prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Inriktningen av deninhemska upplåningen bestäms av det finansiella sparandets utveckling i olika sektorerav ekonomin och av behovet att begränsalikviditets- och penningmängdstillväxlen. Den privata sektornoch framför allt förelagssektorn, har uppvisat etl finansielltsparandeöverskott sedan slutet av 1970-talel. Företagssektorn kommer enligtprognoserna att generera ett betydande finansiellt sparande även under denärmaste åren. av nettoskuldökningen under /88kommer enligt planerna att placeras på penning- och obligationsmarknaden.Återstoden kommer alt lånas upp inom hushållssektorn. har en viss uppgångi hushållens finansiella sparande kunnatskönjas men prognoserna pekar inte på någon komrnande kraftigare ökning. Denberäknade ökningen av statens nettoupplåning inom hushållssektorn faller huvudsakligen påAllemanssparandel. Som tidigare angettsavses inte någon nettoupplåning utomlands äga rum. Behovet av upplåningför altrefinansiera förfallande slatliga lån, beräknat på den uleslående skulden1986-06-30, kan uppskattas lill ca under vartoch ell av budgetåren 1987/88, 1988/89 och 1989/90. Härutöver sker enständig refinansiering av förfallande skuld under två program med kortfristig upplåning. Den aktivaskuldförvaltning som bedriver innebär atl brultoupplåningenblir mer omfattande än om den enbart skulle hänföra sig lill refinansieringen av förfallande lån. Riksgäldskonloretsgarantiåtagande inom varvsstödet uppgick per till 152Ö8 milj. kr. Övrig garantiverkisamhet omfattar ett femtiotal olikaområden för vilka garantiåtagandet per uppgick lill 28 493milj. Därav uppgick garantiåtagandena inom energiområdet till 6 281 milj. kr. Som bakgrund tillbudgetförslaget tar fullmäktige upp förutsättningarna för långsiktigplanering av riksgäldskonlorets verksamhet. Erfarenheterna visar att del ärsvårt att prognostisera neltoupplåningsbehovel på . Skall man därutöverförsöka prognosiisera brulloupplåningsbehovet, som är mera relevant för enbedömning av kontorets arbetsbörda, ökar osäkerheten ytterligare. Denblir ännu större när man försöker bedöma hur upplåningen kommer atl fördelas påolika låneinslrument. Den senare fördelningen blir avgörande för hur kontoret långsiktigtskall disponera sina resurser. Erfarenheterna frånplaneringssamarbetet mellan , fi nansdepartementet och visar att det är svårt att lägga fast upplåningsplanermed fördelning på olika upplåningsinstrumenl för längre tidsperioderän de närmasle sex månaderna och atl sådana planer måste revideraskontinuerligt. Därför är det av avgörande betydelse för riksgälds- kontoretsmöjligheter alt lösa sina uppgifter alt kontoret har hög handlings beredskap och storfiexibilitel för att snabbt kunna möla en förändrad situation. Kraven på beredskap och flexibilitet stårdock inte i någon motsats till Prop. 1986/87:100 behovet alt planera verksamheten långsiktigl. Men en sådan planeringmåste Bil. 17 ha som ett av sina huvudsyften att åsladkommanödvändig beredskap och flexibilitet. förvaltningskoslnadsanslag förbudgeiårei 1986/87 uppgår till . En femprocentig nedskärningbetyder att utgifterna under förvallningskosinadsanslaget skulle behöva minskasmed sammanlagt 2 311 000 kr.under den kommande treårsperioden. Betydanderationaliseringsinsatser är under genomförande främst avseende förvallningenav spar- och premieobligalionslånen. De direkta besparingarna blir dockbegränsade på grund av att arbelsvolymen samlidigt ökar främst till följdav premielånestockens tillväxt. Det är också nödvändigl att omprioriteraresurser bl. a. för alt genom insatser på låneförvaltningsområdet sänkakosinaderna för utlandsskulden och för att lillgodose värdepappershandelns krav på ökad service. En utgiftsminskningmotsvarande av kontorets förvaltningskostnadsanslag kan därför inleåstadkommas /88-1989/90 enbart genom de ovanangivna rationaliseringarna eller genom allmänna besparingar, i synnerhet somen del av rationaliseringsvinsterna måste användas för offensivasatsningar. Om