prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — Förslaget, som syftar till att underiätta tillkomsten av mindreelproduktionsanläggningar, innebär att det införs en rätt för elproducenteratt från anläggningar med en effekt mindre än 1 500 kW el sälja elström tilldistributören i området. Det pris och övriga villkor som därvid tillämpas skallkunna prövas av en myndighet. Jaghar påbörjat överläggningar med kraftföretagen inför behovet av attsäkerställa att nya kraftproduktionsanläggningar står färdiga att tas i driftvid mitten av . Företrädare för kraftindustrin har härvid uttalat attde avser att presentera flera alternativ för att säkerställaen tillräcklig elproduktionskapacitet . Jag avser vidareatt föreslå regeringen att uppdra åt statens energiverk att följa elbelastningensutveckling och tillkomsten av ny kraftproduktion. Strängamiljökrav bör ställas på nya elproduktionsanläggningar. Det gäller för alltillkommande kraftproduktion. Genom fortgående teknikutveckling m. m. börmiljökraven successivt kunna skärpas. Därigenom bör de anläggningar som tas idrift kunna uppfylla än högre miljökrav än deanläggningar som tas i bruk i början av perioden. 6 Utveckling och demonstration av ny energiteknik Nyteknik för tillförsel och distribution av energi är av central betydelse för attomställningen av energisystemet skall kunna genomföras med minsta möjliganegativa effekt för olika samhällssektorer. Svensk industri fär på detta områdemöjligheter att för en betydande hemmamarknad utveckla sin tekniska kompetens,vilket i sin tur kan få betydelse för industrins internationellakonkurrenskraft. Efterfrågan på miljövänlig elproduktionsteknik kan bedömas blimycket stor även i utlandet fram emot . 6.1 Program för utveckling och introduktion av ny energiteknik Statsmakternahar vidtagit en rad åtgärder som syftar till att underiättaomställningen av energisystemet. Statligtstöd till grundläggande forskning och utveckling inom energiområdet har sedanår 1975 lämnats inom energiforskningsprogrammet. Regeringen har nyligenpresenterat etl förslag om energiforskningsprogram för den kommandetreårsperioden (prop. 1986/87:80 bil. Programmet omfattar 1050 milj. kr.De statliga insatserna inom energiforskningsområdet är främst inriktade på attunderiätta omställningen av energisystemet. Enligt regeringens förslag börinsatserna koncentreras fill bl. a. energihushållning, energisnål teknik inomindustri och bebyggelse, teknik för utnyttjande av förnybara energikällor samtåtgärder för att minska energisystemets påverkan pä miljön. Vidsidan av energiforskningsprogrammet sker dessutom inom bygg forskningsområdet forskning och utveckling som påverkar energianvänd- 10 ningen i byggnader. bedrivs forskningsinriktal Prop. 1986/87: 159 experimentbyggande avseende bl. a. nya energisystem ochenergihushållning i byggnader. Vidare ställs som villkor för statligtekonomiskt stöd inom ramen för bostadsförbättringsprogrammet att lämpligaåtgärder som påverkar energianvändningen ingår i bostadsförbättringsåtgärderna. beslutade om ett program förutveckling och introduktion av ny teknik inom energiområdet (prop. 1985/86:102,NU 17, rskr 172). För programmet anslogs 150 milj. kr. att användas för bidragoch villkorliga bidrag. Vidare fastställdes en ram om 300 milj. kr. inom vilkenlånegarantier får beviljas. Stödet handhas av statens energiverk. inrättades kolmiljöfonden (prop. 1982/83:100 bil.14, NU 22, rskr 166). Ur fonden lämnades stöd till anordningar för att minskautsläppen av svavel vid förbränning av kol. I och med energipolitiskabeslut (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr 362) ändrades stödet lill att gällaåtgärder för att minska utsläppen av svavel- och kväveoxider vid förbränningav fasta bränslen samt åtgärder som minskar miljöpåverkan vid avfallsförbränning.Fondens namn ändrades till bränslemiljöfonden. svarar förden stödgivning som finansieras via fonden. budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 16)har regeringen föreslagit