prop · GA0337 · 1986-12-31 00:00:00 — 1975/76: 105bilaga 1 s. 228 foch 349) lorde partsförhandlingar enligt kollekflvavlalensförhandlingsordningar inle aktualiseras när tvisten gäller en arbelslagare sominle är medlem i den avtalsslulande organisationen (jfr också Axel Adlercreulz,Svensk Arbetsrätt, sjätle upplagan 1979, s.70). Enligl67 § första slycket hyreslagen kan emellertid förbudei mol skiljeavtal i 66 §hyreslagen sältas ur spel genom en överenskommelse i kolleklivavlal. En sådanöverenskommelse kan innebära alt framtida hyrestvister inle skall prövas avhyresnämnd eller arbetsdomslolen ulan av en skiljenämnd (se även 1 kap. 3 §lagen om rättegången i arbelstvister). Enskiljeklausul i ett koUeklivavlal anses i princip binda inte bara denavtalsslulande organisationen utan även dess medlemmar. Om organisationenundandrar sig alt föra medlemmens talan, blir frågan om medlemmens bundenhetberoende av om kollektivavtalet kan anses ge medlemmen rätt atl i etl sädanlfall själv föra lalan vid den med skiljeklausulen avsedda skiljenämnden.Innebär kollektivavtalet atl endast organisaiioner får upplräda inför nämndenoch all en enskild medlem ulan sin organisations slöd saknar rätt atl självföra lalan, lorde denne i stället kunna föra sin lalan vid domslol. Medlemmenkan ju inle vara utesluten frän rätten att få sin sak I detla fall ulgörskiljeklausulen alltså inle någol hinder för med- Prop. 1986/87: 37 lemmenall få sin talan prövad vid domslol. Annorlundaförhåller det sig emellertid om kollekflvavlalel medger alt medlemmen själv förlalan inför händelse hans organisalion undandrar sig atlföra hans lalan. I ell sådanl fall blir medlemmen bunden av skiljeklausulen,om han kan inverka på valet av skiljemän. Praxis hos arbetsdomstolen uppvisarexempel pä atl ett skiljeavtal enligt vilket skiljemännen skall ulses av deavtalsslulande parterna modifierats pä sä säll all medlemmen fåll överta sinorganisalions räll alt ulse skiljemän. Om medlemmen emellertid inle ges någotinflylande på valel av skiljemän, blir frägan om hans bundenhet avskiljeklausulen enligt arbetsdomstolens praxis beroende av vilka garanfler somändå finns för en oparfisk prövning av medlemmens lalan inför skiljenämnden(jfr prop. 1974:77 s. 145 foch AD 1977 nr 35). Fräganom en oorganiserad arbetstagares bundenhet av en i ell kollek-fivavlal inlagenskiljeklausul har inte närmare belysts i lagmofiv, rättspraxis eller denjuridiska Ulleraturen. De principer som gäller för en medlems bundenhet av enskiljeklausul i etl kollektivavtal måsle dock rimligen vara lillämpliga även påen arbetstagare som stär utanför den avtalsslulande arbelslagarorganisafionen.I prakliken torde fömtsättningarna för atl en sädan arbetstagare skall ansesbunden av en skiljeklausul i ell kollekfivavlal inle föreligga annat än i renaundantagsfaU. Han kan ju inte påräkna slöd av arbetstagarorganisationen, ochman får ulgå från alt kollektivavtalen som regel inte ger honom möjlighel altinverka på valel av skiljenämnd. Med hänsyn till atl del föreligger en uppenbarrisk för en motsatsställning meUan en utanförstående arbetstagare och deavtalsslulande organisationerna och då en sädan arbelslagare därför ofta tordesakna förtroende för en av kolleklivavtalsparterna ulsedd skiljenämnd, gör sigi sådana fall speciella hänsyn gällande som lalar mol atl den utanförståendearbetslagaren bör anses bunden av elt skiljeavtal av del slag som här berörts(jfr AD 1977 nr 35). Slutsatsenav del anförda blir att en arbetstagare som står utanför den avtalsslulandeorganisationen som regel inle lorde bli bunden av en klausul ikollektivavtalet, som innebär all tvister som rör kolleklivavtalels hyresvillkori sisla hand skaU avgöras av en skiljenämnd som utsetts av de avtalsslulandeparlerna. Bosladsdomslolens invändningar mol arbelsgmppens förslag i denna delanserjag därför inle vara befogade. Detkan tilläggas atl de kollektivavtal som givits in till arbetsgmppen och somfinns