prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — I stället för det remitterade förslagets uttryck"sådana rättigheter" har lagrådet valt motsvarande uttryck i singularformför att det missförståndet skall undvikas att en rättighets värde skulle kunnaanvändas för täckning av gäld som äger samband med annan rättighet. 1986/87:1 Lagrådet11 kap. ÄktB Paragrafeninnehåller regler dels om vederlag vid bodelning med anledning aväktenskapsskillnad i fall när en make minskat sitt giftorältsgods, dels omberäkning av efterlevande makes giftorältsgods vid bodelning med anledning avmakes död i fall när förskott på arv lämnats ur förskoltsgiva-rensgiftorättsgods. Till en börian må följande anmärkas. Förevarandekapitel i det remitterade förslaget är betitlat "Andelar ochlotter". De föreskrifter som i delta ämne lämnas i de närmast föregående1-3 §§ är, trots det till synes inskränkande uttryckssättet i 2 § förstastycket, tillämpliga på samtliga tre i ÄktB förekommande fall av bodelning,dvs. bodelning med anledning av äktenskapsskillnad, bodelning med anledning avden ena makens död och bodelning under äktenskapet utan alt något mål omäktenskapsskillnad pågår. Förevarande 4 § är i detta hänseende annorlunda.Första och andra styckena saml tredje stycket fram till ordet "eller"behandlar endast fall av bodelning med anledning av äktenskapsskillnad. Tredjestycket från och med nyssnämnda ord behandlar endast fall av bodelning medanledning av den ena makens död. Paragrafen blir tydligen inte i något hänseendetillämplig på det tredje slaget av bodelning, nämligen bodelning underäktenskapet utan att något mål om äktenskapsskillnad pågår (se dock möjligenbet. s. 237 överst). Förstnämnda förhållande - att vederlagsreglerna för andrafall än arvsförskotl är tillämpliga endast vid bodelning med anledning aväktenskapsskillnad och att hänsynstagandet till arvsförskotl bara skall ske viddödsfall utan atl mål om äktenskapsskillnad pågår kan måhändaförstås vid ett närmare betraktande av paragrafen. Även det förhållandet attparagrafen inte gärna är avsedd att tillämpas vid bodelning under äktenskap näräktenskapsmål inte pågår torde kunna inses efter ett noggrannare studium avbestämmelserna jämförda med exempelvis 13 kap. 3 och 4 §§. Del synes sålundaknappast kunna bli fråga om ätgärder riktade mot tredje man - gåvotagare ellerförsäkringsgivare med utgångspunkt i förestående bodelning under äktenskaputan att äktenskapsmål pågår. När det gäller frågan om paragrafens tillämpningpå bodelning under äktenskap kan dock svårigheter uppkomma till följd avregeln i 9 kap. 8 § andra stycket i förslaget. Det här anförda föranlederlagrådet att för det första föreslå en omredigering av paragrafen så att däravklarare framgår dess olika tillämpningsområden. Hur denna omredigering kan tesig kommer att framgå i det följande. Om i enlighet med det här anförda avsikten är denatt paragrafen såvitt nu är i fråga inte skall tillämpas på bodelningar underpågående äktenskap, synes detta få komma till uttryck i lagtext, eftersom ettuttalande i motiven inte torde kunna la över 9 kap. 8 § andra stycket iförslaget. Lagrådet saknar anledning att ta slutlig ställning i dennamateriella fråga och vill därför inle föreslå en regel. Ett alternativ är att11 kap. 4 § i förslaget i här avsedda delar skall få tillämpas mellan makar vidbodelning under äktenskapet men inte - via 13 kap. 3 eller 4 § i förslagel -gentemot tredje man. Andra stycket i förevarande paragraf innehåller enbestämmelse av innebörd att med förkovran av enskild egendom på sätt somskildras i första stycket skall likställas förkovran av sådana rättigheter somavses i 10 kap. 3 § andra stycket i det remitterade förslagel. Lagrådet harbeträffande sistnämnda paragraf föreslagit all de båda däri ingående styckenaskall slås ihop till ett stycke med den lydelse som angivits vid paragrafen.Förevarande andra stycke bör således ändras redan som följd härav. Men ävenandra synpunkter bör beaktas vid redigeringen av stycket. För