prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — Styrelsenför teknisk utveckling (STU) menar alt om alternativens miljökonsekvensermåste hållas på ännu lägre nivåer än kan del visa sig omöjligt att uppnåmålet . Utvecklingen av energieffeklivilet och miljövänliga alternativaenergibärare kan dock enligt STU komma alt ge lösningar som klararutsläppsnivåer som t.o.m. är radikalt lägre än dagens. Flera remissinstanser framhåller all myckel höga miljökravmåsle ställas på den energiproduktion som skall ersätta kärnkraften. Deltamedför begränsningar i användningen av torv och fossila bränslen. Någraremissinstanser framhåller förpliktelser i försurningssammanhang.Sänkningar av högsta tillåtna svavelhalten i olja krävs. Andraremissinstanser, främst kraftföretag, ställer sig tveksamma till de tekniskamöjligheterna att innehålla miljökraven vid en avveckling på kort sikt. Lantbruksstyrelsen förordar största möjliga begränsning avanvändning av fossila bränslen, olja och kol saml i viss utsträckning torv ienergisystem. I första hand bör olika energihushållningsåtgärder vidtas och inhemskabränslen användas. Kolförbränning ulan rökgasrening bör ej till-låtas. anser att högsta svavelhalti lätt eldningsolja nu bör sänkas lill och att befintligaoljekondens-kraftverk bör utrustas med mycket avancerad rökgasrening. uttalar atl varje ökning av förorenandeutsläpp, även små sådana, inle kan accepteras eftersom de kan få negativakonsekvenser/effekter såväl regionall som lokalt. TCO framhåller likaså att ersättningsproduktionen måsleäga rum med bästa möjliga reningsteknik så atl de målsättningar haråtagit sig i försurningssammanhang inte äventyras. Miljökraven får enligt TCOinte vara mindre på nya energikällor än på gamla. Vårt internationella engagemangmåsle också gälla kampen för atl minska försurningen. Den frågan får inlekomma bort eller skymmas av ansträngningarna att reducera kärnkraftshoten. anför att i bedömningen av utsläpp till luftfrån fastbränsleeldade elproduklionsanläggningar förutsätts även vidavveckling lill 1997 myckel låga utsläpps värden. Vallenfall är tveksam lill omdessa kan åstadkommas i kontinueriig drift i anläggningar byggda medkonventionell teknik under stor tidspress. har en liknande uppfattning.Bolaget anför vidare atl de emissionsfaklorer för svaveldioxid ochkvävedioxider som används i beräkningarna är lägre än vad som krävts inågot land. Detta innebär all miljökonsekvenserna såväl i som utomlandskan bli betydligt värte än enligt expertgruppens anlagande. All tidigareerfarenhet manar lill betydligt större försiktighet i sådana bedömningar. Bolaget uttalar vidare att det är av största vikt bl. a.att så mycket tid som möjligt ges för utveckling och demonstration avmiljövänlig förbränningsteknik och rökgasreningsteknik innankärnkraftavvecklingen påbörjas. understryker atl en avveckling avkärnkraften inte får innebära en återgång till bränslen som på nytt ökarmiljöförstöringen. Lokala miljöproblem då elvärmen minskar Många remissinstanser lar upp försämringen av främst denlokala miljön då elvärme ersätts av uppvärmning baserad på olja ellerinhemska bräns- Vetenskapsakademienframhåller all elektrisk energi är ren på konsum- Prop. 1986/87: 159 tionsställetoch medger hög verkningsgrad. I tätorter med hög befolkningstäthet erbjudersålunda elektriciteten en i stort sett föroreningsfri energikälla. Enminskning av tillgången på el-energi kan lätt komma att öka föroreningsgradendär människorna av finns. Enligt mening finns en tendens iutredningen att underskatta miljöproblemen. I utredningen dras t. ex.slutsatsen att en övergång till ökad bränsleanvändning för elproduktion inteväsentligt skulle påverka storleksordningen av emission och immission avmiljöfarliga ämnen. Del kan vara rikligt att förhållandena kan bemästras genomny höggradig reningsteknik beträffande svavelföreningar och kväveoxider menknappast beträffande koldioxid och kvicksilver. I än högre grad torde enligtBFR t. ex. orenade utsläpp från många till olja återkonverterade småhus påverkaden lokala miljön. anför att utredningen visar att olja är detrealistiska alternativet till elvärme i småhus. Påverkan på närmiljön om ettstort antal små värmekonsumenler övergår