prop · GA0386 · 1986-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller bestämmelserna i 11 kap. 5 § omförskott pä arv och bestämmelserna i 13 kap. 5 § om verkan av förvärv av del aven fastighet genom bodelning. De bestämmelser i som motsvarar 11 kap. 5 §och 13 kap. 5 § ÄktB har genom övergångsbestämmelser varit tillämpliga även påäktenskap som har ingåtts (se lag 1928:282 om ändring igiftermålsbalken och lag 1970:999 om ändring i ). 1 GB finns vissa institut som inte har någon motsvarigheti ÄktB. Några av dem har berörts i det föregående. I det följande kommenterasett par andra. 1 GB finns bestämmelser om s.k. hushällsfullmakt (5 kap.12 och 13 §§ saml 7 kap. 2 § andra stycket). Enligt dessa fär var och en avmakarna med förpliktande verkan även för den andra maken ingå sädanarättshandlingar ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget. Jfr ocksä 18 § ipropositionsförslaget. för dendagliga hushållningen eller barnens uppfostran som enligt sedvana Prop.1986/87:86 företas för dessa ändamål. En sådan rättshandling är dock inlebindande för den andre maken, om den som rättshandlingen ingicks med har insetteller borde ha insett alt det som anskaffades inte behövdes. ÄklB innehåller inga regler om hushällsfullmakt. Jag har iprop 1986/87:1 (s. 122-123) redogjort för skälen till detta. Någon särskUdövergängsreglering beträffande hushållsfullmakien har inle ansetts erforderlig.Frågan torde inte ha nägon praktisk betydelse. 1 6 kap. 9 § GB finns en föreskrift om atl en förteckningöver vilken egendom som tillhör vardera maken skall tillmätas vitsord undervissa omständigheter. Någon föreskrift om att sådana förteckningar skall tillmätasvitsord även efter ikraftträdandet har inte tagits in i Äktp. Det innebär atlman i rättstillämpningen fär bedöma deras bevisvärde enligt allmänna principer. 1 8 kap. 6 § GB finns en föreskrift som ger en make sombiträder den andra maken i dennes förvärvsverksamhet rätt lill ersättning förarbetet under vissa omständigheter. Någon övergångsbestämmelse till den föreskriften,som torde ha mycket begränsad betydelse i praktiken, föresläs inte. I 8 kap. 7 § GB finns en regel om egendom som har lämnatsöver lill den andra makens förvaltning. Den har närmast karaktär av bevisregel.Nägon övergångsbestämmelse till regeln har inte tagits upp i Äktp. Del får överlämnastill rättstillämpningen att - för det fall att tvist skulle uppstå efterikraftträdandet - bedöma frågan enligt allmänna rättsprinciper. 4.2 Förslaget till lag om ikraftträdande av lagen(1987:000) om sambors gemensamma hem (lagförslag 2) Härigenom föreskrivs följande.' Lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem och denna lagträder i kraft den . Genom lagen om sambors gemensamma hemupphävs lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. Den gamlalagen skall dock fortfarande tillämpas, om samboförhållandel har upphört föreikraftträdandet. (Jfr familjelagssakkunnigas lagförslag 2) 1 förevarande lag föreskrivs att sambolagen skall träda ikraft den , dvs. som ÄklB träder i kraft.Samtidigt upphävs lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. Denlagen har tidsbegränsad giltighet och har senast förlängts att gälla till ochmed utgången av (prop. 1986/87:9, LU 8, rskr 22, SFS 1986:911). Genom den nya lagstiftningensikraftträdande kan den emellertid - på samma sätt som lag om makarsgemensamma bostad -upphävas ett är tidigare. Av förevarande lag framgår att sambolagen inle skalltillämpas när samboförhällandet har upphört före ikraftträdandet. I sädana fallskall i ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget. stället lag tillämpas även efter utgången av . Upphör Prop.1986/87:86 samboförhållandel efter ikraftträdandet skall däremot sambolagentillämpas även om samboförhållandel har inletts före ikraftträdandet. Den nya sambolagen kommer alliså all bli tillämplig påmånga redan bestående förhållanden. Huruvida egendom som lagen är tillämplig påhar anskaffats före eller efter ikraftträdandet har ingen betydelse för fråganom den skall bli föremål för delning eller överlagande enligl lagen. All egendomenhar anskaffats före ikraftträdandet bör inte annat än i mycket speciella fallvara en sädan omständighet som utgör grund för jämkning. 