prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Men regeringen önskar fördjupa ochutveckla detta samarbete på en rad områden. träffades en ramöverenskommelse med EG om vetenskapligt ochtekniskt samarbete. Tillsammans medarton andra europeiska siater och deltar iEUREKA-samarbetet, som syftar till att genom gemensamma satsningar förstärka deneuropeiska kompetensen och konkurrenskraftenpå det högteknologiska området. medlemskapi är en bekräftelse på vår starka förankring i de västerländskademokratiska idéerna och vårt stora intresse för den mångskiftande verksamhel sombedrivs inom ram. Den internationellaterrorismen har vuxit i omfattning och kampen mot dennakräver ett ökat internationellt samarbete. stöder aktivt detta arbeteinom internationella organisationer, i första hand FN och . Folkrätten, desstillämpning och utveckling, intar en betydelsefull plats i svensk utrikespolitik. Ett centralt inslag på detta område gäller skyddet för de mänskliga rättigheterna. arbetar i olika internationella fora för att förstärka detinternationella skyddet för mänskliga rättigheter och 9 verkarför att dödsstraffet skall avskaffas. Ett viktigt inslag i dessa strävan- Prop.1986/87: 100 den är att utarbeta och följa upp efterlevnaden av internationellanormer Bil. 5 för individens skydd. Detfinns fem med tillhörande övervakningsmekanismer inom området för mänskliga rättigheter. pågår utarbetandet avytterligare två konventioner, en om barnens rättigheter och en om migrerandearbetares rättigheter. Utöver dettafinns den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna, som gradvis har utökats med skydd för nyarättigheter. Inom arbetas dessutom pä en konvention mot tortyr som kommer att innebära längre gående förpliktelserän som följer av den konvention i samma ämne som antogs av . Andra viktigafolkrättsliga ämnen är havsrätten med tillhörande avgränsningsfrågor,miljörätten och rymdrätten. ingårårligen ett antal avtal, fördrag och andra internationella konventioner medfrämmande makter. Förhandlingsarbetet kräver i betydande omfattning entraktaträttslig medverkan. Inom ramen för det internationellasamarbetet på det straffrättsliga området visar också elt stort engagemang.Det rör sig här om utlämningsfrågor och om lagföring i hemlandet. Storainsatser görs för att svenskar som har dömts till fängelsestraff utomlands skall kunna las hem föratt avtjäna straffet i . Genomutredningar om utländsk rätt och genom bistånd i arvs- och underhållsärenden får svenska medborgare stöd att hävdasin rätt i utlandet. Utrikesförvaltningenbistår även svenskar som hamnat i nödsituationer utomlands t. ex. sedan de råkat ut föj- olycksfall, sjukdom ellerfrihetsberövanden. Dessa frågor harblivit alltmera komplicerade i och med att svenska medborgare numera i större utsträckning förlägger sina utlandsresorutanför de traditionella turistmålen. Handläggningen av ärenden som rörutlänningar kräver stora resurser. mottog utlandsmyndigheterna nära 22 000 ansökningar om uppehålls-och arbetstillstånd saml 140 000 ansökningar om visering. Den omfattandeflyktinginvandringen medför storarbetsbelastning för vissa utlandsmyndigheter. Information om i utlandet Sverigeär ett land som tillhör ett litet språkområde. är det svenska samhället starkt beroende av kontakter medomvärlden för sin fortsatta utveckling. Informalion om i utlandetomfattar en mångfald olikakontakter och verksamheter. Syftet är att sprida kännedom om det svenskasamhället samt väcka inlresse och förståelse för syn på olikasamhällsfrågor. Informationsverksamhetengör det möjligt för att aktivt delta i ett ökat erfarenhetsutbytemellan olika länder och kulturer. Det svenska kulturlivet är starkt beroende avkontakter och impulser utifrån. Forskning ochvetenskapligt arbete förutsätter ett fritt utbyte av erfarenheler. Det är ett utrikespolitiskt intresse attsvenska ståndpunkter får gehör i utlandet och att finns med i den internationella dialogen. Ett mångsidigt person- och kulturutbyte bidrar till ökad förståelse mellan länder och folk. Sverigeinformationen kan vidare spela en viktig 10 roll för våra ekonomiska förbindelser och främja såväl export somturism. 