del första torde med den avfaltning stycketfått i det remitterade förslaget vara åsyftat endast sådana rättigheter somenligl det däri citerade 10 kap. 3 § andra stycket icke skall ingå i bodelning.Detta syfte synes böra få komma till ett klarare uttryck i redaktionen,förslagsvis genom att föreskriften begränsas till sådana rättigheter som enligtnyssnämnda lagrum inte skall ingå i bodelning. Här finns anledning att erinra om att lagrådetunder 11 kap. 2 § i förslaget beträffande nämnda lagrums tredje stycke - sominnehåller en hänvisning av motsvarande innebörd till 10 kap. 3 § andrastycket i stället för pluralformen "sådana rättigheter" valtmotsvarande singularform av skäl som där anförts. 1 förevarande 11 kap. 4 § ärsituationen en annan. I lagrådsremissen uttalas, att avsikten medbestämmelserna i första stycket är att man skall kunna rätta till effekten avsådana illojala transaktioner som en make gör inför en föreståendeäktenskapsskillnad i syfte att minska sitt giftorättsgods. Om en makestransaktioner minskat giftorättsgodset "i inte obetydlig omfattning",träder vederlagsreglerna i funktion. En fråga som inte närmare har berörts ilagrädsremissen är i vad män vid bedömningen av huruvida sådana transaktionerskett i en omfattning som inte är obetydlig hänsyn skall tagas till samtligatransaktioner som nämns i 1986/87:1 Lagrådet11 kap. ÄktB II kap. 4 §. Därvid kan kanske utrönas alt varjetransaktion för sig gåva, premiebelalning m.m. - inte är av stor omfattningmen att de tagna tillsammans måste anses vara av betydande omfattning. Någothinder synes inle böra föreligga mot atl sålunda ta hänsyn till transaktionernatagna tillhopa. I synnerhet bör detta gälla om de olika transaktionerna kan sessom enskilda led i ett systematiskt avhändande av giftorättsgods från enkommande bodelning. Av här anförda skäl bör den i det remitterade förslagetanvända pluralformen behållas. Vidare må framhållas atl andrastycket enligt det remitterade förslaget inte gäller sådan rättighet som utgörsav "rätt till egen pension" dvs. vad som avhandlas i förslagets 10kap. 3 § första stycke. Förkovran av däri avsedda rättigheter tänks enligtförslagel skola regleras genom första ledet i tredje stycket av förevarandeparagraf. Lagrådet finner emellertid atl en beaktansvärd fördel kan nås om iförevarande stycke också får inrymmas de fall av förkovran genompremiebetalningar på pensionsförsäkringar och därmed jämställda förfaranden somär avsedda att täckas genom första ledet i tredje stycket. Så synes kunna skegenom en förhållandevis enkel utvidgning av den i det remitterade förslagetangivna regeln i andra stycket till att omfatta alla rättigheter som enligt 10kap. 3 § inte skall ingå i bodelning. Skälen härtill åtföljande. Det i tredje stycket angivnaförfarandel såvitt här är av intresse lar, såvitt framgår av den föreslagnalagtexten, sikte enbart pä fall av premiebetalningar inom den kritiska tiden(innan talan om äktenskapsskillnad väcktes). Enligt motiven avsesemellertid denna text kunna täcka även en annan typ av åtgärder inom denkritiska liden, nämligen ändring av försäkringsvillkor så att rättighetenförvandlas lill en sådan som inle skall ingå i bodelning. Del är emellertidtveksamt om texten kan anses omfatta även den här åsyftade typen av åtgärder. Remediet i de båda här behandladefallen blir olika. Vid premiebetalningen skall premien återföras till boel.Har försäkringsvillkor ändrats, avses emellertid försäkringens tekniskaåterköpsvärde skola få ingå i bodelningen. Denna olika behandling synessvårligen kunna framläsas genom en hänvisning lill första stycket beträffandeenbart fallen av otillböriig premiebetalning. Härutöver må nämnas all termen"egen pensionsförsäkring" i tredje stycket knappast ger en otvetydiguppfattning om atl därmed avses endast de fall av på försäkring grundad rätttill egen pension som omtalas i 10 kap. 3 § första stycket. Termen egenpensionsförsäkring kan omfatta - förutom den typ av försäkringar och däravföljande rättigheter