prop · GA0316 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett sätt att undanröja de olägenheter, som kanuppstå för enskilda personer på grund av okunnighet om omfattningen avarbetsgivarbegreppet, är att avsevärt höja det belopp (.) under vilketersättning inte skall ingå i underlaget för beräkning av arbelsgivaravgifter,gärna till . RSVantar att det kan uppkomma svåra bevisfrågor angående vad en arbetsgivare skäligenbort inse och menar att det föreligger en risk för missbruk aveftergiftsreglerna. Tillämpningen bör, enligt verkets mening, ske med slorrestriktion. Länsstyrelsemai sami anser att det kan vara rimligt att ivissa fall låta bli alt fastställa avgifter. För detta bör inte beteckningeneftergift användas utan den lokala skattemyndigheten borde ges möjhghet attunderlåta att fastställa den aktuella arbetsgivaravgiften fill betalning.Länsstyrelsen i påpekar att det är av stor vikt att ärenden avdenna karaktär handläggs likformigt och förutsätter att RSV ger konkreta ochprecisa direktiv. i påpekar atl detsagda också gäller den föreslagna anvisningen till 75 § uppbördslagen. Länsstyrelseni anser att utredningens förslag om eftergift inte bör genomföraseftersom det kan få förödande konsekvenser för revisioner av företag med gråarbetskraft. /SRanser att förslaget om eftergift är angeläget men anser att utvidgademöjligheter till eftergift, ackord, avskrivning e.dyl. LRFanser att förslaget om eftergift är elt välkommet steg i rätl riktning. anser att förslaget om eftergift fyller ett Prop.1986/87; 16 uppenbart behov. SHIO-Familjeföretagen anser alt en eflergiftsregel kangodtas i avvaktan på en mer genomgripande reform och anser det angeläget att fillämpningenav eftergiftsreglerna blir generös. A'f anser att behovet av såväl förhandsbesked someftergift skulle bortfalla om företagarregistreringen tog sikte på denverksamhet som bedrivs samt kunde avse både fysiska och juridiska personer. 5 Särskilda bestämmelser för arbetstagare som har enutländsk arbetsgivare Kammarrätten i finner del principielll tveksamtmed den särreglering som föreslagits. Med hänsyn lill de prakliska problem somf.n. uppstår vid uttagande av arbetsgivaravgifter från utländska arbelsgivarevill kammarrälten inte motsätta sig den föreslagna regeln. Kammarrätten harpåtalat de olägenheter som uppstår för enskilda om inkomst av tjänsl belastasmed egenavgifter. i ser positivi pä denföreslagna regeln men anför att denna är ett avsteg från strävandena alt allaarbetstagare skall ha samma villkor oavsett vem som är arbetsgivare.Länsstyrelsen tror att möjligheten till avtal lorde komma all ses som positiväven av de aktuella arbetstagarna. "Svensk lagsliflning och praxis i framför allt arbetstagarfrågorär svårförståelig för utländska arbetsgivare och har i många fall lett lillatt i deras tycke orimliga avgiftskrav riktats mot dem i efterhand. Detta harfåll konsekvensen alt vissa arbetsgivare fortsättningsvis undvikit att anlitasvensk arbetskraft. förekommer avtal i praktiken om än inleformellt. Arbetstagare i betalar i dessa fall själva avgifierna enligtden räkning som ställts till den utländske arbetsgivaren," anser alt den föreslagnabestämmelsen är en praktisk, enkel och i alla avseenden tilltalande lösning. RFV anser all förslaget innebär elt avsleg frångrundtanken i ATP-systemet, nämligen den att socialförsäkringsavgifterna skallbäras av den ekonomiskl starkare parten och att avgifisskyldigheten såledesinte skall kunna övervältras på en arbetstagare. Enligl verkel är förslagetavseende avtal om egenavgift inte heller förenligt med tillämpningen av dennordiska konvenfionen utan medför problem i fall där den som ulför arbetet ärbosalt i ett annat nordiskt land. Verket ställer sig tveksamt till förslaget. FÖD är också tveksam till förslagel och anför atl det äravsett att tillmö tesgå kritik från utlandet där man bl.a. reagerat mot att handelsagenter en ligt svensk rätt bedöms som arbetstagare. Enligt domstolen finns uppenbarli gen här en risk för atl en stark arbetsgivarpart kan framtvinga för arbetstaga ren ogynnsamma villkor. Domstolen har också svårl att förstå varför man skall införa en undantagsregel som lar sikte just på handelsagenter knutna fill en utländsk arbetsgivare. En svensk arbelsgivare föreslås inle på motsva- 76 rande sättkunna avtala bort sin avgiftsskyldighei. Domstolen har också på- Prop.1986/87:16 talat de negativa effekter som uppstår för den enskilde som har inkomsiav tjänst och skall betala egenavgifter. TCO delar inle utredningens uppfattning när det gäller avgifisskyldighetenför arbetstagare som utför arbete i men är anställda hos ulländskjuridisk eller fysisk person. Enligt TCO bör denna kategori ha samma ställningsom övriga anställda i . Del uppmärksammade problemet med handelsagenterskulle kunna lösas genom att dessa erhöll företagarregistrering. Vanligendriver väl dessa sin verksamhel i bolagsform, varför de inte börvara något större problem ur avgiftssynpunkt. Beträffande handelsrepresentanter(dvs. säljare), servicetekniker och andra som enligl svensk rättspraxisotvivelaktigt är att anse som arbetstagare finns ingen anledning attövervältra det ekonomiska ansvarei för socialavgifterna på arbetstagaren. Debör ha samma skydd som övriga arbetstagare. 