från eluppvärmning fill att elda oljahar enligt inte belysts tillräckligt. VaUenfall anser all det ivarje fall lokalt kan leda till sämre miljö. framhåller att även lokala skadligamiljöeffekter måsle motverkas. Det är viktigt att bränslebaserad el- ochvärmeproduktion sker i slora anläggningar där förutsättningarna att åstadkommabästa rening är störst. anför vidare atl expertgruppenskonstaterande att de ulsläppsmäiningar som gjorts visat tusentals gångersskillnad för olika storlekar på anläggningar måste uppmärksammas liksom alt detdärför inte är önskvärt ur hälsosynpunkt att en ökad individuell vedeldning itätbebyggda områden kommer till stånd. Inhemska bränslen och miljöpåverkan Några remissinstanser framhåller de inhemska bränslenasmiljövänlighet framför de importerade fossila bränslenas. Beträffande torvråder delade meningar. Lantbruksstyrelsen säger all användningen av torv i vissutsträckning bör begränsas. konstaterar atl torvbränsleär mer miljövänligt än kolbränsle och atl kraftfulla satsningar bör göras för atlutöka torvbrytningarna och därmed kunna minska kolimporten. \Ma\ar atlträdbränslen, och halm har klara miljöfördelar framför de fossilabränslena. Koldioxidhalten i atmosfären påverkas ej. Svavelhalterna är mycketlåga och innehållet av tungmetaller lägre än för de fossila bränslena. En vissdel av svavlet och tungmetallerna ålercirkulerar också i odlingssystemet.Rökgaserna är starkt basiska vilket motverkar försurningen. Askorna utgörvärdefulla pH-höjande gödselmedel. När det gäller kväveoxider skiljer sigbiobränslena inte från de fossila bränslena. Hälso- ocharbeismiljöeffekier Prop. 1986/87: 159 Flera remissinstanser däribland socialstyrelsen.Landsorganisationen, Gruvindustriarbelareförbundei och /SR påtalar alt underiagelför bedömning av hälso- och arbetsmiljöriskerna vid olika avvecklingsallernativär otillräckligt. () anför atl expertgruppen påpekaratt den inle haft fid atl bedöma arbetsmiljökonsekvenser av olika energislag.Enligt LO:s mening är det inte acceptabelt atl besluta om framtida energisystemutan en sädan analys. Detta speciellt med tanke på att omläggningen avenergisystemet bl. a. motiveras utifrån människors hälsa och säkerhet. framhåller: Förbundet villpåtala det anmärkningsvärda i alt expertgruppen i sitt betänkande har ansettarbetsmiljökonsekvenserna för varje energislag vara av alldeles underordnadbetydelse och därför inte utrett dessa. Detta är övertaskande så myckel mer somhela expertgruppens uppdrag i alll väsentligt handlat om alt bedöma risker förolika energislag i syfte att eventuellt förkorta användningen av ett visstenergislag på grund av dess alltför höga risknivå. Flera remissinstanser saknar en belysning av denersättande energiproduktionens avfallsproblem i energirådsmaterialel. vid Stockholmsuniversitet (genom UHÄ) uttalar att problemet rörande slutlig förvaring harbeträffande kärnenergi ingående diskuterats och förts in i den allmännadebatten. Det är emellertid en öppen fråga om inte de slora askdeponierna,särskilt från kolkraft, utgör ett minst lika stort problem. Genom dessa kanmetaller föras in i biosfären, och även om man kan göra sannolikt attmetallerna inte lakas ul i etl kortlidsperspekiiv, har komponenterna i kolaskanden nackdelen att de till skillnad från kärnenergiavfallet inte minskar medtiden på grund av radioaktivt sönderfall. Statens strålskyddsinslitut anför att de långsiktigakonsekvenserna för miljö- och hälsoeffekter har utelämnats. Som exempel härpåkan nämnas den flygaska som innehåller tungmetaller och som kommer alldeponeras i närområdet lill elt koleldal kraftverk. på (genom UHÄ) hävdarvad beträffar all elproduktion där miljöföroreningar är aktuella att sammasäkerhetsfilosofi bör användas som inom kämkraftsinduslrin. Som exempel kanlas förbränning av fasta bränslen som kol och flis. Dessa ger vid förbränningupphov lill utsläpp saml förbränningsrester, vilka måste tas om hand för förvarså atl inte mark och vattendrag förgiftas. Till skillnad från del radioaktivaavfallet är förbränningsrester innehållande tungmetaller och andra kemiskagifter stabila för evig framtid. Det påpekas atl man vet mycket lite om senaeffekter för olika kemiska miljöföroreningar. AB Svensk Kärnbränslehantering uttalar beträffandesäkerhetskraven på slutförvaring av avfallet att expertgruppen i sina analyser synes ha utgått från olika ambitionsnivåer för kärnavfall och för avfall från annan 67 Kravetpå kärnavfall är alt nå en säker slutförvaring Prop. 1986/87: 159 medanambitionsnivån för l.ex. kolavfall är atl begränsa läckage av tungmetaller ochdärefter lila lill skyddsavstånd som måste upprätthållas , dvs enadministrativ kontroll, eftersom tungmetaller ej sönderfaller . 