prop · GA0352 · 1986-12-31 00:00:00 — Genom att får i uppdrag att ledaverksamheten både i skatteförvaltningen och i exekutionsväsendet kan ledningoch slyrning av verksamheten med alt driva in skatter och avgifter ske utifrånen för hela skatteförvaltningen gemensam och samordnad målsättning. I länet ankommer det på kronofogdemyndigheten att bedrivaverksamheten med utgångspunkt i de riktlinjer och ramar som riksskaiteverketlagt fast. 5.3 Vissakonsekvenser av organisationsförändringen Prop. Idetta avsnitt tar jag upp en del frägor som jag inte lidigare har berört men somär av intresse för att belysa vissa konsekvenser m.m. av den nu aktuellaomorganisationen. Regeringenbeslular om ledningsfunklionerna i de centrala statliga myndigheter som lyderunder regeringen. I myndighelernas instruktioner anger regeringen bl.a. ommyndigheten skall ha en slyrelse, hur slyrelsen skall ulses och vilka frågorsom styrelsen skall avgöra. Delsamma gäller i princip statliga myndigheter påregional nivå som antingen direkt eller via etl centralt ämbetsverk lyder underregeringen. Fråganom lekmannainflytande över kronofogdemyndigheternas verksamhet har inteberörts i någon av de tidigare utredningarna inom exekutionsväsendet.Anledningen till della lorde vara främsl alt lidigare uired-ningsförslag inteinnehållit etl renodlat länsmyndighelsförslag. Frågan om ökat medborgerligtinflytande genom lekmän har emellertid behandlals vid såvälomorganisationen av polisväsendet (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr. 182) som skalteförvaUningsreformen(prop. 1985/86:55, BoU 11, rskr. De skäl som där anförts för lekmannainflytandei verksamheterna har samma aktualitet i den nu föreslagna omorganisationen. Kronofogdemyndigheternasverksamhet har hitfills haft i huvudsak en operativ karaklär som har utövats iförhållandevis små enheter. Behovel av lekmannainflytande har där inte varitlika ullalat. En lämplig organisatorisk form för inflylandel hade säkert ocksåvaril svår att finna. Även om verksamheten inte ändrar karaklär genom den föreslagnaomorganisationen skapas hell andra fömlsätlningar för att organisatorisktkunna lösa denna fråga. Med hänsyn till karaklären på den verksamhel sombedrivs på kronofogdemyndigheterna finns det på samma sätt som vid länsskatiemyndigheternastarka skäl att förstärka den medborgerliga insynen i verksamheten. Denföreslagna organisationen ger goda förutsättningar för detta om de föreslagnakronofogdemyndigheterna leds av en slyrelse där lekmän dellar. Någonrisk att denna lösning skall medföra olägenheter för verksamheten i form avdubbla styrlinjer anser jag inle föreligga med hänsyn lill att det övergripandeledningsansvaret ligger hos riksskaiteverket. Tvärtom anserjag att det måslevara lill fördel för verksamhelen om ledningsbesluten blir behandlade i envidare personkrets med det vidgade synsätt på problemen som detla leder lill.Det medborgerliga inflylandel bör således kunna göra sig gällande i vikligarefrågor som arbelsformer, anslagsfrågor och andra väsentliga ekonomiska frågorsamt frågor om disciplinansvar, avstängning o. dyl. Jag anser det dock intevara lämpligt att enskilda indrivningsärenden avgörs i slyrelsen. Styrelsensverksamhet bör på så säll fillgodose allmänhelens berälligade 42 krav på insyn iverksamheten. Styrelsen skall därför hållas informerad om Prop. 1986/87:52 verksamheteni stort inom länen. Myndighetenschef bör ingå i slyrelsen. I likhei med vad som gäller för riksskaiteverket ochlänsskattemyndigheterna anser jag det vara lämpligl att ledamöierna ikronofogdemyndigheternas slyrelser utses av regeringen. Det grundläggandesyftet med styrelsen är all skapa etl forum för medbor-geriigl inflytande överkronofogdemyndigheten och dess ledning. För att underiälla samordningen och samarbelelmellan länsskatlemyndighelen och kronofogdemyndigheten anser jag likväl atlcheferna för de båda myndigheterna i någon form bör delta i den andramyndighetens styrelsearbete. Kronofogdemyndigheternaskall efter omorganisationen självständigt kunna svara för sin egenadministration. Tanken på frislående kronofogdemyndigheter bygger på principenom en självsländig administration. Detla medför atl de administrativa uppgiflersom skall fullgöras för kronofogdemyndighelernas räkning av de blivande länsskatiemyndigheternaflyllas över till kronofogdemyndigheterna. Förändringen medför atl kronofogdemyndighelernapå vissa håll kan behöva förslärkas med