en utgiftsminskning av denna storleksordning skall uppnås måstekontoret koncentrera besparingarna lill vissa delar av verksamhelen. I det syftet harkontoret närmare analyserat två områden, nämligen för det försia ennedläggning av riksgäldskonlorets kassa eller en begränsning av kassans verksamhettill att omfatta enbart utbetalning av högvinster på premieobligationeroch för det andra en nedläggning av sparobligationsverk-samhelen. Genom atl lägga nedriksgäldskonlorets kassa eller alt begränsa kassa verksamheten till attomfatta endast högvinstutbelalning på premieobligalioner bortfaller lönekosinader istorleksordningen 2,1 milj. kr. Det svarar alltså knappt mot det ställda besparingskravet under den kommande treårsperioden.Härtill bortfaller på viss sikt även andra kostnader inom kontoret. Bortfallet avlönekostnader måsle dock vägas mot de provisioner som inbesparas genomkassans arbete. För /86 uppgick de inbesparade provisionernatill ca 7,6 milj. kr. varav 5,9 milj. kr. avsåg provisioner på premievinster. Avstalsfinansiella skäl vill fullmäktige därför inte förorda alt kassan läggs ned eller attkassaverksamheten begränsas. Mot bakgrund av deekonomiska förutsättningarna för kassans verksamhet vill fullmäktige föreslå attkassan får arbeta under en uppdragsmodell. Kassan bör i så fall få lyfta sammaersättning för utförda prestationer som en bank. skall kassan bära sinafulla kosinader, alltså personal-, lokal-ochdatakostnader samt andel i gemensamma kostnader. Sparobligationernaär en förhållandevis dyr och arbetskrävande upplåningsform. Förnärvarande finns det 18 uteslående sparlån varav de två sista förfaller under /91. Antaletanställda vid kontorels spargrupp och kundservicegrupp som Prop.1986/87:100 arbetar med emission ochförvallning av sparobligationslån uppgår till ca 15 Bil- 17 personer. Den sammanlagda lönesumman för dessapersoner uppgår lill ca 2,3 milj. kr. Härtill kommer en nedläggning avinstrumentet att ge möjligheter till besparingar inom andra delar av kontoretsverksamhet. Genom all lägga nedsparobligationsinstrumentet sparas alltså elt belopp som ungefär svararmot del ställda utgiftsminskningsmålel. Om nedläggningen reahseras böremellertid besparingarna med hänsyn till hanteringen av förfallande sparlån fördelas på en fyraårsperiod istället för på en treårsperiod. Fullmäkligekonstaterar all elt beslut om nedläggning är definitivt så till vida allinstrumentet inte kan återupptas med kort varsel och utan betydande kosinader och stora administrativaolägenheter. Vid ellställningstagande i den aktuella frågan är det nödvändigl att beakta all det är svårt atlprognostisera upplåningsbehovet på och att osäkerheten blirmycket stor när upplåningsbehovet skall fördelas på olika låneinslrument. Fullmäktige stannari detla sammanhang med alt konstatera att besparingsdirektiven kan efterkommas genomen nedläggning av sparobligationsinstrumentet men med den reservationen att besparingen iså fall bör fördelas på en fyraårsperiod i stället för på en treårsperiod.Skulle statsmakleriia önska att kontoret under ytterligare hållerberedskap för att snabbt kunna återuppta utgivningen av sparobligalioner kan ettnedläggningsbeslut ulan slörre kostnader uppskjutas lill behandlingen avanslagsframslällningen för /89. Fullmäktige vill för sin delförorda att det slutiiga ställningstagandetuppskjuts till denna tidpunkt. Den långsiktigaplaneringen bör enligt fullmäktiges mening, i avvaktan på ett slutiigtställningstagande om sparobligationsinstrumentet, inriktas på att förenkla ochrationalisera den inhemska låneförvaltningen samt att genom en aktivskuldförvaltning bringa ned statens upplåningskostnader. Med denna inriktningoch med hänsyn tagen till behovel av offensiva insatser inom vissa områden kan inteutgifterna under förvaltningskostnadsanslaget minskas eller 2 311 000kr. /88-1989/ 90. Fullmäktige föreslår alt besparingskravet förbudgelåren 1987/881989/ 90 fastställs till 1,2 milj. kr., vilket motsvarar ca2,av