prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — En sådan begränsning gäller dock inle om medlemmen har avgått ianledning av beslutade stadgeändringar (7 kap. 15 6 Iredje stycket) eller efter en genomförd fusion(10 kap. 3 8 andra stycket). 2 8 Om försätts i konkurs på enansökan som har gjorts inomett år från en medlems avgång, är denne skyldig att betala lillbaka vad han harfått ut av sina medlemsinsatser i den mån det behövs för atl föreningsbankensskulder skall kunna betalas. (Jfr 4 kap. 2 8 UFBL.) Enligt paragrafen,som överensstämmer med 16 8 2 mom. FL och 4 kap. 2 6 NFL, kan en medlem som har utträttbli skyldig alt av hänsyn lill borgenärer ålerbära vad han harfått ut av sina medlemsinsatser, om banken försätts i konkurs på en ansökan somhar gjorts inom ett är frän medlemmens avgång. Syftet med bestämmelsen är attstärka insatskapitaletsställning som bundet kapital och att undvika alt fordringsägare, dvs. ytterstinsättarna i den centrala ,skall lida skada på grund av återbetalningar till avgångna medlemmar. 3 Regeringen 1986187. 36 En medlem, som deltar i med högre insatsbelopp än Prop.1986/87:12 han är skyldig att delta med,har rätt att efter uppsägning få ut överskjutande belopp utan alt avgå urföreningsbanken. Beträffande uppsägningen samt medlemmens rätt att få ut detuppsagda beloppet och hans skyldighet attbetala tillbaka vad han har fått ut tillämpas 1 och 2 88 samt 3 kap. 4 6 första stycket. Sexmånadersfristen enligt 1 8skall därvid räknas från utgången av det räkenskapsår som sedan uppsägningenhar gjorts slutar näst efter en månadeller den , högst , som har bestämts i stadgarna.Hämtöver gäller att sådant insatsbelopp får betalas ut endast om det kan skemed hänsyn till bestämmelserna om kapitaltäckning i 2 kap. 9 och 10 88bankrörelselagen (1986:000). 3 8UFBL.) Paragrafenmotsvarar 16 a 8 FL och överensstämmer, utom beträffande sista meningen, med 4 kap. 3 8 NFL. Inom föreningsbanksrörelsen är det inteovanligt att en medlem deltar med störreinsats än han är skyldig till (överinsats). Medlemmens insatskonto ökas enligtstadgarna med erhållna återbäringar inflll dess insatsen nått en viss angiven storlek. Insatskontot kanäven därefter ökas på samma sättefter överenskommelse mellan medlemmen och . En medlem i enföreningsbank har rätt att utan att utträda ur få utöverinsalserna. Emellertid är denna rätt inte ovillkoriig. Som tidigare nämntsutgör insatskapitalets storiek ett mått på soliditet och förföreningsbankens borgenärer är det av betydelse att insatskapitalet inteminskar. En sådan minskning kan inträda bl. a. på gmnd av att medlemmama i föreningsbankenkräver att få ut sina överinsatser. Enligtdenna paragraf har därför en medlem rätt att få ut och behålla en överinsatsendast under de fömtsättningar som gäller för en avgången medlems rätt att få ut och behålla en insats.Härtill kommer att utbetalning intefår äga mm om detta skulle medföra att kapitalkravet enligt 2 kap. 9 och 10 68 bankrörelselagen inte kan uppfyllas.Medlemmen måste i sådant fall väntaeftersom inte får verkställa utbetalningen om denna inte kanäga rum med hänsyn till kapitaltäckningsbestämmelserna. Medlemmen står dock i princip kvar vid sitt kravatt erhålla överinsatsen, i motsats till vad som annars gäller om medlems rättatt återfå insats. Denna rättförverkas nämligen normalt om utbetalning inte får ske på gmnd av reglemai 1 8 första stycket. (se SFS 1984:189 och 193) gjordes vissaändringar i FL och JkL som syftade till att göra det möjligt för de ekonomiska föreningarna - av föreningsbankerna dock barade centrala - att få riskbärande kapital även från andra än medlemmama. Detta sker genom särskilda kapitalinsatser, s. k. förlagsinsatser. Förlagsinsatserna räknas till det bundna egna kapita let och intar en mellanställning mellanmedlemskapitalet och det lånade kapitalet. Insatserna är inte förenade med någon rösträtt men berättigar till en viss insyn i banken. Insalsema skall vara bundna . De lokala föreningsbankerna