1 varje fall i dagens arbetsmarknadslägekan det vara svårt för den enskilde atl motsätta sig elt avtal om atl han självskall stå för alla socialavgifter som det kan vara praktiskt tagetomöjligt för honom atl få igenom en lön som ligger över densvenska genomsnittsinkomsten för hans yrke. SAFoch anser det angeläget atttillämpningsfrågorna när det gäller den nordiska konvenlionen om social trygghelfår en sådan lösning atl avtalsmöjligheten kan bli tillämplig även i renlnordiska affärsförhållanden. En del remissinstanser, t.ex. länsrätten i Siockholms län,/SR, SHIO-Familjeföretagen och , hari allmänna ordalag funnit det otillfredsställande med de negativa effekter somblir en konsekvens av utredningsförslaget i de avseenden som innebär egenavgifteri inkomstslaget tjänst. 6 Ändringar i taxeringslagen RSV ifrågasätter förslagel alt när likställighelsavlal harIräffais den som uppbär ersättningen skall ange delta i sin självdeklaration. Verkelanser all kravet på informalion till myndigheterna tillgodoses medutredningens förslag om skyldighet att lämna kontrolluppgift på ersäitning somomfattas av likslällighetsavtal. i föreslår atl förslagel tilländring i 37 § bör i förtydligande syfle göras på så sätl atl kompletteringensätts in direkt under respektive punkt, d och k, i stället för endasl under punklk. i finner detvälbetänkt med förslagen om viss upplysningsskyldighet i självdeklaralionen,men påpekar all en komplettering också bör göras i 37 § så att kontrolluppgiftockså skall lämnas lill ledning vid beräkning av pensionsgrundande inkomst.SACO/SR framför liknande synpunkter. 7Ändringar i uppbördslagen Prop. Denlokala skallemyndigheten i Sollentima anför, i underremiss lill länsstyrelseni , att den föreslagna ändringen av 75 § är synnerligen välkommen.Skattemyndigheten framför alt nuvarande bestämmelser ofta innebär all olikalokala skattemyndighet upprättar granskningsrapport och fastställelsebeslut.Det är inte heller ovanligt atl i anledning av en sådan granskningsrapportskall fastställelsebeslut meddelas av ett avsevärt antal lokalaskattemyndigheter utspridda över hela landet. Detta är mycket orationellt ochadministrativt tungrott. i har liknandesynpunkter och framhäller att den föreslagna lagändringen i 75 § kommer attrationalisera arbetet med fastställelsebesluten. Bilaga 4 Prop. Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbelsgivare dels att 3, 50 och 51 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 22a-d §§, saml närmasl före 22 a och 22 d §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § beslut enligt denna lag meddelas av denlänsstyrelse till vilken uppbördsdeklaralionen skall lämnas, om inle annalföljer av 32 §. Den lokala skattemyndighetens beslut enligt denna lagmeddelas av den lokala skattemyndighet hos vilken arbetsgivaren är registreradför inbetalning och redovisning av arbetstagares skatt. Är arbelsgivaren interegistrerad, meddelas beslut av den lokala skattemyndigheten i del fögderi därarbetsgivaren är bosatl. Saknar en arbetsgivare, som är bosatt utomlands ellerär utländsk juridisk person, fast driftställe här i riket, meddelas beslutet avden lokala skattemyndigheten i fögderi. I fråga om beslut enligl 22 a §skaU anknyiningen lillarbetsgivaren enligt andra stycket i stället gälla uppdragsgivaren. Förhandsbesked 22 a § Den lokala skatlemyndighelen får meddela förhandsbeskedangående skyldighelen atl beiala socialavgifier efler gemensam skriftligansökan av dem som har iräffal eller avser att Iräffa avial, enligl vilket denene (uppdragstagaren) mot ersättning skaU utföra ett arbele åt den andre(uppdragsgivaren). Sökandena skaU lämna de uppgifter som behövs för an ettförhandsbesked skall kunna meddelas. Om den lokala skattemyndigheten finner atlden inte har tillräcklig grund för att meddela ett förhandsbesked skall ansökningenavvisas. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Ett förhandsbesked skaU ange om uppdragsgivaren blirskyldig att betala arbetsgivaravgifter eller inte och vilka grunder förberäkning av socialavgifter som kommer att gällaför uppdragstagaren. Ett förhandsbesked som har vim-nii laga kraft skaU, om enav sökandena yrkar del och beskedel är till-lämpligt, iaktlas vid tiUämpningenav bestämmelserna om arbelsgivaravgifter och egenavgifter enligl lagen (1981:691)om socialavgifter saml av bestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomsi ochpensionsgrundande inkomst enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring.Förhandsbeskedet gäller ersällning som utges sedan beskedet har meddelats men iniesenare än därefter. Eftergift av betalningsskyldighet 22 d§ Den skyldighel som en arbetsgivare har enligt denna lagatt betala arbetsgivaravgifter som belöper på en av honom utgiven ersällningfår heh efterges, om han 1. inte insåg att han var arbetsgiva re för den som utförde det arbele för vilkel han utgett ersättningen och 2. med hänsyn liU föreUggande omständigheter måste anses ha sak nat anledning räkna med att han var arbetsgivare. Var den med vilken arbetsgivaren har avtalat om arbetetsutförande registrerad till betalning av preliminär A-skatt får eftergiftmedges endast om särskilda skäl föreligger. Om det visar sig an eftergift skulle kunna medges skaUdetta beaktas, även om det inte har yrkats. Fråga om eftergift prövas av den lokala skattemyndigheten. 50 § Den lokala skattemyndighetens Den lokalaskaliemyndighelens beslut får överklagas genom besvär beslut fåröverklagas genom besvär hos länsrätten. Beslul enligt 5 § hos länsrätten. Beslut enligt 5 § Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Iredje stycket, 6 § tredje slyckel el- tredje stycket, 6 §tredje stycket el ler 19 § andra stycket överklagas ler 19 § andra stycket överklagas dock genom besvär hos länsstyrel- dock genom besvär hos länsstyrel sen. Beslut enligt nämnda stycken sen. Beslut enligt nämnda stycken får inle överklagas av det allmänna eller 22 a Hår inte överklagas av det ombudet. Sjömansskattekonlorets beslut fär överklagas genom besvärhos sjömansskallenämnden. Besvärshandlingen skall ha kommit in senast tvåmånader från den dag då klaganden fick del av beslutet. Den lokala skattemyndighetens Den lokala skattemyndighetens eller sjömansskattekontorets beslul ellersjömansskattekontorets beslut om revision eller beslut varigenom om revisioneller beslut varigenom vite har förelagts fär inte överklagas. vite harförelagts får inte överlclagas. Detsamma gäller den lokala skattemyndighetens beslut enligt 22 a § andra stycket. Om en besvärshandling före besvärstidens utgånghar kommit in till en annan länsrätt eller länsstyrelse än den som har attpröva besvären, skall handlingen anses ha kommit in i rätt tid. Handlingenskall översändas till den länsrätt eller länsstyrelse till vilkenden rätteligen borde ha ingetts. 51 § Beslut av den lokala skatlemyn- Beslut avden lokala skattemyn- digheten eller sjömansskattekonto- digheten ellersjömansskattekonto ret, som fär överklagas, skall på an- ret, som får överklagas, skall på an sökan av arbetsgivaren omprövas av sökan av arbelsgivaren eller, närfrå- den lokala skattemyndigheten re- ga är om beslut enligt 22 a §, en av speklive sjömansskallekontoret. sökandena omprövas av den lokala Ansökningshandlingen skall ha skattemyndigheten respekfive sjö- kommit in före besvärstidens ut- mansskattekontoret. Vad som har sagts nu gäller handlingen skall ha kommit in före dock inle beslul enligt 5 § tredje besvärsiidens utgång. Vad som har slyckel, 6 § iredje stycket eller 19 § sagts nu gäller dock inte beslut enligt andra stycket. Ett beslul får inte om- 5 § tredje slycket, 6 § tredje stycket prövas om arbelsgivaren eller det eller 19 § andra slyckel. Ett beslut allmänna ombudet har anfört besvär får inte omprövas om arbetsgivaren över det. eller det allmänna ombudet har an- fört besvär över det. I fråga om beslul som har meddelatsenligt 22 a § gäller vad som sagts , om en av sökandena anförl besvär överbeslutet. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1987.Bestämmelserna i 22 d § gäller i fråga om arbetsgivaravgifter för ersättningsom utgetts efler ikraftträdandet. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring' dels att 11 kap. 2§ och 20 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införasen ny paragraf, 3 kap. 2 a §, av följande lydelse. Vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst skall ersättning från enarbetsgivare som är bosatt ulomlands eller är en utländsk juridisk personanses som inkomst av annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete somutförts inom riket samt arbetsgivaren och arbetstagaren är ense om att ersättningenskall hänföras till sådan inkomst. 