förvaltningskostnadsanslaget eller sedan kassans kostnaderräknats bort. Besparingenbör fördelas jämnt mellan de tre aktuella budgetåren, dvs. Fullmäktige villunderstryka att de förordade besparingarna innebär atl kontoret bör kunna klarasina uppgifter under förutsätlning att budgetunderskottet inte på nytt ökar kraftigtunder den angivna perioden. Ej heller får statens utlandsskuld växa kraftigt. Garantiverksamhetenförutsätts också bli oförändrad eller minska. Skulle dessa förutsättningarinte visa sig giltiga kan fullmäktige tvingas atl begära ökade resurser för attgenomföra de uppgifter somregering och riksdag lägger på kontoret. I enlighel med de beräkningsmässiga förutsättningar somanges i anslags framställningen föreslår fullmäktige all till : Förvaltnings kostnaderanvisas ett förslagsanslag om . I staten för anslaget B 1. Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader finns en anslagspost för uppdragsverksamhet med ett formelltbelopp på . Under posten redovisas intäkter och kostnader föruppdragsverksamheten. bedriver uppdragsverksamhetpå två områden,nämligen sei-vice på ADB-områdel lill sparbanker och affärsbanker i samband medvinstsparandet och kreditgivning till vissa affärsverk. I riksgäldskontoretsårsbokslut för budgetårel 1985/86 (Dnr 19-861546) redovisas uppdragsverksamhetensinläkler och kosinader för 18-mänaders-perioden1985-01-01-1986-06-30. Vinslen frånverksamheten uppgår till . Av vinsten hänför sig . tillkredilgivningen till affärsverken medan . hänför sig lill service åt bankernaavseende vinstsparandet. Fullmäklige föreslår att den del av vinsten somavser kreditgivning till affärsverken inlevereras till statsbudgeien(inkomsttitel Övriga inkomster i slatens verksamhel). Beiräffande den delav vinsten som avser service åt bankerna avseende vinslsparandelföreslår fullmäktige, i enlighet med gängse praxis för hantering av vinster iuppdragsverksamheter, alt hälflen inlevereras till statsbudgeten (inkomsttitel2811 Övriga inkomster i slalens verksamhet) medan hälften återförs till . I enlighet med av givna uppdrag har fullmäktigeatt bl. a. utse revisorer ivissa statiiga bolag och andra institutioner. Sålunda utser fullmäktige en revisor jämtesuppleant i Kanalakiiebolag, . Bolaget har tidigarehaft en reparationsfond deponerad i . Efter medgivande avKungl. Maj:l log bolaget i anspråk denna fond för vissa större reparationsarbeten i kaiialen. Sedan några årtillbaka är kanalen i allmän ägo genom att de kringliggande kommunernaförvärvat de aktier i bolagel som legal på privala händer. har inga fordringar påbolagel. Mot bakgrund häravfinns det enligt fullmäktiges mening inte längre några skäl för att fullmäktigeskall fortsätta att ulse revisor och suppleant i bolaget. Fullmäktige hardärför beslutat att i fortsättningen inle utnyttja sin rätt atl ulse sådan revisoroch suppleant. Delta får fullmäktige härmed anmäla för . 1. atttill : Förvaltningskostnader fÖT /88 anvisas ettförslagsanslag av , 2. attvad som anförts beträffande disposiiion av vinsten från riksgäldskonloretsuppdragsverksamhet godkänns, 3. atlvad som anförts om planering och budgetering för budgetåren 1988/89 och 1989/90 godkänns, 4. allvad som anföris om atl kassans verksamhel bedrivs som uppdragsverksamhet godkänns. E:prol0002.651 D:r.39 ID:EVAG/ging Riksgäldskontoret:Vissa kostnader vid emission av Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 56097 740 1986/87 Anslag . 