som faller utanför bodelning enligt nämnda 10 kap. 3 §första stycket - även annat, som t.ex. en livränteförsäkring av det slag somenligt kommunalskatlelagen är att anse som kapilalförsäkring och följaktligeningående i bodelning redan med hänsyn till huvudregeln i del remitteradeförslaget. En sådan omfattning synes emellertid inte avsedd. Vid redigeringen av andra stycket,som enligt det här anförda bör omfatta även förkovran genom premiebelalningaroch andra förfaranden avseende pensionsförsäkringar, bör observeras alt lillskillnad mot vad som gäller andra fall av förkovran - frågan huruvida den andramaken sam- Prop.1986/87:1 Lagrådet 11 kap. ÄktB tyckt eller ej är ulan betydelse. Detta förhållande framgårinte så tydligt av lagtexten i det remitterade förslaget men är klart utsagt imotiven. Dessutom bör vid redigeringen avandra stycket fästas uppmärksamhet vid att sådana premiebetalningar och andraförfaranden som nämnts - i motsats tillvad den i remissförslaget upptagna lagtexten ger vid handen - i normalfalletinte innebär en minskning av den förkovrande makens giftorättsgods, eftersom enegen pensionsförsäkring när särskilt undantag inte gjorts i äktenskapsförorde.d., är giftorättsgods (se 7 kap. 2 §). Som en följd av det här anfördaföreslår lagrådet att första och andra styckena i förevarande paragraf fårföljande lydelse: "Är fråga om bodelning medanledning av äktenskapsskillnad och har den ena maken utan den andra makenssamtycke innan talan om äktenskapsskillnad väcktes i inte obetydligomfattning genom gåva minskat sitt giftorättsgods eller använt sittgiftorättsgods till att öka värdet av sin enskilda egendom, skall den andramakens andel beräknas som om gåvans värde eller värdet av det användagiftorättsgodset alUjämt hade ingått i den förstnämnda makens giftorättsgods.Dennes del i det sammanlagda giftorättsgodset skall minskas i motsvarande mån. Vad som sägs i första stycket omenskild egendom skall gälla även sådana rättigheter som enligt 10 kap. 3 § inteskall ingå i bodelning. Därvid skall med ökning av värdet av en sådan rättighetjämställas förvärv av rättigheten. Vidare skall, om en makes användning av sittgiftorättsgods har medfört alt värdet av egen pensionsförsäkring ökat eller attmaken förvärvat förmån på grund av sådan försäkring, bestämmelserna i förstastycket tillämpas även när den andra makens samtycke föreligger." Till det här framlagda förslagetsåvitt avser andra stycket vill lagrådet ytterligare framföra följande. Om hänsyn tas till vad lagrådetföreslagit under 10 kap. 3 § i det remitterade förslaget beträffande rätt tillpension grundad på försäkring, kommer uttrycket "pensionsförsäkring"i den här föreslagna texten alt anknyta till sådan pensionsförsäkring som avsesi 10 kap. 3 §, nämligen en sådan enligt punkt I av anvisningarna till 31 §kommunalskattelagen. I lagrådets förslag ingår orden"värdet av egen pensionsförsäkring ökat". Lagrådsremissen har påmotsvarande ställe "genom att betala premie för egenpensionsförsäkring". Dessa uttryck är inte helt likvärdiga, eftersompremiebetalningen inte torde öka pensionsförsäkringens tekniska återköpsvärdemed premiens hela värde. Trots detta torde på grand av hänvisningen tillparagrafens första stycke hänsyn kunna las lill storieken av premiebetalningen.- I situationen atl inom den kritiska tiden skett förkovran, beslående däri attsåväl på försäkring betalats som villkor för den ändrats, torde denföreslagna bestämmelsen kunna tillämpas så atl endast värdet av rättighetenfår ingå i bodelningen. Alt därvid också beakta premiebelalningen synesnämligen leda till alt del giftorättsgods varmed sålunda otillbörligtförfarits kommer atl återföras dubbelt. Vidare må erinras om vad som imotiven anförts om beräkning av värdet av vad som skall på här diskuterat sättläggas till giflorättsgodset. Detta värde förutsätts skola bestämmas medhänsynstagande till skatteregler. Principen - åtminstone när det gällerpremiebetalning synes vara att Prop.1986/87:1 Lagrådet 11 kap. ÄktB giftorättsgodset skall ökas med premiebeloppet minus denskatteökning som den betalande maken skulle ha drabbats av om han inte gjortbetalningen. För det fall att giftorättsgodset skall ökas med värdet avpensionsrätt sägs att beaktandet av skatteskulder får ske på annat sätt. Isammanhanget nämns rättsfallet NJA 1975 s. 288. Detta rättsfall avserberäkning av värde på fastighet vid bodelning. 