6.3 Konsekvenserna av en tidigarelagd avveckling avBarsebäcksverket Vattenfalloch menar i sina remissvar att leveranssäkerheten i ejkan upprätthållas om snabbavvecklas. EnligtVattenfall kommer lastbortkoppling i södra och alt blinödvändig för att rädda elsystemet i vissa situationer vid en snabbavveckling.Detla drabbar många konsumenter och kan jämföras med lägel vid storastörningar. Sydkraftbetonar all en eventuell snabbavveckling av medför all södraSveriges kvarvarande produktionsresurser kommer att utnyttjas mycket hårt. Deäldre oljekondensaggregaten, som endast utnyttjas vid extrem kylasamtidigt med haveri på något större aggregat inom området, kommer attregelmässigt få köras. Miljökonsekvensernaav en avveckling av , som huvudsakligen kommer att drabbaSydsverige, är enligt uppfattning underskattade. Föralt upprätthålla driftsäkerheten för elsystemet i vid en eventuellavveckling av Barsebäcksverkel måste enligt molsvarande nyaproduktionsanläggningar byggas inom området. Det är av många skäl, bl. a.beredskapsskäl, ej acceptabelt alt göra elförsörjning alltförberoende av långa kraftledningar. Därtill kommer, att det är tveksamt om detvid början av 1990-lalel finns något produktionsöverskott i övriga delar avlandet till förfogande för en ökad överföring söderut. Beträffandeelförsörjningen i skriver det danska energiministeriet (i en skrivelsesom bifogals danska miljöministeriets yttrande) att för att elförsörjningen påSjälland skall kunna uppräuhållas vid en avveckling av måste Elkraft(danskt kraftföretag som svarar för elförsörjning) själv kunnadisponera hela sin reservkapacitet. Därför kan inle Elkraft ingå kontrakt medSydkraft om fasta leveranser av el. Däremot kan del bli möjligheter attöverföra tillfällig kraft. anser att om är förknippad med en radallvariiga brister, brister så anmärkningsvärda atl det är svårt alt frigörasig från känslan alt författarna velat påverka politikernas ställningstagandei negativ riktning. Rapporten bortser enligt planverket bl. a. från följandebidrag fill en snabbavveckling av , nämligen: a) Elprisets utveckling. b) Riktade elsparåtgärder. c) Möjligheter tillbelastningsstyrning. d) Möjligheteralt förhindra ytteriigare tillkomst av elvärme inom distribu- e) Möjligheter att förse de norrifrån kommande 400-kV-ledningarnamed Prop. 1986/87: 159 shuntbatterier i syfte att öka deras överföringsförmåga.O Möjligheten av bidrag från vindkraften (1995). g) Möjligheten atlinom 2-3 är ta i anspråk nybyggda gaskombikraftverk. Eftersom redan befintliga produktionsresurser (vid sidanav ) och redan existerande överföringskapacitet (exklusive ledningarfrån ) klarar förväntad belastning , är del enligt planverketfrämst frågan om alt klara de leveranskriterier som gäller för det svenskakraftsystemet, dvs. atl tillhandahålla reservkapacitet som kan utnyttjas omproduktionsanläggningar eller ledningar bortfaller till följd av olyckor ellerstörningar. Denna ytterligare marginal bör enligt planverket utan tvekan kunnaklaras av de av de ovanstående åtgärderna som kan förväntas fä effekt inom tvåtill tre är från beslut. Särskilt förvånande är det enligt planverket altexpertgruppen av huvudrapporten atl döma inle tycks ha kunskaper om gaskombiverkensstatus. Utredningen talar i huvudrapporten om all man bör överväga att inomramen för det statliga forskningsprogrammet bygga pilotanläggningar för gaskombikraftverk. 