prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Frågor om sådant samarbete och andra hithörande frågor är förnärvarande föremål för överväganden inom utredningen om svenskutlandsverksamhet på krigsmalerielområdet. Kommitténs syn på samarbetsfrågornaär en viktig grund för dessa överväganden. Utredningen avser att lägga framsitt betänkande . Efter samråd med statsrådet föreslårjag att dessa frågor inte avgörs förrän utredningens förslag överlämnats ochdessa närmare behandlats. Kommitténkonstaterar vidare att flertalet svenska försvarsindustrier är beroende dels avkrigsmaterielexport, dels av export av sådana produkter som har en civiltillämpning men som urspmngligen har utvecklats för militär användning. DeaUmänna tendenser till industriellt exportberoende som påtalades i regeringensproposition /82:196 har ytterligare förstärkts. Om krigsmaterielexportenbegränsades skulle betydande problem kunna uppstå när det gäller alt förse detsvenska försvaret med lämplig materiel. skulle vår förmåga attsjälvständigt vidmakthåUa för-svarsmaterielen under kriser och i krig nedgå.Det är enligt min mening väsentligt all undvika en sådan utveckling. Med hänsyntiU den belydelse som den medgivna exporten får anses ha bör den vidare intebelastas med onödiga administrativa hinder t. ex. avseendeexportfinansieringen. Misstankarom överträdelser av exportbestämmelserna på krigsmalerielområdet utreds förnärvarande av polis- och tullmyndigheterna. När större klarhet skapats i dessafrågor kan anledning finnas att se över systemet för tUlstånd och kontroll avdenna export. Jag har i denna fråga särskilt samrått med statsrådet . Densvenska anskaffningen av försvarsmateriel är till mindre del beroen de av från utlandet inköpta komponenter och delsystem. Den totala impor ten av försvarsmateriel uppgår ekonomiskt till av försvarsmaktens anskaffning, varav ca hälften importeras av industrin. Andelen importerad utmstning är enligt min och kommitténs mening rimlig i nuvarande läge. Importenär fördelad mellan ett betydande antal länder. Ensärskild form av handel har uppstått internationellt genom kraven pä Prop.1986/87:95 industrisamverkan och kompensationsaffärer i samband med mellanslalligaförsvarsmaierielupphandlingar. I ett begränsat antal fall har även den svenskastaten begärt kompensationsaffärer vid försvarsmaterielimport. Härigenom kansvensk försvarsindustrikompetens lättare behållas och utvecklas, vilket är tillfördel för försvarsmakten. Antalet kompensationsaffärer bör dock som förblibegränsat. Försvarsmaterielupphandlas av enligt de allmänna bestämmelserna förstatlig upphandling. Dessa bestämmelser är i grunden uppbyggda föranskaffningssituationer med konkurrens. För försvarsmaterielområdet gällerdock att den helt övervägande delen av materielen upphandlas utan konkurrens.Detta innebär särskilda problem för materielverkels affärsmässighet ikontakterna med industrin. Mot denna bakgmnd bör materielverket ges förbättrademöjligheter till insyn i och revision av företagens verksamhet i anslutningtill försvarskontrakt. Stödet för sådan verksamhet bör enligl min meningförstärkas. Detär angeläget att bevara svensk försvarsindustri. Därför måste överbefälhavarenoch underlätta industrins planering. Inom ramen för demilitära behoven bör planeringen av materielanskaff-ningen i görligaste mån tahänsyn till industrins villkor. Detta fordrar en ökad stabilitet iförsvarsmaktens planering för att därigenom öka materielverkets möjligheteratt förse industrin med relevant underlag för dess planering. En fömtsättningför delta är all överbefälhavarens samordning av planeringen stärks. Därigenomkan även bättre samordning uppnås till förmån för försvarsekonomi, underhålloch materielens taktiska användbarhet. Enpå detta sätt förbättrad planering och samordning fömtsätter enligt min meningatt utvecklas i enlighet med intentionerna i 1982 årsriksdagsbeslut. Framförallt bör verkets ledningsfunktion, inkl. det internastyr- och uppföljningssystemet, vidareutvecklas så att