prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Besparingar mäste motsvaras av uppgiftsförändringar ellerbestå av väl förankrade rationaliseringsprojekt. - bör styrning och uppföljning avrationaliseringsverksamheten bedrivas på annorlunda sätt. GeneraldirektörGunnar har på regeringens uppdrag utrett omfattningen av försvarsmaktensakuta ekonomiska problem och orsakerna till dem. I betänkandet (Ds Fö 1987:1)Utredningen om försvarsmaktens akuta ekonomiska problem sägs bl.a. att enanledning lill de brister som uppstått är att en del av det mycket ambitiösarationaliseringsprogram som lades till grund för planeringen i 1982 årsförsvarsbeslut visat sig svårare att genomföra än vad man tidigare räknat med. Överbefälhavarensplanering för innebär bl.a. att besparingsprogrammet enligt1982 års försvarsbeslut fullföljs. I förhållande till /87 planerasbesparingar, i form av samordnings- och rationaliseringsåtgärder, om ca 2,8miljarder kronor . För planerasytterligare rationaliseringsåtgärder. Dessa senare är dock ännu inteidentifierade. Försvarskommitténhar angett att inriktningen av rationaliseringarna enligt 1982 årsförsvarsbeslut avseende bör fullföljas. För perioden efterår 1992 har kommittén fömtsatt fortsatta rationaliseringar. Jaganser att omfattningen av de planerade besparingarna under peri oden är lämplig och jag förutsätter att besparingar av denna omfattning genomförs. Det innebär enligt min mening att besparingspro- 84 grammet enligt 1982 årsförsvarsbeslut fullföljs. Allmänt sett är det angelä- Prop. 1986/87:95 getatt varie myndighet är föremål för etl fortsatt rationaliseringstryckmotsvarande det som gäller för myndigheterna i den civila delen av statsförvaltningen. Vadgäller styrning och uppföljning av besparingarna haröverbefälhavaren anmält att han avser att senare lämna förslag till regeringen.Generaldirektör har föreslagit att försvarets rationaliseringsplaner börgenomarbetas ytterligare och realistiska beräkningar göras av derationaliseringsvinster som kan uppnås , samt attrationaliseringsarbetet bör bedrivas som etl led i den ordinarie planerings-och budgetprocessen. Jagdelar i alll väsentligt överbefälhavarens och generaldirektör syn päerfarenheterna av besparingsarbetet . Jag avser föreslåregeringen att ge överbefälhavaren i uppdrag att redovisa förslag rörande mälför, samt styrning av, rationaliseringsverksamheten för ,baserat pä erfarenheterna . Jaganser atl utvecklingen av personalvolymen på lång sikt bör beslutas avriksdagen, om möjligt i de samlade försvarsbesluten. I samband med del årligabudgetarbetet får ställning tas till de kortsiktiga förändringar som behövs föratt verksamheten skall kunna bedrivas pä ett rationellt sätl. Minaställningstaganden till den faktiska utvecklingen av personalvolymen har jagredovisat i det föregående (5.2.7.4). 5.2.11 Förvaringenav vapen m. m. i militära förråd Jagbesvarade i frågorna 1986/87:214 och 216 omförvaringen av vapen m. m. i militära förråd. Frågorna ställdes mot bakgrund avsprängningen av ammunitionsförrädet i . Jag anförde då bl. a. atl jagräknade med att regeringens ställningstaganden skulle redovisas i mars 1987.Jag återkommer till dessa frågor. Jagvill i detta sammanhang framhålla att vårt mobiliseringssystem, med över helalandet spridda mobiliseringsförråd, för med sig avsevärda svårigheter att föremobilisering effektivt skydda materielen mot alla slags angrepp. Systemelsfördelar har emellertid bedömts vara större än dess nackdelar. Jaganser att denna bedömning alltjämt gäller. Samtidigtger händelsen i anledning till oro vad gäller skyddet av mobiliseringsförråden.I överbefälhavarens planering för perioden 97 ligger en förstärkning avbevakningen av våra mobiliseringsförråd. 