1 rättsfallet beaktades på visstsätt s.k. latent skatteskuld på fastigheten. Denna skatteskuld beräknades pågrund av den realisationsvinst som kunde beräknas vid en omedelbar försäljning.Något motsvarande synes emellertid främmande vid hänsynstagande tillskatteregler i den situationen att giflorättsgods skall ökas med värdet av enpensionsförmån. Pensionsförmånen är inte omsättningsbar på samma sätt som enfaslighet. Det föreligger normalt sett inte anledning att anta att förmånenskulle kunna utnyttjas genom en realisation av pensionsrättigheten.Beskattning sker för varie utbetalningstillfälle, med beaktande av denskattskyldiges övriga förhållanden för det beskattningsår som är i fråga. Attmolivledes ge anvisningar om hur denna skatteskuld skall"kapitali-seras" i och för avräkning mot pensionsrättens tekniskaåterköpsvärde synes inte lämpligt. Önskar lagstiftaren att i förevarandesammanhang hänsyn över huvud skall tas lill framtida skattebelastningar tordedetta särskilt böra få komma till uttryck i lagtexten. Lagrådet saknar underlagför att lämna ett förslag om hur detta i så fall skall ske. Om lagrådels i det föregåendeframlagda förslag till omredigering av förevarande paragraf vinner anslutning,återstår av tredje stycket i det remitterade förslagel endast den föreskriftsom gäller bodelning med anledning av makes död och som behandlar situationenvid arvsförskott. Föreskriften har sin motsvarighet i13 kap. II a § GB. Det nuvarande stadgandetinnehåller ingen uttrycklig begränsning till att gälla enbart vid bodelning medanledning av makes död. Detta torde emellertid ha sin grund i det förhållandetalt gällande rätt saknar motsvarighet till den i lagrådsremissen föreslagnaregeln i 9 kap. 8 § första stycket. Sistnämnda regel som förefaller betingadav förslagets bestämmelser om möjlighet att med anledning av föreståendeäktenskapsskillnad kunna förrätta bodelningen redan föreäktenskapsskillnadsdomen - synes sålunda bidra till att snäva intillämpningsområdet för ett hänsynstagande till arvsförskott i förhållande tillgällande rätt genom alt på grund därav bodelningar vid dödsfall som inträffarunder pågående äktenskapsskillnadsmål inte kommer alt innefattas underförevarande tredje stycke. En sådan effekt torde emellertid få anses ligga ilinje med den syn som i ÄktB upprätthålls i fråga om verkningarna av en ansökanom äktenskapsskillnad. Effekten synes också konsekvent med hänsyn till de nyaregler om rätt lill arv för efterlevande make som lagrådsremissen innehåller. Ytterligare bör emellertid omförevarande tredje stycke nämnas att motsvarigheten i 13 kap. 11 a § GB anvisaren metod för ökning av arvs-förskottsgivarens giftorättsgods som kan betecknassom en nettometod, dvs. ökningen skall ske med vad som vid bodelningen kanavräknas på arvsförskottet först efter det att tilldelning för gäld har ägtrum. Den i det remitterade förslaget anvisade metoden blir emellertid enbruttometod. All det remitterade förslaget innehåller en bruttometod torde hasamband med jämkningsregelni 12 kap. 2 S första stycket. Den ändrade metoden torde dock kunna få betydelsei vissa fall där förskottsgivarens giftorättsgods visar underskott lill följdav reglerna om gäldstäckning (jfr NJA II 1928 s. 597 om betydelsenav enskild egendom när överskott föreligger). Såvitt lagrådet kan bedömaföreligger risk för att en övergång till en bruttometod i dessa fall skullekunna medföra att resultatet av de ifrågavarande beräkningarna kommer att ståi strid med bestämmelsens syfte. Med beaktande av vad lagrådet sålunda anförtföreslås att regeln om arvsförskott i tredje stycket ges följande innehåll: "Är fråga om bodelning med anledning av enmakes död och skall förskott på arv som har getts ur någon makes giftorättsgodsavräknas på arvet efter den döde, skall vid bodelningen på den lott, somtillkommer den dödes arvingar avräkning ske för förskottet eller, om det intekan avräknas helt på arvet, för vad som kan avräknas av förskottet. Sedanavdrag har gjorts för att skulderna skall täckas, skall förskottsgivarensgiftorättsgods före sammanläggningen med den andra makens giftorältsgods ökasmed elt belopp som motsvarar vad som skall avräknas vid bodelningen." 