prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Utredaren föreslär en ny organisation förkulturrådet bestående av en fast basorganisalion med tvä huvudenheter saml enfunklionsorganisaiion med samordnings- och utvecklingsansvar för uiredningarsamt uppföljnings-och utvärderingsarbete,Den fasta basorganisalionen bör beslåav en kul-turenhei och en administrativ enhel, Uiredaren föreslår attkullurrådet får i uppdrag att med utgångspunkt i principförslaget i detaljutforma organisationen. Kullurrådel lämnar olikasynpunkier på uiredarens förslag men anser atl det bör ankomma på kulturrådetatl utforma kansliets organisation. Även /SR föreslår detta. RRV lämnar följande synpunkierpå förslaget. Uiredaren föreslär atl skall organiseras efter enmatrismodell. 1 en så pass liten organisation som är enligt RRV:smening en matrismodell mindre lämplig. Risken är alt onödigl myckel resursermåste avsättas lill administration och samordnande uppgifter. En alternativ lösning äratl begränsa den organisaloriska indelningen lill två enheler. en kulturenhetoch en administrativ enhet. En ledningsgrupp, med kulturrådels chef somordförande, bör kunna 574 tillgodose behovet av samordning av övergripande aktiviteter, framför allt Prop. 1986/87:100 uppföljnings-och utvärderingsarbetet. Vidare bör chefenför frigöras från ledningen av den löpande verksamhelen föratt kunna ägna tid åt samordning, planering och övergripande policyfrågor etc. Av de vid befintliga tjänsterna bör en kunna omvandlas lill en chefstjänst för kulturverksamheten. Statskontoretavstyrker förslaget om s.k, funktionsgrupper. Statskontoret finner det ändamålsenliglatt två funktionsansvarigautses med särskilt ansvar för uppföljning och ulvärdering resp.utredningar och uppdrag men finner inte skäl för att bilda speciella grupper församordning och hantering av sådana gemensamma frägor. Bilaga 10.11 Prop.1986/87:100 Bil. Sammanfattning av centrala musikkommitténsbelänkande 2 (Ds U 1986:8) Samspel med Svenska rikskonserter Centrala musikkommiltén (Cemus) har efterriksdagens beslut om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter (prop.1984/85:1, KrU 1984/85:7, rskr. 53 och prop, 1985/86:114, KrU 1985/86:22, rskr.3.30) haft i uppdrag atl planera och medverka i genomförandet avomorganisationen. Cemus andra betänkande innehåller förslag tillsladgar för Svenska rikskonserter och en beskrivning av den nya institutionenshuvudinriktning. Belänkandet innehållerockså kommentarer till de olika uppgifter som anges i stadgeförslaget. I avvaktan på förslagfrån regeringen om del statliga fonogramstödei och därmed ävenfonogramverksamheten vid Svenska rikskonserter föreslår Cemus alt särskildabeslämmelser skall gälla för denna verksamhel. Om Svenska rikskonserter inlekommer att ha någon egen fonogramproduktion föreslår Cemus atl Svenskarikskonserter i stället blir den instans som fördelar det slalligafonogramstödei. Svenska rikskonserters samarbete med andrainstitutioner Cemus redogör för del samarbete som pågår sedanbörjan av 1970-lalel når del gäller utlandsverksamheten pä musikomrädet.Svenska rikskonserler föreslås i stort setl överta nuvarande Rikskonsertersuppgifter i den samrådsgrupp för musikutbyte med utlandet som i övrigt bestårav företrädare för , slatens kulturråd. Svenska Institutet.STIM/ Svensk Musik. Riksradion och regionmusiken. Samverkan mellan Svenskarikskonserter och kommer framförallt alt bli aktuell när detgäller rådgivning på musikomrädet. musikpolitiskt utvecklingsarbete,musikutbyte med utlandet och fonogramverksamhet. Cemus förutsätter altkulturrådet i sitt arbete med bidragsgivningtill musiklivel drar nytta av den kompetens som kommer att finnas inom Svenskarikskonserter. Enligt Cemus bör de årliga förhandlingarna mellan staten ochLandstingsförbundet om statsbidraget tillden nya regionala musikorganisationen ge utrymme för musikpolitiskt motiveradeförändringar av bidragets realvärde, Cemus föreslår att Svenska rikskonserlerskall ha till uppgift att bedöma behovet av sädana