prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 14 Anläggningar förradioaktivt avfall i Studsvik, m.m., reservationsanslag 15 Verksamheten iRanstad, reservationsanslag 16 Drift av beredskapslager,/örs/agsans/ag 17 Beredskapslagringoch industriella åtgärder, reservationsanslag 18 Särskilda kostnaderför lagring av olja, motorbensin,m. m., förslagsanslag 1 Ersättningar till ledamöter m. m., förslagsanslag 2 Riksdagsutskottens resor utom , förslagsanslag 3 Bidrag till studieresor, reservationsanslag 4 Bidrag till IPU, RIFÖ m. m., förslagsanslag 5 Bidrag tillpartigmpper,/örs/agsans/ag 6 Förvaltningskostnader, förslagsanslag 1 Utgivande av otryckta ståndsprotokoll, Prop.1986/87: 100 Förvaltningskostnader,/örs/agsans/ag Vissa kostnader vid emission av statslån m. m., ombudsmän, justitieombudsmännen, Riksdagensrevisorer och deras kansli,/örs/agsans/ag svenska delegation och dess kansli: Förvaltningskostnader,/örs/agsans/ag svenska delegation och dess kansli: Andel i gemensamma kostnader för , 17111 000 7473 000 Räntor på statsskulden, m. m. PP-'986/87:100 1 Räntor på statsskulden, m.m.,/örs/agsons/ag 63000000000 1986/87:100 XVII. 1 Oförutsedda utgifter,/örs/agsans/ag 1000000 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18december 1986 Prop.1986/87: 100 Närvarande:Statsministern , ordförande och statsråden , , , , ,, S. , , , , , R. , ,, , , , , G. ,Lönnqvist Föredragande; statsråden , , ,, , , S. , , , , , R. , , , ,, , , G. , Lönnqvist Proposition med förslag till statsbudget /88 Statsråden föredrar inriktningen av den ekonomiskapolitiken under nästa budgetår samt de frågor om statens inkomster och utgifterm.m. som skall ingå i regeringens förslag till statsbudget för /88.Anförandenaoch i förekommande fall översikter över förslagen redovisas i underprotokollen för resp. departement. Med beaktande av de föredragna förslagen har ett förslagtill statsbudget för nästabudgetår med därtill hörande specifikationer av inkomster och utgifterupprättats. Jag hemställer att regeringen föreslår att beräknainkomster och besluta om utgifter för staten i enlighet med det upprättadeförslaget till statsbudget för /88. Regeringen anslutersig till föredragandenas överväganden och beslutar att genompropositon förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutaratt de anförtinden som redovisas i underprotokollen jämte översikteröver förslagen skall bifogas propositionen enligt följande: Gemensamma frågor Bilaga 2 (första huvudtiteln) Bilaga 3 (andra huvudtiteln) Bilaga 4 (tredje huvudtiteln) Bilaga 5 (Öärde huvudtiteln) Bilaga 6 " 1986/87: 100 (femte huvudtiteln) Bilaga 7 (sjätte huvudtiteln) Bilaga 8 (sjunde huvudtiteln) Bilaga 9 (åttonde huvudtiteln) Bilaga 10 (nionde huvudtiteln) Bilaga 11 (tionde huvudtiteln) Bilaga 12 (elfte huvudtiteln) Bilaga 13 (tolfte huvudtiteln) Bilaga 14 (trettonde huvudtiteln) Bilaga 15 (Qortonde huvudtiteln) Bilaga 16 (femtonde huvudtiteln) Bilaga 17 (sextonde huvudtiteln) Bilaga 18 (sjuttonde huvudtiteln) Bilaga 19 Tryckeri, 1986 55 Bilaga 1 till budgetpropositionen 1987 1986/87: 100 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18december 1986 Föredragande: statsrådet och, i vad avsessärskilda frågor avsnitten 8och 10, statsrådet 1.1 En ny period av industriell expansion Huvudlinjen i regeringens ekonomisk-politiska strategisedan 1982 har varit att åstadkomma en ny period av industriell expansion i Sverige.Det ärbara en stark och utvecklingskraftig ekonomi, baserad på god konkurrenskraft, somlångsiktigt kan trygga sysselsättningen och den sociala välfärden. Devalveringen ioktober 1982 förbättrade radikalt de svenska företagens konkurtenskraft påbåde hemma- och exportmarknaderna. Genom att efterfrågan vreds om till att i ökadutsträckning rikta sig mot svensk produktion, möjliggjordes en betydande ökning avindustriproduktionen. Uppgångenförbättrade kraftigt näringslivets lönsamhet. Soliditeten har stärkts, vilket hargjort företagen mer motståndskraftiga. Det starkt höjda kapacitetsutnyttjandethar