prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag är därför inle bereddall la ställning i denna fråga innan SÖ redovisat det utvärderingsuppdrag jagnyss nämnt. För extra undervisning isvenska utgär statsbidrag för 0,85 lärarveckolimmar per deltagande elev ochläsår. För /88 beräknarjag . 7.2 Särskilt slalsbidrag lill kurser förinvandrarungdomar i gymnasieskolan iag beräknar även för näsla budgelår 250000 kr.i särskilda bidrag liU kurser för invandrarungdomar. 7.3 Undervisning i hemspråk ochstudiehandledning på hemspråk Prop. Slalsbidrag till kostnader för undervisning ihemspråk och sludiehandled-ning pä hemspråket utgär för 0,75 lärarveckolimmarför varje elev som deltar i sädan verksamhel under läsärei. Förhemspråksundervisning i gymnasieskolan beräknarjag . 7.4 Försök med särskilda undervisningsgrupper inybörjarengdska SÖ föreslår vidare att undervisningsgrupper iengelska som nybörjarspråk (C-språk) i gymnasieskolan får bildas i vissainvandrartäta kommuner. Delta förslag kan, liksomförslaget om svenska som andraspråk som särskilt ämne i gymnasieskolan, fåvittgående konsekvenser för de elever som berörs, l.ex. för deras behörighellill högre sludier. Jag vill i detta sammanhang erinra om del uppdrag somregeringen förta årel gav SÖ och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) altbelysa invandrarnas studiesituation inom gymnasieskolan och högskolan.Uppdraget skall redovisas och kan dä uigöra yllerligareett underlag för ställningstaganden, både når del gäller svenska somandraspråk i gymnasieskolan och föreliggande förslag om nybörjargrupper iengelska. Jag är därför inle beredd all ta ställning lill dennafråga. Totalt beräknas för vissaåtgärder för invandrarelever i gymnasieskolan . 8 Bidrag till studie- och yrkesorientering (syo) m. utgår slalsbidrag perelev med beloppel för arvode för en undervisningslimme enligt AT 12:10, Eleveri påbyggnadsutbildningar och gymnasial lärlingsutbildning medräknas dock inle. För syo i gymnasieskolanför /88 beräknarjag . 9 Bidrag till lokal skolutveckling Mol bakgrund av beslut om etl samlalprogram för skolledarulbildning (prop. 1985/86:173, UbU 1986/87:1, rskr. 24)räknar jag med att procentsatsen för bidraget till lokal skolutveckling /88 skall öka , dvs. från 1,66 lUl1,73. Enligt riksdagsbeslulet upphör del särskilda slatliga bidraget fillkommunerna för arbetsavlastande åtgärder för skolledare som genomgårskolledarulbildning. I samband med denomläggning av statsbidrag tillundervisning och skolledning somjag redogör för i det följande behöver reglernaom statsbidrag till lokal skolutveckling ändras. Därvid bör underiaget förbidrag 2 (gymnasieskolan) bestämmas efter i huvudsak samma principer som redantillämpas för underlaget för bidrag 1 (). Delta underlag beslår avbasresurser och förstärkningsresurser. Jag beräknar medelsbehovet för bidrag 2 enligtförordningen (1982:608) 134 omstatsbidrag lill lokal skolutveckling m.m. (omlryckt 1983:416) för Prop.1986/87:100 /88 fill . 10.1 Överföring av medel för viss lekniskuibildning i Enligt beslul med anledning av prop,(1983/84:118) om fristående skolor pä gymnasial nivå (UbU 1983/84:27, rskr. 366)skall statsbidraget lill () avvecklas medbörjan läsärei 1987/88. Bidragel lämnas ur anslaget B 21. Bidrag till driftenav fristående skolor på gymnasial nivå. Med anledning av riksdagsbeslutet haröveriäggningar om en kommunali.sering av verksamheten inletts mellan kommunen och förelrädare för . Regeringen har iförordningen (SÖ-FS 1986:193) med provisoriska föreskrifter om viss lekniskutbildning på gymnasial nivå i dragit upp riktlinjerna förmolsvarande utbildning i regi. Där föreskrivs alt utbildning somanordnas som ersättning för utbildning vid STI skall erbjudas dels inom ramenför gymnasieskolan i form av påbyggnadsulbildning, dels inom ramen för kommunalvuxenulbildning (komvux). Påbyggnadsulbildningen skall vara treårig och helarikel skall vara elevområde. Omfattningen av utbildningsutbudet skall motsvaradet fakiiska anlal elever som STI har, dvs. ca 