1 ett avseende är tillämpningsområdet för sambolagenmindre än för motsvarande äldre lagstiftning. Sambolagen gäller nämligen inteegendom som är avsedd för fritidsändamål, medan den inskränkningen inte gällerenligl lag. 1 etl samboförhållande som består vid ikraftträdandet kanden situationen föreligga alt en av parterna före ikraftträdandet, i strid molden äldre lagstiftningen, har förfogat över l.ex. en bostadsrätt som är avseddför fritidsändamål. Genom atl sambolagen vid ikraftträdandet blir tillämplig isin helhet på bestående samboförhällanden - och lag upphöratl gälla för dem - kan emellertid de äldre rådighelsinskränkningarna inteåberopas efter ikraftträdandet. Det finns inget hinder mol att de sambor som omfattas avden nya sambolagen redan före ikraftträdandet träffar avtal om all det gemensammahemmet inle skall fördelas enligt sambolagen (jfr 5 § andra stycketsambolagen). En anmälan till inskrivningsmyndigheten om all viss egendom utgörgemensam bostad (jft 2 § andra stycket samma lag) kan däremot inte görastidigare än till den första inskrivningsdagen efter ikraftträdandet. 4.3 Förslaget till lag om ändring i (lagförslag 3) ÄktB och lagen om ändring i ÄB föranleder vissaföljdändringar i . Ändringarna gäller bestämmelserna om - lalerält i målom förklaring all viss man inle är far (3 kap. I och 2 §§), - interimistiskabeslut i mål och ärenden om vårdnad, umgänge och underhällsbidrag (6 kap. 20 §och 7 kap, 15 §), - värd avomyndigs rätt i oskiftal dödsbo (14 kap, 6 a och 7 §§), - förmyndaresförvaltning av omyndigs egendom (15 kap, 12 8), - förmyndaresredovisningsskyldighet (16 kap. 8 §), - domförhet (20kap. 1 §). Vill man som enligt I kap. I § skall anses som barns fadervinna förklaring enligt I kap. 2 § första stycket all han icke är fader tillbarnel, skall han väcka talan härom mot barnet eller, om barnel har avlidit,dess arvingar. Är mannen död och har han inte varaktigt sammanbott medbarnel och inte heller efter barnets födelse erkänt barnet som sill, har denavlidnes ' Ändrad lydelse i proposilionsförslaget, 81 6 1986/87. maka ochvar och en som jämte eller näst efter barnel är berättigad till arv Prop.1986/87:86 efter mannen rätt att väcka talan om att mannen ej är fader lillbarnet. Efterlämnar den avlidne förutom maka sådana arvingar som avses i 3 kap.2 § , har var och en av dem rätt att väcka talan under här angivnaförutsättningar. Rätt för arvinge att väcka talan föreligger ej, om vidmannens död har förflutit från det att talan, som grundats på altmannen är fader till barnel, väckts mot honom och han fått del därav eller ommer än har förflutit sedan anspråk pä samma grund framställts motmannens dödsbo. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) I denna paragraf finns bestämmelser om talerätt i mål omförklaring att viss man inte är far till elt barn. I första stycket reglerasmannens talerätt. 1 andra stycket finns föreskrifter om taleräll för mannensarvingar, när mannen är död. Del stycket har formulerats om så atl det stämmeröverens med den nya arvsrättsliga regleringen i ÄB. Den nya formuleringen innebärbl.a. atl den avlidnes make alllid har talerätt, oavsett om maken ärarvsberälligad före eller efter det omstridda barnet. Detta sammanhänger medatl makens rätt till kvarlåtenskapen till sin art och omfattning kan varaberoende av faderskapsfrågan. Vill barn vinna förklaring enligt 1 kap. 2 § förstastycket att viss man inte är dess fader, skall barnet väcka talan härom motmannen eller, om han är död, hans arvingar. Efterlämnar mannen förutom makasådana arvingar som avses i 3 kap. 2 § , skall talan, såvitt angårdessa, riktas mot den eller dem som har den bästa arvsrätten efter mannen närtalan väcks. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) Paragrafen reglerar barnets talerätt i mål om förklaringatt viss man inte är far. Ändringen är föranledd av de nya bestämmelserna i bör observeras atl make ingår bland de arvingar som avses i paragrafensförsta mening. Paragrafens andra mening kan avse såväl bröstarvingar som andraefterarvingar. 1 mål eller ärenden om vårdnad eller umgänge får rätten,för tiden till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut somhar vunnit laga kraft, besluta om vårdnad eller umgänge efter vad rätten finnerskäligt. Ett sådant beslut får meddelas utan huvudförhandling.Innan beslutet meddelas skall motparten få tillfälle att yttra sig / frågan.Rätten kan inhämta upplysningar från socialnämnden i frågan. Hav rättenmeddelat ett beslut, skall den ompröva det när målet eller ärendet avgörs. Ett beslut enligt denna paragraf får verkställas på sammasätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får dock när som helständras av rätlen. Ändrad lydelse i propositionsförslaget, 82 (Paragrafensaknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) Prop. 1 denna paragraf finns bestämmelser om interimistiskabeslut i mål och ärenden om vårdnad och umgänge. I andra stycket har kravet på alt yrkande skallframställas för att beslut skall få meddelas utan huvudförhandling utgått.Efter ändringen stämmer regleringen överens med motsvarande reglering i 14 kap.7 och 9 §§ ÄktB. Även frågan om rättens omprövning av interimistiska beslut närmålet eller ärendet avgörs har reglerats pä samma säll som i ÄktB (se 14 kap.13 §). Paragrafen har också ändrats redaktionellt. 7 kap. 15 § I mål om underhåll till barn/år rätten, för tiden tilldess att frågan har avgjorts genom en dom eller elt beslut som har vunnit lagakraft, besluta om underhållet efter vad som är skäligt. Skyldighet atl utgebidrag får dock åläggas någon endast om det finns sannolika skäl för attbidragsskyldighet föreligger. Har fråga om underhåll väckts i samband med målom fastställande av faderskap till barn. fär beslut otn skyldighet att utgebidrag inte meddelas, om fiera män är instämda i målet. Beslut enligt första stycket kan meddelas ulanhuvudförhandling. Innan beslutet meddelas, skall motparten/å tillfälle attyttra sig i frågan. Har rätten meddelat ett heslut. skall den ompröva det närmålet avgörs. Etl beslut enligl denna paragraf får verkställas på sammasätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får dock när som helständras av rätten. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) 1 denna paragraf finns bestämmelser om interimistiskabeslut i mål om underhåll till barn. Ändringarna är av samma slag som de somhar gjorts i föregående paragraf. En förmyndare får för den omyndiges räkning avstå från arvpå del sätt som anges i 3 kap. 9 § . om överförmyndaren samtyckertill åtgärden. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) Paragrafen är ny. Bakgrunden är följande. 1 3 kap. 9 § förslaget till ändring i ÄB finns enbestämmelse om avstående frän arv som saknar motsvarighet i gällande rätt.Bestämmelsen tar sikte pä det fallet att en gift person avlider och efterlämnaren bröstarvinge som inle är bröstarvinge ocksä till den efterievande maken. Omen sådan bröstarvinge avstår från sitt arv till förmån för den efterlevandemaken, har han eller hon i stället rätt atl ta del i den efterlevande makens bonär denne dör. I 14 kap. finns bestämmelser om vård avomyndigs rätt i 83 Där föreskrivs bl.a. all förmyndare ärskyldiga att hämta Prop. 1986/87:86 in övertbrmyndarens tillstånd lill vissarättshandlingar. Även om ett avstående till förmän för den efterlevande makenmånga gånger kan vara naturligt (se prop. 1986/87:1 s. 238- 239), bör enförmyndare enligt min mening inle kunna avstå från myndlingens arv ulanöverförmyndarens samtycke. En bestämmelse av denna innebörd har därför förts ini denna paragraf. .Av 18 kap. 8 8 följeratt bestämmelsen ävengäller gode män. Här bör tilläggas atl sädana avstäenden som behandlas idenna paragraf måste ske innan egendomen har tilllräits. Om etl avtal omsammanlevnad i oskifiat bo har ingåtts eller om boel har skiftals, finnssåledes inte längre möjlighet att avstå från arvet med bibehållen rätt lillefterarv i den sist avlidna makens bo. 1 fråga om arvsavståenden som inle innebär att denavstående får rätt till efterarv i den efterlevande makens bo vill jag hänvisatill rättsfallet NJA 1983 s, 791. 