i förening med den förbättrade lönsamheten skapat underiag för en kraftig uppgångav industriinvesteringarna, särskilt vad gäller byggnadsverksamheten.Framtidsoptimismen har stigit och nyföretagande!har ökat påtagligt. Statsmakternassubventioner till olönsamma branscher och företag har till största delenavvecklats. Detta har förstärkt statsbudgeten, som det har medverkat till ett sundareaffärsklimat. De expanderande delarna avnäringslivet har förmått att dra till sig arbetskraft och kapital frånolönsamma och tillbakagående verksamheter. En snabb ochomfattande omstrukturering av den svenska industrin har ägt rum. Den svenskaindustrin, med sin utpräglat internationella inriktning, står därmed bättre att mötaframtiden, med god lönsamhet, gottkostnadsläge, stärkt självförtroende och konkurrenskraftig teknik. I 1986/87. En väsentligt bidragande faktor till deninternationellt sett snabba indu- Prop. 1986/87: 100 slriella omvandlingen ärden stora, enigheten i vårt land om att den måste Bil. 1 ske i socialt acceptabla former. Erfarenheterfrån andra länder bekräftar, att strukturomvandling motarbetas näralternativetför dem som är sysselsatta istagnerande branscher varit arbetslöshet och social utslagning. Regeringen hardärför genomfört omfattande arbetsmarknadspolitiska, industripolitiska ochregionalpolitiska insatser för att stödja dem som berörts avstrukturomvandlingen. Därigenom har industriell utveckling och social trygghetunderstött och befordrat varandra. Den industriella expansionen har varit avavgörande betydelse för att öka exportenoch förbättra utrikeshandeln. Som ett resultat av denna utveckling har nu ett överskott ibytesbalansen. Den utländska skuldsättningen har kunnat reduceras. har denvitaliserade industrisektorn medfört en högre tillväxt i helasamhällsekonomin. Arbetslösheten har minskats med näslan en tredjedel. Fallet ireallönerna har hejdats och vänts till en uppgång. Den sociala tryggheten har kunnat värnas. I många väsentligaavseenden har således de ekonomiska obalanserna industrikriser kunnathävas. Likväl är fortfarande pris- och kostnadsstegringstakten för hög. Den nuvarandeökningstakten är inte förenlig med en långsiktigt stabil utveckling mol fullsysselsättning och beståendeöverskott i bytesbalansen. Det är en hörnsteni regeringens ekonomiska politik att slå vakt om och ytterligare förbättra betingelsema för enfortsatt industriell expansion. Endasthärigenom kommer det atl bli möjligt att fortsätta att öka sysselsättningen och höja levnadsstandarden, samtidigtsom utrikesbalansen kan fortsätta att förbättras. Detta kräver enmålmedveten och konsekvenl politik för att minska inflationen, dämpalönekostnadsutvecklingen, öka sparandet och förbättra ekonominsfunktionssätt. Dessa strävanden har varit vägledande för de ekonomisk-politiska riktlinjer somredovisas i del följande. 1.2 Politik för tillväxt och rättvis fördelning fortsatte den svenska ekonomin att förbättrasi en rad avseenden. Den ekonomiska tillväxten hölls uppe på en nivå om nära2%. Bytesbalansensvängde från ett underskott om . 1985 till ett överskott omdrygt . Härigenom blev det möjligt att nettoamortera denstatliga utlandsskulden. Budgetunderskottet minskade från 57 miljarderkr. Även underskottet i den konsoliderade offentliga sektornsfinanser minskade. Prisökningenuppgick under loppet av 1986 till . Detta skall jämföras med enprisökning 1985 om , vilken i sin tur var klart lägre än under de föregående åren. Den inhemskaräntenivån sjönk påtagligt under 1986.Medan de totala investeringarna endast ökade långsamt, uppvisade näringslivetsinvesteringar en fortsatt god tillväxt. Även förmänniskornas levnadsstandard centrala faktorer som reallöner ochsysselsättning utvecklades gynnsamt 1986. liga år har reallönerna ökat markant . 