effektivaverksgemensamma kontakter kan tas med regeringen och med överbefälhavaren. Jag hemställeratt regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om vissa frågor rörande forskning ochförsvarsindustri. Ienlighet med beslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18,rskr. 374) om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS-systemet skallregeringen orientera om läget inom . Gmnden förJ värdering är riksdagsbeslutet om riktlinjer för framtill är 2000 (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr. I propositionen om detmilitära försvarets fortsatta utveckling, m. m. 1985/86:100, FöU 8,rskr. 182) redovisades läget inom . Överbefälhavaren har däreftermed underlag från chefen för flygvapnet och försvarels materielverk lämnatrapport till regeringen om läget inom för tiden fram till denIjuli 1986. 8.2 Teknisk värdering av projektet Iöverbefälhavarens rapport ingår tekniska värdering avprojektet. Av denna framgår atl flygplanets specificerade flygtekniskaprestanda i allt väsentligt bedöms kunna uppnås. Den tidigare anmäldaförseningen av flygutprovningen har ökat. Flygutprov-ningen bedömsnu kunna inledas i slutet av innevarande år. Förseningens påverkan förserieleveranserna värderas nu av , chefen för flygvapnetoch överbefälhavaren och avrapporteras till regeringen i dettredje projektvärderingstillfället. Flygplanetsutseende har förändrats marginellt . Fortsatta vindlunnelprov harbekräftat tidigare beräkningar och resultaten är tillfredsställande.Produktion av de första provflygplanen pågår. Den beräknade vikten avserieflygplanet är fortfarande något för hög men insalta åtgärder för attminska denna böriar ge resultat. Arbetetmed motorn (RM 12) har försenals. Vid motomt-provning i rigg hardrygt av planerad gångtid kunnat ackumuleras. Vissa tekniska problem sombl. a. framtvingat omkonstmktion av efter-brännkammaren, har orsakat förseningav motorns utvecklingsläge. Sex motorer provkörs i och . Utvecklingenav flygplanets digitala styrsystem har försenats ytterligare under året.Utvecklingsarbetet bedrivs nu på stor bredd mellan berörda industrier med stödav . Jagkonstaterar att i tekniska avseenden utvecklas mot den avsedda nivån. Det har inte framkommit någonting under utvecklingen som visar att den tekniska nivån i gmndbeslutet inte kommer att kunna uppnås. Utvecklingen går dock långsammare än vad gmndbeslutet fömt satte. Det är för tidsplanen oroande att förseningen framför allt av styrsys temet och motorn ökat trots att större resurser satts in av myndigheter och industrier. De uppkomna förseningarna har medfört att utprovningsprogrammet blivit mer tidspressat. Förseningar finns dock också i vapenprogrammen vilket även kommer att påverka utprovnings- 140 programmet.Flygutprovningen kan bl. a. därför komma att la än Prop.1986/87:95 planerat. Tidenför leverans av operativt användbara flygplan kan komma att förskjutas.Ytterligare ätgärder måste enligt min mening vidtas av berörda industrier isamverkan med myndigheterna för att säkerställa att serieleveranserna kan skeenligt åtagande. Jag kommer alt noga följa projektets utveckling idessa avseenden. vapenprogram har utredningar genomförts för att bl.a. skapahandlingsfrihet för val av alternativ beväpning. Jag har redovisat resultatetav dessa utredningar och mina överväganden i detta sammanhang tidigare. 8.3 De ekonomiska förutsättningarna för projektet Ienlighet med beslut (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr. 271)är planeringsramen för projektet fram iprisläget . följer samma regler för priskompensationsom all annan materiel inom försvarsmakten. Enligt beslut undervåren 1984 om det mUitära försvarets fortsatta utveckling m. m. (prop.1983/84:112, FöU 20, rskr. 348) har försvarsmaktens militära ram ökat med 600milj. i prisläget febmari 1983 under de återstående åren avförsvarsbeslutsperioden och ett nytt priskompensationssystem har införts. Detnya priskompensationssystemet tar hänsyn till försvarskostnadernasutiandsberoende. Detta minskar den ekonomiska