prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Den av mig föreslagna ordningen innebäralt näringslivel i förväg fär avstå från en del av de framtida vinsterna förall möjliggöra att investeringsprogrammet genomförs. Jag förordar allnäringslivels bidrag lillfinansieringen tas ut genom en höjning av fordonsskatten för lastbilar ochsläpvagnar. Chefen för avser atl senare återkomma tillregeringen med förslag i denna fräga. Som jag tidigare nämntkommer en betydande del av de bärighetshöjande ätgärderna all avse åtgärder iskogslänen. 1 dessa län föreligger ofta behov av särskilda insatser försysselsältningen. Sädana väginvesteringar har lill slor del bekostatsvia tionde huvudtitelns anslag B5. Jagföreslår att 175 milj. kr. förs över frän den s.k. vägramen i nämnda anslagtill sjätte huvudliteln. Jag har i denna fråga samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Återstoden av de 575milj. som investeringsprogrammet beräknas kosta nästa budgetår dvs. bör bekostas av näringslivel. Detta bör ske genom höjd fordonsskatt. Förslagel innebär attinvesteringsprogrammet bekosias dels av näringslivet genom höjning avfordonsskalten för lastbilar och släpvagnar, dds genom utnyttjande av vissasysselsättningsmedel. Elt nyllanslag B9. Vägverkel: Särskilda bärighetshöjande ålgärder bör inrättas. Jagkommer senare att hemslälla om medelsanvisning m.m. Överlasterna på vägnätetmåste begränsas. Respekten för viktbestämmel serna måsle förbällras. överskrids på de svenska vägarna de lillålna fordonsvikierna i alll för slor omfattning. Dessa överlaster medför belydande konsekvenser för bl.a.vägunderhållet och konkurrens situationen mellan olika vägtransportförelag. Jag anser det inle menings fulll all förslärka vägnätet om det endast leder till atl överträdelser av viklbeslämmelserna kommer all ske från en högre nivå. därför att säväl iransportköpare somtransportförmedlare kommeralt sluta Prop. 1986/87:100 transportavtal sombaseras pä gällande viktbestämmelser. Jag har erfarii Bil. 8 av förelrädareför näringslivel all sä kommer atl ske. Näringslivet och dess organisationerkommer dessutom att aklivt verka för atl utveckla medel och leknik för kontrollav fordonsvikter. Viklbeslämmelserna samtåtgärder för att begränsa överlaster har under vären 1986 studerats av eninterdepartemental arbelsgrupp inom regeringskansliel. Arbelsgruppen har bl.a.behandlat frägor om fasla vägstationer främsl i hamnar saml bl.a. en avvägverkel föreslagen höjning av överlast-avgifterna. Jag anser all överlastermäste begränsas så långl som möjligt. Höjda överlastavgifler torde därvid varaett verksamt medel. En skärpning av bestämmelserna om överlastavgifler börgenomföras som vägnätet upplåls för 10 lons axel- och 16 lonsboggilryck saml 56 tons bruttovikt. Ett sådanl förslag kommer all tas framsnarast möjligi. Vidare avser jag föreslåregeringen att ge vägverkel i uppdrag all uireda frågan om fasla vägstationerfrämst i hamnarna men även möjligheterna att använda fasta vågstationer förkontroll av trafiken på vägnätel. Chefen för juslitiedepariemenlet har tidigareredovisal förslag innebärande alt anvisas medel för inköpav vågar. Jag återkommer vid anslaget B9. till frågan om beräkning av medel förbl.a. När kanviktbestämmelserna höjas? Den ordningsföljd som väljs för ombyggnaden av svagabroar slyr i vilken takt olika vägar kan upplåtas för högre vikter. Betydandedelar av vägnätet i skogslänen och huvudvägarna i övrigl kan med de föreslagnaåtgärderna upplåtas för 10 tons axel- och 16 tons boggilryck saml56 tons bruttovikt. Frågan om när och hur de tillåtna vikterna skall höjas påvägnätels olika delar bör enligt min uppfattning utredas av ochberörda intressenter inom näringslivet. Jag anser del rimligt atl vägnätetsuccessivt upplåls för höjda lillåtna fordonsvikter. Dispenser för 18 tonsboggilryck och upp till 60 tons bmttovikl bör - i den män det finnsförutsättningar för detla - kunna tillåtas för vissa skogstransporteri främst skogslänen. Pä längre sikl kan delillåtna fordonsvikterna