får inte ta emot förlagsinsatser, eftersom de 34 centralaföreningsbankerna normalt svarar för all exlern meddsanskaff- Prop.1986/87: 12 ning. De i FL nyligeninförda lagreglerna om förlagsinsatser föreslås nu bli införda i sinhelhel i föreningsbankslagen ulan all någon ändring i sak görs. De gmndläggande reglerna för förlagsinsalser harförts samman i detta kapitel. Bestämmelserna omförlagsinsatser överensstämmer med dem som föreslås i NFL. Utredningen har avtidsskäl inte fört in regler om föriagsinsatser i sitt förslag. Angåendeförarbetena till lagregler om förlagsinsatser hänvisas i första hand lill prop. 1983/84: 84. 1 8 En central föreningsbank kan i stadgarnaföreskriva att, utöver vad som följer av 2 kap. 4 6 första stycket 5, kapital får tillskjutas genom särskilda insatser (föriagsinsatser) och alt sådana insatser får tillskjutas även av andra än medlemmar. Föriagsinsatser fårtillskjutas med högst ett så stort belopp att summan av gjordaförlagsinsatser efter tillskottet uppgår till högst det belopp som svarar motsumman av andra då inbetalda insatser än förlagsinsatser i den centralaföreningsbanken och i anslutna lokala föreningsbanker. Paragrafen moisvarar 16 b 8 FL och 28 a 8 JkL ochöverensstämmer i stort med 5kap. I 6 NFL. Försia stycketinnehåller den gmndläggande regeln att en central föreningsbank kan beslutaatt även andra än medlemmar skall kunna göra kapitalinsatser i banken. I andra stycket föreskrivs attförlagsinsatser inte får skjutas till med högrebelopp än de för tillfället inbetalda medlemsinsalsema i den centrala och anslutna lokalaföreningsbanker . Avsikten med bestämmelsenär att hindra att en alltför stor del av bankens insatskapital härrör från utomstående. Bestämmelsen tar sikte påtillskottsögonblicket och har inte utformats så att förlagsinsatsernaaldrig får översliga de inbetaldamedlemsinsalsema. Bestämmelsen hindrar sålunda inte att medlemsinsatsen sjunker till en nivå underförlagskapitalet i samband med att medlemmarlämnar och återfår sina insatser. Däremot får banken inte ta emot nya förlagsinsatser förränmedlemsinsatserna på nytt uppgår till ett högre belopp änföriagskapitalet. 2 § I stadgarna kan tas in föreskrifter ombegränsningar i fråga om vem som har rätt att tillskjutaförlagsinsatser och genom överiåtelse förvärva de rättigheter som är förenade medförlagsinsatserna (förlagsandelar). För redan gjorda insatser får inte införas strängare begränsningar än vad som gällde när insatsen gjordes. Förvärv av förlagsandelari strid mot föreskrifter som avses i första stycket är ogiltiga. Paragrafen överensstämmer med 16 c 8 FL och 5 kap. 2 6NFL. En förlagsinsats ärförenad med en viss insyn och ett visst inflytande överden centrala . Det är därför naturligt att banken ges en möjlighet att ställa upp begränsningar i fråga omvilka som får skjuta till Prop. 1986/87: 12 förlagsinsatskapital och genomöverlåtelse förvärva den rätt med vilken en förlagsinsats är förenad(förlagsandel). Första stycket första meningen innehåller en bestämmelse som tillåter sådana begränsandeföreskrifter i stadgarna. Införs nya regler eller ändrade sådana föreskrifterfår de givetvis inte medföra längre gåendebegränsningar för redan gjorda insatser än vad som gällde vidtillskottet. Förvärv i strid mot en begränsandeföreskrift blir enligt andra stycket ogiltiga. 3 § Om den centrala upplöses och det vidupplösningen finnsöverskott, har innehavarna av förlagsandelar rätt atl så långt överskottet räcker få förlagsinsatserna inlösta medbelopp motsvarande insatsernas storlek, innan utbetalning sker förandra ändamål. Finns flera förlagsinsatser och förslår inte överskottet tillfull betalning av samtliga, har dencentrala rätt till tillskott från de anslutna lokalaföreningsbankerna enligt 1 kap. 7 6 andra stycket. Förslår inte överskottettill full betalning efter sådana tillskott skall överskottet fördelas på insatsernai förhållande till deras storlek. Paragrafen,som i stort överensstämmer med 16 d 8 FL och 