1987/88 Förslag 59833 000 Anslaget har avsett vissa rörliga externakostnader för kontorets upplåningsverksamhet, nämligen obligationspapper ochvärdepapperstryck både inom och utom landel, reklam och annonseringskostnader inom landel,prospektoch annonser saml anlitande av advokatbyråer och konsulter för utlandsupplåningen. Fullmäktigeföreslår att anslaget i fortsättningen även skall avse vissa volymberoendekosinader som redovisas under förvaltningskostnadsan-slagel. Kosinadernaavser vinstkontrollsystem för premieobligationer, förstöring avpremieobligationer och framslällning av vinstutbetalningsblanket-ter till bankerna.Förvaltningskostnadsanslaget har räknats ned med motsvarande belopp. att till Vissakosinader videmission av statslån m. m. för /88 anvisas ettförslagsanslag om , 1985/86 Utgift 16 644 000 1986/87 Anslag 16 000 000 1987/88 Förslag 17 111000 Justitieombudsmännen övervakar att de som utövaroffentiig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigtfullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidare verka för atl brister ilagstiftningen avhjälps. Ändring 1987/88 Förslag 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekosinader) Lokalkoslnader (13 696 000) För /87 anvisades ett beräknaiförslagsanslag avseende ombudsmäns verksamhet till 16 000 OOOkr, Detförutsattes då att sedan beslut till del framlagda organisationsförslagetav JO-ämbetel fattats skulle ny ställning tas lill anslaget för budgetårel1986/87, Då nu beslut fatlalsom organisation har ombudsmän redovisat sittmedelsbehov för /88. Bil, 17 harinte något att erinra mot 1 förhållande till ombudsmännens förslag bör anslageträknas upp med , för att täcka förvaltningskontorets kostnader förlöneadministra-tivt arbetesom utförs åt ombudsmännen. atl lill Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen, för /88 anvisas éllförslagsanslag av , 1985/86 Ulgift 6 782 000 1986/87 Anslag 7 314 000 1987/88 Förslag 7 473 000 revisorer har till uppgift att på riksdagensvägnar granska den statligaverksamheten. Ändring 1987/88 Förslag 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 6 506 000 (4 909 000) 6 646 000 (5 053 000) Revisorerna begärde redan i anslagsframställningen /86 resurser enligt elt treårigt huvudförslag som innebar attanslagstilldelningen /86-1987/88 realt skulle minskas , Del nu redovisademedelsbehovei har skett med utgångspunkt i detta. har inle något alt erinramot revisorernas medelsberäkning. I förhållande lill revisorernas förslag bör anslageträknas upp med , avsedda att täcka förvaltningskontorets kostnader förlöneadministrativt arbetesom utförs åt revisorerna. iatt till Riksdagensrevisorer och deras kansU för /88 anvisas ett förslagsanslag av . Nordiska rådetssvenska delegation och dess kansli 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Prop.1986/87:100 Bil. verksamhet regleras isamarbetsöverenskommelsen mellan , , , och () 1962 med ändringar 1971, 1974, 1983 och 1985. Rådet är ettsamarbetsorgan för de nordiska ländernas parlament och regeringar. Rådet tarinitiativ i nordiska samarbetsfrågor och är ett rådgivande och kontrollerandeorgan i frågor som rör saniverkan mellan några eller alla de fem nordiskaländerna inkl. de självstyrande områdena , och . Rådelavger rekommendationer och yttranden till och lill de nordiska ländernas regeringar. Ändring 1987/88 Förslag 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 4 674 000 (2 657 000) 4 817 000 (2 763 000) svenska delegaiion begärde redan ianslagsframslällningen för budgetårel 1986/87 resurser enligt ett treårigthuvudförslag. Besparingen enligt huvudförslaget skall ske 1986/87-1988/89 med ca1,för resp. budgetår. Det nu redovisade medelsbehovei har framräknats med utgångspunkt i detta. har inte något att erinramot delegaiionens medelsberäkning. I förhållande till delegationens förslag bör anslageträknas upp med . avsedda att läcka förvaltningskontorets kostnaderför löneadministrativt arbetesom utförs ål delegationen. atl lill svenskadelegaiion och dess kansli för budgetåret1987/88 anvisas ett förslagsanslag av . Nordiska rådetssvenska delegation och dess kansli: Prop.1986/87:100 Andel i gemensamma kostnader för Bil.17 1985/86 Utgift 4836 000 1986/87 Anslag 7351 000 1987/88 Förslag 8800 000 , Rådets presidium har antagit enpreliminär budget om . andel av rådets budget är 37,1 %från den 1. . alt lill Nordiska rådelssvenska delegation och dess kansU.