7 Kraft- och energiföretagen inför avvecklingen Vissa av remissinstanserna har berört kraft- ochenergiföretagens framlida roller och ansvar i samband med avvecklingen. Blanddessa är , (), RiksförbundetEnergileverantörerna, () och (). påpekar att verket enligt sin instrukfion haransvar för statens kraftverksrörelse och skall verka för en effektiv användningav elenergi inom riket och inom sitt verksamhetsområde verka för en avvecklingav kärnkraften . TCO anser att energiförsörjningen är av övergripandenationellt intresse. Det demokratiska inflytandet över energiproduktionen måstedärför vara starki. Därmed måste roll för såväl utveckling somdrift av den framtida energiproduktionen markeras. FOA anför att kärnkraftsavvecklingen ställer krav påorganisatoriska förvandlingar. Det är därför av central betydelse atl manformar organisationer som ser målen som en utmaning och inle elt hot. SKB anser att en eventuell förtida avveckling avkärnkraften inle påverkar SKB:s arbete för en säker slutlig förvaring avkärnkraftens restprodukter. Mängden restprodukter minskar men ursäkerhetssynpunkt är denna minskning oväsentlig. Riksförbundet Energileveranlörerna anser att gasintroduklionenbör samordnas med övrig lokal ledningsbunden energidistribulion. Del är därför,enligt förbundet, angeläget atl villkor för de lokalt förankradeenergi-distributionsföretagen väsentligt förbättras när det gäller rätten lill nalur-gasdistributioninom sina etablerade "energigränser". Kompetensfrågorna inom kärnkraflsområdet har tidigaretagits upp un- 69 der avsnitt 3.1 Reaktorsäkerhetsfrågor men redovisas äveni detta avsnitt. 1986/87: 159 Kompetensfrågorna har berörts av fleraremissinstanser, däribland , statens kärnkraftinspeklion(SKI), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), efter hörande av högskolorna.Vattenfall, kraftgrupp AB (OKG), (), , och . , , ochOKG AB anser att risk finns för spontana personalavgångar vilket i sin lur kanleda tiU atl kärnkraftverken av säkerhetsskäl tvingas avbryta driften. Enanalys av kärnkraftverkens personalproblem saknas i rapporten enligt ochStudsvik. pekar på behovet av attpersonalen känner en anställningstrygghet. måste garanteraen fortsatt anställning för alla samt utbildning för alternativ elproduktion. SKI pekar på betydelsen av internationellt samarbete förden svenska kärnkraftkompetensen. 8 Synpunkter på energirådets verksamhet och tillregeringen överlämnat material, m.m. Några av remissinstanserna har framfört synpunkter påenergirådets verksamhet. () anser att frågeteckenkan resas inför de ingångsdata av teknisk och ekonomisk nalur som utgör grundenför analysen om förtida avveckling av kärnkraften i , exempelvis vadgäller möjligheterna att komplettera försörjningen till medimporterad kraft från . FOA anser vidare att expertgruppens utredninginte ger underlag för formandet av en samförslåndslösning. FOA framhåller attså länge man inte i beslutsunderlaget försöker att rättvisande beskriva ochbeakta de olika värderingar som finns beträffande kärnkraftverken kommerkontroversen att kvarstå. Enligt FOA kan en advokatprocedur av amerikansk typ, adversaryprocess, där båda sidor ges legitimitet och får formulera sitt beslutsunderlagvara ett sätt att underlätta en lösning. framhåller att medicinsk kompelens intehar varit företrädd i den expertgrupp som utarbetat rapporten. Styrelsenpåtalar att detla kan ha bidragit till att hälsorisker knutna fill de olika energiallerna-fivenblivit otillräckligt belysta. Aktionsgruppen m.fl. anser att expertgruppensrapport dels saknar material som belyser de goda möjligheterna att mycket snabbt avveckla kärnkraften med en engagerad medverkan av befolkningen dels innehåller felaktigheter och brister i bedömningarna av kärnkraftens risker och felaktiga analyser som kan förorsaka beslut om grova energipolitiska felsatsningar t. ex. pä kolkondenskraftverk, till skada för miljön och folk hushållet. Gruppen menar vidare att energirådets expertgrupp var ensidigt Prop. 1986/87: 159 sammansattoch alt uppläggningen av arbetet borde varit bättre inriktat på problem ochmöjligheter och att viktiga frägor togs upp bristfälligt, felaktigt eller intealls. Miljöförbundetuttalar följande: "Expertgruppen var från början meningslös och feltänkl.Försöket atl få fyra verkschefer att sätta ihop etl sammanhålletbeslutsunderlag inom två pärmar gav en hafsig produkt där det mesta som ärnågorlunda rätt har publicerats. Det nya i läget efter Tjernobylhar i allmänhet inte kunnat fångas av en trögrörlig ämbetsmannakår. Expertgruppenfungerade - hur det nu än var tänkt - som en ursäkt för all skjuta påomprövningen av kärnkraftpolitiken lills den främsta drivkraften för enomställning var förbrukad, nämligen befolkningens medvetande och engagemang. Industridepartementetborde ha tagit fram vissa grundläggande fakta ochdärefter lagt fram några grunddrag till en ny energipolitik för vårtiksdagen1986. Alla människor vet att regering och riksdag kan få fram t. ex. entvångslag under en pågående arbetsmarknadskonflikt . De flesta som inte själva är yrkespolitiker är föga imponerade avargumentet atl en snabbutredning av det redan genomutredda energipolitiskafältet skall behöva la elt halvår innan man ens kan börja handla. Därefterborde olika organ ha fått olika utredningsuppdrag med var sin anpassadetidsram. kunde ha diskuterat rapporterna allt eftersom de kommitfram." Positivasynpunkter pä energirådets material har framförts av många remissinstanser. anför således att med hänsyn till den knappa tid som stått tillförfogande för utredningen bedömer förbundet att materialet utgör en bra grundför fortsatta energipoliliska överväganden. anser attexpertgruppen har åstadkommit elt i stort sett meningsfullt material trots denmycket korta lid som varit till förfogande. menaralt den rapport som expertgruppen redovisat är elt imponerande faktamaterialframtaget . i (LO) bedömer att denutredning som energirådet med stöd av expertgruppen genomfört, ger elt gott underiagvad gäller de direkta sambanden mellan Tjernobylkatastrofen och den svenskakärnkraften. Däremot anser LO att utredningens bedömning av konsekvenserna aven forcerad avveckling gjorts på en alltför översiktlig nivå för atl kunnaligga till grund för etl beslut om tidigareläggning. Mångaav remissinstanserna har framfört att brister och ofullständighet finns ienergirådets material. Sålundaanser t. ex. att trots ett omfattande material har de olika alternativen för avveckling av kärnkraften inte blivit fullständigt analyserade. Statens strålskyddsinslitut menar alt troligen på grund av den korta tidsperiod under vilken expertgruppens rapport har tagits fram har tyvärr analysen i stort sett begränsats lill utsläpp underdrift av gasformiga förbränningsprodukter. Institutet finner vidare att de lång siktiga konsekvenserna för miljö- och hälsorisker har utelämnats. anser atl betänkandet inte ger etttillfredsställande un- Prop. 1986/87: 159 derlag för bedömning av riskeroch miljöpåverkan för olika energislag. och har liknande synpunkter. påtalar atl av materialet framgår inte svårigheternamed anpassningen av etl produktions- och överföringssystem med långa ledtidertill en osäker framlida konsumtion. Verket anser även all kapaciteten i slorkraflnätetinte har behandlats i materialet, något som är en brist. påpekar att i rapportensaknas en jämförelse mellan svenskt och sovjetiskt reaklorsäkerhetsarbete. , nationalekonomiska institutionen,konstaterar att den samhällsekonomiska konsekvensanalys som utredningenpresenterar inte bara är otillräcklig utan också på flera punkter rentmissvisande. anser att beslutsunderlaget börkompletteras med olika typer av företagsekonomiska kalkyler om kostnaden för eneventuell förtida avveckling. geologiska undersökning menar att vissa frågorhar behandlats bristfälligt och nämner som exempel att begreppen biologisk ochfysikalisk halveringstid borde definieras klarare. anser atl underiagel inte på etttillfredsställande sätt har belyst effekterna för industrin ochsysselsättningen av en förtida kärnkraftsavveckling. nämner att expertgruppen inte harredovisat etl så detaljerat eller fullständigt underlag alt det kan ligga tillgrund för en avvecklingsplan. Beträffande naturgasens möjliga roll i den svenskaenergiförsörjningen och speciellt vid en kärnkraftavveckling anser all denna beskrivs alltför kortfattat och delvis även missvisandei rapporten. Kraftsam anser att materialet har brister, bl. a. alt deregionala och sysselsällningsmässiga konsekvenserna av en förlida avveckling avvissa eltunga industrier inte redovisats. Kraftsam pekar vidare på attsituationen för de berörda kraftföretagen vid återkallande av gällande koncessionerej berörts. Någraremissinstanser anser att remisstiden har varit för kort.