5 kap. 3 6 NFL, reglerar frågan om den andel i den centrala tillgångarsom en förlagsinsats berättigar till. Vid bankens upplösning har förlagsandelsinnehavarna rätt att, sedan skuldemabetaUs eller medel därtill avsatts,ur överskottet få ut förlagsinsatserna med inbördes lika rätt. Bestämmelsenom inbördes lika rätt är tvingande. får alltså inte träffaavtal med innehavare av förlagsandelar om olika rätt till utbetalning påandelarna. Av 1 8 framgår attsumman av förlagsinsatserna högst får uppgå till summan av andra insatser i dencentrala och i anslutna lokala föreningsbanker. Den centralaföreningsbanken svarar för den externamedelsanskaffningen. Förlagsinsatser ökar kapitalbasen och kan även öka de lokala föreningsbankernaskapitaltiligång genom att den centralaföreningsbanken får ökade ekonomiska resurser. Vid inlösen av förlagsandelarfår därför de lokala föreningsbankernas kapital tas i anspråk om inte den centrala har etttillräckligt överskott. Fördelningenav tillskottet mellan de lokala föreningsbankerna skall göras enligt 1 kap.7 8 andra stycket. Endast i den måndet efter utbetalning av förlagsinsatserna flnns överskott får debehållna flllgångarna användas för utbetalning till medlemmarna eller avsättningflll andra ändamål, t. ex. utbetalning till något allmännyttigt ändamål, allt beroende på vad somanges i stadgarna. 4 § För varje förlagsinsats skall den centralaföreningsbanken utfärda ett förlagsandelsbevis. Beviset skall ställas till viss man, flllinnehavaren eller till vissman eller order och innehålla uppgift om 1. föreningsbankensfirma, 2. nummer eller annan beteckning förbeviset, 3. insatsens storlek, 4. den rätt tillutdelning som insatsen medför, 36 1. det sätt pä vilket utdelning skallutbetalas och inlösen ske, Prop. 1986/87: 12 2. föreskrifter som avses i 2 8 försiastycket, samt 3. erinran enligt 2 6 andra stycket. Förlagsandelsbevisetskall undertecknas av banken. Styrelseledamöters eller firmatecknaresnamnteckning får återges genom tryckning eller på liknande sätt. Paragrafenöverensstämmer med 16 e 8 FL och 5 kap. 4 8 NFL. Paragrafeninnehåller i första stycket en föreskrift om att ett föriagsandelsbevis skallutfärdas för varje föriagsinsats. Beviset skall ställas till viss man, till innehavaren eller till viss maneller order och innehålla vissa uppgifter,bl. a. om de begränsningar som kan finnas i fråga om vilka som fårförvärva andelen. Lagen hindrar inte atl förlagsinsatser lyder på olika belopp. I andra slyckelfinns en bestämmelse om att ett förlagsandelsbevis skall undertecknas avföreningsbanken. I likhet med vad som gäller beträffande bl. a. aktier får namnteckning återges itryck eller på annat liknande sätt. 5 8 1 fråga om förlagsandelsbevis gäller, om ejannat följer av denna lag, i lillämpliga delar vad som föreskrivs i lagen (1936:81) om skuldebrev. Härvid jämställs bevis som har ställts tillviss man med enkelt skuldebrev och bevis till innehavaren eller till viss man eller order med löpande skuldebrev. Den som innehar ettförlagsandelsbevis ställt till viss man eller order och som enligt den centralaföreningsbankens påskrift på beviset är ägare till förlagsandelen ärlikställd med den som enligt 13 8 andra stycket samma lag förmodas äga rätt att göraskuldebrevet gällande. på beviset skall göras endast om innehavaren styrker sitt förvärv av den förlagsandel som beviset avser. Paragrafenöverensstämmer med 16 f 8 FL och 5 kap. 5 8 NFL. I paragrafen föreskrivs att reglerna iskuldebrevslagen (1936:81) i tillämpligadelar gäller för förlagsandelsbevisen. Reglerna om enkla skuldebrev gäller förandelsbevis som har slällls lill viss man (enkla andelsbevis), medanreglerna om löpande skuldebrev gäller för de båda andra formerna av andelsbevis(löpande andelsbevis). Ingenting hindrar alt en central föreningsbank tillämparbåda systemen parallellt. I paragrafen finns dämtöver, i fråga omandelsbevis ställt till viss man eller order, en särskild legitimationsregel.Innebörden är atl den som innehar bevisetoch enligt påskrift på detta är ägare till föriagsandelen i fråga är likställd med den somenligt 13 6 andra stycket skuldebrevslagen till följd av sammanhängandeskriffliga överlåtelser förmodas äga rätt att göra skuldebrevet gällande. Densom innehar ett föriagsandelsbevis ställt flll viss man eller order kan alltsålegitimera sitt innehav antingen i enlighet med 13 6 andra stycketskuldebrevslagen eller genom föreningsbankenspåskrift på beviset om att han är ägare till förlagsandelen. 