lorändringar. Bedömningarnaskall sedan ligga till grund förförhandlingarna. bör fä möjlighet att ta hånsyn till Svenska rikskonseriers bedömningar isitt arbete med övriga anslag på musikomrädet, Cemus anser all den musikreformsom föreslär behöver följas upp och utvärderas, bör vara en uppgift förkulturrådet. Att Svenska rikskonserler skall medverka i elt projekt med deninriktningen är enligt Cemus självklart. Samverkan mellan Svenska rikskonserler ochMusikaliska 576 kanframförallt bli akluell när det gäller konstnärligt och musikpedagogiskl Prop, 1986/87:100 utvecklingsarbete, utlandsverksamhet och fonogramverksamhet,Principi- Bil, 10 ellt sett anser Cemus att inte skall haregeringsuppdrag som kräver administration. bör få fullfölja dettidsbegränsade uppdraget att ge ut antologin som är svenskmusikhistoria på fonogram, /Svensk Musik har eltsärskilt statsbidrag för informalionsverksamhel rörande svensk musik. Bidragetutgär under förutsättning att bidrar till verksamheten med minstmotsvarande belopp. Den fördelning av ansvaret för utlandsinformalionen somCemus föreslår innebär att /Svensk Musik skall ha huvudansvaret förinformation om svensk musik, skyddad som oskyddad. Svenska rikskonserler fårenligt förslaget huvudansvar för informalion om svenskt musikliv. bör hamedel för att kunna ge den ulökade service som Cemus föreslär. Cemus ger i belänkandeten utförlig beskrivning av förutsättningarna för utbudet av musiktealer ilandet, Cemus drar slulsalsen all del är som normall skall haproduklionsansvaret när del gäller musiktealer. Riksieatern har resurser attförmedla och/eller della i produklioner i större utsträckning än i dag.Riksieatern bör också i sill utbud kunna presentera de föreställningar som mansjälv inte har direkl ansvar för. Svenska rikskonserler bör endasl iundantagsfall ha nägol produklionsansvar, 1 Svenska rikskonseriers uppgifteringår att följa utvecklingen på områdel och förmedla erfarenheter lill de olikalänsmusikinsiiiulionerna. Svenska rikskonserter bör också kunna planera ochgenomföra projekt tillsammans med och finna nya sätl att presenleramusiktealer, I sitt första betänkandeföreslog Cemus alt en barockensemble skulle bildas med anknylning tillDrotlningholmsteatern och att , av den cenirala institutionens medelskulle avdelas för ensemblen, Cemus har elt annat förslag, nämligen alt delunder perioden /89-1993/94 skall finnas möjlighet atl för viss lid anslällaen barockensemble som genomför elt anlal konserter som cenlral produklion,skall ske i samarbete med nägon annan kulturinstitution, däriblandDrottningholmsteatern, som kan bära huvudansvaret för ensemblen. När det gäller samverkanmed försvarsmakten krävs en överenskommelse mellan Svenska rikskonserler ochchefen för armén för att planeringen av uppgifterna inomförsvarei skall kunna göras för . Överenskommelsen kan träffas avCemus. Samarbetet med slatensmusiksamlingar gäller enligt förslaget både regionmusikens nuvarande cenirala notbibliotek och dokumentalionsfrå- gor. Cemus föreslår atl centrala notbiblioieket förs över till statens musik samlingar, som enligt Cemus tillstyrkt delta pä villkor alt fiyltas också i rent fysisk mening och att medel tillförs musiksamlingarna för en kvalificerad bibliotekarie. När del gäller dokumentalionsfrågorna förutsät ter Cemus etl nära samarbete med musiksamlingarna i den kartläggnings- och dokumentationsverksamhet som Svenska rikskonserter skall bedriva inom ramen för sitl utvecklingsarbete. arkiv, som härrör från det musiksociologiska sekretariatet som finns hos kullurrådel, bör nu föras över till musiksamlingarna. På motsvarande sätl 577 37 1986/87. bör arkiv som byggs upp inom Svenskarikskonserler föras över till slalens Prop. 1986/87:100 musiksamlingar närutrednings- och utvecklingsprojekten slutförts. Upp- Bil, 10 giften förmusiksamlingarna blir att bevara dokumentationen och ställa den tillforskningens förfogande. StiftelsenElektro-akuslisk musik i . EMS, har somhuvudman, föreslår att Svenska rikskonserler blir