1986/87: 100 Den allmänna sverigeinformationen i utlandettjänar därmed ett långsiktigt Bil. 5 utrikes-och säkerhetspolitiskt intresse. Det föreligger nuett behov att se över de gällande riktlinjerna för det allmännainformations- och kulturutbytet mellan och utlandet. Därvidlag bör enutvärdering ske av de samlade statliga insatserna på området och av samspeletmed verksamheter som inte omfattas av riktlinjerna, men som är väsentliga för deltagandei det internationella erfarenhetsutbytet. En särskild utredare har tillkallats för attkartläggahur de av fasflagda riktlinjerna för det allmänna informations-och kulturutbytetmed utlandet tillämpats i praktiken. Kartläggningen skall också avse hursverigeinformationen inom övriga områden fungeral. Utredaren skall mot denna bakgrundbelysa framtida behov samt lämna förslagtill en effektivare resursanvändning genom omprioriteringar ochomdisponeringar av tillgängliga resurser. En särskild utredarehar i betänkandet (Ds UD 1986: 5) På våglängd med avgettförslag till inriktning av Riksradios programverksamhet för uflandet.Betänkandet har remissbehandlats. Jag räknar med att på grundvalav utredningsbetänkandet, och efter samråd med statsrådet , läggafram förslag till målsättning och ny inriktningav utlandsprogrammen. Högtidlighållande av350-årsjubiléet av den svenska kolonin i äger rum under år1988. har förklarat som "NyaSverige-året". Förberedelserna i inför denna manifestation ledsav en nationalkommitté med talman som ordförande. De svenskainsatserna samordnas av ett av staten och industrin gemensamt upptränat sekretariat. En omfallandeverksamhet planeras i inom områden somkultur, samhällsinformation, teknik och induslri samt idrott. internationella beroende och vår vilja att spelaen konstruktiv roll i det internationella samfundet är grundvalen förutrikesförvaltningens uppgifter. Dessa finns inom utrikespolitik,handelspolitik, internationellt utvecklingssamarbete, internationell rält,internationella miljöfrågor, konsulär och exportfrämjande verksamhet samt informalions-och kulturutbyte. Det ärdärför av avgörande betydelse - inle bara för övergripande nationella intressen, utan även för enskilda medborgare -alt utrikesförvaltningen ärorganiserad och utrustad på elt sådant sätl att den kan lösa och fullfölja de uppgifter som åläggs denav , regeringen och samhällel i övrigl. Utrikesförvaltningensframtida roll sammanhänger med förändringarna i deinternationella relationerna. Härvid förutses alt beroendet av vår om väridoch kontaktytorna länder och regioner emellan kommer att öka. De internationella miljövårdsfrågorna är etl aktuellt exempel på internationellt beroendeoch ett nytt område för internationell förhandlingsverksamhet. Andra exempel där Sverigesroll aktualiserats är att under andra 11 som Qärde stat innehade ordförandeskapet för Prop. 1986/87: 100 EUREKA-samarbetet,värdskap för och Bil. aktiva roll i den fortsatta ESK-processen, ordförandeskap år1987 iförhandlingarna om en konvention med förbud mot kemiska vapen samt medverkani det s. k. femkontinentinitiativet, inkl. värdskapet för ett möte med destats- och regeringschefer som deltar i initiativet. Kontakterna ökar.Grundläggande för dem är det svenska samhällets mångfasetterade bilaterala förbindelsermed andra länder. Deras vikt inom utrikesförvaltningen avspeglas i att Sverigeupprätthåller ambassader i 86 länder. Genomförandet av degenerella sparkraven ställer krav på omprioritering och effektivisering. Ett nyttsparmål för perioden /88-1989/90 på 42,5 milj.kr.har fasflagts. kommeratt fortlöpande ompröva sin organisation för att genomföra detta sparmål ochsamtidigt uppfylla deväxande krav som ställs. personal är dess främsta resurs och den framgång som kanuppnås i det internationella arbetet blir beroende på personalens kompetens ochde medel den tilldelas att arbeta med. En central uppgift är därför en