höjas ytterligare till 10 lons axellryck, 18 tonsboggilryck samt 60 tons bruttovikt. Tidpunkten för en sådan höjning kan inteanges nu utan fär ulredas av vägverkel i samverkan med berörda intressenter.Jag bedömer all en sädan höjning med de av mig föreslagna åtgärderna bör varamöjlig all genomföra för betydande delar av vägnätet omkring . Jag har tidigare redovisal regeringensställningslagande i miljöfrågorna och dessas beaklande i vägplaneringen. Byggande av vägar kanibland medföra relativt omfattande miljöinlrång. Den decentraliserade vägplaneringsprocessen innebär enligt min uppfatt ning atl vägfrågorna fär en allsidig bedömning och behandling på lokal och regional nivå. Del är angelägel att miljöfrågorna i denna process beaktas i lillräcklig omfallning. Vägplaneringsprocessen bör därför fördjupas och 45 komplelteraspå ell sådant sätl alt miljökonsekvenserna beskrivs utförligt i Prop.1986/87:100 etl sä lidigl planeringsskede som möjligt och alt miljövärdandemyndighe- Bil. 8 ter och organ på lokal och regional nivå liksom tidigarebereds möjlighel alt della i detla tidiga skede i vägplaneringsprocessen. En arbetsgrupp hartillsatts. Jag har redogjort för det traflkpolitiskautvecklingsarbete som har påbörjats inom . När detgäller den framlida trafikpolitiken är frågan om hur miljöaspekterna skalllillgodoses cenlral. En särskild miljöarbeisgrupp har tillsatts inom dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet. Gruppens uppgift är atl se övermöjligheterna att pä ett bättre säll än beakla miljöaspekterna inomramen för trafikpolitiken. En utredning har tillsatts. Regeringen framhölli budgetproposition atl väghållningsansvarel mäste ses över i syfteall fä en effekliv fördelning av väghållningsansvaret mellan stat, kommun ochenskilda. En särskild utredare har tillkallats.Ulredningsarbelet skall bedrivas skyndsamt med sikte på att arbelel skall varaklarl lill . För drift av enskilda vägar lämnas statsbidragenligt förordningen (1979:788) om statsbidrag till enskild väghållning.Anslaget utgör för innevarande budgelär - bidragsårel 1987 - 360,5 milj. kr.Bidrag lämnas enligt samma förordning också för byggande av enskilda vägar. Detanslaget har under en läng följd av år varil nominellt oförändrai 30 milj. kr. Frågor om bidrag prövasav . I fråga om byggnadsbidragen gäller alt varje länsstyrelse pågrundval av inkomna ansökningar skall upprätta en plan för byggandet avenskilda vägar inom länet. Byggnadsplanerna skall avse fem kalenderår ochförnyas . Bidragen belalas ut av vägverkel. Det är ocksåvägverkel som beslutar hur medlen skall fördelas mellan länen. Genom atl de begränsademedel som står till buds för byggnadsbidrag splittras upp på samtligalänsslyrelser blir anlalet byggnadsprojekt inom varje län mycket fä. Deformella kraven pä hur planerna skall upprättas är därför opraktiska och ivissa fall ekonomiskl belungande lill följd av omfattande administration. Det måste somjag ser detfinnas en rimlig avvägning mellan administrationen för att upprätta en planoch omfattningen av de åtgärder planen innehåller. Jag anser alt koslnadema förall upprälla planerna för byggande av de enskilda vägarna är alllför höga.Anslagen B7. Bidrag lill byggande av enskilda vägar och B6. Bidrag lill drifl av enskilda vägar m.m. bördärför läggas samman fill elt anslag B6. Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar. En sammanläggning avnuvarande bidragsanslag till den enskilda väg hållningen kommer enligt milt förmenande atl främja en bättre avvägning 46 mellan drift- och byggnadsåtgärder. Fördelningenav anslaget mellan dessa Prop. 1986/87:100 olika åtgärder bör beslutas avvägverket med hänsyn lill vad som viden Bil. 8 samlad bedömning är lämpligast. Jag avser atl senareåierkomma till regeringen med deförslag till ändringar i bidragsförordningen som föranleds av del sagda. 