1986/87: 100 ökade med drygt 30000 personeroch arbetslösheten fortsatte att sjunka till Bil. 1 i genomsnitt 2,. Den ekonomisk-politiska strategi somregeringen följt alltsedan 1982 har såledesvarit framgångsrik. Obalanserna har minskats och i vissa fall helt eliminerals,tillväxten har blivit högre och framtidstron har stärkts. Utvecklingen under1986 har inneburit en fortsatt konsolidering av den svenska ekonomin. Den tredje vägensekonomiska politik måste fullföljas med fasthet och konsekvens. Strävan äralltjämt att vi fullt ut skall utnyttja våra produktiva resurser under yttreoch inre balans och på ett sätt som medger en stigande levnadsstandard. Den gynnsammautvecklingen för den svenska ekonomin - inte minst den högre ekonomiskaaktiviteten - ställer emellertid den ekonomiska politiken inför delvis nya krav. Det gäller i första handuppgiften att bekämpa inflationen i en situationsom präglas av högt kapacitetsutnyttjande, förbättrat arbetsmarknadsläge ochhög likviditel i näringslivet. Det gäller även risken för att den privatakonsumtionen ökar i en takt som överstigerdet samhällsekonomiska utrymmet. Med oförändrade mål för den ekonomiska politiken måste därför medlenfortlöpande anpassas i takt med att den omgivande verklighetenförändras. Det kraftigaoljeprisfallet, dollarns fall och den intemationella räntenedgången har påkort sikt förbättrat betingelsema för den svenska ekonomin liksom förflertalet andra industriländer. Förbättringen av bytesbalansen och nedgången avinflationen kan till stor del förklaras av dessa faktorer. Det förefaller ejrealistiskt att räkna med en dylik draghjälp även . Tvärtomfinns det tecken på att oljepriserna på nytt kommer att stiga. Den underiiggandebytesbalanssiluationen och inflationstakten är ännu icketillfredsställande och det kommer att krävas fortsatta insatser för att befästa ochförstärka den posiUva utveckling som har ägl rum under det senaste årel. Trots den avsevärdaförbättring av arbetsmarknadsläget som skett måste ytterligare ansträngningar göras för atlfortsätta att stärka sysselsättningslägetoch minska arbetslösheten. Betydande problem finns alltjämt, bl. a. när det gäller långtidsarbetslösheten ocharbetsmarknadsläget i vissa delar av landet. Budgetunderskottethar minskat kraftigt och en fortsatt minskning beräknas skeäven nästa budgetår. Målet är att på nytt etablera ettöverskott i den offentliga sektorns sparande som ett led i strävandena att ökadet totala sparandet i ekonomin. För att åstadkomma detta, liksom för atlminska trycket på penningpolitiken, måste målmedvetna insatser göras för att kommandeår ytterligare minska budgetunderskottet. Den privatakonsumtionen bedöms 1986 ha ökat med ca 3 1/. Tillväxten av den privatakonsumtionen kan förklaras av tlera samverkande omständigheter: Stigande realinkomster för hushållen, enlättare kredit- marknad, stigande konsumtionsutrymme till följd av förmögenhetstillväx- Prop. 1986/87: 100 ten för bl. a. fastigheter och aktier samt en ökadframtidstro hos hushållen. Det ärtillfredsställande att den privata konsumtionen kunnal öka i god takt både 1985och 1986 - en utveckling som väntas fortsätta även 1987. Denna utvecklingåterspeglar otillfredsställda konsumtionsbehov, som är en följd av den svagakonsumtionsutvecklingen . På kortare siktskapar denna ökning av den privata konsumtionen inga problem, så längebytesbalansen visar överskott och investeringsaktiviteten är dämpad. Utvecklingen av denprivata konsumtionen tyder emellertid på en gradvis acceleration. Omdenna skulle fortsätta , som investeringsaktivitetenökar, finns risker för en överhettning iekonomin och för att bytesbalansen på nytt försämras. i ett någotlängre perspektiv måste sammansättningen mellan konsumtion och kapitalbildningförskjutas, så att kapitalbildningen - dvs. investeringar och nettoexport - svarar för en större del avden totala ekonomiska tillväxten. Denfrämsta förutsättningen för att åstadkomma detta är att löne- ochprisökningarna blir låga, så att konkurtenskraften stärks. Kostnadsutvecklingenutgör alltjämt ett problem i den svenska ekonomin. De löneavtal för tvåårsperioden1986-1987 som slöts i den offentliga sektorn föregicks av en utdragenoch konfliktfylld avtalsrörelse. Det är