att användningsområdet för bränslemiljöfonden skallutvidgas till att gälla också utprovning av ny miljöskyddsteknik utanförenergiområdet. De statliga stödinsatserna för utveckling av nymiljövänlig energiteknik bör samordnas. Härigenom kan de utnyttjas päeffektivast möjliga sätt. Jag anser därför att en samordning bör ske mellan detbefintliga programmet för utveckling och introduktion av ny energiteknik samtbränslemiljöfonden. Det bortfall av elproduktion, som kärnkraftsavvecklingenmedför, bör i första hand mötas genom minskningar i elanvändningen. Först närförslag från den tidigare nämnda delegationen för elanvändningsfrågor föreligger,bör den slutliga utformningen av det sammanslagna teknikutvecklingsprogrammetfastställas. Jag avser att senare förelägga regeringen förslag i denna fråga. Kraftproducenterna genom , och planerar tillsammans med , och att bilda ett gemensamt utvecklingsbolag, . Utvecklings bolaget skall i ett utökat forskningssamarbete utveckla och demonstrera nya tekniska lösningar och system som behövs för att ersätta kärnkraften. Bolaget skall planera, finansiera och svara för genomförandet av utveck lingsinsatser. Målsättningen är att klarlägga och demonstrera möjligheter na till elersättning, elsnål teknik, miljövänlig förbränningsteknik, kombine rade anläggningar baserade pä fasta bränslen och gas, ny elproduklionstek- nik saml frägor rörande bränsletillförsel och bränslehantering. Utveck lingsinsatserna skall avse såväl storskalig som småskalig teknik. Det ut vecklingsprogram som skall genomföras avses bli inriktat mot sådan teknik 11 som kommit så långt iutvecklingen att den från teknisk och ekonomisk Prop. 1986/87: 159utgångspunkt bedöms vara möjlig att demonstrera i full skala under 1990-talet.Det ligger således inom utvecklingsbolagets ansvarsområde att medverka lillatt det uppförs ett antal anläggningar för demonstration av miljövänlig tekniki större skala. Arbeteti bolaget skall ske i nära samarbete med statens energiverk, som svarar för del av det statliga energiforskningsprogrammet. Verksamheten skall iförsta hand pågå av . Kostnaderna beräknas till imedeltal 100 milj. kr. De därpå följande femåren beräknas fordra en ökning av medelsramen. avses svara förhälften av dessa kostnader. Vattenfallhar hemställt om regeringens medgivande att få medverka i bolaget. Jag avseratt senare denna dag föreslå att regeringen godkänner att medverkari bolagsbildningen. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att godkänna de riktlinjer som jag har förordat i frågaom vissa utgångspunkter för energisystemets omställning, delsbereder tillfället att ta del av vad jag i övrigt har anfört omenergipolitikens framtida inriktning. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdet ändamål som hon har hemställt om. Bilaga I Prop. Konsekvenser för energipolitik, kärnsäkerhet, strålskyddoch miljöskydd Sammanfattning av rapport från Expertgruppen förkärnsäkerhet och miljö (Ds I 1986:11) 1 Bakgrund......................................................... 13 2 Reaktorsäkerhetsfrågor .................................... 14 2.1 Händelseförioppet i Tjernobyl .......................... 14 2.2 Skillnader mellan Tjernobylreaktornoch svenska reaktorer ..15 2.3 Inverkan på den tekniskariskbilden för svenska reaktorer ... 16 2.4 Riskbilder vad gäller kärnkrafti omvärlden ........ 17 2.5 Säkerhetshöjande åtgärder ........................... 17 3 Strålskyddsriskeroch olycksberedskap................... 19 3.2 Olycksberedskapen ...................................... .. 20 4 Förtida avveckling avkärnkraften i ............ .. 20 5 Hälso- och miljökonsekvenser ............................ 24 5.1 Riskbedömningar ocholycksrisker ..................... 24 5.2 Allmänna miljösynpunkter påavvecklingen ....... 