1 jämförelse med nuvarande nivå satsasytteriigare ca 140 milj. kr. på bevakningstekniska åtgärder. Skyddsnivån förbättrasdärmed avsevärt. Jag anser att planeringen är lämplig. Regeringenbemyndigade chefen för armén att för staten sluta avtal med och beridna högvakten om alt grunda en stiftelse som skall äga och förvalla hästar som militära 85 myndigheterinom garnison skall utnyttja för bl. a. den beridna Prop.1986/87:95 högvakten. Chefen för armén har till regeringen förgodkännande överlämnat förslag till avtal. - staten,företrädd av chefen för armén. , ägdgemensamt av och samt Föreningen förden beridna högvakten bildar en stiftelse benämnd beridnahögvakten, - hästartillhörande staten och som disponeras av chefen för armén övertas ochförvaltas av beridna högvakten, - verksamhetenmed beriden garnisonstjänst kommer att bedrivas i princip som /87, - uppdelning avdriftskostnaderna sker så att stiftelsen fr.o.m. /92 svarar förhuvuddelen av dessa. De föreslagna åtgärderna medför en viss besparing.Förslagen till avtal är enligt min mening lämpliga och jag avser att återkommalill regeringen med förslag om att bemyndiga chefen för armén att med förstaten bindande verkan sluta avtalen. 5.2.13 Lekmannainflytande i försvarsmaktens myndigheter Regeringen redovisar i propositionen om ledningen av denstatliga förvaltningen (prop. 1986/87:99) bl.a. sin syn pä lekmannainflytandeli försvarsmaktens centrala myndigheter. Frågan om lekmannainflytande i försvarsmaktens regionalaoch lokala myndigheter behandlades av (prop. 1981/82:102, FöU18, rskr. I propositionen föreslogs en försöksverksamhet med rådgivandelekmannaorgan vid ett begränsat antal lokala myndigheter. hadeingenting att erinra mot förslaget. Försöksverksamheten har bedrivits underöverbefälhavarens ledning. Överbefälhavaren har till regeringen redovisaterfarenheter av försöksverksamheten, samt förslag till fortsatt verksamhet. Jag avser alt, efter det att propositionen 1986/87:99 harbehandlats av , återkomma till regeringen i fråga omlekmannainflytandel i försvarsmaktens regionala och lokala myndigheter. Det börankomma på regeringen att besluta i denna fråga. 5.2.14 Ekonomiska överväganden och förslag 5.2.14.1 Säkerheten i planeringen har noterat de svårigheter somförsvarsmakten haft atl genomföra planerad verksamhet inom gällande ekonomiska ramar och de likvidilelsproblem som uppstått främst innevarande budgetår. Kommittén understryker betydelsen av att säkerheten i planeringen inte minst inför kommande försvarsbeslut förbättras och att produktionsledningssystemet utvecklas sä att det underlättar genomförandet av en verksamhet som är i balans med de ekonomiska tillgängarna. Kommittén vill också inskärpa 86 betydelsenav klara ansvarsförhållanden i dessa sammanhang och att Prop. 1986/87:95chefer på olika nivåer styr verksamheten pä ett effektivt sätt. Jag delarkommitténs bedömningar i dessa avseenden. Med anledning av de problem som kommittén här berör ochsom även framkom genom överbefälhavarens redovisning av likviditetslägel i oktober1986 uppdrog regeringen åt generaldirektören all undersöka deakuta ekonomiska problemen inom försvarsmakten. Jag pekade härvid bl. a. på attproblem av ovan angivet slag förekommit även tidigare, vilket kunde innebäraatt planeringen av verksamheten inte varit i balans med tillgängliga resursereller att planeringen inte ändrats för alt uppnå sädan balans. har redovisat sitt uppdrag (DsFö 1987:1). Han framhåller bl. a. som en av sina viktigaste slutsatser att verksamheteninte har varit i balans med tillgängliga resurser. Dessutom redovisar han ettantal slutsatser och förslag till ätgärder som bör övervägas i syfte attförbättra försvarsmaktens styrsystem. Regeringen har genom beslut uppdragit ätöverbefälhavaren att bl. a. lämna förslag om förbättringar avproduktionsledningen. I syfte att öka säkerheten i planeringen avser regeringenatt i sina programplaneanvisningar lill överbefälhavaren ställa ökade krav påekonomisk realism i kommande materielplaner. Vidare kommer regeringen attinför beslut om varie större materielärende nogsamt bevaka del kvarstående s.k. fria ekonomiska utrymmet så att en godtagbar handlingsfrihet bevaras inför1992 års försvarsbeslut. DärtiU kommer möjligheterna till