huvudman för EMS ochockså inträder som en av stiftarna, EMS bör behälla sin självsländiga ställningoch styrelseform. Enligt Cemus kan det övervägas om inte skall ulse ordförande och de ledamöter i styrelsen som utses avregeringen. Cemus anser att EMS behöver ökade medel men gör ingen preciseringav behoven. Musik för Ungdom, MfU, ären sektion av Federation Inlernalional des Jeunesses Musicales, I ärMfU organiserat som etl samarbetsorgan mellan folkbildningsorganisalionerna,de kommunala musikskolorna och Rikskonserler, Cemus anser alt MfU skall ses somen frislående institution i varsverksamhel Svenska rikskonserter bör medverka på samma villkor som övrigaorganisationer, kommer MfU alt fä nya samarbetsparter i den regionalamusikorganisationen, Etl fördjupat samarbete behövs också mellan parterna påcentral nivå, Cemus föreslär att Svenska rikskonserter ger etl slöd till MfU som har karaktär av uppdrag atlsköta viss del av den internationella verksamhelen, Slyrelsen för Svenskarikskonserter bör efter överläggningar med övriga berörda parterbestämma storleken på sitt bidrag.Svenska rikskonserter bör även kunna erbjuda MfU lokaler och viss administrativservice kostnadsfritt. Svenska Konsertbyrån ABbedriver försöksverksamhel medinlernalionell artislförmedling, Cemus anser att Konsertbyråns ansvarsområdedelvis sammanfaller med Svenska rikskonseriers. Därför måste Konsertbyrånsframtida organisation och ställning behandlas med all Svenskarikskonserters interna organisation besläms. Utvärdering av försöksverksamheienbör göras av Cemus. () är inle bara en arbetsgivarorganisation ulan ocksä elt branschförbund. Detfinns alllsä flera beröringspunkter mellan Svenska rikskonserter och TR än renaarbetsgivarfrågor. Cemus kommer alt överlägga med TR om ansvarsfördelningen pådessa punkler. Slöd till arrangörer och frilansartisler Enligt Cemus kan frågan om ekonomiskt slöd lillarrangörer och frilansartisler delas in i följande frågeslällningar: - arrangörsledetsorganisation och relationer till denregionala producerande musikinstilulionen och övriga producenier - olikalänkbara former av riklat och/eller generelll arrangörsbidrag i slället föreller som komplement till subvenuonerade produktionspriser - skapandetav en mer jämlik musikarbetsmarknad där frilansmusiker konkurrerar med fastanslällda musiker på finansiellt mer jämförbara Detla är enligt Cemus centralafrågor inom den regionala musikpoliti- Prop. 1986/87:100 ken. En väsentlig delav pågående planerings- och organistionsarbete bäde Bil. 10 på central ochregional nivå har som syfle alt förbättra situalionen för frilansartisler ocharrangörer. Att nu presentera ett förslag till enhetligt system förarrangörsavgifter som tillgodoser de krav som slälll upp är enligtCemus varken lämpligt eller möjligt.Framför allt mot bakgrund av atl de nya regionala huvudmännen bör ha eltavgörande inflytande pä bl, a, avgifternas storlek anser Cemus att ell sådanlsystem måsle växa fram under de berördas medverkan, Cemus framhäller också inte i nämnvärd grad kan förändra balansen mellan stöd lill producenter och stöd till arrangörerinom tillgänglig resursram utan att krympa den fasta organisationen.Principiellt har Cemus uppfatlningen alt frilansarlis-lernas situation inteförbättras genom att man minskar antalet fasla anställningar. Huvuddelen av ansvaretför utvecklingen på området ligger således enligt Cemus pä regional nivå, Cemussammanfattar det regionala ansvaret i följande punkter: - kompleUeringav primärkommunala insalser - godoch samlad överblick över arrangörsledets uppbyggnad och utvecklingsbehov - ökadkonlakl mellan arrangörer - kännedomom frilansarnas situation och arbetsvillkor - ekonomisktslöd (tillfälligl eller permaneni) till arrangörsledet - fördelningav ansvaret för arrangörsslödet inom regionen På central nivå ligger ansvareipå och Svenska rikskonserler, I det centrala ansvaret ingår altkompleltera de regionala/lokala insatserna inom arrangörsomrädel. Det kan skegenom rådgivning, kompletterande