25 5.3 Säkerhets- ochstrålskyddssynpunkter pä avvecklingen 26 ISverige finns nio kokarvattenreaktorer och tre tryckvattenreaktorer med ensammanlagd elektrisk effekt av ca 9 700 MW. I hela världen fanns vid slutet avår 1985 374 kärnkraftsreaktorer i drift för elproduktion med en sammanlagdkapacitet av 250000 MW. var 157 nya reaktorer under uppförande.Ytterligare 115 planerades och tre lades ner. Olyckan i Tjernobyl har påverkatutbyggnadsplanerna. Världenssamlade drifterfarenhet av kärnkraftsreaktorer uppgår till ca 3 800 reaktorår.Härav har ungefär hälften uppnåtts i tryckvattenreaktorer, en fjärdedel i kokarvattenreaktoreroch resten i andra typer av reaktorer. Internafionelltsamarbete på kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet pågår inomNorden, FN, och Vidare finns nordiskt samarbete samt bilateraltsamarbete med , , och . Kärnkraftsolyckani Tjernobyl har påtagligt inverkat på det internationellakärnsäkerhetssamarbetet. har två internationella konventionerutarbetats i regi. Den ena avser informafion vid en kärnkraftsolycka ochden andra ömsesidigt bistånd. Regeringenhar i propositionen om vissa åtgärder m. m. efter Tjernobyl- 13 olyckan (prop. 1986/87:18, NU 12, rskr. 97) föreslagit bl. a. att Prop. 1986/87: 159 ratificeralAEA-konventionerna. Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:90, NU 60, rskr. 274) om riktlinjer förreaktorsäkerhetsarbetet. Dels skall återkommande säkerhetsgranskningar,motsvarande granskningen av nya reaktorer, göras av varje reaktor vart ättonde tilltionde är, dels skall åtgärder vidtas för att begränsa konsekvenserna vid enreaktorolycka. Vid har sådana åtgärder redan vidtagits. Förövriga reaktorer skall dessa åtgärder vara genomförda vid utgången av år 1988.Vidare förstärks mvndighetsre-surserna för säkerhetsgranskning, bl. a. avseendemänniska-maskinfrågor, samt för beredskap. Omen kämkraftsolycka inträffar i eller utomlands har länsstyrelsernahuvudansvaret för att skydda allmänheten. bistårmed rådgivning och analys, medan övervakar ochbedömer reaktorsäkerheten. Kärnkraftsägaren har ansvaret för det som händerinom anläggningen och viss begränsad skadeståndsskyldighet för skador iomgivningen. Staten har övrigt ansvar. Denberedskapsplanläggning som finns för kärnkraftsolyckor innefattar bl. a.personalberedskap, utbildning, mätning, kommunikationssystem, alarmering,information, jodtabletter och utrymningsplaner. 1986/87:18 harregeringen föreslagit en förstärkning av beredskapen även i övriga delar avSverige. Riksdagenbeslutade (prop. 1979/80:75, NU 26, rskr. 141) bl. a. att ingenytterligare kärnkraftsutbyggnad skall ske och att den sista reaktorn skallstängas . Regeringens hittillsvarande strategi, som presenteradesår 1985 (prop. 1984/85: 120, NU 30, rskr. 362), innebär att regering ochriksdag skall kunna lägga fast en plan för utveckling av hushållning ochalternativ energiproduktion . skall beslut fattas om en avställnings-och avvecklingsplan. Omställningen skall inledas . 2 Reaktorsäkerhetsfrågor 2.1 Händelseförloppet i Tjernobyl Undernatten till , , pågår prov vid block 4 vid kärnkraftverket i Tjernobyl, som ligger norr om i i . För att underlätta provet har man i strid med säkerhetsfö reskrifterna satt automatiken i ett flertal av reaktorns säkerhetssystem ur funktion. före halv tvä pä natten tappar man kontrollen över reak torn. Det detaljerade förioppet är inte entydigt klarlagt. inträffar en kraftig effektökning. Reaktorn "skenar". Reaktorhärden övertrycks och sprängs sönder inifrån. Överdelen av reak torbyggnaden totalförstörs, så att radioaktiva ämnen från den frilagda, överhettade och svårt skadade härden strömmar ut direkt till omgivningen. Brand utbryter i reaktor- och turbinbyggnad liksom i de ca grafit (en form av kol), som omsluter bränslet i en reaktor av denna typ. Branden i grafiten var svårsläckt. började man kyla härden 14 underifrånmed kvävgas, vilket snabbi ledde till att temperaturen och Prop. 1986/87:159 utsläppen sjönk. Utsläppen gav omfattande radioaktiva markbeläggningarkring anläggningen. Luftburna radioaktiva ämnen spreds också över stora delarav . Utrymning av innevånarna inom frånkärnkraftverket kom igång . utvidgadesevakueringszonen till från