6.8 Nordiska handlingsplanen för ekonomiskutveckling och full sysselsättning Den nordiska handlingsplanen för ekonomiskutveckling och full sysselsättning lades fram av nordiska minslerrädet(finansministrarna) . Handlingsplanen fastställdes avministerrådet . I handlingsplanen ingårett antal störte invesleringar i infrastrukturen. För svensk del omfattarplanen bl.a. väginvesteringar på vägE6 i till en beräknad koslnad av omkring 550 milj. norska kronor. Två av de tre vägobjekisom ingår i den nordiska handlingsplanen har färdigställts och öppnats förtrafik. Det gäller vägobjekten "Bro över SJ vid " och"SkogarSvinesund". Koslnaden för dessa har beräknals till 50milj.kr. Del tredje vägobjekletavser en ombyggnad av väg E6 på delen Stenung-sund-Uddevalla. Regeringen gavijanuari 1985 vägverkel i uppdrag atl projeklera en motorvägmellan och . Kostnaden för en sädan ombyggnad har i dennordiska handlingsplanen beräknats till omkring 500 milj. norska kronor. Iuppdraget framhålls atl projekteringsarbetet skall bedrivas skyndsami så altvägbygget skall kunna påbörjas senasl . Byggtiden beräknas lill nära fem är. skall kunnaöppnas för irafik underår 1991. En arbetsplan förombyggnad av väg E6 på berörd del har upprättats av iGöteborgs och län. Arbetsplanen har av överlämnats tillvägverkel för fastställelse. Vägverkel har genom beslut den 27 november 1986fastställt arbetsplanen i en sträckning genom . Koslnaden förvägutbyggnaden har preliminärt beräknats lill tolall ca 970 milj. kr. i 1986års prisnivå (inkl. moms och projekiering). De i arbetsplanenberäknade kostnaderna överstiger väsentligt de kostnader som läg till grundför beslulel i den nordiska handlingsplanen. Kostnaderna har i del närmastefördubblals. Jag anser det därför av kostnadsskäl inte möjligi atl nu inomramen för den nordiska handlingsplanen bygga ut väg E6 som motorväg mellanStenungsund och . Utbyggnaden måsle etappindelas. I en första etappbör väg E6 byggas ut som motorväg från fram till . Kostnaden för en sådan ulbyggnad kan beräknaslill 675 milj. kr. Enligt beslulmed anledning av 1986 ärs budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 8, , rskr. 158) avsägs utbyggnaden av väg E6 på nämnda delar finansieras med medel från den nordiska investeringsban ken (NIB). Jag har, efler samråd med chefen för , bedömi all del numera är lämpligare alt finansiera utbyggnaden av väg E6 fram lill söder om med en rörlig kredii i . Dennainrättas när det finns en laga krafl vunnen arbetsplan och arbelena Prop.1986/87:100 kan påbörjas. Jag kommer senare all under anslag B3. 8 slatliga vägar all redovisa hur och i vilken utsträckning denrörliga krediten skall belasta detta anslag. 1985/86 Ulgift 7250000 1986/87 Anslag 7530000 1987/88 Förslag 10450000 ' Nyanslagsbeteckning Från anslaget belalasvissa kostnader för central administration (andel), översiktlig vägplanering,faslslällande av arbetsplaner samt järnvägsärenden. Vägverkel hemställer om etl anslag på 8,0 milj.kr. för /88 avseende verksamhelen underår 1988. har budgetmedel förvägverkets revisionssektion överförts lill . Som jagframhöll i föregående års budgelproposition är det angeläget att vägverketsledning uiöver den externa revisionen har en internrevision lill silt förfogande.En sådan har inrättats i enlighet med regeringens beslut den 11 juni 1986.Kostnaden för denna beräknas för uppgå till 2,6 milj. kr. Regeringenhar i beslutet medgivit att anslaget överskrids med 2,515milj. för att bestrida kostnaderna för vägverketsinternrevision. Anslagets beteckning börkompletteras med m.m. för atl även innefatta kostnaden för internrevisionen. Jag bedömer altkostnaderna för är 1988, somjag beräknar till , ungefärligen kommeratt fördela sig på följande sätt. Jag hemsläller all regeringen föreslår ° 1. all lill Vägverkel:Ainbeisverksitppgifter m.ni. för budgetaret 1987/88 anvisa elt förslagsanslagpå . 2. alt godkänna vad jag haranfört om användningen av anslaget för vägverkels internrevision. 