1986/87:1 Lagrådet11 kap. ÄktB Orden"hans eller hennes" i den föreslagna lydelsen torde böra ersättas med"den makens". Dennaparagraf sägs motsvara 13 kap. 13 § GB. I nämnda 13 § ges inledningsvis enföreskrift av innebörd att en make vid lotternas utläggning har rätt att på sinlott erhålla arbetsredskap och andra lösören, som behövs för atl makensförvärvsverksamhet skall kunna fortsätta. förevarande paragraf innehållerinte någon särskild regel om arbetsredskap. 1 specialmotiveringen berörsemellertid arbetsredskapen och som exempel på sådana redskap anges - förutomskrivmaskiner - hushållsmaskiner (i bet. s. 378 angavs i stället symaskiner somexempel). Lagrådet vill i anslutning härtill anmärka att en förutsättning föratt hushållsmaskiner skall kunna räknas som arbetsredskap i vederlagen meningtorde vara, att maskinen behövs för makes förvärvsverksamhet Ofr även 5 kap. 1§ 2 och 3 utsökningsbalken och SOU 1964:57 s. 234). Vadangår den remitterade lagtexten föreslås att orden "han eller hon"utbyts mot "den maken". Iförsta stycket regleras övertaganderätten. Lagrådet har vid 7 kap. 2 § framlagtförslag till redaktionella ändringar i paragrafen och dessutom gjort uttalandenangående behandlingen av sådan egendom som är substitut för egendom som ärenskild på grund av villkor vid gåva eller i testamente. Till vad lagrådet däranfört hänvisas. Detta föranleder en ändring även i före- varande stycke såtillvidaatt hänvisningen däri lill 7 kap. 2 § andra stycket Prop. 1986/87:1 2-4 bör ändras till att avse 7 kap. 2 § första stycket 25. Beträffandeparagrafens andra stycke vill lagrådet, av samma skäl som 11 kap. ÄktB redovisats i anslutning till 9 kap. 6 § och 11 kap. 2 § andra stycket, förorda följande omformulering: "Svarar egendomen för fordran som är - - - från ansvar för fordringen eller att särskild vård." Iförsta stycket torde orden "hans eller hennes" böra ersättas med"den makens" och orden "honom eller henne" med "denmaken". Enligt första meningen i samma stycke har en make,vars giftorättsgods i värde överstiger den makens "lott", rätt alt istället för alt lämna egendom till den andra maken betala motsvarande belopp.Det riktiga torde vara att i detta sammanhang tala om "andel" (jfr 1och 5 §§) och inte om lott. I specialmotiveringens inledning används ocksäuttrycket andel. Lagrådet får sålunda föreslå att ordet "lott" ilagtexten utbyts mot "andel". I enlighet med det sagda och med viss precisering iövrigt föreslår lagrådet att meningen får följande lydelse: "En make, varsgiftorättsgods i värde överstiger den makens andel, har rätt atl i stället föratt lämna egendom till den andra maken betala motsvarande belopp ipengar." I andra meningen av första stycket föreskrivs att,om godtagbar säkerhet ställs för betalning varom talas i första meningen, makenkan få skäligt anstånd med betalningen. I motiven uttalas alt, om makarna inteär ense om hur anståndet skall avse, än frånbodelningen inte bör komma i fråga. Här anges alltså en bestämd tidrymd somavses skola gälla i normalfall. Enligt lagrådets mening bör en sådan precisanvisning inte endast kunna utläsas ur motiven utan framgå av själva lagtexten.Lagrådet föreslår därför alt andra meningen ges följande lydelse:"Om godtagbar- med denna, dock högst om ej makarnaenas om annat eller särskilda skäl föreligger." Orden"han eller hon" torde böra utbytas mol "den maken". Vidarebör samma tillägg göras till andra meningen som efter vad lagrådet föreslagitbör göras till 8 § första stycket andra meningen. Med hänsyn till det anförda och med vissprecisering i övrigt föreslår lagrådet att paragrafen får följande lydelse:"Om en make övertar makarnas gemensamma bostad eller bohag mol avräkningoch inte tillgodoser den andra maken med egendom ur giftorättsgodset, skall denövertagande maken betala motsvarande belopp i pengar. Om godtagbar säkerhetställs för betalningen, kan maken få skäligt anstånd med denna, dock högst sexmånader om ej makarna enas om annat eller särskilda skäl föreligger." 