1 del fallet betraktades etl arvsavstående.med tillämpning av regeln i 15 kap. 14 § tredje stycket , somgäva och ansågs därför ogiltigt. Avslutningsvis bör här påpekas all de bestämmelser som harbehandlats nu endast gäller när arvlåtaren har avlidit. Beträffande avsägelseav arv när arvlåtaren lever gäller bestämmelserna i 17 kap. ÄB. Inhämtas ej överförmyndarens samtycke, då delta enligl 2,3, 5, 6 eller 6 « § bort ske, skall vad för sådant fall är stadgal beträffandeförvaltning av omyndigs egendom äga motsvarande tillämpning, (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) Ändringen innebär all den nya 6 a § har förts in bland deparagrafer som nämns i bestämmelsen (jfr 15 kap, 17 och 18 §§), 15 kap, 12 § Förvärvar omyndig värdehandling som avses i 8 §, elleräger omyndig eljest alt av annan utfå sådan värdehandling, må den som skallutgiva handlingen fullgöra sin förpliktelse genom all i den omyndiges namn nedsättahandlingen i öppet förvar hos bank. såvida ej den omyndige äger atl självförvalta handlingen. Förpliktelse att utgiva penningbelopp må ock fullgöras hosbank. ändå atl den ej grundas å nedsatt värdehandling; och skola medlen avbanken insättas för den omyndiges räkning enligt vad om betalning, som uppbäresä nedsatt värdehandling, är särskilt stadgal. Äger omyndig att av dödsbo utfå värdehandling eller penningarpä grund av bodelning, arv eller testamente, vare boutredningsman eller testaments exekutör pliktig atl. såframt ej värdet är ringa eller överförmyndaren eljest medgiver undantag, nedsätta värdehandlingen eller inbetala medlen hos bank enligl vad i första stycket stadgas. Vad nu sagts om skyldighet att inbetala penningmedel hos bank skall ock gälla, där nägon, som här i riket driver försäkringsrörelse, skall utgiva försäkringsbelopp, som tillkommer 84 omyndig, och fråga ej arom försäkringsbelopp, som denomyndige äger alt Prop. 1986/87:86 själv förvalta. 1 fråga om pension, livräntaeller annan på grund av försäkring utgående periodisk förmän gäller allinbetalning hos bank skall ske i den mån förmånen för kalenderår överstiger etlbelopp motsvarande två gånger det basbelopp enligl lagen (1962:381) om allmänförsäkring som gäller för . I andra fall än som avses i andra stycket ägeöverförmyndaren genom meddelande lill den som skall utgiva värdehandling ellerpenningar förordna, atl nedsättning eller inbetalning skall ske hos bank. Den som nedsätter värdehandling eller inbetalar penningarhos bank enligl vad i denna paragraf är stadgal vare pliktig all ofördröjligenunderrätta förmyndaren därom. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) I andra stycket har ordet "giftorätt" bylls ulmol ordel "bodelning," Härigenom kommer skyldigheten förboutredningsman och testamentsexekutörer att nedsätta värdehandlingar och attbelala in medel hos en bank atl omfatta även enskild egendom som ingår ibodelning mellan makar (se 10 kap. 4 § ÄktB). Ordel "giftorätt"används för övrigt inte fristående i ÄktB. Innehåller förteckning över omyndigs egendom uppgift ätillgångar som pä grund av bodelning, arv, testamente eller gåva tillfallit denomyndige, eller upptager ärsräkning eller sluträkning sådana tillgångar, omvilka uppgift förut ej lämnats, skall vid förteckningen eller räkningen fogasbesannad avskrift av bodelnings- eller skifteshandling, testamente ellergåvobrev, om sådant finnes, så ock av bouppteckning, där den ej förut ingivitstill överförmyndaren. Är handling, varom nu sagts, av vidlyftig beskaffenhet,må avskriften lämnas allenast i erforderliga delar. Upptager förteckning, ärsräkning eller sluträkningvärdehandlingar som ej äro nedsatta hos eller annan bank efter vad i15 kap, stadgas, skall vid förteckningen eller räkningen fogas intyg av tvåpersoner, att värdehandlingarna finnas i förmyndarens förvar. Innestå medel hosbank skall genom bevis från banken styrkas hur mycket som innestår, så ock ivad män förbehåll giorts att medlen må utlagas utan överförmyndarens samtycke. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) 1 första stycket har i likhet med vad som görs i 15 kap.12 § ordet "giftorätt" bytts ut mot ordet "bodelning". 1 mål om faderskap, vårdnad, umgänge, underhåll ochomyndighetsförklaring eller dess hävande tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§äktenskapsbalken. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) 85 1paragrafen regleras rättens sammansättning i vissa mål enligt föräldra- Prop. 1986/87:86 balken. Det sker genom hänvisning till vissa bestämmelser iGB. Hänvisningen har ändrats lill atl avse motsvarande bestämmelser i . Vidare har ordet "umgängesrätt" bytts ut mot"umgänge", i enlighet med den terminologi som gäller påområdet (se t.ex. prop. 1982/83:165 s. 39). Över gångs bes tätnmel ser I punkt 2 föreskrivs atl äldre bestämmelser fortfarandeskall tillämpas i mål om hävande av faderskap, om mannen har avlidit föreikraftträdandet. Frågan om talerätt skall alltså bedömas med utgångspunkt i denarvsrättsliga reglering som gällde vid mannens död (jämför punkt 2 iövergångsbestämmelserna till lagen om ändring i ÄB, prop. 1986/87:1 s. 31). Innebörden av punkt 3 är att de nya processuellabestämmelserna om interimistiska beslut inte skall tillämpas i mål och ärendensom pågår vid ikraftträdandet, Samma reglering kommer alltså att gälla somenligt 13 § Äktp. 4.4 Förslaget till lag om ändring i jordabalken(lagförslag 4) ÄklB och förslaget till lag om sambors gemensamma hemmedför att jordabalken måste ändras. Det är de nya reglerna om gåvor mellanmakar och de nya reglerna om makars och sambors gemensamma hem som föranlederändringarna. Ändringarna gäller bestämmelserna om - hyra (12 kap.I, 5, 33, 45, 47, 48, 49 och 67 §§), - lagfart (20kap. 1 och 7 §§), - inteckning (22kap. 4 §). Detta kapitel avser avtal, genom vilka hus eller delar avhus upplåts lill nyttjande mot ersättning. Detta gäller även om lägenhetenupplåtits genom tjänsteavtal eller avtal i anslutning till sådant avtal. Innefattar avtalet även upplåtelse av jord all nyttjastillsammans med lägenheten, skall delta kapitel tillämpas på avtalet, om jordenskall användas för trädgårdsodling i mindre omfattning eller för annat ändamålän jordbruk. Förenas ett tjänsteavtal, som ej är av ringa betydelse, medupplåtelse av såväl lägenhet för bostadsändamål som jord, skall kapitlettillämpas, om upplåtelsen av lägenheten är mera betydelsefull än upplåtelsenav jorden. Med bostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för althelt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avsesannan lägenhet än bostadslägenhet. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller endastsådana ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget. samboförhållanden där en ogift kvinna och en ogift man bortillsammans Prop. 1986/87:86 under äktenskapsliknande förhållanden. Förbehåll som strider mot en bestämmelse i detta kapitelär utan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt all träda i hans ställe,om ej annat anges. Omfattar hyresavtalet fler än lio bostadslägenheter, somhyresgästen skall hyra ut i andra hand, fär parterna avtala om förbehåll somstrider mot vad som sägs i detta kapitel om sådana lägenheter, underförutsättning att förbehållet inte strider mol bestämmelserna om lokaler ochinte heller avser rätten till förlängning av avtalet eller grunderna förfastställande av hyresvillkoren i samband med sädan förlängning. Ett sådantförbehåll gäller endast om det godkänts av hyresnämnden. Godkännande behövsdock inte om staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, allmännyttigtbostadsföretag eller aktiebolag, som helt ägs av en kommun ellerlandstingskommun, är hyresvärd. Om upplåtelse i vissa fall av