administrativ personal somlänsskattemyndigheternas personalbehov kan komma att minska. Etl samarbetemellan länsskaltemyndigheter och kronofogdemyndigheter bör dock kunna ske ivissa administrativa frågor. Hur ett sådant samarbete skall organiseras fårprövas län för län. Genommitt förslag all skall leda verksamhelen i exekulionsväsendetförvandlas verkets roll i förhållande lill väsendet. Från atl ha svarat föradministrationen av exekutionsväsendet övertar detövergripande ansvaret för hela exekutionsväsendets verksamhet. Verket fårdärmed ansvaret som en central förvaltningsmyndighet för kronofogdemyndighelerna.De slyrlinjer som verket därmed förfogar över ger möjligheter atl på etlövergripande och samordnai sätt leda och styra verksamheten i helaskalteförvaltningen däri inbegripet indrivningsverksamheten. Därmed har eneftersträvansvärd förenkling och enhellighel åstadkommits i verkets externastyrsystem. En motsvarande förenkling och koncentration av styrfunktionerna börenligl min mening åstadkommas i verkets egen organisation. 1den administrativa styrningen ligger l.ex. frågor om anslagsframställning och tillsättning av tjänster. Mot bakgrund av mitt förslag till ny organisa tion för kronofogdemyndigheterna finns del anledning att något belysa dessa frågor. samlar enligt nu gällande bestämmelser in underiag 43 frånde olika kronofogdemyndigheterna, sammanställer underlagen och Prop. 1986/87:52ger in en anslagsframställning för kronofogdemyndighelerna till regeringen.Tidigare samlade länsstyrelserna in underiagel och gjorde egna framslällningarsom sammanställdes av innan de gavs in till regeringen. Jagser ingen anledning att ändra på nu gällande bestämmelser för anslagsframslällningenför exekutionsväsendet. Det får även i fortsättningen ankomma på riksskatteverketatt avge en anslagsframslällning till regeringen för exekutionsväsendet. Beträffandetjänsletillsättningsfrägorna villjag bara framhålla att fördelningen avledningsansvaret på central och regional nivå bör förenas med befogenheier i personaladminislrativafrågor. Frågan om den närmare avgränsningen av vilka Ijänster som riksskatteverketrespektive kronofogdemyndighelerna skall få tillsätta bör bli föremål förnärmare överväganden i samband med genomförandel av omorganisationen. Vad somdock framslår som uppenbari är all chef för kronofogdemyndighetskall lillsättas av regeringen. Icenlralmyndighetsfunktionen ingår även atl ulöva tillsyn och kontroll över kronofogdemyndighelernasverksamhet. Genom atl kronofogdemyndigheterna skall vara frislående frånskattemyndigheterna saknas anledning atl behålla en tillsynsfunktion hos länsskatiemyndigheterna.En annan sak är atl del även kan finnas behov av enförfattningsreglering av vissa frågor rörande samarbetet mellankronofogdemyndigheter och skattemyndigheter. Till denna förfallningsfråga ochde andra författningsändringar som blir aktuella till följd avomorganisationen avser jag att återkomma i annal sammanhang. Omorganisationenbör enligl mitt förmenande genomföras ulan dröjsmål. beslul om ensammanhållen skatteförvaltning föreligger numera och del är av stor vikl altäven organisationen av kronofogdemyndighelerna får sin lösning i deltasammanhang. Del saknas anledning all yllerligare avvakta annat ulredningsarbele.Jag har redogjort för mitt slällningstagande beiräffandeikraftträdandet av omorganisationen som föreslås ske . Jagavser alt senare föreslå regeringen att en kommitté tillkallas för alllämna förslag lill den närmare ulformningen av kronofogdemyndighelernas organisalionm.m. Kommillén bör även överväga och lämna förslag lill de konsekvensändringari skattemyndigheternas administrativa arbetsuppgifter och organisalion som dennu akluella omorganisationen kan ge anledning till. De kostnadsmässigakonsekvenserna av mitt förslag gäller framför allt de administrativa funktionerna vid de föreslagna kronofogdemyndigheterna. finns administrativa resurser på de flesta kronofogdemyn digheter som enligt förslaget skall vara administrativt centmm för verk- 44 Omfattningen av de administrativa arbetsuppgifterna Prop. 1986/87:52 kommeremellertid att öka. Detta lorde kräva ett visst tillskoll av kontorspersonalpå de flesla kronofogdemyndigheler Som del på några myndigheter ävenblir nödvändigl atl lillföra personal med adminislrativi kunnande för arbetsuppgifierpå handläggamivå. Mitt förslag innebär vidare atl administrativa uppgiflerskall flyttas från nuvarande