visserligen glädjande, att förutsättningar nu skapatsför en märkbar dämpning av löneökningarna , men de totalalöneökningarna i ligger alltjämt högre än i våra viktigare konkurtentländer. Det är en centraluppgift för den ekonomiska politiken att under medverkan avarbetsmarknadens parter skapa fömtsättningar för en lönebildning som gör detmöjligt att ytterligare nedbringa inflationen, att upprätthålla freden på arbetsmarknaden och attåstadkomma önskade lönerelationer mellanolika sektorer och yrkesgrtipper på arbetsmarknaden. Detta måste ske på ett sätt som möjliggör fortsattareallöneökningar för löntagarkollektivetoch som bidrar till rättvis fördelning och trygghet i arbetslivet. Den ekonomiska tillväxten har sedan 1982varit högre än under de närmast föregåendeåren. Jämfört med utvecklingen under exempelvis 1960-lalet är emellertid dennuvarande tillväxten klart lägre. En högre ekonomisk tillväxt skulle förbättramöjligheterna att höja levnadsstandarden, öka sysselsättningen ochfinansiera den offentliga verksamheten. Storaansträngningar måste därför göras för att öka produktiviteten inom såväl den privata som den offentliga sektorn ochatt på olika sätt förbättra ekonominsfunktionssätt. En bibehållen och helst förbättrad konkurtenskraft ärdärvid av utslagsgivande betydelse. 1.3 Den ekonomiska politikens inriktning Den ekonomiska politik som har förts harinneburit atl de ekonomiska obalanserna harminskat och att den svenska ekonomin nu står betydligt starkare än vid 1980-taletsbörjan. Den ekonomisk- politiska kursen ligger fast. när de mestakuta problemen i den svenska ekono- * min harundanröjts, bör det vara möjligt att ägna ökad uppmärksamhet Prop. 1986/87:100 både åt att utveckla och förstärka välfärden och åt att angripa mera Bil. 1 långsiktiga och stmkturella problem i ekonomin. Reformer för social rättvisa Genom de besparingar och omprioriteringar som föreslås ibudgeten skapas utrymme för förbättringar av den sociala välfärden på fleraområden. För de sämre ställda pensionärerna föreslås en krafiig förbättring avdet kommunalabostadstillägget (KBT). Vidare föreslås att basbeloppet, utöver sedvanligpriskompensalion, höjs med . fr. o. m. . Vid samma tidpunktåterställs den tidigare ersättningsnivån om för alla med delpension. Sjukförsäkringenförbättras för viktiga grupper på arbetsmarknaden, såsom privatanställdaarbetare och deltidsanställda, genom att karensdagen försvinner,fridagsregeln tas bort och den s. k. timsjukpenningen genomförs den 1december 1987. Härigenom likställs olika arbetslagarkollek-tiv. Reformenfinansieras genom att avgiften till sjukförsäkringen höjs 1988. Barnfamiljernas situation förbättrasgenom att barnbidraget höjsmed . föreslås förbättringar ske av bostadsbidragen, såatt de blir mera inriktade på att underlätta för barnfamiljer att skaffa sigstörte bostad. Dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen föreslås bli höjd till högst /dag. Samtidigthöjs det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) och utbildningsbidragen. PoUtik för regional balans Ett av de centrala målen för den ekonomiska politiken ärregional balans. I en särskild forskningsproposition och en proposition omnäringspolitiken som läggs fram kommer en rad förslag av regionalpolitisk betydelse att läggas fram. Redan i denna budgetpropositionföreslås åtgärder i syfte att bidra till en ökad regional utjämning. Ett tioårsprogram på närmare 6miljarder kr. läggs fram med syfte attförstärka bärigheten i vägnätet, särskilt i skogslänen. Särskilda insatser görs för de regionalahögskolorna och kommunala flygplatseri skogslänen. Vidare genomförs ett treårsprogram för ökad prospektering medtyngdpunkt inom regionalpolitiskt prioriterade områden. Det förslag tillreformerat skatteutjämningssystem som läggs fram i budgetpropositionen har somhuvudsyfte alt ge systemet en mera mar kerad regionalpolitisk profil. Ett liknandesyfte har det beslut som rege ringen har fattat om ettnytt frisläpp av investeringsfonderna för byggnadsinvesteringar, därstorstadsområdena har undantagits. Detta be slut i kombination med fortsattamöjligheter att ta i anspråk investerings fonderna för maskininvesteringar i stödområdet bidrar till att främja en regionalt sett jämnare utveckling över landet. Politik för ökad tillväxt Prop. I1986 års kompletteringsproposition underströk jag vikten av en hög ' Ett antal förslag med detta syftelades fram och har sedermerabeslutats av . Detta arbete måste fortsätta. Forskningen är ettprioriterat område med hänsyn till dess betydelse för den långsiktigatillväxten i den svenska ekonomin. 