en uppdelning avsiörre materielbeställningar i s. k. delbeställningar att beaktas. Med de åtgärder som ovan redovisats anser jag attsäkerheten i planeringen och genomförandet av det militära försvaretsverksamhet bör kunna förbättras. Jag avser emellertid därutöver i särskildordning överväga vilka ytterligare åtgärder som erfordras för att ökasäkerheten i planeringen. Mitt förslag till inriktning av det militära försvaretsutveckling utgår från de ekonomiska förutsättningar som angetts avförsvarskommitlén. Samtliga belopp anges i prisläge . Den ekonomiska ramen för det militära försvaret har avkommittén beräknats utifrån elt grundbelopp om 23759 milj. kr./budgetår. Detta be lopp föreslås höjas för /88 med 840 milj. kr. samt därefter för varie budgetår till och med /92 med 200 milj. kr. Detta innebär att den militära ekonomiska ramen skulle höjas med sammanlagt 6200 milj. kr. räknat över hela femårsperioden. Efter vissa smärre juste ringar av ingångsvärdet i enlighet med vad jag redovisar i det följande föreslår jag att planeringsramen för det mUitära försvaret blir enligt följan de tabell (milj. kr. i pris-, löne-och växelkursläge ). 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1987/88- Pron 1986/87-95 1991/92 ' 24 571 24 774 24 974 25 174 25 374 124 867 För tiden frän tillåts överbefälhavaren attplanera med en köpkraflsram som motsvarar en prolongering av den militära ramenstotala nivå /92, dvs. över grundnivån förperioden . fattar statsmakterna flerårigaförsvarsbeslut som bl. a. innebär att elt syslem med fleråriga planeringsramaroch ett automatiskt verkande priskompensationssystem tiUämpas för det militäraförsvaret. försvarsbeslut fastställdes ett system medförsvarsprisindex, vilket bestod av två delar. Den ena delen omfattadelönekostnadsandelen av planeringsramen. Denna del kompenserades med statensarbetsgivarverks index för utvecklingen av löner till anställda inom statligverksamhet. Den andra delen omfattade resterande del av planeringsramen,vilken kompenserades med nettoprisindex. efler 1982års försvarsbeslut skedde storaförändringar av valutakurserna, vilket var en bidragande orsak till attköpkraften i den fastställda planeringsramen minskade för det militäraförsvaret. Av detta skäl fastställdes ett kompletteratförsvarsprisindex som tog hänsyn till förändringarna av viktigare valutakurserliksom till prisutvecklingen i ett antal länder från vilka vi importerarförsvarsmateriel. Detta kompletterade försvarsprisindex, som för närvarandetillämpas, har försvarskommittén ansett vara relativt komplicerat att använda. Kommittén har uppdragit ål en särskild arbetsgrupp atl -utgående från regeringens direktiv - överväga och lämna förslag ompriskompensationssystemets utveckling. Uppdraget är redovisat i en särskildrapport . I rapporten, som kommittén har överlämnat tUlregeringen, föreslås för den militära delen en förändrad indexstruktur. De förändringar som föreslås i indexslmkluren kansammanfattas i nedanstående punkter. - Andeleninhemska uppköp delas upp i två delar där den första innefattar inhemskförsvarsmateriel och den andra övriga inhemska uppköp. - Importandelendelas först in i de fyra delarna direkt import av färdig försvarsmateriel,import av komponenter och råvaror tiU inhemsk försvarsindustri, oljeimport ochövrig import. - Komponent- ochråvamimporten tiU försvarsindustrin läggs därefter samman med andelen inhemskförsvarsmateriel. - Andelen övrigimport sammanläggs med andelen övriga inhemska uppköp. Detta innebär att index får följande utseende: (De här ansatta procentandelarna skall ses som approximationer) 88 2, Inhemsk försvarsmateriel Importprisindex för verkslads-varor-l-korreklionsposl för dollarkursen Konsumentprisindex (utan olja) För vart och ett av de fem kostnadsslagen har valts ettdelindex som mäter prisutvecklingen inom respektive utgiftsandel. Med undantagav korrektionsposten för materielimportens större dollarberoende, består föreslagetindex i princip endast av en