåller som huvudförslag enanslagsnivå som ulgör ell anslag för budgeläret 1986/87 minskat med 2 procenl.Reduceringen har av verketberäknals till 11 milj. kr. Riksskatieverkelkonslalerar all arbelsvolymen inom kronofogdarnas arbetsområde harökat och alt personalen successivt har minskal de senasle åren. Den ökningav anlalet konkurser som har skell medför också en ökad arbetsvolymför de kronofogdemyndigheter som utövar lillsyn vid konkurs. Riksskatteverketframhåller atl en generell besparing får lill följd atl den offensivatillsynsverksamheten hämmas och att lillsynsverksamhelen går miste om detnödvändiga kamerala siödet i granskningsarbelel. Myndigheterna skulle också tvingas atlsänka ambitionsnivån. Med hänsyn till vad som har sagts och mot bakgrund av attkronofogdemyndigheternas anslag desenasle fem åren minskat med 33 milj. kr. anser atthuvudförslaget inle bör lillämpas på kronofogdemyndigheterna. Uiöverhuvudförslagel redovisar ett budgetförslag som innebär enutbyggnad av verksamheten med 19 milj. kr. Verket anför atl ett ställningslagandelill kronofogdemyndigheternas omorganisalion är synnerligenangelägel. Riksskatieverkelföreslär alt 5 milj. kr. anvisas för fördelning lill de mesl arbetslyngda distrikten. För vissaresursförslärkningar och engångsutgifter begär 13,1 milj. kr. Riksskatteverketsförslag till fördelning av resurserna på län framgår av följande uppställning. 986/87: 100 Kronofogdemyndigheternasförvaltningskostnader - sammanfattattning av RSV:s budgetförslag, tkr Förvaltningskostnader AnvisalAndrings-1986/87 yrkande Varav löner Omför Budget- Anvisat Omför Budget- Div förslag 1986/87 Div förslag 11 739 17 507 10 120 46093 18217 12 249 13816 11668 -I- 18 -f-50 -1-110 -I- 25 -t-23 -1-1210 -(-200 -F 415 -I- 150 -I- 200 -)-i- -I- 165 -1-5000 10 355 46 243 18382 12 549 13816 11874 7647 10522 17 754 13 566 13 360 -H210 -f 200 -f 415 4- 150 -I- 200 -I- 100 -I- 165 -1-5000 12 343 7 298 Prop.1986/87: 100 Bil. Särskilda kostnader i sambandmed exekutiva förrättningar Särskilda kostnader i sambandmed exekutiva försäljningar av fastigheter o. d. Anvisat 1986/87 Anvisat 1986/87 Anvisat 1986/87 Kronofogdemyndigheternas huvudsakligaarbetsuppgifter är verkställighet i allmänna mål skatter, böter, och allmännaavgifier - och enskilda mäl. Antalet allmänna mål fortsätter atl sjunka liksomanlalel gäldenärer med sädana mål. Minskningen av anlalel inkomna mål frän 1984till 1985 var cirka fem procenl. Minskningen är hänförlig lill de mäl som harvaril lättast att driva in. Dä del gäller de enskildamålen är trenden den motsatta. Ökningen tiU 1985 var . Antalet konkurser har ökal kraftigt . Det har medfört all tillsynsmyndigheterna i konkurs har fått en allt störte arbetsbörda. Speciella åtgärder harvidlagils för alt effeklivisera kronofogdemyndigheternas verksamhet. Jaglänker då framför allt på införandet av det s. k. REX-systemet ochpåminnelseförfarandel. Enligt min bedömning bör dessa ålgärder lillsammans meddel ändrade uppbördsförfarandel för innehållen A-skatt och arbetsgivaravgifterkunna bidra till atl arbetsläget för kronofogdemyndigheterna förbättras något. När det gällerorganisationen av exekulionsväsendet visar lidigare utredningsarbete tydligtall det finns tvä huvudproblem. Det försia - som bara gäller indrivningar avskatter och avgifter, s. k. allmänna mål - har sin grund i atl man inte organisatoriskt harbeaktat det funktionella sam- Prop. 1986/87: 100 band som finns ibeskattningskedjan taxering, debitering, uppbörd och in- Bil. 9 drivning.Exekutionsväsendets nuvarande organisation har gjort det svärl atl samordnabeskallningskedjans sista länk med övriga delar. De organisaloriska bristernahar varit bl. a. att kronofogdemyndigheternas geografiska verksamhetsområdehar skilt sig från skatteförvaltningens och all det saknats effektivastyrmöjligheter frän central nivä. Del andra problemet -vilkel gäller för såvälallmänna som enskilda mål - har sin grund i atl många av de nuvarandekronofogdemyndigheterna är för små. har molbakgrund av denna problembild beslulat (prop. 1986/87: 52, LU 12, rskr.103) om en ny organisation för exekutionsväsendet. Härigenom kommer nuvarandeorganisalion alt ändras så atl en kronofogdemyndighet bildas i varje län.Riksskatteverket kommer all fä i uppgifl atl leda verksamhelen iexekulionsväsendet i landet. Ikraftträdandet