aktivpersonalpolitik med särskild tonvikt på utveckling av ledningsfunktionerna. Enannan betydelsefull resurs är ett utvecklat teknikstöd för såväladministration som informationshantering. Härigenom kan de personellaresurserna koncentreras på analys avväsenflig information för det svenska samhället och på aktiva utåtriktade insatser på det utrikespolitiskaområdet. Målet för utrikesförvaltningen är och måste framgent vara att decentrala utrikespolitiska målsättningarna skall fullföljas genom en välfungerande utrikesförvaltning. m. m. 1986/87: 100 Bil. lönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringarför de stock-holmsbaserade ambassadörerna redovisas i förteckning somfogas till protokolleti delta ärende som bilaga 5.2. Beräknad ändring1987/88 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader)(1) Lokalkostnader 660 939 000 348 596000) 323 950 000 ()(2) (l)Antalet anställdainom utrikesförvaltningen uppgick 1986 till 2161 personer, varav749 har handläggande uppgifter, 616 biträdandeuppgifter och 796 är lokalanställda vid (2)Varav engångsanvisning 3 800 000kr. Den internationella utvecklingen harunderstrukit beroende av omväriden. Den fortsatla spänningen mellanstormakterna släller slora krav på vår säkerhetspolitik och på vår förmåga atl följa utvecklingen inärområdet. måste vi intensifiera våra traditionella strävanden atlverka för ökat internationellt förtroende och nedrustning. I etl läge dä del internationella politiska klimatetalltjämt präglas av misstro mellan stormaktsblocken och mililäralliansernasstrategiska intresse för vårt närområde tenderar atl tillta, skärps kravenpå politisk rapportering och analys, inle minsl på det säkerhetspolitiskaområdet. Även på det handelspolitiska området möter nya ulmaningar. I deltaläge slälls allt slörre krav på vår utrikesförvaltning. Utlandsmyndigheternas rapportering och kontaktskapandeverksamhet måste vara av hög klass.Utrikesförvaltningens personal på alla nivåer möter nya uppgifter. Samlidigtinnebär det stalsfinansiella lägel alt ytterligare resurser inte kan tillföras. Alll detla betyderatt en priorilering och ständig omprövning av verksamhelen är nödvändig. Ibudgetpropositionen avseende budgetårel 1986/87underslröks betydelsen av det arbete som pågår för att öka förvaltningens effektivitet. En serie reformer hargenomförts under de senaste åren.Dessa syftar till att möta de kravsom riksdag och regering ställer på förvallningensom elt instrument för den svenska utrikespolitiken. Detta arbele måste fortsätta medoförminskad kraft under de närmaste Prop. 1986/87: 100 åren. Inom ramen för delbesparingsarbete som fullföljts enligt en 5-års- Bil. 5 plan för perioden /83 - 1986/87 har ett antal åtgärder vidtagits.Arbelet har kunnat fortskrida planenligl och sparmålet för5-årsperioden om 50 milj. kr. i fastpenningvärde (1981/prisläge) har uppnåtts. , liksom övrig statlig förvaltning,skall genom effektivisering och rationaliseringreducera sina anslag. För utrikesförvaltningen har fastlagts etl nyttsparmål, som innebär en minskning av anslagen med 42,5 milj. kr. (i 1986/prisläge) för perioden /88 - 1989/90. Somen följd härav kommer utrikesförvaltningens verksamhetsområden åter attses över. Härvid nödvändiggörs nedläggningav ett antal uUandsmyndigheter. Arbetet härmed kommer på sedvanligt sätt attske i samråd med personalorganisationerna. Vid nedläggningar avkonsulat och ambassader kan olönadekonsulat komma atl upprältcis, som av förklarliga skäl har en lägre ambitionsnivå. Om denna verksamhel blir omfattandekan stöd ges i form av kontorskoslnadsbidrag, vilkas kostnader kommeralt belasta anslaget A 6. Del nya sparmåletkommer alt kräva en fortsatt aktiv organisalions- och personalulveckling.För att förbättra i första hand det administrativa och konsulära arbetet påutlandsmyndigheterna har en personalpolitisk reformgenomförts som medger befordran av biträdande personal som har god kunskap ochlångvarig erfarenhet av sådant arbete till handläggande befattningar inom dessa arbetsområden. Med