sammanvägning av fem officiella indexserier.Storleken av ovannämnda korrektionspost, som multipliceras med ett index överdollarkursens utveckling, kan betraktas som en som beräknas en gångper försvarsbeslutsperiod. De procentandelar av totalutgifterna som anges ovan för defem kostnadsslagen skall ses som approximationer. Mer precisa andelar bör fastställasinför varie försvarsbeslutsperiod mot bakgrund av aktuell planering. Då prisutvecklingen varierarmellan olika kostnadsslag leder denna skillnad i sig till att andelarnasstorlek förändras över tiden. Om exempelvis lönerna stiger långsammare änövriga kostnadsslag sjunker löneandelen av totalutgifterna . Ettautomatiskt hänsynstagande i index till detta förhåUande kan enkelt fås om sammanvägningenav delindex till totalindex vid varie beräkningstillfälle görs utifrån löpandeindexserier. Om andelarna beräknas med utgångspunkt i planeringen måstebastidpunkten för de över hela beslutsperioden löpande delindexseriernasammanfalla med planeringsläget. Kommittén har funnit arbetsgruppens förslag lämpliga ochföreslår att de får utgöra utgångspunkt för ställningstagande till nyttpriskompensationssystem. Jag delar kommitténs uppfattning och föreslår att detmilitära försvarets priskompensationssystem för perioden /881991/92utformas och tUl-lämpas i enlighet med del förslag som kommittén hänvisat till. Kommittén anför vidare att priskompensationen underförsvarsbeslutsperioden bör så nära som möjligt överensstämma med den faktiskaprisutvecklingen på de resurser som förbmkas. Hänsyn till krav på produktivitetsutvecklingbör tas vid fastställande av planeringsramen eller genom att särskiltralionaUseringsprogram faststäUs. Även på denna punkt delar jag kommitténsuppfattning. Underiag för regeringens beslut om fördelningen avtillgängliga prisregleringsmedel under verksamhetens genomförande har hittillslämnats av överbefälhavaren för försvarsmakten i dess helhet. Dessa beslut äremellertid ett led i hela budgetprocessen med starka kopplingar till myndigheternasanslagsframställningar och regeringens regleringsbrev. Jag avser därför attfrån och med /88 inhämta underlaget direkt från Överbefälhavaren skall yttra sig över Prop. 1986/87:95myndigheternas prisregleringsäskanden, en praxis som för övrigt redan tillämpasbelräffande deras anslagsframställningar. Ramberäkningen för /88 Utgående från försvarskommitténs förslag saml i enlighetmed gällande metod för ramberäkningarna (prop. 1974:1, bil.6 s. 60, FöU 19,rskr. 190) beräknar jag utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1987/88 enligt vad som i det följande framgår till . i pris-,löne- och växelkursläge . Grundbelopp enligt försvarskommilléns förslag (prisläge a) för ammunitionsröjning 1000000 a) förirafikflygarhögskolan 21400000 b) för vissalönekostnader 160000 c) för försvarelscivilförvaltnings revisionsbyrå 4800000Basbelopp (prisläge ) 24573640000 Överföring av medel till anslaget K 2 Flygtekniska försöksanstalten 2 500 000 Utgiftsram (prisläge ) 24571 140000 Beräknad priskompensalion februari 1986-medelprisläget 1987/88 1600000000 Beräknat utfall den 30juni 1988 26 171 140000 I anslutning till ramberäkningen vill jag anföra följande: Medel för uppsättande av ammunitionsröjningsenheteröverförs frän civilförsvarsverksamheten i enlighet med vad jag anfört tidigarei avsnitt 4. Fr.o.m. /88 överförs Irafikflygarhögskolantill verksamhetsområde. Ovan angivna lönekostnader avser en tjänst som per denIjuli 1987 överförs till . Revisionsbyrån vid försvarels civilförvaltning inordnasfr. o. m. /88 i organisation. Medlen till flygtekniska försöksanstalten avserdelfinansiering av akustiklaboratorium m. m. Medel för sysselsättningsskapande åtgärder under nuvarandetionde huvudtiteln har under en följd av år i vissa fall ställts till förfogande föratt betala byggnadsarbeten, materiel m.m. för försvarsmakten. Efter samråd med chefen för fömtsätter jag att medel får disponeras under /88 för sysselsättningsskapande åtgärder i form