osäkerheten i försvarsplaneringenoch även i . JAS-projektetsplaneringsram för budgetåren 1982/83-1999/00 var riksdagsbeslut iprisläget febmari 1981 25,7miljarder kronor. riksdagsbeslut innebarför att planeringsramen skulle minskas med 800 milj. kr. De i överbefälhavarens rapport redovisade kostnadernautgår fortfarande från den högre planeringsramen . Avöverbefälhavarens rapport framgår atl resterande planeringsram förJAS-projektet exkl. prisreserver enligt gällande beräkningsmetoder uppgår till36,i prisläget . Kostnadema för ,exklusive reserven om 800 milj. kr. års riksdagsbeslut, beräknasunder uppgå till i prisläget februari1986. Överbefälhavaren anmäler vidare i rapporten atl beslut om anpassning avkostnaderna till den lägre nivån riksdagsbeslut bör anstå till desssäkrare underlag erhållits för att kostnadsanpassa projektet till de slutiigaförutsättningarna. Ett säkrare underlag bedöms av överbefälhavaren finnas ibörjan av när serieleveranserna påbörjats. Enligtöverbefälhavarens samlade uppfattning utvecklas JAS 39-projek-tet i ekonomiskaavseenden i stort enligt uppgjorda planer och riktlinjer. Projektet har inledrabbats av kostnadsökningar som förändrar den totala grundkostnaden i pris-och valutaläge . Förändrade och försenade val av vapen ochmotmedel kan dock komma att öka iniegrations-och utprovningskostnaderna. Föregen del vill jag erinra om att försvarskommitténs förslag innebär 141 bl.a.att ytteriigare l,8miljarder kronor tillförs och luftförs- Prop.1986/87:95 varet under liden . För att behålla fortsatthandlingsfrihet för radariaktrobot till JAS 39 skall kostnaderna förurspmngligen planerad anskaffning av radariaktrobot även fortsättningsvisredovisas som ett be-väpningsallernativ för JAS 39. Fortsatt integralionsarbeteskall bedrivas intill börian av . Huvuddelen av nu planerade medelför anskaffning m.m. av radariaktrobot med undanlag av de medel som erfordrasför det tidigare nämnda integrationsarbetet överförs till detradariaktrobotpro-jekt somjag har föreslagit tidigare. Dessa förändringar avram och inplanerade medel innebär inte att den reducering av ramen med 800milj. som beslöt har upphävts. Dessa 800 milj. kr. skallfortfarande reserveras inom flygvapnets ram för teknisk och ekonomiskosäkerhet. Jag vill även understryka att JAS-ramen liksom kostnaderna numinskar i jämförelse med föregående år genom att nedgången pä den amerikanskadollarn sänker projektets totalkostnad. Förändringar av planeringsramen ochkostnaderna kommer att redovisas separat tiU regeringen av försvaretsmyndigheter i samband med de åriiga redovisningarna av . Därmedkan en jämförelse ske med de ursprungliga JAS--kostnaderna. 8.4 Vissa industripolitiska aspekter på projektet 800arbetstillfällen utlovades fram /87 av de företagsom ingår i Induslrigmppen JAS. Enligl en delrapport till industridepartementetför liden t.o.m. har beslut fattats om inrättande av drygt1000 arbetstillfällen, varav en stor del tillkommit genom att arbetsuppgifterförts från utlandet till . Avde utlovade 800 arbetstillfällena avsäg minst 100 . harnärmare 120 personer anställts i och . Dessutom tillkommer 40personer vid en ny vindmtefabrik i . Avtalhar vidare i etl flertal fall slutits om industriell samverkan mellan svenskaföretag och utländska underleverantörer. Dessa avtal bedöms komma att leda lillfortsalt framlida samarbete. Exportvärdet av tecknade kontrakt medutiändska underleverantörer uppgår enligt IG JAS till ca I 100 milj. kr. den Ijuli 1986. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om . 9Anslagsfrågor för /88 Prop.1986/87:95 Iproposition 1986/87:100 (bil. 6) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /88 beräknaanslagen fr.o.m. littera B. to.m. lillera K. lill de belopp som därvid framgår.Jag anhåller om att nu få la upp dessa frågor. Chefen för armén är programmyndighel för huvudprogrammetArméförband. Verksamheten finansieras från följande anslag. B I. Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet B 2. Arméförband: Anskaffning av materiel B 3. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Under anslaget bedrivs dels allmän ledning ochförbandsverksamhet, operaliv och krigsorganisatorisk verksamhet, utbildningtill och av fast anställd personal m.fl. samt grundutbildning och repelilionsutbildningav värnpliktiga inom armén, dels allmän ledning och förbandsverksamhet inomhemvärnet. (1000-tal dagar) (1 OOO-tal dagar) Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Allmän ledning och för- Utbildning till och av Allmän ledning och för- Tillkommer/avgår: ver m. m. Antal anställda omräknat till personår 1986/87 1987/88 Planerat Utfall Planerat Chefen ' Inkl. yrkesofficersaspiranter och frivilligtijänslgörande personal. - Varav för yrkesofficersaspiranter och ca150 personår för frivilligt ' Exkl.inläktsfinansierad personal. Målet för gmndutbildningen är att överföra samövadeenheter direkt till krigsorganisationen. Detta målär samma som gällt för /86 men resurserna har inte medgett attmålel har nåtts. Med de resurser som föreslås för anslaget innebär del att debrister som redovisats i chefens för armén årsredovisning för budgetåret1985/86 tUl huvuddelen kommer att kvarstå. Vissa brister inom såväl grund- somrepetilionsulbildningen bedöms dock inte bli sä omfattande som under budgetåret1985/86. Detta gäller främst samträ- 10 1986/87. ning inom brigad ochbataljon, förmåga till strid mot mekaniserade förband Prop. 1986/87:95 ochluftlandsättningsförband samt skydd. A. Pris-och löneomräkning Pris-och löneomräkningen innebär att kostnaderna ökar med 402 milj. kr. Justeringpå grundval av en fördjupad analys av utfallen för budgetåren 1984/85 och1985/86 innebär att kostnaderna ökar med 263 milj. kr. Inomden ram som överbefälhavaren har anvisat för huvudprogrammet Arméförband harchefen för armén planerat vissa uppgiftsförändringar och däravkostnadsförändringar om totalt-140 milj. kr., i huvudsak enligt följande. Ökad rekrytering {+ 19 milj.kr. Minskad grundutbildning (- 70milj. Minskad repetitionsutbildning(- 38 milj. Rationaliseringar (-47 milj.kr. Utomden ram som överbefälhavaren har anvisat för huvudprogrammet Arméförband harchefen för armén på s. k. tilläggsrad beräknat kostnader för arbetsvårdsfall(-1- 20,3 milj. Överbefälhavarenföreslår att 6582,3 milj. kr. anslås, och accepterar del mål förgrundutbUdningen som chefen för armén redovisar. Beträffandeinriktningen av verksamheten får jag hänvisa tillvad jag har anfört i avsnittet om det militära försvarels fortsatta utveckling. Jagkonstaterar att målel för arméns gmndutbildning under budgelårel 1987/88 är istort samma som har gällt även under /86. Målet kunde då intenås. Bristerna betecknades i chefens för armén årsredovisning som besvärande.Jag anser att målet för grundutbildningen inom armén under /88måste säkerställas bättre än vad som framgår av chefens för armén planering.Jag har därför avsatt mer resurser än vad som föreslagits och dessutom beräknatvissa reserver för redan beslutade löneökningar m.m. Trots dessa tillskottbedömer jag att planeringen inom detta område är osäker även vad /88. Jagkan i huvudsak godta chefens för armén förslag i övrigt till uppgifter för /88. Vid min beräkning av kostnader för primäruppdra gen och medelsbehov för anslaget har jag utgått från chefens för armén 146 beräkning,utan tilläggsrad. I syfte att säkerställa tiUräckhg grad av mål- Prop.1986/87:95 uppfyllelse i grundutbildningen kan dock vissa begränsningar behövavidtas inom övrig verksamhet under anslaget. Min beräkning av det totala medelsbehovet framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Med hänvisning till dennahemställer jag att regeringen föreslår att till Arméförband: Ledning och förbandsverksamhel /88 anvisa ett förslagsanslag av . Arméförband: Anskaffning av materiel Anslagen B 2. Arméförband: Malerielanskaffning samt B4.Arméförband: Forskning och utveckling ersätts fr. o. m. /88 avanslaget B 2. Arméförband: Anskaffning av materiel. Anslag B 2. Nytt anslag B 2. 