produktion, ekonomiskt stöd osv. De slalligauppgiflerna på dessa områden fär preciseras allteflersom del regionala ansvareiulvecklas. Cemus föreslär att enöverläggning skall ske om artangörsavgiflerna före ,Riktpunkten för denna överläggning bör vara att den regionalamusikorganisationen skall sätta högre priser pä sina konserter än vad som nugäller inom regionmusiken och Rikskonserter. Därigenom kan skillnaderna ikostnader för arrangörerna mellan fast anslällda musiker och frilansandemusiker minska. Medelsökningen bör tillföras arrangörsledet eller användas förslörre subvenlionering av viss produktion, l.ex. av ny musik, oprövade, uddaeller komplicerade produktioner. Cemus har också ettförslag om hur kostnaderna bör regleras vid utbyle av produklioner överlånsgränserna. All verksamhelen i stor utsträckning skall kunna bedrivas överlänsgrånserna är en genomgripande lanke i reformen. Utvecklingen under deförsta åren i den nya organisationen får utvisa om delta leder fram till ettbehov av gemensamma riktlinjer i olika avscnden. Bilaga 10.12 Prop.1986/87:100 Bil. Förteckning överremissinstanser och sammanställning av remissyttranden över centralamusikkommitténs betänkande 2 (Ds U 1986:8) Samspel med SvenskaRikskonserter Efter remiss har yttranden över betänkandetavgetls av överbefälhavaren, slalens kulturråd, regionmusiken och (Rikskonserter) i ett gemensaml yttrande, slatensmusiksamlingar, Stiftelsen musik i (EMS), . Svenska lonsätiares inlernalionella musikbyrå(), . (), iSverige (Lö), (). CentralorganisationenSACÖ/SR (/SR). Folkbildningsförbundel, och (). Skrivelser i ärendet harvidare kommii in från . FöreningenSvenska tonsätiare (), Riksförbundel amatörorkestrar (RSAO),museichefen , Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbelsnämnd (KLYS), ledningsgruppen för musikregionaliseringen i länoch (). De flesta remissinslanser begränsar sig till att bevaka egna intresseområden ochavstår således från allmänna omdömen om förslagen beträffande Svenskarikskonserler. Många avslår också från alt allsberöra stödel lill arrangörer och frilansartisler. KLYS finner det svårt meddel sätt på vilkel Cemus presenterar malerialel alt få hell klart för sig vadsom är förslag, färdiga för beslut, vad som är viljeförklaringar och vad somallmänt kan betecknas som funderingar. När det gäller Svenska rikskonseriers huvudinriktning finns en tydligintressemotsättning mellan de remissinslanser som framhåller det konstnärligainnehållet i verksamheten som den nya institutionens viktigaste ambition och deremissinslanser som anser att arbele inriklal på målgrupper är vikligasl.Bland de remissinslanser som särskilt betonar del konslnärligautvecklingsarbetet finns , , och medan TCO,LO, Kommunförbundei. och ledningsgruppen förmusikregiemaliseringen i Uppseda län betonar det målgruppsinriktade arbetet. framhåller allmusikreformens innebörd - alt var- 580 !.umg har etT>*tsvar för musiklivel och musikpolitikeni det egna Prop. 1986/87:100 lanet - skall styra inriltill de nya regionalamusikorganen och övrigt musikliv. Svenska rikskonseriers arbele skall därförbedrivas i nära samarbete med de regionala huvudmännen. Enligt LO:s mening gerCemus den nya institutionen alltför omfattande uppgifter. Förslagen skulle havunnit pä all uppgiflerna begränsats sedan nu beslutat omregionaliseringen. Den nya institutionen skall följa, inte beakta, dekullurpolitiska målen. Större resurser bör ges lill ett kvalitativtpublikarbete bl. a. på arbetsplatser och i andra fackliga sammanhang. Kominunjörhundci anseratt Svenska rikskonserters huvuduppgift måste vara alt på olika sättunderiätta för lokala arrangörer att nä sina mål. I yttrandet frånledningsgruppen för musikregionaliseringen i län finns en uppräkning avde vikligasle basfunktionerna för Svenska rikskonserter. Del finns behov av all gebegreppet utvecklingsarbete enklarare definition än vad Cemus gör. Detta framhåller regionmusiken och Rikskonserterliksom ocksä museichefen i sina yttranden. Utvecklingsarbete börvara en