av byggnadsarbeten utöver utgiftsramen till ett belopp av 50 milj. kr. Jag förordar atl regeringen i likhet med föregående årbegär bemyndigan- Prop. 1986/87:95 den av att - justerautgiftsramen med hänsyn till prisutvecklingen enligt föreslagetpriskompensationssystem, - justera debeställningsbemyndiganden som har lämnats med hänsyn till prisutvecklingenenligt netloprisindex, - justerautgiftsramen för det militära försvaret för /88 på grund avöver- eller underutnyttjande av ramen för /87, - avkonjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaretsamt - medgeöverskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnadebeställningsbemyndiganden om beredskapsbudgeten för totalförsvaret sätts ikraft, dvs. vid krigsfara eller krig. Bemyndigandet omfattar ocksåberedskapsåtgärder i andra situationer än direkt krigsfara eller krig. Häravses sädana ätgärder som alt värnpliktiga av beredskapsskäl kallas in tillkrigsförbandsövning eller beredskapsövning eller att andra särskilda åtgärdermåste vidtas av samma skäl. Stabiliteten i försvarsplaneringen är i betydandeutsträckning beroende av de planerings- och budgeteringsrutiner som tillämpas.För närvarande finns det för försvarsmakten som helhet en möjlighet attöverföra outnyttjade medel från ett budgetår lill nästa i en omfattning somsvarar mot högst tvä procent av utgiftsramen. Till följd av att nya principerinförts beträffande myndigheternas utgiftsredovisning kan denna procentgränsbehöva höjas. Frågan behandlas bl.a. i det av rationaliseringschefen lämnade belänkande (DsFö 1986:4) Överplanering, bemyndiganden ochanslagsavräkning. Häri föreslås att möjligheten att överföra outnyttjade medelfrån ett budgetår till nästa skall ökas till att motsvara högst avutgiftsramen. Jag delar denna uppfattning och anser att en sådan förändringskulle vara av belydelse för stabiliteten i försvarsplaneringen. Jag hemställer att regeringen dels föreslär att 1. fastställa basbeloppet för det militära försvaret förbudgelårel 1987/88 till . i prisläget febmari 1986 samt den militära utgiftsramen för samma budgetår till . i samma prisläge, 2. fastställerplaneringsramen för det militära försvaret för perioderna 1987/88 -1991 /92samt 1992/93 -1996/97 i enlighet med vad jag i det föregående har förordat, 3. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1987/88 med hänsyn tUl prisutvecklingen efter enligt ovanföreslaget system för priskompensation, 4. bemyndigaregeringen atl justera lämnade beställningsbemyndiganden enligtnettoprisindex, 91 5. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för del militära Prop. 1986/87:95 försvaret för /88 på grund av över- eller underutnytt jande av utgiftsramen för /87, 6. bemyndigaregeringen att under /88 medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl, 7. godkännaförslaget lill viss förändring avseende marinens fred sorganisation, 8. antagaförslaget till lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört omtotalförsvarets militära del. 6 Totalförsvarets civila del Prop. Det svenska totalförsvaret omfattar alla de åtgärder somkrävs för att förbereda landet inför yttre hot och för all ställa om samhällettill kris- och krigsförhållanden. I sådana situationer omfattar totalförsvarethela det omställda samhället. Beredskapsförberedelserna i fred inom totalförsvaretscivila del syftar till att göra denna beredd att under kriser och i krigmedverka i de samlade försvarsansträngningarna och atl säkerställa samhälletsöverlevnad. beslöt om ledningen av den civiladelen av totalförsvaret (prop. 1984/85:160, FöU 11, rskr. a. att denna del av totalförsvaret fr. o. m. den I juli 1986indelades i samhällssektorer eller funktioner och att för varje funktionutsågs en ansvarig myndighet. Beslutet omsattes i en förordning (1986:294) omledning och samordning inom totalförsvarets civila del. Vidare ombildades överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) den lill överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). ÖCB:suppgifter