2f Med inkomst av anställning avses den lön i pengar eller naiuraförmåner,i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad har fått såsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknas dock inte från en och sammearbelsgivare utgiven lön som ej uppgått till . I frågaom arbeie som har utförts utomlands bortses vid beräkningen av pensionsgrundandeinkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader ochandra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Såsom inkomst av anslällninganses även a) sjukpenning enligt denna lageller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättningsom utgår enligl annan författning eller på grund av regeringens förordnande, iden mån ersättningen träder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagarei allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, iden mån bidraget inle är ersättning för merkostnader, d) dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, e) kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant ar betsmarknadsstöd, f) utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) fimstudiestöd,inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag enligl studie stödslagen (1973:349), h)delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensionsförsäkring, 'Lagen omtryckt 1982:120. Senastelydelse 1986:162. ' Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfria tjänsteplikligaunder repetilionsutbildning, frivilliga som genomgår utbildning under krigsförbandsövningeller särskild övning inom värnpliktsubildningen, läkare under försvarsmedicinsktjänstgöring saml civilförsvarsplikliga, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux)och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare, I) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring ellermolsvarande livränta som bestäms med tillämpning av sagda lag, m) från och konstnärsnämndenutgående bidrag som ej är alt hänföra till inkomsi av annat förvärvsarbeteenligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar. I fråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner somsägs i första stycket för arbele som någon ulfört för nägon annans räkningutan atl vara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpliga delarbestämmelserna i 3 kap, 2 § andra stycket. Vid beräkning av inkomst av an- Vid beräkning av inkomsi av an- ställning skall hänsyn tas till lön eller ställning skallhänsyn tas till lön eller annan ersättning, som den försäk- annan ersättning, som den försäk rade har fått från en arbetsgivare, rade har fått från en arbelsgivare, som är bosalt utom rikel eller är ul- som är bosatt utom riket eller är ut ländsk juridisk person, endast i fall ländsk juridisk person, endasl i fall då den försäkrade sysselsatts här i då den försäkrade sysselsatts här i riket eller tjänstgjort som rikel och överenskommelse inte träf- ombord på svenskt handelsfartyg, fals enligt 3 kap. 2 a § eller då han Vad som sägs här skall inte gälla be- tjänstgjort som ombord på träffande lön till svenska medborg- svenskt handelsfartyg. Vad som sägs are, om svenska staten eller, där lö- här skall inle gälla beiräffande lön nen härrör från utländsk juridisk till svenska modborgare, om sven person, en svensk juridisk person, ska staten eller, där lönen härrör som äger etl bestämmande inflytan- från utländsk juridisk person, en de över den utländska juridiska per- svensk juridisk person, som äger etl sonen, enligt av riksförsäkringsverk- besiämmande inflytande över den et godtagen förbindelse har att svara utländska juridiska personen, enligt för tilläggspensionsavgiften. förbindelse har att svara för till-läggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller tas lill lön eller annan ersäitningfrån främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller frånarbetsgivare, som lillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inleär svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beiräffande lön tillsvensk medborgare eller till den som ulan all vara svensk medborgare är bosalli riket, om en ulländsk beskickning här i riket enligl av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har atl svara för lilläggspensionsavgiften. Den som åtagit sig förbindelse enligt iredje eller fjärdestycket skall anses såsom arbetsgivare. 20 kap, 2§-'' Vid lillämpningen av bestämmelserna i 11kap. 6 a § om försäkrad, som vårdar barn, skall med barn som där sägslikställas fosterbarn. 