1985/86 Ulgift 3872682000 Reservation 2329161000 1986/87 Anslag 4420000000 1987/88Förslag 4543760000 Från anslaget betalasvägverkets kostnader för drifl av statliga vägar, vissa förbättringsarbetensaml investeringsutgifter för anläggningstillgångar. redovisar i anslagsframställningen dennivå - 5335 milj. kr. -på insatser inom driften som enligt verkels meningerfordras för alt en väghållning anpassad till rimliga trafikanlanspråk och deav siatsmakterna uttalade vägpoliiiska målen skall kunna tillhandahållas. I anslagsframslällningenhar dock begäri en begränsad anslagshöjning 5080 milj.kr. - sommöjliggör ulökade underhållsåtgärder och trafiksäkerhetsålgärder. Denanslagsnivån är enligt vägverkel hell nödvändig om inle bristen pä i rält tid utförda underhållsinsaiser skall medföraen oförsvarlig kapitalförstöring. Nivån ger förbättrade möjligheter attgenomföra ell optimalt beläggningsunderhåll i en omfattning som tillgodosersamhällels krav och trafikanternas behov. Vägverkel hemställer omell anslag på 5080 milj. kr. avseende verksamheten underår 1988. Med hänvisning till vad jag har anfört i delföregäende beräknar jag koslnadsramen för den statliga driftverksamheten år1988 lill 4293,76 milj.kr. För anskaffning av anläggningstillgångar beräknarjagunder anslaget 250 milj. kr. Förslagel innebär en ökning av anslaget för näslabudgelår med 123,76 milj.kr. lill lolall 4543,76 milj.kr. 1 följandesammanslällning redovisas hur kosinaderna för vägdriflen beräknas i stortfördela sig . 4 1986/87. Rättelse: S. 55 rad 2 och9 Står: 1988 Rättat till: 1987 Rad 3 och 9 Står: 1989 Rättat till: 1988 --------------------------------------------------------------------------- --------------------------------------------------- p... g Kostnadsramen föranslaget B2. Drift av statliga vägar innefatlar inle invesleringar ianläggningslillgångar. Del bör ingå i regeringens befogenheter atl i den månarbetsmarknadslägel, kravet på ändamålsenlig planering av verksamheten ellerandra skäl motiverar det, bemyndiga alt respektive år1988 jämka de föreskrivna koslnadsramarna . T.ex. genom alt underandra halvårel 1987 i förväg la i anspråk behövliga belopp av de medel under dekalenderårsberäknade anslagen, som anvisas för . 1 syfle alt effekliviseraväghållningen och underlätta planeringen bör vägverkel ha möjlighet all göramindre jusleringar under ett enskilt år mellan drift- och byggandeanslagen förden slalliga väghållningen. Jag har under anslagetberäknai 250 milj.kr. för investeringar i anläggningslillgångar. Del börenligt min mening därutöver vara möjligt för alt långiidsförhyra(leasa) anläggningstillgångar motsvarande ett anskaffningsvärde av 75 milj.kr. bör genomlämpligl avvägda beslällningsbemyndiganden ges möjlighet att anskaffa de olikaanläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgrund av de av migförordade investeringarna anserjag all en lämplig nivå förbeställningsbemyndigandet är 140 milj.kr. i 1988 ärs beräknadeprisnivå. För är 1991 bör erhålla ett besiällningsbemyndigande pålOOmilj.kr. I samband med altslalliga vägar byggs om och öppnas för irafik förekommer ofta atl vägen i dengamla sträckningen dras in från allmänt underhåll. Väghållningen av sådanavägar får som regel överias av enskilda. Vägarna uppfyller ofta fordringarnaför atl få slalsbidrag till enskild väghållning. 1 de fall saknarmedel under anslaget B6. Bidrag till drifl och byggande av enskilda vägar fördelta ändamål bör det även under nästa budgetär vara möjligt för vägverkel altbesluta om överföring av medel molsvarande gällande statsbidrag lill nämnda anslag. Del bör ocksä underbudgelåret vara möjligt för att föra över medel till anslaget B4.Bidrag till drift av kommunala vägar och gator i samband med attväghållningsansvarel förändras mellan siaten och en kommun. Då del är svårl allnu förutse omfattningen av ändringar i väghållningsansvaret, bör regeringenäven för budgetårel 1987/88 inhämla bemyndigande att vid behov låtavägverket överiora medel mellan nämnda anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår 1. alt till Drift avstatliga vägar för budgetårel 1987/88 anvisa ell reservalionsanslag på , 50 2. all medge alt regeringenlämnar de besiällningsbe- Prop. 1986/87:100 myndiganden som jaghar förordat i det föregående. 