- Andel i gemensamma kostnader för för budgeiårei 1987/88 anvisas ett förslagsanslag av . A 1 Ersättningar till ledamöierm.m. A 2 Riksdagsutskottens resor utom A 3 Bidragtill studieresor A 4 Bidrag till IPU, m. m. A 5 Bidrag till partigrupper A 7 Utgivandeav otryckta ståndsprotokoll 2 Vissa kostnader vid emission av statslån m. m. B3 ombudsmän, justitieombudsmännen B 4 revisorer och deras kansli B5 svenska delegation och dess kansli B6 svenska delegation och dess kansli Andeli gemensamma kostnader för 42 579 000 59 833 000 17 111 OOO 7 473 000 141 238 000 477 703 000 Bilaga 18 till budgetpropositionen 1987 Räntor på statsskulden m.m. (sextonde huvudtiteln) 1986/87: 100 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18december 1986 Anmälan tillbudgetpropositionen 1987 Räntor på statsskulden, m. m. Beräkningen av räntorna på statsskulden m. m. under detkommande budgetåret och därmed av det anslag som förs upp i statsbudgeten föratt täcka underskottet i den inkomst- och utgiftsstal rörandestatsskuldräntorna som godkänner, är av naturliga skäl svår atlavgöra. Med lanke på alt det skell förändringar i räntelägetoch beträffande budgetsaidoloch alt del ännu återstår mer än utbetalning skall ske förordar jag efter samråd medriksgäldskonlorel - att i detta sammanhang endasl elt preliminärt belopp försupp i förslaget till statsbudget för näsla budgetår. Jag vill erinra omatt har förslaget i budgetpropositionerna reviderats ikomplelteringspropositionen. Jag avserdärför atl på grundval av beräkningar från åierkomma till i kompletteringspropositionenmed förslag lill beräkning av anslag för statsskuldräntorna. I avvaktanhärpå föreslår jag, mol bakgrund avstatsbudgetförslaget i övrigt, all anslaget Räntor på statsskulden, m. m. förs upp med 63 miljarder kr.i det nu aktuella statsbudgetförslaget. Jag hemsläller alt regeringenföreslär att, i avvaktan påslutligt förslag i ämnet, till Räntor på statsskulden, m.m. för budgetårel1987/88 beräkna ett förslagsanslag av 63000000000kr. 1 1986187.1 saml. Bilaga 19 tillbudgetpropositionen 1987 1986/87:100 Bil. Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 18december 1986 För bestridande av oföruisedda utgifter fmns istatsbudgeten vid sidan av de anslag som finns uppförda under resp. departement etlsärskilt förslagsanslag. Anslaget är i statsbudgeten för innevarande budgetåruppfört med 1 milj. kr. Det tas i anspråk efter beslul av regeringen för varjesärskilt fall. Jag får först ge en redovisning för de utgifter som har anvisals från detta anslag. Utbetalningefter förlikning enligt den europeiska konven tionen angående mänskliga rättigheter m. m..................... .... 300 000 Ersättningför skadegörelse på utiändska ambassader ...... 47 858 Ersättning för skador vid översvämningar .. 25 765 000 Bidrag på grund av skador på trädgårdsodlingar m. m...................... 361000 Ersäitning till jordbruksföretag m, m. på grund avradioaktivt nedfall................................................................ :............................ 25000000 Ersättning för utgivet skadestånd........... Länlill vissa företag på grund av följdeffekter av Tjernobyl olyckan ........................................................................................... 13100000 Regeringenbör även i fortsättningen kunna disponera medel för läckan- Prop. 1986/87:100de av utgiftsbehov som inle kan överblickas vid statsbudgetens fastsiäl- Bil.19 lande. Jag förordar sålunda alt för näsla budgelår elt anslag förs upp för ändamälei. Anslaget bör i princip få disponerasendast för utgifler som är av så brådskande art all resp. ärende inlehinner underställas och allulgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står till regeringensförfogande. Härmed avses även att anslaget inle får tillgodose behov somomtalas i 9 kap. 3 § Iredje slycket regeringsformen. Beträffandegränsdragningen mellan utnyttjande av detta anslag och dei under de olikadepartementshuvudtitiarna uppförda reservationsanslagen lill extra utgifterbär gälla all anslaget till oförutsedda utgifter huvudsakligen skall användasför större utgifter. Denna gränsdragning bör emellertid inte tolkas alltförsnävt, utan regeringen