måiinriklad, systematisk och dokumenterad verksamhet som kanulvärderas och som har lill syfte atlta fram förebilder i form av nya och överförbara strukturer ochverksamheisformer. Mänga typer av konstnäriigt och musikpedagogiskl arbetebedrivs redan pä olika håll. Svenska rikskonserter mäste finna de områden därinstitutionen kan använda sin särskilda kompetens. Om det konstnärligautvecklingsarbelel skall bli framgångsrikt krävs en aktiv medverkan fränamatörmusiklivet och dess organisationer. Detta anser både SOR och RSAO. TCO anser all det börvara den nya inslilutionens sak atl finna lämpliga former för och innehåll idet framtida utvecklingsarbetet i samråd med de regionala musikorganen, Folkbildnlng.sförbundelgör i sill remissyttrande en återblick på samarbetet mellan regionmusiken.Rikskonserter och folkbildningsorganisationerna i fråga om konsertverksamhet ifolkrörelserna och utvecklingsarbete med social och pedagogisk inriktning.Förbundet anser att det är denna lyp av musikpolitiskt och musikpedagogisklmoliverad verksamhet som i första hand skall vidareutvecklas av Svenskarikskonserter i samverkan med folkbildningen och med skolväsendet. Mer ellermindre exklusivt och avantgardistiskt konstnäriigt utvecklingsarbete av delslag som Cemus lalar om, måste däremot priorileras lägre. Det konstnärligautvecklingsarbetet är en uppgift främst för musikutbildningsinsliluiionerna. /SR, regionmusikenoch Rikskonserler och museichefen anser alt Svenska rikskonserterbör ha etl allmänt informationsuppdrag,dvs. kunna informera om skilda företeelser inom svenskt musikliv i olika delarav landet. För detta informationsarbete behöver den nya institutionen enordentlig resurs. Utlandsverksamheten behandlas ganska utförligt i remissyltran- 581 dena, lillstyrker förslagen och framhälleralt de resurser som finns Prop. inom de olika institutionerna för presenlationav svenskt musikliv, svenska Bil. musiker och svensk musik i utlandet totalt sellär ganska slora. bör kunna användas pä elt mer målmedvetet sätt.Den efterfrågeslyrda verksamheten bör få forisätta liksom men bör kombineras med fiera, mer målinriktade projekl. Enligt LO bör störreinsatser göras för att svenska musiker skall kunna medverka i kulturutbytet medandra länder, Svensku inslilulet ochMusikaliska anser all den samrådsgrupp som finns förutlandsverksamheten fungerar tillfredsställande och att sammansättningen äradekvat. Ansvarsfördelningen inom gruppen, som preciserats isyfle att effeklivisera arbetet, bör bibehållas. Flera remissinstanserpåpekar atl regionmusiken inle ärrepresenterad i samrädsgruppen. Slatens musiksamlingarkan inte tillstyrka förslaget atl STIMfår ansvar för information om all slags musik, i varje fall inte i den vida utformning som förslagetfått i belänkandet. Det kan inte varaSTIM:s uppgift all bygga upp arkiv av noter för äldre musik. Information omäldre svensk musik och musikliv ingår redan i uppgiflerna för musiksamlingarna, TCO förutsätier att det tillskoll av resurser som Cemus ämnarföreslå lill inte kommer att gå ut över anslaget lill Svenska rikskonserler, EMS framhåller all detinlernalionella musik- och idéutbytet är av största vikt för denelekiro-akustiska musiken. Ingen institution har ekonomiskaresurser och ansvar för informalion och distribution av verk inom dellamusikområde. Problemet med distribution av band med elektro-akuslisk musikmåste lösas möjligt. Detsamma anser och . ,regionmusiken och Rikskonserler samt TCO konstaierar alt finansieringen avturnéer utomlands med svenska orkestrar ännu är ett olöst problem, Fonogramverksamheten lasupp i ett flertal remissyttranden. Statens musiksamlingar, Musikaliskaakademien, LO. /SR och museichefen anser allfonogramproduktion skall ingå i Svenska rikskonserters upgifter. Regionmusikenoch Rikskonserler förutsätter all del beslul som redan faltal medanledning av prop, 1985/86:114 förblir gällande och framhåller betydelsen avatt nuvarande fonogramverksamhet får fortsätta i minsl samma omfallning ochmed liknande målsättning