1985/86 Utgift 1405870553 -1-536604289 =1942474842' 1986/87 Anslag 1687000000 -t-350000000 =2037000000 1987/88 Förslag =2062000000 ' Varav (136,0 4- 62,8) 198,8 milj. kr. Verksamheten under anslaget omfattar delsmaterielunderhåll, som inle är en direkt följd av materielens förrådshållningeller utbildning och övning vid förbanden, dels anskaffning av materiel förkrigsorganisationen och av viss materiel för fredsbruk samt dels utveckling avmateriel för armén. Verksamheten inriktas genom tilldelning avbeställningsbemyndiganden medan anskaffningstidpunkt och anskaffningstaklbestäms av medelstilldelningen. Bemyndigandeskulden under anslaget B 2. För budgetåret1986/87 har lämnat elt beställningsbemyndigande om 982 milj. kr. ochanvisat ett anslag av 1 687 milj. kr. Bemyndigandeskulden under anslaget B 4. Arméförband:Forskning och utveckling var . För budgetåret1986/87 har lämnat ett beställningsbemyndigande om 161,7 milj. kr.och anvisat ett anslag av 350 milj. kr. Den sammanlagda beräknade bemyndigandeskulden under detnya anslaget B 2. Arméförband: Anskaffning av materiel blirdärmed (6534786183 -f 1179891943 -I- 982000000-1687000000 -H 161700000-350000000) 6821 378 126. Beställningsbemyndiganden och anslagsmedel (1 OOO-tal kr.) Bemynd, Anslagsm. Bemynd, Anslagsm. m. m. för delpro- grammen 1.1 -1.99 Justering på grund av 2713500 2610700 2634700 1630700 2606000 - - - 980000 2713500 2644700 2668700 2610700 2606000 -h496900 - -1-414300 -302900 - -304 700 - -304000 -260000 -240000 -240000 -240000 -240000 -113600 _ _ _ _ 2037000 - 2124000 - 2062000 Förteknisk fördyring m. m. Anslaget B 2. Arméförband: Malerielanskaffning bör förasupp med 1 764 milj. kr.och ett beställningsbemyndigande om 2585,9 milj. kr. Under budgetåret kommer pansarvärnssystemet att förstärkasgenom beställning av bl.a. mintändare för äldre minor, utbildningsmateriel förpansarvärnsrobotsyslem 56 . Inom luflvärnssystemet anskaffas robotar medmedellång räckvidd. Den övriga eldkraften förbättras genom anskaffning avammunition till automat karbin. Ledning och samband förbättras genomanskaffning av ett nytt telesystem. Anslaget B 4. Arméförband: Forskning och utveckling börföras upp med 360 milj. kr. och ett beställningsbemyndigande om 315,7 milj. kr.inhämtas. Under budgetåret avses bl.a. fortsatt utveckling beställasav planerade varianter av . Studier och försök kommer attbedrivas inför anskaffning av luftvärnsrobotsyslem 87. Arbetet medunderrättelsesystemet 90 kommer att fastställas. Med sikte på eltförsvarsbeslut påbörias framtagning av beslutsunderlag förpansarbrigadernas framtida utveckling. Fördelningen pä vissa funktioner (motsvarande) av debeställningsbemyndiganden som begärs för /88 samt vilkaviktigare objekt som avses beställas framgår av följande sammanställning(prisläge ; I OOO-tal kr. Funktion/objekt (motsvarande) Centralt vidtaget materielunderhåU m.m. CentraU vidtagen malerielanskaffning m.m. (inkl. sjukvärdsmateriel) Miniändare för äldre ammunition Luftvärnsrobotsystem med medellång räckvidd 103400 19700 30500 26400 Därutöver har bemyndiganden om 496,9 milj. kr. Isitt yttrande över myndigheternas anslagsframställningar föreslår överbefälhavarenatt anslagen B 2. Arméförband: Malerielanskaffning resp. B 4. Arméförband:Forskning och utveckling skall föras upp med I . Min beräkning av det totala bemyndigande- ochmedelsbehovet under det nya anslaget B 2. Arméförband: Anskaffning av materielframgår av sammanställningen över beställningsbemyndiganden och anslagsmedel.Jag har därvid tagit hänsyn till den inriktning som jag har förordat iavsnittet om det militära försvarets fortsatta utveckling. Medutnyttjande av de belopp som har tagits upp i sammanställningen blirbemyndigandeskulden (6821 378 126 -t- 2785000000 -2062000000). Detta belopp bör emellertid justeras med hänsyn lill denberäknade fördelningen av prisregleringsmedel för budgetåren 1986/87 och1987/88. Den beräknade bemyndigandeskulden blir därmed ca 7 360milj. Liksom tidigare bör det fåankomma på regeringen atl ta ställning till vilka anskaffningar m. m. som