bostadslägenheter finnsbestämmelser i bostadsan visningslagen (1980:94). (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) 1 12 kap. jordabalken finns redan särskilda bestämmelsersom avser alt , skydda den som hyresgästen sammanlever med underäktenskapsliknande förhållanden (se 33 § femte stycket, 45 § tredje stycket och48 §). Dessa regler bör anpassas till den nya lagen om sambors gemensamma hem,och jag föreslår ocksä en bestämmelse i 5 § om rätt för en sambo att i ettvisst fall säga upp ett hyresavtal . Däremot bör reglerna om rätt attöverta hyresrätt m.m. inte utvidgas till att avse samboförhällanden utanför sambolagenstillämpningsområde. Bl.a. skulle det i vissa fall kunna uppståtillämpningssvårigheter om någon av samborna var gift och hans make hade del ihyresrätten. Det bör dock observeras att t.ex. reglerna i 12 kap. 34 § omrätten för en hyresgäst att överlåta sin lägenhet lill närstående omfattarsamboförhållanden både inom och utanför sambolagen. Därför har genom det nya fjärde stycket i denna paragrafjordabalkens regler om sambor gjorts tillämpliga bara pä sädanasamboförhällanden som omfattas av sambolagen. 1 etl par fall framgår dennabegränsning också genom att det i lagtexten talas om bodelning mellan samborna,nägot som inte kan förekomma utanför sambolagens område. Jag vill i sammanhanget erinra om alt regeln i 10 kap. 7 §tredje stycket jordabalken om bostadsarrendes övergäng genom bodelning givelvisockså kommer att gälla bodelning mellan sambor. Reglerna i 9 kap. 31 § sistastycket och 11 kap. 7 § andra stycket om arrenderättens övergång genombodelning vid jordbruksarrende och anläggningsarrende berörs däremot inte avden nya lagstiftningen, eftersom en bodelning mellan sambor bara kan avse derasgemensamma bostad och bohag (jfr 2 § sambolagen). Avser ett hyresavtal en bostadslägenhet, fär hyresgästenalltid säga upp hyresavtalet att upphöra att gälla vid månadsskifte sominträffar tidigast från uppsägningen. Om hyresgästen har avlidit, får dödsboet också inom enmånad frän dödsfallet säga upp avtalet atl upphöra att gälla vid månadsskifte som 87 inträffartidigast frän uppsägningen. Har bostadslägenhet Prop.1986/87:86 hyrts av makar eller sambor gemensamt och avlider den ena av dem,tillkommer den rätt som angivits nu dödsboet och efterlevande maken ellersamhon i förening. (Paragrafen saknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) Regeln i andra stycket om makes rätt till uppsägning närhyresgästen har avlidit har utvidgats till att avse sambor. Som framgår av I §gäller reglerna om sambor bara dem som omfattas av sambolagen, men bestämmelseni 5 § är tillämplig oavsett om lägenheten har varit gemensam bostad eller intei den mening som begreppet har i sambolagen. Bestämmelserna i 32 § om överlåtelse av hyresrätten gällerockså i fråga om övergäng genom bodelning, arv, testamente, bolagsskifte ellerliknande förvärv. Har hyresrätten till lägenhet, som varil avsedd attuteslutande eller huvudsakligen användas som gemensam bostad för hyresgästenoch hans make eller sambo, tillagts maken genom bodelning eller arvskifte ellertillagts samhon genom bodelning eller övertagande enligt 16 § lagen (1987:000)om sambors gemensamma hem, får dock maken eller sambon träda i hyresgästenseller dödsboels ställe. Sådan rätt tillkommer även efterlevande make som ärensam arvinge efter hyresgästen. För tid efter det att hyresvärden underrättats om atthyresrätten tillagts hyresgästens make eller sambo enligt andra stycket svararhyresgästen eller hans dödsbo ej för sina förpliktelser enligt hyresavtalet.Hyresgästens make eller sambo svarar jämte hyresgästen eller hans dödsbo försådana förpliktelser enligt avtalet som hänför sig till tiden före underrättelsen. Andra och tredje styckena gäller ocksä när lägenheten harhyrts av makar eller sambor gemensamt. (Jfr 12 kap. 33 § i de sakkunnigas lagförslag 5) Paragrafen har anpassats lill den nya regleringen avmakars och sambors gemensamma bostad (se prop. 1986/87:1, avsnitt 2.3 och2.6.2).