1 den forskningsproposition somstatsministern kommer att presentera föreslås anslagen till forskningräknas upp kraftigt för den närmaste treårsperioden. Regeringen harkommit överens med representanter för de svenska affärsbankerna om särskildainsatser för att stärka basresurserna för sådan forskning som är av särskildbetydelse för utvecklingen av det svenska näringslivet. har med anledning härav föreslagit affärsbankerna att sammanlagt avsätta minst200 milj. kr. , 1988 och 1989 till stiftelser med uppgift attstödja forskningen viduniversitet och högskolor. Skattesystemetsutformning är av stor betydelse för bl. a. ekonomins funktionssätt, förinvesterings- och sparandeutvecklingen och för den totala tillväxten.Viktiga reformer har genomförts på skatteområdet . Det gäller bl.a.marginalskatte- och avdragsreformen 1983-1985,reformer av företagsbeskattningen och etl omfattande förenklingsarbete,exempelvis genom den förenklade självdeklarationen. Möjligheterna attgenom en mera genomgripande reform av i första hand inkomst-, kapital- och företagsbeskattningen förbättraskattesystemet bör nu prövas. Regeringenkommer därför att inbjuda oppositionspartierna tillöverläggningar om den framtida skattepolitiken. Av centralbetydelse för möjligheterna att åstadkomma en hög ekonomisk tillväxt ärvidare atl lönebildningen fungerar bättre. Jag återkommer lill detta i det följande. /83 har budgetunderskottet minskatfrån . till beräknade 40,5 miljiirder kr. Uttryckt som andelav BNP motsvarar detta en nedgång från 13,1 till 4,. Budgetunderskottet måste nedbringas ytterligare. Härigenom kan dettotala sparandet i ekonomin öka och förutsättningarna förbättras att nedbringainflationen och lätta trycket på penningpolitiken. Del budgetförslagsom nu läggs fram präglas av en strävan att fortsätta att föra en stramfinanspolitik. Genom de besparingar som föreslås skapas utrymme för såvälutgiftsökningar på vissa priorilerade områden som en fortsatt minskning av budgetunderskottet. Budgetunderskottetberäknas nu minska från . under /87 till 36,9miljarder kr. under /88. Uttryckt som andel av BNP innebär dettaen nedgång från 4,1 till 3,. Även det s. k. underliggande budgetunderskottet,dvs. det kassamässiga budgetunderskottet exkl. engångsåtgärder och bokföringsmässigaåtgärder, beräknas minska imotsvarande takt. Den fortsatta budgetkonsolideringen bör ske genomutgiftsbegränsning- Prop. 1986/87: 100 ar och med hjälp av en god ekonomisktillväxt. Det totala skattetrycket bör Bil. 1 inte stiga. Den av beslutade s.k. engångsskatten för livförsäkringsbolagen m.fl. innebär visseriigen entemporär höjning av skattetrycket . Därefter beräknas dockskattetrycket återgå till den tidigare lägre nivån. Åtgärder för att öka hushållssparandet Ytteriigare bidrag till att öka del totala sparandet iekonomin bör kunna ges av hushållen. Hushållens sparkvot har alltsedan 1982legat nära O, dvs. hushållen har i stort sett inte haft något nettosparande.Villkoren för hushållssparandet har dock förbättrats avsevärt under senare år.Realräntan är hög ochinflationen har gått ned kraftigt. Marginalskatterna har sänkts och det skatlemässiga värdet avunderskottsavdragen har begränsats. De stigande realinkomsterna tinder senaretid har också förbättrat förutsättningarna för etl ökat hushållsparande. Härtill kommer enrad riktade insatser, bl. a. i form av allemanssparan-det, ändrade reglerför vinstsparandet, det fördubblade