börske inom ramen för det beställningsbemyndigande som kan komma attlämna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medgealt beställningar av materiel m.m. och utvecklingsarbete för arméförband fårläggas ut inom en kostnadsram av , 2. till Arméförband: Anskaffningav materiel för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Arméförband: Anskaffning av anläggningar 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Verksamhetenunder anslaget omfattar nybyggnad m. m. av och centralt beslutade ombyggnads-och underhållsåtgärder i lokaler m. m., befästningar och ammunitionsförråd förarmén samt markförvärv för dessa ändamål och för övnings- och skjutfält m. m. Kostnaderoch medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1986/87 Planerat Nybyggnad m. m. för delpro- Inkomster från bostäder. försäljning av mark och byggnader samt vissa rän- Reducering m. h. t. AMS-medel Reducering på grund av Budgetåret1987/88 Prop. Medelsbehovet beräknas till 228,7 milj. kr. enligt vad somframgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Kostnaderna för primämppdragen beräknas till totalt 269,1milj. - förmarkanskaffning beräknas 3 milj. - för nybyggnadberäknas 186,2 milj. kr. Härav beräknas 163,5 milj. kr. för objekt som avsespåbögas under /88, - för ombyggnadberäknas 79,9 milj. kr. Härav beräknas 74,4 milj. kr. för objekt som avsespåbörias under /88. Överbefälhavaren föreslär att anslaget förs upp med 228,7milj. Jag har i det föregående (avsnitt 5.2.9) redovisat minaställningstaganden rörande fredsorganisaiionens utveckling. Jag har ocksåanmält som min avsikt atl senare återkomma till frågan om en särskild utredningi dessa hänseenden. Redan nu vill jag anmäla att utredningsarbetet bör bedrivasskyndsamt med inriktningen att ett underlag för beslut kan föreligga underhösten 1988. Mot bakgrund härav är det olämpligt att tidigt under budgetåret1987/88 fatta sådana beslut om byggnadsinvesteringar som mycket snart kan visasig vara olämpliga med hänsyn till utredningsarbetet rörande arménsfredsorganisation. framstår det klart att de investeringar somföreslås av chefen för armén är angelägna och i stor utsträckning rörfömtsättningarna för utbildningen eller på annat sätt berör personalensarbetsförhållanden. Efterhand som utredningsarbetet framskrider, börosäkerheten minska huruvida de byggnadsinvesteringar som föreslås av chefen förarmén är lämpliga att genomföra eller ej. Jag har till anslaget F 19. Reservför det militära försvaret fört ca 75 milj. kr. som av chefen för armén harberäknats för byggnadsinvesteringar. Dessa resurser har fömtsatts användasinom armén för de ändamål som visar sig vara mest angelägna. För att dessareserver skall kunna användas även för investeringar inom bygg-nadsomrädetskall verksamheten inom anslaget därför planeras så alt ca 50 milj. kr. kananvändas på lämpligt sätl utöver vad som framgår av sammanställningen överkostnader och medelsbehov. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Arméförband: Anskaffning av anläggningar /88 anvisa ett förslagsanslag av . c. Marinförband Prop. Chefenför marinen är programmyndighet för huvudprogrammet Marinförband. Verksamhetenfinansieras från följande anslag. C I. Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet C 2. Marinförband: Anskaffning av materiel C 3.Marinförband: Anskaffning av anläggningar Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet 1985/86Utgift 2053 937818 1986/87Anslag 1882000000 1987/88 Förslag 2 108 000 000 Underanslaget bedrivs allmän ledning och förbandsverksamhet, operativ ochkrigsorganisatorisk verksamhet, utbildning tiU och av fast anstäUd personal m.fl. samt grundutbildning och repetitionsutbildning av värnpliktiga inommarinen. (1 OOO-tal dagar) (1 OOO-tal dagar) Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Primäruppdrag m, m, 1985/86 Allmän ledning och förbandsverksamhet Operaliv och krigsorganisatorisk verksamhet Utbildning till och av fast anställd personal m.fl. Tillkommer/avgår: Övriga intäkter/ul-gifter m. m.