6 8Styrelsen skall föra en förteckning över samtliga förlagsinsatser. Denna kan bestå av betryggande lösblads-eller kortsystem eller föras med automatiskdatabehandling eller på annat liknande sätt. skall innehålla uppgift om storleken på varje förlagsinsats, omtidpunkten Prop. 1986/87: 12 förvarje insats och om den rätt till utdelning som insatsen medför. Förteckningenskall hållas tillgänglig för var och en som vill ta del av den. Paragrafen överensstämmer med 5 kap. 6 6 NFL och ihuvudsak med vad som gäller enligt 8 FL. En nyhet i förhållande flll FL är attförteckningen får föras meddatateknik. För den somöverväger att skjuta flll en förlagsinsats eller förvärva en förlagsandel ärdet givetvis av vikt att få reda på vilka övriga förlagsinsatser som finns ochom tidigaste förfallodag för dessa liksom den rätt till utdelning som demedför. I paragrafen föreskrivs därför att dessa uppgifter skall förtecknas avbanken. Det föreskrivs vidare att förteckningen skall hållas tillgänglig för var och en somvill ta del av den. I allmänhet tordedet vara lämpligt att förteckningen anger nummer eller andra beteckningar för utfärdadeförlagsandelsbevis. 7 § Den som innehar en förlagsandel har rätt att fåförlagsinsatsen inlöst tidigast efler från tillskottet underfömtsättning att han skriftligen sägerupp beloppet i förväg. Den centralaföreningsbanken får inlösa en förlagsinsats tidigast efter fem är fråntillskottet om banken skriftligen säger upp beloppet i förväg. Inlösen enligt dennaparagraf sker flll det belopp som utgör insatsens storlek enligtförlagsandelsbeviset. Beloppel får dock inte överstiga vad som av den centralaföreningsbankens och anslutna lokala föreningsbankers egna kapitalenligt de senast fastställda balansräkningarna, utan anlitande av reservfondeller uppskrivningsfond, belöper på andelen i förhållande till övrigaförlagsinsatser. Om den cenirala försätts i konkurs på enansökan som görs efter inlösen, skall vad som föreskrivs i 4 kap.2 8 beträffande återbetalning tillämpas i fråga om förlagsinsatsen. Paragrafen överensstämmer i sak med 16 h 8 FL och 5 kap.7 6 NFL. I paragrafen finnsbestämmelser om förutsättningarna för att förlagsin-satskapitalel skallkunna betalas tillbaka. Det kapital som tillförs en central föreningsbank iform av förlagsinsatser hör till bankens bundna kapital. Både för banken ochför borgenärema är det viktigt att det bundna kapitalet långsiktigl står tillföreningsbankens förfogande. Enligt förstastycket har innehavaren av en förlagsandel rätt att få ut insatsen tidigastefter , om han skriftligen säger upp beloppet i förväg.Innehavaren behöver inte säga upp beloppet just till femårsperiodensutgång. Någon ny femårsperiod börjar nämligen inte löpa om inte uppsägningsker, utan beloppet kan därefter när som helst sägas upp till betalning efteruppsägningen. I andra stycketfinns en bestämmelse om den centrala rätt att lösa införlagsandelar. Bestämmelsen innebär att inlösen får ske efterskriftlig uppsägning, dock tidigast från tillskottet. Inlösen skall skemed förlagsinsatsens belopp. Beloppet får dock inte överstiga vad som av dencentrala och anslutna lokala 38 föreningsbankerstillgångar, ulan anlitande av deras reservfonder eller Prop. 1986/87: 12 uppskrivningsfonder, belöper på andelen iförhållande till övriga förlagsinsatser.Den centrala kan med stöd av 1 kap. 7 8 infordra tillskottfrån de anslutna lokala föreningsbankerna i dessa fall. Tredje stycketinnehåller bestämmelser om med vilket belopp