650 elever. Om sökandenalill en påbyggnadsulbildning i gymnasieskolan eller en kurs i komvux är sä fäall en utbildning inle kommer lill stånd, skall resurserna kunna omfördelasmellan utbildningsformerna. Slalsbidrag ulgär ocksä till viss utrustning. Jag har erfarii altStockholms kommun planerar all förlägga ulbildningen till en egen skolenhet.Man ulreder också möjligheterna all dit föriägga ell tekniskt centrum. Jag ulgår ifrån atl deproblem som återstår kommer att kunna lösas så att kommunaliseringen av STl:sverksamhet sker på elt tillfredsställande sätl i enlighet med riksdagensintentioner. Jag beräknar för /88 medel för driflbidrag tillverksamheten under detla anslag och anslaget C 1. Bidrag lill kommunalutbildning för vuxna. Vidare beräknar jag vissa medel till utrustning underanslaget B 22. Bidrag lill ulrusining för gymnasieskolan m.m. 10.2 Frågan om stöd lill specialkurs föryrkesdansare Specialkurs för yrkesdansare startade iStockholms kommuns gymnasieskola /83. Elevplatser för ulbildningenryms inom ramarna. Kosinaderna för lärarlönerna beräknas på vanligl sätt underanslagsposlen för lärarlönekostnader för hela gymnasieskolan. Härulöver haralltsedan starten etl särskilt slöd för verksamhelen (1,6 milj. Vid behandlingen av 1986års budgetproposition uttalade viss tveksamhet lill all sådanl särskilt slöd skulle ulgä lill 135 ävenframdeles (UbU 1985/86:17, rskr. Regeringen borde inför bud- Prop.1986/87:100 /88 närmare pröva behovet av ett fortsatt slöd lill kommunen Bil. 10 och därvidöverväga all föra över motsvarande medel tillden resurs under utrustningsanslagel (B 22) som avser särskilt verksamhetsstödför lågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Jag har i minaanslagsberäkningar överfört 1,6 milj. kr. tillanslaget B 22, Bidrag lill utrustning för gymnasieskolan m, m. 10.3 Förändringar i statsbidragssystemen in. 10.3.1 Resurser för undervisningen Vären 1986 beslöt om ändrade formerför beräkning av undervisningstimmar och statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan (prop, 1985/86:97, UbU 37, rskr, 357). Denna omläggning skall nugenomföras fr.o.m. den Ijuli 1987. Genom beslulblir resurstilldelningen mer än lidigare beroende av anlalet elever. Vidare geskommunerna större möjligheter atl själva avgöra hur resurserna skall användas.En rad specialresurser kommer all inrymmas i standardiserade beräkningsmallar.Bl.a. gäller detla del specialdestinerade slödel för elever med särskildabehov. Särskilda resurser skall däremoi filldelas för bl.a. undervisning imindre vanliga språk. En garantiresurs föreslogs i proposilionen för det fallall en kommun skulle få kraftigl minskade resurser til! Jag skall strax äierkomma härtill. o En pariamenlarisk uppföljning Redan i propositionen betonade jag vikten av atlnoggrant följa hur kommunerna utnyttjar sin ökade frihei all använda desamlade resursema. underströkdenna synpunki ytteriigare (UbU 1985/86:37 s. 13 f.). Det var angeläget atlförvissa sig om all förändringarna inle i praktiken leder lill minskademöjligheter all välja efler inlresse och fallenhet. Risken finns nämligen,betonade , all resurser i alltför stor utsträckning styrs motutbildningar, som är lätta all anordna och har många sökande. Delta skullekunna drabba mer udda sludievägar och ämnen. Regeringen borde därför tillsätta en parlamentariskt sammansatt referensgruppmed uppgifl all följa hur kommunerna i prakfiken utnyttjar sin ökade frihei.Gruppen borde särskilt uppmärksamma de följder omläggningen kan fä förundervisningens kvalitet och elevernas möjligheter alt frilt välja studieväg.Gruppen förutsattes vara verksam med det nya systemet. Referensgruppen har redantillsatts och kan därigenom direkt följa vad som sker redan pä förberedelse- och informationsstadiel, 136 o Förberedelser för det nya systemet Prop. I propositionen (s. 12) framhöll jag detangelägna i skolstyrelsernas engagemang för gymnasieskolan och dessresursfrågor. Särskild vikt fär delta i det nya systemet med en samladkommunresurs, som