bör ges den handlingsfrihet som omständigheterna kräver. Härutöver börföljande speciella ändamål få tillgodoses av anslaget till oföruisedda utgifler. Under en följd av århar bemyndigat regeringen atl, under förutsättning att andra medel inte står till förfogande förändamålet, från della anslag ulbetalabelopp, som staten genom lagakraftvunnen dom har ålagts alt betala. bemyndigande har med verkan fr. o. /62 ulvidgals tillall omfatta också belopp som staten lill följd av skada i samband med statlig verksamhel efter uppgörelsehar åtagit sig att ersätta. Motsvarande bemyndigande, som innefattar bl. a.ersättningar efter förlikning enligtden europeiska konvenlionen angående mänskliga rättigheter m. m. börinhämtas för nästa budgetår. Med anledning avprop. 1948:282 medgav (SU 1948:207), rskr 406) atl frånanslaget till oförutsedda utgifter skulle t. v. /49 få utgåersättning för förlust av eller skada på egendom utom riket tillpersoner, som uppehöll sig utomlands och som var i rikets tjänst, liksom lillderas familjemedlemmar och personliga tjänare. Ersättning skulle utgå efter samma grunder som underbudgetåren 1943/44-1946/47 hadetillämpats i fråga om molsvarande ersättningar för förluster som hade uppkommilpå grund av krigsförhållandena (prop. 1944:183, SU 147, rskr 329). Förbudgelåren 1949/50-1986/87 har lämnat motsvarande bemyndiganden. Bemyndigande att på samma villkorbetala ul ersättning för skador av ifrågavarande nalur bör inhämtas förnästa budgetår. Med anledning av prop. 1951:38 medgavriksdagen (SU 1951:42, rskr 63) all frånanslaget lill oförutsedda ulgifter skulle t. v. under budgetåren 1950/51 och1951/52 utgå ersättning för skador.på egendom inom landet, vilka hade uppkommilgenom de tidigare krigsförhållandena. För budgetåren 1952/531986/87 har lämnat motsvarande bemyndiganden. Med hänsyn till atl krigsskador, exempelvis genomminsprängning, fortfarande kantänkas förekomma, bör bemyndigande inhämtas till alt även undernästa budgetår på oförändrade villkor betala ut krigsskadeersältningar. Del bör slutligenankomma på regeringen att anmäla till de utgifter som under det senaste årelanvisats från anslaget lill oförutsedda utgifter. Mot bakgrund av vad jag nu har anfön anserjag att anslaget tilloförut- Prop. 1986/87: IOO seddautgifter, i likhet med innevarande budgelår, bör tas upp med 1 milj. Bil.19 kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Oförutseddautgifter för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . attstå till regeringens förfogande för de ändamål och på de villkor jag har förordat i detföregående. Bilaga 20 till budgetpropositionen 1987 Beredskapsbudgetför totalförsvarets civila del 1986/87:100 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18december 1986 R. . Anmälan till statsbudgetenför /88 såvitt avser beredskapsbudget för totalförsvarets civila del Enligt 9 kap. 3 § regeringsformen skall företabudgelreglering för närmastföljande budgelår eller, om särskilda skäl föranleder del, för annan budgelperiod. Vid denna budgelregleringskall beakta behovet under krig, krigsfara eller andra utomordentligaförhållanden av medel för rikets försvar. Utgifter förförstärkning av försvarsberedskapen kan täckas på principiellt fyra olika sätl. Ulgifterna kan läckas genom allförslagsanslag på statsbudgeten överskrids.Dctla gäller dock inle utgifter för ålgärder som skall belasla sådana anslagsposlersom har maximerat. Vad gäller försvarsmakten och civilförsvaretfordras vidare atl regeringen får bemyndigande alt avberedskapsskäl överskrida de utgifts- och bemyndiganderamar som harfastställt. Regeringen kanvidare i proposiiion hemställa all beviljar särskilda medel påtilläggsbudget. förutsätier atl riksmöie pågår och att regeringen bedömer atl det fmns tidför en normal budgclbehandling. Regeringen kan också la i anspråk medelsom har anvisals på beredskapsbudgelen, om förutsättningarna härför - krig,krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden - föreligger. Regeringenbeslular om delta.