1enlighet med vad lagrådet har sagt vid 2 kap. I § bör förevarande para- E 12 le sr) Akt R graf lämpligen omformuleras pådetta sätt: "En make, som vid fördelning- ' enpä lotter inte har kunnat få ut hela sin andel, har en fordran på den andra maken för bristen." Somframgår av kapitelrubriken innehåller 12 kap. i lagförslaget bestämmelser omjämkning vid bodelning. Genom jämkningsregterna ges bl.a. möjligheter att, närföreskrivna förutsättningar är för handen, göra avsteg från den andelsberäkningsom skall ske enligt 11 kap. och som bygger på likadelningsprincipen (jfr bet.s. Förevarande paragraf handlar om jämkning vidbodelning med anledning av äktenskapsskillnad. I första meningen föreskrivsatt, i den mån det med hänsyn särskilt till äktenskapets längd men även tillmakarnas ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är oskäligt atten make vid äktenskapsskillnad skall lämna egendom lill den andra maken i denomfattning som följer av 11 kap., bodelningen i stället skall göras så att denförra maken får behålla mer av sin egendom. Såsom bestämmelsen är utformad intrycket atl avse jämkning när det gäller egendomens fördelning på lotter(se 11 kap. 6-10 §§). Som följer av grandlanken bakom regleringen tar, såsomnyss berörts, bestämmelsen emellertid sikte på andelsberäkningen (11 kap. 15§§). Syftet med bestämmelsen är alltså att göra det möjligt att jämka makarnasandelar i boet sådana dessa skall beräknas enligt 11 kap. Bestämmelsen börförtydligas i förevarande hänseende. 1 lagtexten torde inte behöva särskiltutsägas att jämkning skall ske så, att etl med hänsyn lill de föreliggande omständigheternaskäligt bodelningsresultat uppnås. Vad vidare angår lagtexten torde däri böra gesklart ullryck ål grandsal-sen all en make, lill vars förmån jämkning sker,därvid inle får tillföras högre värde än som motsvarar den makensgiftorältsgods (jfr den inte fullt tydliga utformningen av 13 kap. 12 a § andrameningen GB). I enlighet med det anförda föreslår lagrådet - somfinner viss ytterligare redaktionell justering böra göras - atl första meningeni paragrafen enligt remissförslaget ersätts av följande två meningar: "Om vid bodelning med anledning aväktenskapsskillnad en andelsberäkning enligt 11 kap. skulle vara oskälig medhänsyn särskilt till den tid äktenskapet har varat men även till makarnasekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt, skall andelarna jämkas.Den make lill vars förmån jämkning sker får därvid ej tillföras högre värde änsom motsvarar den makens giftorättsgods." De sålunda föreslagna båda meningarna bör bilda ettförsta stycke i paragrafen. Andra meningen i paragrafen enligt den remitteradelydelsen gäller fall då vid bodelning med anledning av äktenskapsskillnad enmake är försatt i konkurs eller det finns andra särskilda skäl atl inte delamakarnas giftorättsgods. Vardera maken skall då behålla sitt giflorättsgodssom sin andel. Bortsett från konkursfallet är det något oklart hur regleringeni andra meningen förhåller sig till den i första meningen enligtremissförslaget. Det förefaller emellertid som om uttryckssättet "andrasärskilda skäl att inte dela makarnas giftorättsgods" i andra meningen ärtänkt att fånga in uppenbara fall, där det inte skulle te sig rimligt att lösabodelningsfrågan på annat sätt än att låta vardera maken behålla sittgiftorättsgods som sin andel. Ett tänkbart exempel skulle måhända kunna varafall av skenäktenskap.