helt skall fördelas av skolstyrelsen. Jag konstaterar medlillfredsslällelse att den slatliga skoladministralionen och förelrädare förskolhuvudmännen nu samverkar pä olika sätt beträffande informalion ochutbildning för olika grupper i fråga om det nya sysiemel. En viklig grund förplaneringen är den rättsliga reglering som följer av riksdagsbeslulet om detnya systemet. De nya reglerna kräveromfattande ändringar i nuvarande författningssystem. Vilka lösningar som skallväljas beror delvis på vilka ändringar med annan bakgrund som kan bli aktuellaför genomförande vid samma lidpunkt. Det är därior inle möjligt alt redan nuslutligt och samlat meddela de föreskrifter om del nya systemet som skall gällafr.o,m, , Bäde den statliga skoladministrationen ochskolhuvudmännen behöver emellerlid en grund för sin planering. Därför harregeringen på del underlag som föreligger i form av bl, a, förslag frän SÖom resursschabloner genom en särskild förordning (SFS 1986:1080) meddelatprovisoriska föreskrifter för den planering som behöver göras före den 1 juli1987, Dessa föreskrifier harslällls samman med inrikiningen, atl de i slutlig form skall kunna ingå som endel av en separat, samlad gymnasieskolförordning. Med den nya, samladeregleringen kan elt femtonial särskilda författningarom bl, a, statsbidragupphävas. Jag ser detta som en viktig del av de förenklingar som jag i proposilionenförulskickade som en följd av del nya schabloniserade systemet. 1 propositionen om del nya statsbidragssystemetföreslogs (s. 38 f.) atl en garanliresurs under en ireårig övergångstid skall kunna erbjudas selektivt till sådana skolhuvudman, för vilka det nya systemet visar sig leda till en krafligl minskad slalsbidragstäckning. Som en förutsättning angavs därvid all skolorganisationen ell rimUgt rationeUt vis. 1 garanliresursen borde ingå hälflen av den hillillsvarande ålerföringsresursen. En garanliresurs bedömdeskunna bli aktuell i elt liolal fall,där det negaliva utfallet översteg . Jag angav au jag ämnadeåterkomma med närmare förslag om garantiresursen i nästkommandebudgetproposition. Genom beslulhar förutsättningarna för garanliresursen änd rats på två punkter. Dels kommer inte nägon äterföringsresurs över huvud taget att vara aktuell, när nu timreduktionerna slopas fr,o.m. Dels skall garantiresursen kunna ulgå även efter det tredje ärel frän reformens genomförande som kompensalion för kommuner som drab bats av krafligl minskad slalsbidragstäckning tillföljd av det ändrade statsbidragssystemet. Jag föreslår attgarantiresursen konstrueras enligt följande. 1986/87:100na för grundresurserna minskas med del som krävs för all frigöra medel lill Bil. 10 garanliresurser för de skolhuvudman som i efterhand bedöms uppenbarligenha fått lägre slalsbidrag med det nya sysiemel än de skulle ha fältmed det nuvarande. Tillskottet bör i princip kompensera för den försämring avbidraget som överstiger . Dessa förändringar harredan genomförts i de schabloner som fastställts i de provisoriskaföreskrifterna. I del nya systemet ingärlimunderlag för undervisning och limunderlag för statsbidrag, vilka inle alltidsammanfaller. Slutligt siatsbidragsgrundande limunderlag fastställs medledning av uppgifter som skolhuvudmännen enligt de provisoriska föreskrifiernaskall lämna senasl under redovisningsårel. Belopp för timmarna börkunna faslslällas senasl . Förutsättningarna för garantiresursbör bedömas med utgångspunkt i en jämförelse mellan å ena sidan slutligtsiatsbidragsgrundande limunderlag enligi de allmänna reglerna i del nyasystemet och, å andra sidan, det limunderlag som skolhuvudmännen skulle ha fåttlägga till grund för bidrag enligt nuvarande regler. Garantiresursen bör kunnafä formen av etl tillskolt lill del enligt allmänna regler fastställda,slutligt siatsbidragsgrundande limunderlagei. Del ligger i sakens nalur atlvissa överslagsberäkningar och förenklingar i övrigt måste accepteras bäde vidprövning av om förutsättningarna för garanliresurs är uppfyllda och vidfastställande av