en förlagsinsats skallinlösas. Slycket innehåller vidare en hänvisning ull 4 kap. 2 8 för det fallatt den cenirala försätts i konkurs efter återbetalningav föriagsinsalsen. Hänvisningen innebär atl den som har återfått enförlagsinsats kan bli skyldig att betala tillbaka beloppet, om det behövs för attkonkursborgenärerna skall få betalt för sina fordringar. gällande regler om styrelsefunktionen i enföreningsbank återfinns främst i FL men även i JkL. FL; s regler överensstämmeri stor utsträckning med motsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen och reglerna förbankaktiebolag och sparbanker. På en avgörande punkt föreligger en skillnadgenom att JkL i motsats till BL och SpL, inte innehåller några bestämmelser om s.k.delegater. Styrelsens ställning och uppgifter i bankerna skiljer sig i viss månfrån styrelsefunktionen i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening. På styrelsen i en bank fallerinte bara de förvaltningsmässiga uppgifterna i inskränkt mening, dvs. de rentexekutiva funktionerna, utan också de beslutsbefogenheter som inte genomuttryckliga bestämmelser i författningar eller stadgar är förbehållna stämman.Eftersom det är förenat med praktisktoöverstigliga svårigheter för slyrelsen att rent faktiskt handha alladessa uppgifter, har styrelserna i de olika bankerna -även i föreningsbankerna - måsl tillgripa delegaflon, dvs. uppdra åtandra att vidta sådana åtgärder som annars ankommer på styrelsen. De personersom erhåller sådana uppdrag kallas delegater. Till delegat kan ulses verkställande direktör, annan anställd eller en personsom i övrigt saknar någon anknytning lill banken. Trols att JkL saknar reglerom delegation har inom föreningsbanksrörelsendelegation tillgripits i betydande utsträckning. föreslås atl deläven för föreningsbanker införs bestämmelser om styrelsens delegation och om delegaterså att det tillämpade systemet lagfästs. Bankinspektionen ges också möjlighet attövervaka och kontrollera vilka uppgifter som slyrelsen lämnar till delegaternaoch hur styrelsen utövar sin kontrollfunktion. Det är vanligt att de beslut omdelegation som styrelsen i en lokal föreningsbank fattar underställs den centrala prövning. Kapitlet har iövrigt utformats i nära överenstämmelse med motsvarande regler förbankakflebolag och sparbanker. Förslaget överensstämmer också i sak i mycket stor utsträckning medgällande rätt. Vissa nyheter föreslås dock.Högsta antalel styrelseledamöter i en föreningsbank fastslås inte längre i lagen. Ledamöternas uppdragstidförlängs till högst . BL: s förbud för vissa personer i banken att varastyrelseledamöter i förvaltnings- och emissionsbolag förs in. 1 § Enföreningsbank skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. 1986/87:12 Styrelsen skall förvalta angelägenheter i enlighel med vadsom föreskrivs i denna lag och bankrörelselagen (1986; 000). Styrelsen väljs av föreningsbanksstämman,om det inte föreskrivs i stadgarna att en eller flera styrelseledamöter skallutses på annat sätt. Särskilda bestämmelser om att styrelseledamot kan utses avannan än stämman finns i 4 8 och i lagen(1976: 355) om styrelserepresenlalion för de anställda i bankinstitutoch försäkringsbolag. En styrelseledamotsuppdrag gäller för den tid som anges i stadgarna. Uppdragstiden fårinte omfatta mer än fyra räkenskapsår och skall bestämmas så attuppdraget upphör vid slutet av den ordinarie föreningsbanksstämma på vilken styrelseval förrättas. Vad som sägs i denna lag ochbankrörelselagen om styrelseledamöter skall i tillämpliga delar gälla ävensuppleanter. (Jfr 6 kap. 1 8UFBL.) Paragrafen, som motsvarar 16 8 förstastycket och 26 6 försia stycket JkL, innehåller regler om bl.a. styrelsensstorlek, hur ledamöterna utses och om deras uppdragstid. Paragrafenöverensstämmer i stort med 6 kap. 1 8 NFL samt 7 kap. 1 8 . Varje föreningsbank skall enligt/öri/astycket ha en styrelse med minst femledamöter. Banklagstiftningen har föreskrivit att bankstyrelserna skall bestå av minst