kärnkraftverket. Sammanlagt har 135000 personer tvingats flytta. Många avdessa kommer inte alt kunna flytta fillbaka. a. väntas inle någonåterflyttning kunna ske till staden med 45 000 invånare. Totalt uppges alt ett trettiotal dödsoffer har krävtsbland brandmän och personal vid kärnkraftverket. Ett par hundra personer fickskador som krävde sjukhusvärd längre eller . Till de akuta skadornakommer senare skador, främst i form av ett väntat ökat antal cancerfall underde närmaste decennierna i och i etl antal europeiska länder. Antalet omkomna och akut skadade skiljer sig inte frånandra stora industriolyckor. Det unika med reaktorolyckan i Tjernobyl är delångvariga medicinska och sociala följdverkningarna, som berör storabefolkningsgrupper. Den sovjetiska analysen pekar på flera samverkandefaktorer som orsak till katastrofen, såsom brister i konstruktionen, mänskligtfelhandlande och etl allmänt dåligt säkerhetsmedvetande vid Tjernobylanläggningen. Den sovjetiska orsaksanalysen biträds i huvudsak av deninternationella expertgrupp som på uppdrag kommenterat den sovjetiskaredovisningen. Det bör dock påpekas atl vissa frågor är obesvarade,bl. a. därför att originalregistreringarna från kontrollrummet ännu intepublicerats, ej heller utskrifter från förhör med konirollrumspersonal m. fl.efter olyckan. De sovjetiska myndigheterna har beslutat införa ett antalsäkerhets-höjande åtgärder på alla reaktorer av samma typ. a. förbättringar i snabbstoppssystem, instrumentering samt operatörsutbildningoch säkerhetsorganisation. 2.2 Skillnader mellan Tjernobylreaktorn och svenskareaktorer På följande punkter, av avgörande betydelse för olycksförioppet,skiljer sig förhållandena vid Tjernobylanläggningen väsenlligt från motsvarandeförhållanden i : a) Procedurer försäkerhetsgranskning och genomförande av prov samt andra faktorer tyder på ettallmänt dåligt säkerhetsmedvetande vid Tjernobylanläggningen. Den bild somdärvidlag tecknas i den sovjetiska rapporten avviker starkt frän den bildstatens kärnkraftinspektion har av hur säkerhetsfrågor hanteras vid svenskaanläggningar. b) En reaktorkonslruktionsom i vissa lägen kan b!i reaklorfysikaliskt instabil (dvs. reaktorn kan"skena"), men som likväl saknar ett snabbstoppssystem medtillräckligt kort reakfionstid för att kunna bryta en av instabiliteten orsakad effektökning. De svenska lättvatlenreaktorernaär 15 på grundav sin konstruktion långt mer självstabiliserande när det gäller Prop.1986/87: 159 effektökningar. Likväl har de snabbstoppssystem med kortare reaktionstidän Tjernobylreaktorn. c) Konstruktionen av primärsystem och inneslutningsfunklioni Tjernobylreaktorn erbjuder ett dåligt skydd mot stora utsläpp av radioaktivaämnen lill omgivningen vid flertalet typer av svåra härdhaverier med omfattandeöverhettning av bränslet. Genomförda analyser av antagna svåra härdhaveriförloppvid svenska reaktorer visar, liksom erfarenheterna från haveriet i Hartisburg,att svenska reaktorkonstruktioner erbjuder ett väsentligt bättre skydd motstora utsläpp vid flertalet typer av svåra härdhaveriförlopp. Detta gällerredan i dag för med sitt FILTRA-system. byggsskyddet vid övriga svenska reaktorer stegvis upp till samma kravnivå som vidBarsebäck. a. till följd av bristerna i reaktorns stabiliseringsegenskaperoch genom att inneslutningen synes ha mycket dåliga förutsättningar att klara påkänningarnavid svåra härdhaverier är det helt klart att reaktorer av Tjernobyltyp inteuppfyller svenska säkerhetskrav och att en sådan reaktor aldrig skullegodkännas i . Allmänt kan också konstateras atl olyckan i Tjernobyl inlebragt några säkerhetsfrågor av teknisk eller annan nalur som intebehandlats i fidigare säkerhetsanalyser. har dock på ett konkret sätt belystföljdverkningarna av en olycka som leder till atl större delar avhärdinnehållet sprids till omgivningen. Detta bör sporra till ytterligareansträngningar i svenskt och internationellt reaktorsäkerhetsarbete. 