garaniiresursens sloriek. För den som har fält garantiresursdet första redovisningsårel bör detta års tiUskoll i limmar normalt utgöra lakför garantiresurs . Jag vill för tydlighetens skull framhållaatt den som fält garantiresurs del försia året inte endast på den grunden börfå sådan även i fortsättningen. En skolhuvudman som inte tillerkäntsgarantiresurs för del första redovisningsårel bör normall inte kunna göraanspråk på sädan för senare redovisningsär. Del bör fä ankomma på regeringeneller den myndighel som regeringen besiämmer atl avgöra vilken närmareulformning sysiemel skall ha. Jag villnämna atl jag avser all föreslå atl SÖ får pröva frågor om garantiresursen. Jagberäknar behovel av garantiresurs för /88 fill ca 600veckotimmar, vilket motsvarar ca 5 milj. kr. Medel för garanliresurs börberäknas underen särskild anslagspost. Med de beräkningar avresursutfallet som SÖ gjort kan, alll annat lika, etlfemtonial kommuner beräknas komma i fråga. Jag vill dock understryka attelevers val av studieväg, som ju erfarenhetsmässigt kan skifta storl, ochfyllnadsgraden i klasser och grupper är bara tvä av de faktorer som tvä läsårsenare kan påverka resursutfallet på den marginal det här är fråga om. 10.3.2 Resurser för skolledningsfunktioner beslutade vid 1984/riksmöie omförändringar av resurs- systemet för skolledning i bl.a. gymnasieskolan (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 179-181, UbU 18, rskr. Syftet med reformen var bl.a. all ge skolhuvudmännen slörre frihet vid hanleringen av resurser för skolledare, 138 huvudlärare och institutionsföreståndare. Förändringamaskulle genomfö- Prop. 1986/87:100 rasfr.o.m. Regeringen anmälde i1986 ärs budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 10) atl den önskadevänta med förändringen lill /88 för att därmed kunna åstadkomma en samordning med del nyastatsbidragssystemet för lärariöner i gymnasieskolan. Regeringen har iförordning (1986:1081) med vissa provisoriska bestämmelser om gymnasieskolansskolledning och skolledningsbidrag m. m. givit skolhuvudmännen underlag förderasplanering av skolledarorganisationen för gymnasieskolan för tiden l.o.m. den 30 juni 1987.Dessa föreskrifier kan senare ingå som en del i den samladegymnasieskolförordning somjag tidigarehar nämnt. Samordningen med detnya statsbidragssystemet för lärariöner i gymnasieskolan innebär att statsbidrag lillkosinader för rektorers och studierektorers undervisningsskyldighel lämnas iform av allmänt undervisningsbidrag.Föreskrifter om sädanl bidrag finns i förordningen (1986:1080) med vissa provisoriska föreskrifier omgymnasieskolan. Statsbidraget för skolledningm.m. läcker därmed endasl kosinader som skolhuvudmännen har för skolledningsuppgifterna saml för nedsällningav lärares tjänstgöringsskyldighet för all fullgöra specialfunktioner. Vid förordningensutformning har regeringen beaktat vissa synpunkter som framförls.Sålunda kommer vissa kommuner som har Ijärde ärel av den fyraåriga tekniskalinjen och som enligt SÖ:s förslag skulle drabbas av kraftigaresursminskningar atl fä vissa resurstillskott genom en - jämfört med förslaget -förmånligare poängberäkning. Vidare innehåller förordningenövergångsbestämmelser som ger huvudlärare och institutionsföreståndare rätlatl bibehålla sina arvodestjänster om det återstår högsl till dessinnehavaren uppnår nedre gränsen inom den pensioneringsperiod som gällerför honom eller henne. 10.3.3 Medel för metodiklektorers tjänstgöring igymnasieskolan Samarbetet mellan skola och lärarutbildning främjas avalt melodiklek- lorer(eller molsvarande) inom ämneslärarutbildning fullgör viss tjänstgö ring i gymnasieskolan. Kostnader för metodiklektorernas tjänstgöring har hillillsbelastat anslaget . Utbildning för undervisningsyrken. Det nya systemet med resurser förundervisningen i gymnasieskolan innebär atl ocksä den undervisning som fullgörsav metodikleklorer ingår i del statsbi dragsgrundande limunderlagei.