fempersoner. Det har ansetts föreligga en viss risk att alltför ensidigasynpunkter kan göra sig gällande, om antalet styrelseledamöter är för litet.Enligt JkL begränsas antalet styrelseledamöter i en lokal föreningsbanktill sju, med möjlighet för SFF att för visstid tillåta ett högre antal, dock högst nio. I en central föreningsbank får enligtJkL finnas högst tio ledamöter. I likhet med vad som gäller för aktiebolag ochekonomiska föreningar och vad som föreslås för övriga banker utmönstras, ienlighet med utredningens förslag, bestämmelserna om högsta antalet ledamöterur lagen. Till skillnad frånutredningen anserjag att även de lokala föreningsbankerna kan anförtros att själva bestämmaantalet ledamöter. Antalel skall anges i stadgarna, vilket innebär att det kanske en viss granskning i samband med stadgarnas stadfästelse. Styrelsen väljsenligt andra stycket av föreningsbanksstämman. I likhet med vad som redangäller för bankaktiebolagen ges föreningsbankerna möjlighet att istadgarna ta in bestämmelser om att en eller flera styrelseledamöter får utses på annat sätt, t. ex.av en centralorganisation. Som framgår av 46 skall styrelsen i en central föreningsbank normalt utse minst enverkställande direktör och om denne inte redan tillhör styrelsen skall han ingåsom ledamot i styrelsen. Styrelsen ges således befogenhet att själv utse styrelseledamot. En hänvisning tilldetta lagmm har tagits in i stycket. Verkställande direktören i encentral föreningsbank utgör inte någotsjälvständigt organ. Han handlar inom ramen för de befogenhetersom styrelsen tilldelar honom. Enligt 4 6 lagen(1976:355) om styrelserepresentaflon för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag har deanställda rätt atl utse högst två styrelseledamöter i bl. a. en centralföreningsbank med mer än 25 anställ- Sammarättighet tillkommer emellertid inle de anställda i en lokal Prop.1986/87:12 föreningsbank. Enligt 7 8 nämnda lag skall dessa styrelseledamöterinte räknas in i antalet styrelseledamöter enligt första stycket. I tredje stycketsägs att en styrelseledamots uppdragstid skall anges i stadgarna och alt den inte får omfattamer än fyra räkenskapsår. Bestämmelsen överensstämmer med aktiebolagslagen ochvad som föreslås i NFL. Förslaget innebär att längsta tiden för styrelseuppdraghar utökats från nuvarande till så att det upphör vid slutet avden ordinarie stämma på vilken styrelsevalförrättas. Maximitiden för uppdraget gäller alla styrelseledamöter ochinte bara dem som har valts på stämman. Om en styrelseledamot som utsetts päannat sätt än genom val på stämman, fått ett styrelseuppdrag på mer än fyra årupphör uppdraget trots detta vid denordinarie stämman under fjärde året efler det han valts. Inget hindrar atl samma person utses för en nymandatperiod. I lagen om slyrelserepresentationför de anställda i bankinslitul och försäkringsbolag finns särskildabestämmelser om tiden för en styrelseledamots uppdrag (15 6). Denna tid stämmer överens med den i detta stycke föreslagna uppdragsliden. Fjärde stycketinnehåller en bestämmelse om alt denna lags och bankrörelselagens reglerom styrelseledamot i tillämpliga delar skall gälla även om suppleant. Genomhänvisningen till bankrörelselagen blir bl. a. dess bestämmelser om kreditjäv tillämpligaäven på suppleanter. Skall styrelsesuppleanter, finnas skall detta enligt 2 kap. 4 8 6anges i stadgarna med uppgiftom antalet eller lägsta och högsta antalet. 28 Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om ledamoten eller den somutsett honom begär det. Anmälan om avgång skall göras hos slyrelsen och, om enledamot som inte är vald på föreningsbanksstämma vill avgå, hos den som hartillsatt honom. Om enstyrelseledamots uppdrag upphör eller hinder enligt 3 8 uppkommer förhonom att vara styrelseledamot och det inte finns någon suppleant, som kan inträda i hans ställe,skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärder för att en ny styrelseledamottillsätts för den återstående mandatflden.