minskade reala resurser blir del ifortsättningen än mer angeläget att bedrivaett aktivt förändrings- och förnyelsearbete inom utrikesförvaltningen. Denadministrativa utvecklingen i vid bemärkelse inkl. införandel av ADB är i dettasammanhang av största betydelse. En kontinuerlig omfördelning av resurser måsle inbegripa en förstärkning av denoperativa verksamhelen på bekostnad av de administrativa resurserna. Den instabilasituation som råder i många länder har medfört atl flyktingströmmen tillSverige har ökat. Det talrika antalet asylsökande flyklingar har resulterat i eltslort behov av utredningar på utlandsmyndigheterna i flyktingarnasrespektive hemländer. För atl nedbringa ärendebalansen av asylärenden på hårtbelastade utlandsmyndigheter och därigenom medverka tillsnabbare beslut av asylärendena i föreslår jag att utrikesförvaltningen tillförs 2 milj. kr. som etl engångsbidragför budgeiårei 1987/88. För försia gången har ensärskild pensionsersättning utbetalats till medföljande make till tjänsteman inomutrikesförvaltningen. Reformen träddei kraft genom all regeringen utfärdade en förordning. Ersättningen utgår somkompensation för den tjänstepensionsom den medföljande inle kunnat intjäna under makens utlandstjänst. Reformen,som meddelades lill i föregående års budgelproposition, omfattarmakar med mer än tio medföljandeår. Reformen har finansierats inomramen för utlandslöneförmånerna. har en utvidgning och omorganisalion avavdelningen för Härvid har en tredje enhet 14 förbudget-, forsknings-, statistik- och informationsfrågor tillskapats. 1986/87: 100 departementsråds- och en kanslirådstjänslhar lillförts organisationen. Det inlernalionellamiljövårdssamarbetets ökade betydelse har medfört att en särskild tjänst somförhandlare för inlernalionella miljövårdsfrågor har inrättats. På samma sätt har denväxande förhandlingsverksamheten rörande internationella skattefrågor lell lill alt en särskildförhandlartjänst för sådanafrågor inrättats. Utrikesdepartementetsadministrativa avdelning är föremål för en översyn som beräknas komma atlmedföra en omorganisation . Arbetet tar bl. a. sikte på att förbättrastyrfunktionerna för verksamhets-och budgetplanering samt för den administrativautvecklingen. Målsättningen är vidare att kunna minska administrativaavdelningens personalslat genom rationaliseringar och ett utvidgat datorstödför vissa administrativarutiner. Hänsyn tas även till den ralionella arbetsmiljö som erhålles vid inflyttningen i nya kontorslokaler ikvarteret . Ambassaden i stängdes med hänsyntill säkerhetsläget. Stängningen är ej att betrakta som definitiv ulan prövasfortlöpande mot bakgrund av säkerhetssituationen. Bevakningen av avsesske från ambassaden iDamaskus, som förstärks. Del lönadegeneralkonsulatet i nedlades den . Samntidigt upprättades ett olönatgeneralkonsulat. Den svenskaambassaden i Muscal, , öppnades . Myndighetenbeslår av en förste ambassadsekrelerare (tillika chargé d'affaires) och tvålokalanställda. Ambassadören i är som även ackrediterad i Muscal. Med anledning avESK:s Iredje uppföljningsmöte inrättades en svenskdelegaiion i . Delegationen består av chef, tre handläggare, ett utsänt biträde samt tvålokalanställda. För atl förstärkabevakningen av de Iransporlpolitiska frågorna i samarbetet mellan ochEG kommer en Ijänsl härför att inrättas vid den svenska delegationen i . Översynen avsystemet med stockholmsbaserade ambassadörer, som anmäldes i budgetpropositionen 1986kommer atl fortsätta och beslut avsesfallas alt åler placera en ambassadör i med samma ackredi-leringsområde som . Ambassaden skallges formen av en regionambassad. UD har underföregående budgelår granskat den exporlfrämjande verksumhelen iÖsteuropa, vilket lell lill beslul om förstärkningar av ambassaderna i ochBelgrad samt införande av avgifisdebiiering av exportfrämjande Ijänster på dessa ambassader och påambassaderna i och . Under år1987 kommer förutsättningarna för införande av avgifisdebiiering vid yllerligare några myndigheter i att prövas. Aktuella