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har, i samråd med SÖ, ianslagsframställningen för /88 föreslagil alt beslämmelser motsvarande dem som gäller vid samma förhäl landen för införs. Förundvikande av dubbel kostnad för slalsverkel föreslår jag atl skolhuvudmännen fr.o.m. skall ersälla högskolan för lärarutbildarnas ijänslgöring i gymnasieskolan med belopp motsvarande statsbidraget till skolhuvudmännen. Merkoslnader pä grund av lärarulbildarens högre lönbetalas av högskolan. Jag avser åter komma till regeringen med förslag lill beslämmelser. Enligtav UHÄ läm nal underlag kan del sammanlagda beloppel för del anlal limmar som 139 melodiklektorerna beräknas tjänstgöra igymnasieskolan beräknas lill Prop. 1986/87:100 1.8 milj. kr. Jag har vidmina beräkningar överfört detla belopp lill del Bil. 10 anslag jag nubehandlar från anslaget . Vid sammanställningen av beslämmelser som skallingå i den lill planerade förordningen om gymnasieskolan kandet visa sig naturligt och angeläget att - t.ex. i förenklingssyfte - görasmärte sakliga ändringar i förhållande till nuvarande föreskrifier. Päskolområdet är även vissa föreskrifter i andra förfallningar än lagar till sill sakliga innehåll bundna medriksdagen. Del gäller även vissa delaljföreskrifter. Regeringen bör inhämtariksdagens medgivande att ulan hinder av lidigare beslul i sambandmed översynen av regleringen för gymnasieskolan göra de smärre sakligaändringar som bedöms befogade. UHÄ har haft regeringensuppdrag alt föreslå regler för all skilja olämpliga sluderande frånhögskoleutbildning. Med anledning av UHÄ:s förslag kommerjag denna dagatl ta upp frågan om möjlighet att avskilja en studerande i vissa undantagsfall,l.ex. om han missbrukar narkolika ochdel bedöms föreligga en påtaglig risk för all han kan komma all skada annanperson eller värdefull egendom under utbildningen. Jag kommer att föreslå enändring i högskolelagen (1977:218) som gör det möjligt för regeringen altmeddela föreskrifter om della. I gymnasieskolan kanfinnas liknande problem. Enligt 3 kap. 21 § skollagen (1985:1100) fårregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i fräga omgymnasieskolan meddela föreskrifter om disciplinära ålgärder och skiljande avelev från en viss sludieväg eller molsvarande. Några föreskrifter om skiljandehar inle meddelals beträffande elever som utgör en fara för andra. Hitlills har problematiska fall normaltkunnal lösas på informella vägar. Den reglering som jag föreslår för högskolansdel aktualiserar emellertid frågan om en reglering även för gymnasieskolan. Delkan vara lämpligl all SÖ får i uppdrag all lämna förslag. Jag ämnar återkommatill regeringen i denna fräga. Jag har i del föregäende behandlat frågorna iden för innevarande budgetär gällande ordningen, I enlighet med det nyaresurslilldelningssystemei bör indelningen av anslaget ändras enligt följande.För tydlighetens skull vill jag redovisa all jag för de förslag jag berörtunder avsnitt 2 och 3 beräknat medel under anslagsposten I, Medel för förslagunder avsnitt 4 beräknas under anslagsposten 11. För avsnitt 5 och 6beräknarjag medel under anslagsposterna 12 resp. 13. Medelsberäkning föravsnitt 7 görs under anslagsposten 2 och för avsnitten 8 och 9 underanslagsposterna 10 resp. 9. Avsnill 10.3,2 medelsberäknas under anslagsposlen4, medan avsnitt 10.1 har medelsberäkningar under anslagsposten 14.Anslagsposterna 5 t.o.m. 8 är relaterade huvudsakligen fill medel underanslagsposterna 1 t.o.m. 4. För de ändamål som avses med detla anslagbehöver enligt mina beräk- Prop. 1986/87:100 ningar således anvisas medel enligt följande, nämligen för bidrag till Bil. 1, allmäntundervisningsbidrag, m,m. 2, särskiltundervisningsbidrag 35185000 3, garantiresurs 5000000 4, skolledningsbidrag 316008000 5, särskildalönekostnadsbidrag 310414000 6, kosinaderför tilläggspensionsavgifter 345400000 7, kostnaderför sjukförsäkrings- och 8, lönekostnadspålägg 384614000 9, lokalskolutveckling 48231000 10, studie-och yrkesorientering 51959000 11, särskilda kostnader för gymnasial utbildning för döva ochhörselskadade i 12, särskilda