3. atl medge all regeringenvid behov när allmän väg för vilken staten är väghållare övergår till eller enskild väghållning färlåla vägverkel överföra medel molsvarande gällande statsbidrag mellan deltaanslag och anslagen B4. Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator resp. B6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar, 4. atl godkänna atl jämkningav kostnadsramarna får ske i enlighel med vad jag haranfört, 5. atl godkänna alt jämkningmellan drifl- och byggandeanslagen för den slatliga väghållningen får ske ienlighet med vad jag har anförl saml 6. all godkänna altvägverkel fär träffa hyresköpavial och långiidsförhyra (leasa)anläggningstillgångar molsvarande ell anskaffningsvärde av . 1985/86 Utgift 1083158000 Reservalion 739698000 1986/87 Anslag 1000000000 1987/88Förslag 1020000000 Från anslaget belalasvägverkets kostnader för byggande av slalliga vägar, vissa förbättringsarbetensamt bidrag lill cykelleder m.m. i icke väghållande kommuner. Bidragsgivningenregleras genom förordningen (1979:627) om statsbidrag för cykelleder samtanordningar och ålgärder som främjar viss busstrafik (ändrad senast 1984:770). Vägverkel hemställer om etl anslag på 1400 milj.kr. avseende verksamheten underår 1988. Somjag har redovisat är försiaåret i de nya vägbyggnadsplanerna. Arbetet med atl upprälla dessa pågår förnärvarande. Vägbygg-nadskoslnaderna skall i de nya planerna enligt regeringensföreskrifier anges prisnivå. För all genomföra del första ärel iplanen måste därför anslag pris- och löneomräknas. Del är angelägelatt vägbyggnadsplanerna fullföljs som planeral. Jag förordar allkostnadsramen för bestäms lill1020 milj. kr. och atl anslag begärs med samma belopp. Med de effeklivitetshöjande åtgärder somjag förutsälter all vägverkel vidtar kommer det slalliga vägbyggandet är 1988 ändå att fullföljas, trots att anslaget har räknats upp i begränsad omfallning. Med hänvisning lill vadjag har anfört i det föregående om den nordiska Prop. 1986/87:100handlingsplanen för ekonomisk uiveckling och full sysselsättning förordar Bil.8 jag att en rörlig kredit inrättas i för finansieringen avutbyggnaden av väg E6 som motorväg pä delen Stenungsund-Ljungskile.Kapitalkostnaderna för den rörliga krediten skall belasla anslaget. Jag harberäknat kapitalkostnaderna är 1987 tillomkring 5 milj.kr. Dessa kostnader bör belasla anslaget under år 1988.Anslaget skall inle belastas med andra kapilalijänstkoslnader. I följandesammanslällning redovisas hur anslaget för vägbyggandel beräknas i slortbelastas under är 1988. Byggande av riksvägar 607000000 Byggande av länsvägar 275000000 Bidrag till cykelleder m.m. lOOOOOOO Utrednings- och utvecklingsverksamhet 15000000 Kapitalkostnader år 1987för väg E6 5000000 Jag hemsläller alt regeringen föreslår 1. att lill Byggande avstatliga vägar för /88 anvi sa etl reservalionsanslag pä . 2. all godkänna vad jaghar förordal beträffande finansieringen av utbyggnaden av väg E6 som motorväg pä delen Stenungsund- . Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator 1985/86 Ulgift 246815000 Reservation 751048000 1986/87 Anslag 651000000 1987/88 Förslag 663718000 Frän anslaget lämnas imån av tillgäng pä medel driflbidrag lill stalskommunvägar saml väg- ochgatuanläggningar för kollekliv persontrafik m.m. Bidragsgivningen reglerasgenom förordningen (1982:853) om statsbidrag till väg- och gatuhåUning m.m.(ändrad senasl 1986:668). hemställer om etl anslag på 665 milj.kr. avseende verksamhe len . Föredragandens överväganden Prop. Jagberäknar medelsbehovet till 663.7 milj.kr. 1 följandesammanslällning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i slortfördela sig för . Central och regionaladministration 2000000 Forskning och utveckling 1000000 Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator för /88 anvisa eltreservalionsanslag på . Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator 1985/86 Ulgift 292109000 Reservalion -42232000 1986/87 Anslag 360000000 1987/88 Förslag 370000000 Frän anslaget lämnas imän av tillgäng pä medel bidrag till byggande av stalskommunvägar, cykelleder,väg- eller gatuanläggningar för kollekliv persontrafik saml späranläggningarför lokal kollekliv persontrafik. Bidragsgivningen regleras genom förordningen(1982:853) om slalsbidrag lill väg- och galuhållning m.m. (ändrad senast1986:668). hemställer om etl anslag på 360 milj.kr.avseende verksamheten underår 1988. Med hänvisning till vad jag har anförl underanslag B3. Byggande av slatliga vägar anserjag atl anslaget bör pris- ochlöneomräknas. Jag beräknar således medelsbehovet lill 370 milj. kr. 1 följandesammanslällning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i storlfördela sig för . Central och regionaladministration 12600000 Jaghemställer alt regeringen föreslår att lill Bidrag till byggande av kommunala vägaroch gator för /88 anvisa elt reservalionsanslagpå . Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar' 1985/86 Ulgift 77948000- Reservalion 331842000= 1986/87 Anslag 390500000= 1987/88 Förslag 407800000 - Anslagen Bidrag till drift av enskilda vägarm.m. och Bidrag till byggande av Från anslaget avsesbidrag utgå till drift och byggandeav vissa enskilda vägar. Bidragsgivningen regleras genom förordningen(1979:788) om statsbidrag till enskild väghållning (ändrad senasl 1984:771). hemställer om etl anslaf på 505 milj.kr avseende verksamheten underår 1988. Med hänvisning lill vad jag lidigare har anförtom att anslagen för bidrag till drift och byggande av enskilda vägar bör läggassamman förordar jag alt etl sädanl anslag för /88 tas upp med407,8 milj. kr. Den behållning som vid ulgången av budgeiårei 1986/87 kanfinnas kvar på de äldre anslagen bör föras över lill anslaget B 6. Bidrag tilldrifl och byggande av enskilda vägar. Jag kommer senare all -utöver nämnda 407,8 milj. kr. - under anslag B 9. : Särskildabärighetshöjande åtgärder föreslå alt 15 milj. kr. av detta anslag anslås lillvissa bärighetshöjande älgärder på del statsbidragsberätligade enskildavägnätel. I följandesammanslällning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i storlfördela sig för . Bidrag till järnvägskorsningar 2900000 Det är angelägel attmedlen under anslaget kan användas effektivt. Det bör därför ingå i regeringens befogenheter atl i den mån kravet på ända målsenlig planering av bidragsverksamhelen eller andra skäl moiiverar det 54 bemyndiga vägverkel att för bidrag lill byggande av enskilda vägar iförväg Prop. 1986/87:100 - - ta i anspråkbehövliga belopp av de medel Bil. 8 som anvisas för . Jag hemställer alt regeringen föreslår 1. att lill Bidrag tilldrift och byggande av enskilda vägar för /88 anvisa ett reservationsanslag på . 2. att godkänna att medelfår föras över i enlighet med vad jag har anfört. 1985/86 Ulgift 43485000 1986/87 Anslag 31900000 1987/88 Förslag 33940000 Frän anslaget betalasvissa kostnader inom för planering av beredskapsarbelen m.m. Verket hemställer om etl anslag på 33900000 kr.avseende verksamhelen underår 1988. Jag beräknar medelsbehovet lill 33,94 milj. kr. Slalsmakterna har iskilda sammanhang framhållil viklen av atl vägverkel pä eltsmidigt sätt kan ralionalisera i organisations-och driflhänseende ulan attservicenivån på olika delar eftersatts eller undergår nägonväsenllig försämring. Som lidigare harredovisals finns ell belydande antal allmänna färjleder. Kosinaderna fördriften av dessa är förhållandevis höga. Vägverkel har därför fått i uppdragall se över möjligheterna all ralionalisera färjdriften. 1 de fall del kan bliakluelll alt dra in en färjled uppstår ofta behov av upprustning av vissavägar. Om detla inte kan genomföras genom ompriorilering inom ramen förordinarie vägmedel, bör enligt min mening anslaget B7. Tjänster lillutomstående kunna användas. har tidigaregodkänt atl anslaget får användas för upprustning av vägar i samband med beslut om överföring av irafik från järnväg till landsväg. Del bör även under nästa budgelår vara möjligt atl använda anslaget till nämnda ändamål. Jaghemsläller alt regeringen föreslår