3 Senaste lydelse 1985:87. Medförälder skall vid tillämpning av bestämmelserna i 9 kap. 4 § och 11 kap. 6 a §likställas den, med vilken förälder är eller varil gift eller har eller harhaft barn, om de stadigvarande sammanbor. Medförälder skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 4 § likställas densom med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård ochfostran i syfte att adoptera det. Enligt 2 § andra stycket lagen Enligl 2 § andra stycket lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m. skall ersättning som avses i nämnda lag i vissa fall anses som inkomst av annal förvärvsarbete vid tillämpning av denna lags bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst. (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen(1953:272) m.m. skall ersättning som avses i nämnda lag i vissa fall anses sominkomst av annat förvärvsarbete vid tillämpning av denna lags bestämmelser omsjukpenninggrundande inkomsi och pensionsgrundande inkomst. Vid tilllämpningav sisinämnda beslämmelser gäller vidare vad som i 22 c § lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifier från arbetsgivare sägs om iakttagande avförhandsbesked. Att ersättning enligt 14och 15 §§ lagen (1983; 1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare är att betrakta som inkomst av anslällning vid fillämpning avbestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomsi och pensionsgrundande inkomstframgår av 17 § nämnda lag. Denna lag träder i kraftden . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga omsjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst för eller lidigareär. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:691) omsocialavgifter dels alt 1 kap. 2 §, 2 kap. 2 §, 3 kap. 4 §, 4 kap. 8 § och 5kap. 1 § skall ha dels att del i lagen skall införas en ny paragraf, 2 kap.3 a §, av följande Avgifterna skall betalas av arbetsgivare samt av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomsi av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 § eller 11 kap. 3 § nämnda lag. Vid tillämpning av denna lag skall den som har utgett sådant bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen om allmän försäkring anses som arbetsgivare. Avgifterna skall betalas av arbetsgivare samt av den somär försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomsi avannat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § eller 11 kap. 3 § nämndalag. Vid tillämpning av denna lag skall den som har utgettsådant bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen om allmänförsäkring anses som arbetsgivare. Vid tillämpning av denna lag gäller vidarevad som i 22 c § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare sägs om iakttagande av förhandsbesked. Bestämmelser om belalning av avgifter vid vissa uppdragfinns i lagen (1983:850) om undanlag från vissa bestämmelser i uppbördslagen(1953:272) m.m. Bestämmelser om betalning av arbetsgivaravgifter finnsockså i 18 § lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare. 2 §2 Enarbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som utgetts tillsådana beiala även sjömanspensionsavgift . I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknas efter de procentsatser som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, fastställer. Procentsatserna skall utgöra den andel av de I frågaom sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknas efterde procentsatser som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,århgen fastställer. Procentsatserna skall utgöra denandel av de ' Senastelydelse 1983:1078. Senaste lydelse 1984:605, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. i 1 § första stycket 1 och 2 angivna i 1 § försia stycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar mol för- procentsatsernasom svarar mot för hållandet mellan antalet svenska hållandetmellan antalet svenska sjömän och sjömän på sjömänoch sjömän på svenska handelsfartyg i medeltal för svenskahandelsfartyg i medeltal för den 31 oklober de som när- den30 september de som mast föregått det år då procentsat- närmastföregått det år då procent- serna fastställs. Hänsyn skall därvid satsernafastställs. Hänsyn skall där- inte tas fill fartyg med en brutto- vidinte tas lill fartyg med en brutto dräktighet undersfigande 300. Pro- dräktigheiunderstigande 300. Pro centsatserna beräknas med två deci- centsatsernaberäknas med två deci maler, maler. Med avses i denna lag den som skall betalasjömansskatt enligt 1 § 1 mom. första slycket lagen (1958:295) om sjömansskatt. I avgiftsunderlaget skaU inle ingå sådan ersättning somavses i 3 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. 3 kap. 4P Grunden för beräkningav avgift Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 1 och 5-7 utgörs av in- enligt 1 § 1 och 5-7 ulgörsav in komst av annat förvärvsarbete som komst av annal förvärvsarbele som avses i 3 kap. 2 § lagen (1962:381) avses i 3 kap. 2 eller 2 a lagen om allmän försäkring. (1962:381) om allmän försäkring. Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 2-4 utgörs av inkomsiav annat förvärvsarbete som avses i 11 kap. 3 § lagen om allmän försäkring.