av omorganisationen kommer atlske . Eflersom den nyaorganisalionen inte kommer atl påverka budgeiårei 1987/88 bör - inom ramen förnuvarande organisation - åtgärder vidlas för all lindra effeklerna av denojämna resursfördelningen myndigheterna emellan. Under innevarande budgetår harriksskatteverket haft i uppdrag all fördela 5 milj. kr. har tillfört de resurssvagamyndigheterna, dvs. myndigheter som har en stor arbetsbörda i förhållande tillpersonalstyrkan, extra resurser. Jag har erfarit att metoden fungerat väl.Riksskatteverket bör därför fä regeringens uppdrag att fördela medel även /88. Även under /88 bör kronofogdemyndigheternai viss mån undantas från tillämpningen av huvudförslaget. I förslagel lillstatsbudget för näsla budgetår har jag beräknai medel förkronofogdemyndigheterna enligt ett ettårigt huvudförslag, vilket innebär attanslaget efter pris- och löneomräkning minskas , dvs. medtotalt 11,4 milj. kr. bör 5,7 milj. kr. återföras och ställas lillriksskatteverkets disposition under anslagsposten Diverse ändamål. Dessa åtgärder kan ivissa fall visa sig otillräckliga. Vid vissa mindre dislrikl med endast enkronofogdeljänsl kan del av olika skäl vara förenat med svårigheler all återbesättatjänsten som kronofogde när denna blivit vakant. Etl lämpligl tillvägagångssättbör, i dessa och liknande situationer, vara att den lediga chefstjänstenvakantsätts samiidigi som en kronokommissarie utses alt svara för direktarbetsledning och vissa administrativa uppgifter vid myndighelen. De övrigaadministrativa funklionerna t.ex. den övergripande ledningsfunktionen,planering och budgetfrågor, bör förläggas till annan kronofogdemyndighet ilänet. höjdesgrundavgiften för utsökningsmål senast. Den höjning av avgiften som jagaviserade i förta ärels budgetproposition har inle genomförts. Jag avseremellertid all senare föreslä regeringen all denna avgift höjs fr. o. m. den Ijuli 1987. Ett antal myndigheter harfätl medel för anskaffning av nya telefonväx lar. Anskaffningen ger utrymme för ralionaliseringar och driftskostnads- minskningar. Investeringarna skall därför finansieras genom en minskning av anslaget . 3 1986/87. Telefonkostnaderna för de kronofogdemyndigheter som hargemensam- Prop. 1986/87: 100 maväxlar med en polismyndighel har t. v. fallit på polismyndigheten. För Bil.9 atl medge en bättre kostnadskontroll bör resp. myndighel i fortsättningensjälva betala sina telefonkostnader till polismyndigheten. För detta ändamål har medel tillförts anslaget från andrahuvudtiteln anslaget B 4. Under anslagspostenDiverse ändamål, vilken till viss del disponeras av , harjag reserverat medelför vissa engångsutgifter. Flytlkostnader samlkosinader för inredning och utrustning bestrids frän byggnadsslyrelsensdriftslat för inrikes fastighetsförvaltning. Med hänvisning vad jag anförl och iövrigt lill sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår all tillKronofogdemyndigheterna för /88 anvisa ell förslagsanslag om . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från detta anslagbestrids kostnaderna för postverkets uppbörd av influtna stämpelmedeloch tiUhandahållande av stämpelmärken. Kostnaderna förstämpelväsendet under näsla budgetår beräknarjag till . Jag vill i detta sammanhang erinra om atten särskild utredare (1977:06) arbetarmed att bl. a. se över reglerna om expeditionsavgift. I översynen, som idenna del i första hand syftar till att fä lill stånd ett förenklat och mer lällöverskådligl syslem än detnuvarande, ingår att undersökamöjligheterna till rationalisering av stämpelmedelsuppbörden saml överväga om stämpelmärkena bör mönstras utur ett framtida system. Utredningsmannen räknar med atl uppdraget skallkunna vara slutfört . Jag hemställer att regeringen föreslär att tillStämpelomkostnader för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering m. m. 1985/86 Ulgift 139003 291 1986/87 Anslag 145000000 1987/88 Förslag 133 000000 Från della anslagbelalas f. n. bl. a. ersättningar lill ordförande och kronoombud itaxeringsnämnder enligt 129 § taxeringslagen (1956:623) saml kostnader för handräckning på grund av avtal medfrämmande makt i vissa 34 Från detta anslag bör även andra kostnader somkan bli aktuella för Prop. 1986/87: 100 allmän eller särskild fastighetstaxering kunna fä beslridas. Ett system med förenklatdeklaralionsförfarande för löntagare (prop. 1984/85: 180, SkU 60, rskr. 375)genomförs fr. o. m. 1987 ärs taxering. Jag räknar med atl den förenkladesjälvdeklaralionen kommer att medföra en reducering av anslaget med 28 milj.kr. Samiidigi kommer del dock atl ske en ökad belastning av anslaget på grundav allmänna fastighetstaxering. Denna ökning vilken hänför sig till arvoden och kostnader lillfas-lighelstaxeringsnämndsordföranden saml konsulenter och sakkunniga ochkostnader för förberedelsearbete av värderingsteknisk nalur beräknarjag till 16milj. Jag hemsläller all regeringen föreslår att till Kostnader förårlig taxering m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. förbestyret med skatteuppbörd m. m. 1985/86 Ulgift 38790177 1986/87 Anslag 49052000 1987/88 Förslag 57937000 Från anslaget betalasersättningar till postverket, affärsbankerna, sparbankerna ochföreningsbankerna för deras medverkan vid skatteuppbörden. Ersättningarnaavser bl.a. uppbörd och redovisning av skatt som inbetalas genom postverket ochbankerna, utbetalning genom postkontoren av överskjutande preliminär skaltsaml kostnader för postverkets bestyr med mervärdeskatten. Från anslagetbetalas vidare ersättning till posiverkei för de kosinader som uppstår genomatt kyrkobokföringsmyndigheterna underrättas om permanenta adressförändringarsom har anmälts till posten. Enligt en promemoria somhar upprättats inom postverket beräknas medelsbehovei för verket för nästabudgetår lill . ersättning förpostverkels arbete i samband med in- och utbetalningar av skatl, befordran avfrankeringsfria försändelser, bestyret med mervärdeskall m. m. samt drygl . ersällning för informalion lill folkbokföringsmyndighet. Postbefordringsavgifteroch inbetalningsavgift i postgirorörelsen har av postverket beräknals igällande avgiftsnivå. Med utgångspunki i postverkets beräkningar ochdet avtal som har träffats med bankerna om dessas medverkan i skatleuppbörden förordar jag all anslaget förs upp i slalsbudgelförslagel för nästa budgelår med 57 milj. kr. Det ankommer emellertid pä regeringen att senare besluta om de ersätt- 35 ningsbelopp som skall utgå. Detta sker pågrundval av särskilda framställ- Prop. 1986/87: 100 ningar som bygger pä vederbörandes faktiska medverkan, m. m. Jag vill i detla sammanhang nämna alt ersäitningtill postverket för distribution av skattsedlar och förtrycktadeklarationsblanketter belalas från det under sjätte huvudtiteln upplagna förslagsanslagetErsättning till postverket för befordran av ijänsleförsändelser. Jag hemslälleralt regeringen föreslär att till Ersättning lillpostverket m.fi. för bestyret med skalteupp-börd m.m. för /88anvisa ett förslagsanslag av . c.Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 1986/87: 100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Marknadsdomstolenhandlägger ärenden enligt konkurtenslagen (1982:729), marknadsföringslagen(1975:1418), konsumenlkreditlagen (1977:981), lagen (1978:763) med vissabestämmelserom marknadsföring av alkoholdrycker och lagen (1978: 764) med vissabestämmelser om marknadsföring av tobaksvaror, konsumentförsäkringslagen(1980:38), lagen (1971: 112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, samtlagen (1984: 292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare. bestårav ordförande och vice ordförande samt tio andra ledamöter, av vilka fyra ärsärskilda ledamöier, tre för ärenden om konkurtensbegränsning och ärenden omavtalsvillkor mellan näringsidkare och en för ärenden om marknadsföring ochärenden om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Till domstolen är knutet ellkansli. Anlalel inkomna ärenden har under perioden1984-1986 ökat starkt. Domstolen räknar med att den totala arbetsbelastningenmed all sannolikhet kommer att bestå eller öka under budgetårel 1987/88.Marknadsdomstolen föreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslag budgetåret1987/. Förslaget följer det treåriga förslag som fastlades införbudgetårel 1986/87, vari domstolen undanlogs frän kravel på en real minskningav anslaget för budgetårel 1987/88. i engångsanvisning för fortsatt utgivning av domstolensavgöranden. Beräknad ändring 1987/88 (däravlönekosinader) LokalkostnaderEngångsanvisning (-1- 61000) Föredragandens överväganden Prop. Jaggodtar förslag om realt oförändrade utgifter för budgeiårei1987/88 enligt den ireårsplan som fastlades inför /87. Jag beräknar vidare . som enengångsanvisning för fortsall uigivning av domstolens avgöranden. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl lillMarknadsdomstolen för /88 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag () handhar uppgifter som lillkommer honom enligt konkurtenslagen (1982:729) och förordningen(1982: 1048) med instruktionför NO. NO bilräds i sintjänsteutövning närmast av en ställföreträdare. Verksamheten är uppdelad pårotlar, med inriktning på olika branscher av näringslivel. Under en lång följd av år har antalet ärenden hos NOvisat en stigande tendensoch ärendenas svårighetsgrad har ökal. Denna utveckling har blivit särskilt markant genom de nya uppgifter somtillkommit fr. o. m. genom den nya konkurtenslagen. Det sker enmedveten förskjutning från lättare till principielll viktigare men därmed också merakomplicerade ärenden. Eftersom entreårsram har fastlagts (prop. 1985/86:100, bil. 9) finner NO det inte meningsfullt att ange beräknaderesursanspråk. NO föreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslagbudgeläret 1987/. Utgiftsminskningen följer del ireåriga begränsadehuvudförslag som fastlades inför /87 och uppgår för / Konsekvensernahärav skulle kunna bli att i den mån en anpassning till besparingarna inte kan ske genomrationaliseringar, NO kommer att i ökande ulslräckning avsluta ärenden när detär tveksamt om det från allmän synpunkt är motiverat med en fördjupadutredning. Detta kan möjligen leda till attantalet anmälningar från enskilda lill ökar. Ökade lokalkostnader (-F . Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkoslnader (5 692000) -fl 58 000 (-1-147000) -f 12 000 Jaggodtar näringsfrihelsombudsmannens förslag om en planenlig real minskning av utgifterna för budgetårel 1987/88enligt del treåriga begränsadehuvudförslag som fastlades inför /87. Jag hemställer atlregeringen föreslår att tillNäringsfrihetsombudsmannen för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Statens pris- och kartellnämnd 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 37 553065 36542000 38019000 Slalens pris- och kartellnämnd (SPK) är centralförvaltningsmyndighet för frågor rörande pris- och konkurtensövervakning meduppgifl att följa utvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållandeninom näringslivet (med undantag av bank- och försäkringsväsendet). SPK skallutföra sädana utredningar som behövs för att klariägga prisbildning ochkonkurrensförhåUanden inom näringslivel samt för lillämpning av konkurrenslagen (1982:729) och lagen (1971: 112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Vidare skall SPK belysahur offentliga regleringar päverkar pris- och konkurtensförhållanden samt förakartell-ochmarknadsregister. SPK administrerar sådana prisregleringar som kan beslutas närallmänna prisregleringslagen (1956: 236) är i tillämpning. Statens pris< och kartellnämnd Huvudförslag /88 36177000 kr.Utgiftsminskningen följer det ireåriga huvudförslag som fastlades inför budgetåret1986/87 och uppgär för /. I samband med att nämnden i anlagsframställning förbudgetårel 1988/89 redovisar resultatet av den organisationsöversyn som nugenomförs kommer grunderna för arbetets inriktning och förslag lillprioriteringar att redovisas för regeringen. Beräknad ändring 1987/88 1986/87: 100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader (28 138000) (-1-1097000) Jag godlar SPK:s förslag om en planenlig real minskningav utgifterna för budgeiårei1987/88 enligt det treåriga huvudförslag som fastlades inför budgelåret1986/87. Jag hemställer att regeringen förestår alt till för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 48 582 269 50001000 51 161000 ärcentral förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor med uppgifl att stödjahushällen i deras strävan all effekiivt utnyttja sina resurser samt alt stärkakonsumenternas ställning på marknaden. I anslulning till detta fullgörs de uppgifter somtiUkommer konsumentombudsmannenenligt marknadsföringslagen (1975:1418) och lagen (1971; 112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Verket fullgör vidareuppgifter.enligt konsumentkreditlagen (1977:981) och förordningen (1985:619)om statligt stöd tiU glesbygd. Verkel leds av enslyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Denne är tillika konsumentombudsman (KO).