kostnader för inbyggd 13, gymnasiallärlingsutbildning 70400000 14, vissteknisk utbildning i (STI) 6448000 Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenall 1. godkänna vad jag harförordal om avveckling av vissa special kurser, 2. godkännavad jag förbudgeiårei 1987/88 har förordal om ramar för elevplatser igymnasieskolan, 3. bemyndigaregeringen all - i den mån arbelsmarknadsskäl så påkallar - för budgetåret1987/88 medge alt totalramen för elevplatser i gymnasieskolan utökas, 4. godkänna vad jag /89 har förordat om ramar för elevplatser i gymnasieskolan, 5. godkännavad jag för budgelåret l989/90har förordat om planeringsramar för elevplaiseri gymnasieskolan, 6. godkännavad jag har förordal om försöksverksamhel med treåriga yrkesinriklade linjer, 7. godkänna vad jag harförordal om byle av B-språk mol C-spräk, 8. godkänna vad jag harförordal om höjning av avgift till Inlernalional Baccalaureate Office, 9. godkännavad jag har förordal om garanliresurs, 10. godkännavad jag har förordal beiräffande ersäitning för me-lodiklekiorers ijänslgöringi gymnasieskolan, 11. medgealt smärre, sakliga ändringar görs i samband med översyn av regleringen förgymnasieskolan i enlighel med vad jag har förordal, 12. tillBidi-ag lill driften av gymnasieskolor för budgeläret 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m.m. Prop, 1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Ur anslaget ulgårslalsbidrag enligt förordningen (1983:583) om statsbidrag lilluppföljningsinsatser för ungdomar (ändrad senast 1986:399). Enligtförordningen får kommuner statsbidrag för uppföljningsprogram och adminislralion(allmänl bidrag). Till arbetsgivare som anställer ungdomar på ungdomsplatserlämnas bidrag till ungdomsplals. Till kommunerna lämnas bidrag tilluibildningsinslag under ungdomarnas perioder på ungdomsplals. I vissa fall färbidrag som annars utgär för ungdomsplatser och uibildningsinslag i ställetanvändas till insalser enligt förordningen (SÖ-FS 1986:120) omförsöksverksamhel med gymnasieutbildning inom ramen för individuella planer. Från anslaget beslridsocksä kostnader för bidrag lill kommuner enligt förordningen (1983:584) omstatsbidrag lill utbildning av handledare för skolungdomar under praktik påarbelsplals. m.m, (allmänt bidrag) Ungdomsplatser Utbildningsinslag Handledarutbildning -H 2 550 000 För budgetårel 1987/88bedömer skolöverslyrelsen (SÖ) au ca 12000 ungdomar kommer all ha behov avsärskilda ålgärder inom uppföljnings-ansvaret. SÖ föreslär oförändraderesurser för ulbUdningsinslag i samband med ungdomsplats. SÖ föreslår oförändraderesurser för handledarutbildning. SÖ föreslär allförsöksverksamheten med integration av uppföljnings-åtgärderna i gymnasieskolaoch komvux (DELTA) utvidgas med 1000 platser till 1 500 platser, vilket enligtSÖ: s mening inle innebär nägra ökade kosinader, samt däruiöver med 150 platserför ungdomar som uppnår 18-ärsdagen innan de hinner slutföra påbörjadutbildning inom försökel. För detta sisinämnda ändamål föreslår SÖ aUytteriigare . anvisas under anslagsposlen för ungdomsplatser. SÖbedömer alt molsvarande minskning av medelsbehovei därigenom kommer atl uppslåunder anslaget lill ungdomslag. 5, SÖ beräknarmedelsbehovei under förslagsanslaget Bidrag lill älgar- Prop. 1986/87:100der inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m. Bil. För /88 föreslår jag oförändradberäkningsgrund för åtgärderna inom detla anslag jämfört med föregäendebudgelär, således 14000 16- och 17-äringar. Jag har därvid sammanvägi defaktorer som är relevanla i detta sammanhang, nämligen anlalet ungdomar som ärunder och hur stor andel av dem somjag, enligt min redovisning underanslaget B 19. Bidrag lill driften av gymnasieskolor, räknar med kommer allbefinna sig i gymnasieskolan nästa är samt den andel 16-17-åringar somjag, molbakgrund av de senasle årens erfarenheler, bedömer vara i behov av åtgärderinom uppföljningsansvaret under budgetåret. Jag avser alt noga följautvecklingen av filekornas situation inom uppföljningsansvaret.