även inom den nya organisalionen. Landstingsförbundetanser liksom Cemus alt en del av kapaciteten inom fonogramproduktionen skallstå till de regionala huvudmännens förfogande. De regionala musikorganen mästegaranteras etl inflytande över ulgivningen. Enligt bör frågan omSvenska rikskonserters fonogramproduktion diskuteras i ett sammanhang där ävenalternativa lösningar övervägs. Det nuvarande sammanlagda statliga siödet till fonogramproduktion får emellertidinle minskas. Flera remissinslanser.däribland kullurrådel, och delar inle uppfaltningen all fördelningen av del statliga fonogramstödei skulle kunna 582 föras över till Svenska rikskonserter. Delskulle göra arbetsfördelningen Prop. 1986/87:100 mellan Svenska rikskonserler och oklar. Folkbildningsförbundelhar den beslämda uppfatlningen all Svenska rikskonseriers organisalion inte bör bygga på denprogramindelning efter musikgenrer som Cemus föreslog i sitl första betänkande.Arbetet inom den nya institutionen bör riklas mot olika målgrupper ochstruktureras efler olika arbetssätt, verksamhetsområden och samarbetspartneroch inte efter musikgenrer. Enligt TCO börprogramindelningen inte genomföras eftersom den kan innebära onödiga läsningarmellan olika genrer. Detsamma anser ledningsgruppen för musikregionaUseringeni län. förfeilkmusik och dans går lillbaka tilldet försia betänkandet från Cemus som innehöll flera inslag som föreningenmottog positivt, 1 del andra belänkandet görs enligt föreningens uppfattningretiälter på en rad vikliga punkter selt ur den svenska folkmusikensinlresseper-spektiv, I de konkretiserade resonemang som där förs förekommerinle svensk folkmusik. Därmed har folkmusiken äter förvisats lill den marginella roll den hitlills fäll spela i del officiella svenskakulturiivel. Ett program med inriktning på svensk folkmusik enligt tidigareförslag från Cemus bör finnas inom Svenska rikskonserter. Del kan också fungerasom garanti för alt genren inte blir bortglömd i de regionala organisaiionersom nu skall byggas upp, Nägra få remissinstanserför fram konkreta förslag lillförändringar av de sladgar förSvenska rikskonserler som Cemus föreslär, TCO hänvisar lill den målformulering,som fanns inskriven i prop. 1985/86:114 och som markerar alt tyngdpunkten iSvenska rikskonseriers utvecklingsarbete skall vara musikverksamhel riktad motnya miljöer och publikgrupper, däribland barn och ungdom. Denna tydligamarkering bör enligt TCO finnas med i sladgarna. TCO anser ocksä atlslyrelsen för den nya institutionen bör bestå av personer med storbranschkunskap som kan arbela med ett riksperspektiv. Därmed bortfaller enligtTCO behovet av alt inrätta den föreslagna rådgivande delagalionen. Rikstealern vill ha enrepresentant i den rådgivande delegalionen, Folk-hildningsjörhundet föreslåratt två av ledamöierna i slyrelsen skall utses på förslag av förbundet. Enligt KLYS finns detinle anledning atl ge och mer än en platsvar i styrelsen. Tre ledamöter bör ulses på förslag av olika musikintressenler, TR anser alt stiftelseformen kan ifrågasättaseftersom den är sä statisk. Svenska Rikskonseriers samarbete med andrainstitutioner Betänkandet gäller Svenska rikskonsertersrelationer lill andra centrala institutioner på musikomrädet, Däremoi står det ingenting alls om samspe let mellan Svenska rikskonserler och de nya regionala musikorganen. Regionmusiken och Rikskonserler, museichefen och led ningsgruppen Jör musikregionaliseringen i län konstaterar detta 583 ochfinner att del år en brist alt Svenska rikskonserters roll i den nya Prop,1986/87:100 strukturen på musikområdet inte närmare konkretiseras. Statens musiksamlingaranser att frågorna kring samverkan med andra institutioner och organisaiionernär del gäller musikpolitiskt och musikpedagogiskl utvecklingsarbete ärotillräckligt utredda i betänkandet, TR finner detförbryllande att samarbetet med landets orkeslerinslilulioner hell förbigåtts.Exempel på samarbeisfrägor som kräver en skyndsam lösning är turnéfrågor ochsamarbete kring beställningsverk.