länsadministration till kronofogdemyndighelerna.Detta kan medföra behov av teknisk utrustning vid myndigheterna för de löne-och ekonomiadminislraliva mlinema. I den mån det nuvarande arbelet med kronofogdemyndighelernasadministration hos länsadminislrationen sysselsätter personer på hel- ellerdeltid torde dessa personalresurser kunna flyttas mellan myndigheterna. Förstunder del förberedande arbelet med genomförandet av omorganisationen kankostnadskonsekvenserna överblickas mera i detalj. Del bör därför vara enuppgift för organisationskommittén atl närmare belysa dessa konsekvenser avmilt förslag. Åandra sidan innebär förslaget möjligheter till ökad effektivitet i indrivningsarbeletoch torde även rationaliseringsvinster genom viss omfördelning avresurser och arbelsuppgifter inom myndigheterna göra sig gällande. Med hänsyn tilldetta och all förslaget även innebär förenklingar i samarbete mellanmyndigheter på regional nivå bör enligt min mening reformen långsiktigt rymmasinom befintliga kostnadsramar även om den initiall kan få en koslnadshöjandeeffekt. Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemsläller jag att regeringen delsföreslär att godkänna vad jag föreslagil i fråga om 1. bildandel av nya länskronofogdemyndigheter den Ijuli 1988 delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt anfört om enomorganisation av exekulionsväsendet. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den ålgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Proposition ........................................................ .. 1 Proposilionenshuvudsakliga innehåll ....................... 1 Protokoll vidregeringssammanträde den 31 oklober 1986 2 1 Inledning ......................................................... 2 2 Nuvarande organisation ...................................... 3 2.1 Generell organisation .................................... .. 3 2.2 Intern organisalion ...................................... 4 2.2.1..................................................... Kronofogdemyndighelernai Siockholm,Göleborg och ................................................ 4 2.2.1.2 i .. .. 5 2.2.1.3 i ...... .. 6 2.2.2............................................................ Övrigakronofogdemyndigheler 6 3 utredningar .......................................... 7 3.1 polisutredning ................................. 7 3.2 polisberedning ................................... 8 3.3 utredning rörande centralorgan inomexekutionsväsendet () .................................................................. .. 13 3.4 1972års utredning av dislriklsindelning, arbets- och personal organisalion m. m. inom exekulionsväsendet (DAP-utrednin gen) ................................................................ 19 3.5 1974års kronofogdemyndighetsutredning ......... 21 3.6 översyn av kronofogdemyndigheternasarbetsorganisation 23 3.7 revisorers rapporter ....................... 25 3.7.1 Kronofogdemyndigheternas verksamhel och beskattningssystemen ............................................................ 25 3.7.2 Kronofogdemyndigheternas utnyttjande av personalresurserna 25 4...................................................................... Förändringarinom kronofogdemyndigheternas arbetsomrde och problem i nuvarande organisation ......................... .. 26 4.1 Förändringar sedan kronofogdemyndighelernas tillkomst 26 4.2 Problem i nuvarande organisation ................... 31 5 Föredragandensöverväganden och förslag ........... .. 33 5.1.1 Inledning .............................................. .. 33 5.1.2 Problemen ........................................... .. 34 5.1.3 Kraven på en ny organisation ................... .. 36 5.1.4 Olika lösningar ........................................ .. 37 5.2.1 Kronofogdemyndigheter .......................... 38 5.2.2 Ledningen av verksamheten ..................... . 40 5.3 Vissakonsekvenser av organisationsförändringen 42 5.3.1 Lekmannamedverkan ................................ . 42 5.3.2 Administrationen av kronofogdemyndighelerna 43 5.3.3 nya roll ....................... 43 5.3.4 övrigt ................................................. 43 5.3.5 Genomförandefrågor ............................... 44 5.3.6 Kostnadskonsekvenser ........................... 44 6 Hemställan ...................................................... . 45 7 Beslut ........................................................... . 45 46