utredningsfrågor m. m. Prop. Bil 5 Underhösten 1985 har inom statens utlandslönenämnd påbörjats en översyn av bostadsnormerna för personal inomutrikesförvaltningen, som är stationerad ulomlands. Syftet med översynenär att få fram förenklade regler för en godbostadsstandard inom ramen för tillgängliga resurser. Arbetet beräknasvara klart . En översyn pågår avsystemet för representationsbidrag vid uflands-myndigheterna. Syftet är att underlätta för cheferna attsamordna representationsverksamheten viduflandsmyndigheterna, att mer effektivt utnyttja tillgängliga medel samt att förenkla administrationen. Beslut om ändrade bestämmelser och rutiner förväntas underförsta . En översyn av detallmänna informations- och kulturutbytet med utlandet har påbörjals.Då informationsbyrå lämnar bidrag till vissa moltagare förinformationsinsatser av olika slag kommer även informationsbyråns insaler inomdetta område att belysas. Inomöversynsarbetet ryms också en rad mera övergripande problem, som representerarförändringsfaktorer av vikt för organisation och framtida arbetsmiljösåsom - effekternaav datoriseringsarbetet bl. a. hur införandet av ord- och textbehandlingsutrustningpåverkar personalbehov och arbetsinnehåll - användandetav externa databaser (svenska och internationella) för komplettering avexempelvis politisk och handelsfrämjande information (försöksverksamhet harpåbörjats i begränsad ulslräckning såväl inom departementet som vid några utlandsmyndigheter) - långsiktigaekonomiska konsekvenser av datoriseringen avseende investerings- ochdriftsbudgeten. Uppdrag till statskontoret att delta i denna utredning förbereds. Teknisk utveckling och rationalisering En genomgång av utrikesförvaltningens användning ochbehov av ny teknik gjordes i den utredning om en långsiktig ADB-strategi, som ladesfram i betänkandet (Ds UD 1984: 7) Administrativ utvecklingoch ADB inom utrikesförvaltningen. Sedan enheler och myndigheler inom utrikesförvaltningenberetts tillfälle att lämna synpunkier har inrikiningen av det fortsatta arbetet preciserats i enåigärdsplan. Tyngdpunkten iutrikesförvaltningens teknikutveckling ligger på breda lösningar, medförutsättning atl förenkla och effektivisera arbetet på de många, spridda ochofta relativt små arbetsställen förvaltningen består av. Påkommunikationsområdet har della möjliggjort en hög tekniskstandard, där datoriseringen av telexlrafiken också innefattat ulprovning av nyteknologi. I anspråkstaganden av reläsialioner för radiotrafiken medför enbelydande effektivisering av beskickningarnas kommunikationer med Stockholm.Nya kommunikationsformer, t. ex. närsatellil, är under utredning. I en textintensiv verksamhet somutrikesförvaltningen innebär ord- och textbehandling en kraftig rationalisering av arbetet. 1986/87: 100 vidbeskickningarna i , och m.fl.har visat att Bil. 5 dennateknik möjliggör en omfördelning av resurserna inom och mellanutlandsmyndigheterna. Under budgetåret1987/88 kommer förvaltningens informationshantering att prioriteras. En grund för detta arbete har lagtsmed den pågående datoriseringenav departementets arkivrutiner. Ett viktigt syfte 'är att göra den värdefulla information som produceras inom utrikesförvaltningen lättare och snabbaretillgänglig för användare både inom och utom . a. med sikte på att inrätta en UD-databas. Formerna för dessfinansiering undersöks för närvarande.Samtidigt pågår försök alt utnyttja det material som samlas i svenska ochutländska databaser. Denna rationalisering av informationstillförseln bör möjliggöra såvälbesparingar som en koncentration avförvaltningens resurser för att analysera och sprida den insamladeinformationen i det svenska samhället. En viktigförutsättning för framgångsrik ADB-användning är emellertid, att de rutiner somdatoriseras från början är ändamålsenliga. Införandet av ADB-slöd kombinerasdärför med en fortgående översyn av organisation och rutiner, bl. a. på de ekonomi- ochpersonaladministrativa områdena. Åtskilliga av defunktioner som datoriseras inom