2.3 Inverkan på den tekniska riskbilden för svenskareaktorer De ovan angivna tekniska skillnaderna leder fram tillslutsatsen att olyckan i Tjernobyl inte ger anledning till att ompröva dentekniska riskbilden vad gäller haverier i svenska reaktorer. Denna riskbild harbeskrivits t. ex. av reaktorsäkerhetsutredning inför folkomröstningenom kärnkraft och i underlaget till regeringens beslut i februari 1986om utsläpps-begränsande åtgärder vid de svenska reaktorerna. Enligt kärnkraftinspektionens bedömning från december 1985har säkerheten vad gäller att förebygga och förhindra svåra härdhaverier vidde svenska reaktorerna förbättrats . Detta är en följd avde åtgärder som vidtagits på grundval av ökade drifterfarenheter och genomfördasäkerhetsanalyser. Säkerhetsnivån är också bättre känd . Trots att säkerheten vad gäller att förebygga svårahärdhaverier sålunda bedöms ha ökat vid svenska reaktorer räknar man ändå i det svenska reaktorsäkerhetsarbetet med att sådana haverier, inklusive härdsmälta, trots allt kan inträffa. Kunskaperna om svåra härdhaveriför lopp liksom reaklorinneslutningarnas förmåga att begränsa radioakfiva utsläpp till omgivningen har avsevärt förbättrats . Detta har för del omsatts i åtgärder på de svenska reaktorinneslutningarna som bedöms väsentligt minska risken för utsläpp som kan ge akuta strål- 16 skador och omfaUande markbeläggning vid flertalet typer avsvära härdha- Prop. 1986/87: 159 veriförlopp. Åtgärderna är redan genomfördavid och skall vara genomförda vid övriga svenska reaktorer tillär 1989. Även med ovan angivna förbättringar av säkerheten kvarstårvissa händelseförlopp med mycket låg sannolikhet som kan leda till utsläpp avliknande omfattning som i Tjernobyl. Dessa s. k. reslrisker tas dock upp isäkerhetsarbetet i sä måtto att man söker identifiera riskdominanta förioppäven bland restriskerna som grund för bl. a. ytterligare förebyggande åtgärderoch fortsatt forskning. Restriskerna behandlades i ett antal seminarier ikärnkraftinspektionens regi . Områden som togs upp var bl. a. reaktortankbrott,jordbävningar, flygplansstörtningar, stora bränder, sabotage och komplexa ochsvårförutsebara kombinationer av tekniska fel och mänskligt felhandlande ellerfelbedömningar. Sammanfattningsvis kan konstateras att inget framkom vidkärnkraftinspektionens seminarier som gav anledning till alt ompröva bedömningenalt de s. k. restriskerna är mycket låga vid svenska reaktorer. I några fallbidrar de utsläppsbegränsande åtgärder som är under införande vid svenskareaktorer till att minska vissa typer av reslrisker. är restriskernamycket svåra att uttrycka i siffror. Detta gäller särskilt mänskligtfelhandlande. 2.4 Riskbilden vad gäller kärnkraft i omvärlden Såväl statistiken för allvarliga tillbud som resultaten avprobabilisliska säkerhetsanalyser tyder på att det är en mindre grupp reaktorermed vissa säkerhetsmässiga svagheter i konstruktionen och/eller kvalitet pådrift och underhåll som svarar för en stor del av bidragen till riskerna försvåra härdhaverier om man ser till världens samlade reaktorbeständ. Såvida intemålmedvetna program för säkerhetshöjande åtgärder genomförs, i synnerhet vid säkerhetsmässigtsämre anläggningar, bedöms risken vara påtaglig för att världen får upplevaytterligare något svårt härdhaveri . Skulle ett sådanthärdhaveri inträffa i en reaktor med en inneslulning med dålig förmåga attmotstå påkänningar vid etl svårt härdhaveri blir risken stor för utsläpp avnågra procent av härdinnehållel av ämnen som jod, cesium m.fl. De lokala markbeläggningsproblemenblir i så fall betydande och risken blir påtaglig för gränsöverskridandetransport av föroreningar av radiologisk betydelse, särskilt om haverietskulle inträffa i . Översikfliga analyser av tillgängligakonstruktionsbeskrivningar pekar på alt det i finns ett stort antalreaktorer försedda med inneslut-ningar eller enbart reaktorbyggnader med dåligförmåga att begränsa utsläpp till omgivningen vid svåra härdhaverier. Liknandeanalyser för väst-väridens reaktorer pekar på atl de allmänt är försedda medbättre inneslut-ningar, men det finns även bland dem inneslutningskonstruklionersom torde ha mindre god förmåga att begränsa utsläppen till omgivningen vid härdsmälteförlopp. överväganden av ovanstående art understryker vikten avfortsatta kraft fulla satsningar pä reaktorsäkerheten i alla kärnkraftländer samt behovet av beredskap i för reaktorolyckor utomlands. 