sparavdraget och ökade informationsinsatsertill hushållen, främst genom spardelegationens försorg. I detta sammanhang börockså nämnas den överenskommelse som slöts mellan riksbankenoch de olika instituten på kreditmarknaden för att öka amorteringstakten ochdärmed sparandet vid kredilgivningtill hushållen. Dessa insatser bör isig leda till ett ökat hushållssparande i takt med att hushållen hinner anpassasitt beteende till de ändrade betingelserna. Jag anser likväl att det nu finns skäl attföreslå ytteriigare åtgärder. Statsrådet i det följande att de som deltar i allemans-sparandet får möjlighet att göra en extrainsättning om högst . Underfömtsättning av ett riksdagsbeslut härom före mars månads utgång bör denna exlrainsättning kunna göras . Genom denna möjlighet skapas bl. a. incitament förde skattesparare, vilkas sparmedel frigörsefter /87, att föra över en del av dessa sparmedel tillallemanssparandel. Dämtöver harriksgäldsfullmäktige beslutat att emittera ett sparobliga-lionslån . Även detta bör ge god stimulans till ett ökat sparande. 2.1 Den internationella utvecklingen Den ekonomiska aktiviteten i industriländerna har under1986 utvecklats svagare än väntat. En avmattning inträdde under årets förstahälft, framför allt tillföljd av att exporten minskade i oväntad omfattning till länder utanför OECD-området. Lägre oljepriser ochfallande internationella räntor har endast successivtåterverkat positivt på realinkomster och efterfrågeutveckling i flertalet industriländer. somhelhet kan Prop. 1986/87: 100 förutsesen tillväxt av den samlade bmttonationalprodukten i OECD-län- Bil. I dernaom drygt 2 1/. De olje- ochråvamproducerande har fått ett drastiskt försämratbytesförhållande och har tvingats till kraftiga nedskämingar av sin import. Tillväxten i som gmpptorde ha stannat vid 21/. Världshandelns volym har för året i sin helhetökat med omkring 3 1/, dvs. i ungefär samma takt som . Trots attindustriländerna nu har bakom sig av stadigt sjunkande inflationoch relativt stabil tillväxt, ligger arbetslösheten kvar på en oförändrat högnivå. I har den t. o. m. fortsatt att öka och uppgår till närmare 20 miljonermänniskor. De senaste årensekonomiska tillväxt har också skett till priset av att betydande obalanseruppstått i världsekonomin. En utpräglat expansiv finanspolitik har bedrivits i Förentastaterna. Det växande budgetunderskott som blivit resuhatel har inte uppvägtsav ett ökat inhemskt privat sparande utan har måst täckas genom ett växandekapitalinflöde från omvärlden. och de större västeuropeiska länderna hardäremot fört en restriktiv ekonomisk politik. Detta har bidragit till de skillnader itillväxttakt och till den över- respektive undervärdering av viktigare valutorsom desenaste åren kännetecknat den ekonomiska utveckhngen i industriländerna. Följden har blivitexterna obalanser mellan de stöme ländema av tidigare icke skådadedimensioner. har fått se sin bytesbalansförsämras från jämvikt till ett underskott som 1986 beräknas uppgå till närmare150 miljarder dollar. och har å sinsida utvecklat bytesbalansöverskott, som beräknas uppgå till 80 resp. . Det råder iinternationella sammanhang enighet om att en minskning av dessa obalanserkrävs för en fortsatt stabil tillväxt av produktion och världshandel. Menfrågan är om en sådan minskning kan komma till stånd utan att den ledertill en uppbromsning av tillväxten eller t. o. m. framkallar en lågkonjunktur ivärldsekonomin. Viktiga förändringar har dock ägt mm , vilka harförbättrat förutsättningarna för att en sådan utveckling skall kunna undvikas. Således har en betydande anpassning skettav växelkursema för de störte valutorna.Dollarns effektiva värde gentemot övriga industriländers valutor har sedan börjanav 1985 sjunkit med , medan den japanska yenen och den tyska marken apprecierat med närmare 40 resp. . Kursanpassningen har gått snabbare änväntat. Den har inte utlöstallvarligare störningar på valutamarknaden och den kan förväntas få utjämnande effekter på handels- ochbytesbalanserna.