utrikesförvaltningen är av en sådankaraktär, att säkerhetsfrågorna måsle ägnas betydande uppmärksamhet. Iåtgärdsplanen förutsätts särskilda resurser tas i anspråk för att hållaADB-säkerheten på en tillfredsställande nivå. I enlighet med beslut har förutrikesförvaltningen beviljats en engagemangsram om 50 milj.kr. Kreditgarantin avser låntill utrikesförvaltningens personal i samband med omstalionering. Detförutsätts att tjänstemännens behov av kredit i samband med omstalionering skall kunna tillgodoses genom lån. Dä systemet med statlig kreditgarantivarit i bruk i enbart har endasl 7 milj. kr. har inga förlusler uppkommit. Med hänvisning till vad jag i det föregående anförl,hemställer jag att regeringenföreslår alt tillUtrikesförvaltningen för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslag av . 1985/86 Utgift 13 200 641 Reservation 1 734 734 1986/86 Anslag 14 704 000 1987/88 Förslag 15 527 000 17 2 1986/87. Från anslaget bestrids kostnaderna för denkontaktskapande verksamhet, Prop. 1986/87: 100 som bedrivs av utomlandsstationerade tjänstemän i utrikesförvaltningen Bil. 5 och av tjänstemän iutrikesdepartementet som, utan att omstationeras, tas i anspråk förtjänstgöring utomlands. Ersättningsbeloppen fastställs av departementschefen.Jag beräknar anslagsbehovet för /88 till . Jag hemställer att regeringen föreslåirriksdagen att till Utlandstjänstemännens representation för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Inköp, uppförande ochiståndsättande av fastigiieter för utrikesrepresentationen 1985/86 Utgift 48 948 054 Reservation 1 734734 1986/87 Anslag 33 600 000 1987/88 Förslag 51 000 000 Från anslaget bestrids kostnader förkanslilokaler för ambassader, delegationer och konsulat samt för bostäder åttjänstemän inom utrikesrepresentationen i enlighet med riktlinjerna i prop.1952: 152. Större delen av föreslagna medel avses tas i anspråk för att bygganya kanslilokaler och bostäder samt för vissa om- och tillbyggnader. Härulöverberäknas medel för köp av fastigheter och vissa uppruslningsarbeien samt föroförutsedda behov och projekteringsarbeten. Ombyggnad av de statsägda fastigheterna vid i igångsattes och återflyttning skedde undertiden . Koslnadsramen 43 milj.kr. i prisläge den 1januari 1985 föreslås oförändrad i prisläge . Uppförande avkanslibyggnad för ambassaden i påbörjades och inflyttningskedde . föreslår i avvaktan på slutredovisningen oförändrad koslnadsram om 13 milj. kr. Nybyggnad av ambassadkansli och bostäder i i novem ber 1985. Anläggningen beräknas kunna färdigställas före , då nuvarande kansli måste utrymmas. Byggnadsslyrelsen före slår en uppräkning av koslnadsramen från 30,3 milj.kr. lill 31,8 milj.kr. Denna uppräkning motsvarar svenskt index. Projekt som avses påbörjas /87 Prop. 1986/87: 100 Ril 5 Regeringen har den30 uppdragit åt atl utföra projektering till och med bygghandlingar av ett nyttambassadkansli och övernatlningsrum i inom en kostnadsram av 19 milj.kr. beräknar kostnaderna för kansliettill 15 milj. kr. och för övernaltningsrummen till 4 milj. kr. Byggnadsslyrelsen räknar med att redovisa bygghandlingar ibörjan av och byggstart bör ske för att inflyttningskall kunna ske före juli månad1989, då kontraktet löper ut för nuvarande inhyrda lokaler. Projekt som kan starta /88 fick och den 11oktober 1979 regeringensuppdrag att projektera en om- och tillbyggnad av den i slutet av 1950-lalet färdigställda ambassadanläggningen iNew . Under projekteringenuppstod oklarheter om den framtida biståndsverksamhetens omfattning i Indien.Projekteringsarbetet avbröts . har upprättat ett nyttlokalprogram, som omfaltar bl. a. ändring och tillbyggnad av nuvarande kansli, nybyggnad avpersonalbostäder, om- och tillbyggnadav befintliga personalbostäder, ändring av bosläder för lokalanställda, samlingslokal för lokalanställda, om-och tillbyggnad av servicebyggnadför tekniska installationer och förråd, ändringsarbete i chefsbo-sladen samt markarbeten. Installationer för VVSoch el behöver bytas ut på grund avförslitning.