2 1986/87. 2,5 Säkerhetshöjandeåtgärder Prop. 1986/87: 159 Som nämnts avviker den havererade Tjernobylreaktorn tillkonstruktion och egenskaper på väsentliga punkter från de lättvattenreaktorersom finns i . Mot bakgrund av dessa skillnader och vad som blivit käntom olycksförioppet samt de analyser som gjorts av antagna svära härdhaveri-förioppi svenska reaktorer, har kärnkraftinspektionen inte funnit någrasäkerhetstekniska skäl till åtgärder som kunde föranleda avstängning av svenskareaktorer. Kärnkraftinspektionen undersökte dock tillsammans medkraftföretagen möjligheterna att påskynda det program för utsläppsbegränsandeåtgärder som regeringen beslöt om . Som resultat härav infördesredan under sommaren 1986 möjligheter att vid ett eventuellt haveri vattenfyllautrymmena under reaktortankarna i och 3. Av olyckan aktualiserade säkerhetsfrågor är i stortintäckta av det löpande svenska reaktorsäkerhelsprogrammet, möjligen medundantag av metoder för haverihantering och brandbekämpning i svårt kontamineradmiljö. I detaljplaneringen av insatser för att höja den svenska reaktorsäkerhetende närmaste åren bör följande områden uppmärksammas mot bakgrund av vad somhittills kommit fram i analyser av olyckan i Tjernobyl och vid de seminarier somkärnkraftinspektionen anordnade : Människa-maskinfrågor och säkerhelskullur: Utredningarnaav haveriet i (TMI) innehöll utföriiga analyser pämänniska-maskinområdet och det var bl. a. mot denna bakgrund reaktorsäkerhetsutredningföreslog förstärkta insatser på människa-maskinområdel i del svenska reaktorsäkerhelsprogrammet.Vad som är känt om orsakerna till understryker ytterligare människa-maskinfrägornasbetydelse, även om det sovjetiska underlaget om förspelet till olyckan inlemedger en lika ingående analys som underiagel från TMI. Förstärkta insatserinom människa-maskinområdet torde kräva förstärkning av den beteendevetenskapliga/systemergonomiskaexpertisen inom kraftföretagen på samma sätt som skett i bl. a. ochStorbritannien. En förnyad genomgång görs avhändelsesekvenser som kan leda till snabba effektökningar för att kontrolleraatt hithörande fenomen är tillfredsställande behandlade vad gäller utformningav säkerhetssystem, instrumentering, instrukfioner och utbildning. Provprogrammen förreaktortankar följs upp noggrant, varvid tanken i Oskarhamn 1 ägnas särskilduppmärksamhet. En förnyad genomgång görs av förlopp som kan leda lill kallövertryckning av reaktortankar för kontroll av att hithörande frågor ärtillfredsställande behandlade vad gäller instrumentering, instruktioner etc. En förnyad genomgång görs av om ytteriigareåtgärder för vätgaskontroll är påkallade i svenska reaktorinneslutningar, samt av säkerheten vid hantering av väigas i övrigt vid anläggningar- . Det planerade seismiska forsknings- och övervak- Prop. 1986/87: 159 ningsprogrammet genomförs för bättre kartläggning avmarkaccelerationer vid anläggningarna och av hur anläggningarna reagerar päsådana accelerationer. Haverihantering inkl. brandhekämpning. En utvärdering görsav erfarenheterna frän Tjernobyl vad gäller haverihantering (t. ex. tät-ningeller dämpning av radioakliva läckage, andra nödreparationer, brandbekämpning, dekontaminering)i en anläggning med höga aktivitetsnivåer. Utökade insatser förutses vadgäller teknisk information och tillgängliga driftserfarenheter om kärnkraftsanläggningari närmaste omvärid (Nord- och ), som underlag förförbättrad svensk beredskap mot olyckor vid kärnkraftsanläggningar utomlands.Vidare förutses ökade insatser vad gäller svenskt deltagande i bilateralt ochmultilateralt samarbete i reaklorsäkerhetsfrågor mot bakgrund av de initiativsom tagits av den .