i fred är i första hand att på central nivå samordna de civilaberedskapsförberedelserna och vara ansvarig myndighet för funktionerna Civilledning och samordning. Övrig varuförsörining samt Kyrklig beredskap. TiU ÖCB:suppgifter hör vidare att vara uppdragsmyndighet för den statliga beredskapslagringenoch andra beredskapsåtgärder. beslöt att bl.a.civilförsvarsstyrelsen och statens brandnämnd skulle läggas samman till en nycentral myndighet, (prop. 1984/85:161, FöU 12, rskr. 389)som fick ansvaret för funktionen Civilförsvar. Vidare beslöts att kommunstyrelsen fr.o.m. den I juli 1986är högsta civila toialförsvarsmyndighet på lokal nivå. Genom riksdagsbeslut inrättades den styrelsenför psykologiskt försvar som fick ansvar för funktionen Psykologiskt försvar.Till denna nya myndighet överfördes de uppgifter som dutills legat på beredskapsnämndenför psykologiskt försvar, totalförsvarets upplysningsnämnd och statensupplysningscentral. försvarsbeslut innebar att betydelsefullasatsningar gjordes på den civila delen av totalförsvaret för att uppnå ettbättre och mer uthålligt totalförsvar. Huvudinriktningen för civilförsvaret skulle vara att gebefolkningen skydd mot verkningarna av konventionella stridsmedel. Förmågan attmöta verkningarna av ett överraskande angrepp skulle ökas. Ansvaret förledningen på den lokala nivån av civilförsvarsverksamhelen i krig skulle förasöver till kommunerna. En hemskyddsorganisation skulle införas och skyddsplanerupprättas för alla kommuner. Det ekonomiska försvaret skulle säkerställa den förindividens överlev- 93 nad och samhälletsfunktion viktigaste försöriningen genom att komplette- Prop. 1986/87:95 radet fredstida samhällets resurser. Förberedelser för en omställning avnäringslivet till krisproduktion och ätgärder som syftar till atl förbättrahandlingsberedskapen gavs ökad vikt. Oljelagringen finansierades i stället överstatsbudgeten. Detpsykologiska försvarets vikt betonades mot bakgmnd av dess betydelse för vårmotståndsförmäga och försvarsvilja. Forskningen inom psykologiskt försvarintensifierades. Den tekniska utvecklingen på massmediaområdetuppmärksammades, liksom viklen av all beredskapsplanläggning och lagring avvikliga förnödenheter fullföljdes. Övrigttotalförsvar utvecklades efter samma grunder som det militära försvaret,civilförsvaret och det ekonomiska försvaret. Hälso- och sjukvärden i krigavsågs bli förbättrad genom alt det otillfredsställande beredskapsläget inomsjukvårdssektorn skulle avhjälpas. 6.3 Ekonomisk ram för försvarsbeslutsperioden1987/88-1991/92 Jagförordar i likhet med försvarskommittén att en planeringsram för den civiladelen av totalförsvaret inrättas och alt den för försvarsbeslutsperioden skalluppgå till 7 823 milj. kr. i prisläge 1986/87 (civilförsvar prisläge februari1986). Jagkommer under avsnitt 6.5 att närmare redovisa ramens konstruktion och innehåll. Planeringsramenbör enligl kommittén i stort fördelas enligt följande. Ändrade förutsättningar kan motivera avvikelser från denna fördelning. Civilförsvar 5025 milj. kr. Hälso-och sjukvård 596 -"- Förutvarandeekonomiska försvaret 1 960 -"- Psykologisktförsvar 37 -"- Övrigt 205 -"- (=1564,6 milj. kr./år) Kommitténhar förordat att för försvarsbeslutsperioden härutöver avdelas 500 milj. kr.för att förbättra beredskapen på hälso- och sjukvårdsområdet. Kommittén harvidare förordat all självt skall finansiera sina beredskapsålgärderoch alt krigsskyddsåtgärder bör vidtas sommotsvarar etl belopp av 350 milj. kr. Kommittén har föreslagit attfredskrislagren på kemi-, metall- och beklädnadsområdena bör försäljas.Intäkterna från försäljningen bör användas för åtgärder inom den civila delenav totalförsvaret. Kommittén har lämnat förslag om minskning avberedskapslagren av olja. Jag biträder kommitténs förslag. Medtillämpning av planeringsramen kommer de beräknade ramutgifterna förtotalförsvarets civila del för /88 att uppgå till 1 591,8 milj.kr. enligt följande sammanställning. 1564,6 milj. kr.