lillgängliga i detta lagstiftningsärende, aniingen inle innehåller någrasärskilda beslämmelser om hur Ivisler om hyresbeslämmelserna i kolleklivavlalelskall prövas eller - vilkel synes vara del vanligaste -föreskriver allhyresnämnden inle skall ha behörighel alt pröva sådana tvister ulan all dessaskall handläggas enligl avtalels förhandlingsordningar och i sisla hand avdomslol. Enföreskrifl i ell kollekflvavtal om all ivisler beträffande avtalets hyres bestämmelser skall vara undanlagna från hyresnämndens prövning har, såvitt gäller en kolleklivavtalsbunden arbetstagare/hyresgäst, enligt gällan de räll den verkan all tvister, som enligt 69 § hyreslagen eljesi ankommer 31 påhyresnämnden, skall prövas av arbetsdomstolen som försia och enda Prop.1986/87: 37 insians, om lalan väcks av en arbetsgivare som själv slutitkollektivavtalet eller av en arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation. Väckslalan i stället av en arbetsgivare, som inle själv slutit kollekflvavlaleleller av en enskild arbelslagare, skall tvisten prövas av tingsrätten i försiainsians och fullföljas fill arbelsdomslolen (se prop. A s. 97 och350 saml 2 kap. 1, 2 och 3 §§ lagen om rällegången i arbetstvisler). Enkolleklivavtalsföreskrifl av della slag kan på grund av del föreslagnasiadgandei i 67 § andra slycket hyreslagen komma alt ingå i hyres- ochanställningsavtalet för arbetstagare som står utanför denkollektivavtals-slutande arbetstagarorganisationen. På gmnd av de ändringar i71 § hyreslagen som jag föreslår och de nämnda bestämmelserna i lagen omrättegången i arbetstvisler skulle detla få flll följd all en tvist omkolleklivavtalels hyresbestämmelser även beiräffande en sädan arbelslagareskaU prövas i den ordning jag beskrivii. Mot bakgmnd av all den utanförståendearbelslagaren således är lillförsäkrad en prövning av domstol (tingsrätt och isista hand arbetsdomstolen) kan del enligl min mening inle riklas nägon befogadinvändning mol alt en föreskrift i kolleklivavlal, som innebär atl hyresnämndenundanlas från prövningen av tvisten, får verkan mot en arbelslagare som inle ärmedlem i den avtalsslulande organisalionen. Förutsällningarnaför tillämpning av kolleklivavtalsbestämmdser på arbetstagare som inle ärmedlemmar Iarbelsgmppens belänkande har inte närmare belysls under vilka förutsättningarhyresvillkoren i ell kolleklivavlal fär lillämpas pä en hyresgäst som slårutanför den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Jag lar därför nu uppdenna fråga till behandling. Somframgår av vad jag lidigare anfört har den föreslagna regeln i 67 § andraslycket hyreslagen sin förebUd i motsvarande beslämmelser i arbetstidslagen,semeslerlagen och lagen om anslällningsskydd. För all en arbelsgivare skaU fåtiUämpa koUeklivavtalsregler, som slrider mol tvingande beslämmelser i dessalagar, pä en arbelslagare som slår utanför den avtalsslulande organisalionenfordras inle all arbelsgivaren har Iräffal en särskild överenskommelse om dellamed arbelslagaren eller all denne på annal sätt upplysts om kollektivavtalelsexistens eller innehåll. En arbetstagare som börjar arbeta på en arbetsplatsdär kolleklivavlal gäller, anses nämligen, om något annal inle avtalas mellanarbelsgivaren och arbetstagaren, ta anställning på de villkor som flnnsangivna i kollektivavtalet. I sådana fall anses kollektivavtalet ha en s. k. normativeffekt på de anställningsavtal som inte direkt omfattas av kollektivavtalet(jfr AD 1978 nr 163 och Lunning, Anslällningsskydd, sjätte upplagan s. 75). Enliglmin mening är det inte lämpligt atl till hyresförhållanden fulll ut överföra de principer som enligt de arbetsrältsliga lagarna gäller för lill- lämpningen av kolleklivavlalsbeslämmelser på en arbelslagare som inle är medlem i den avtalsslulande organisalionen. För all en hyresvärd skall kunna göra gällande även sådana villkor i etl kolleklivavlal, som strider 32 mot hyreslagens tvinganderegler, mot en sädan hyresgäst/arbetstagare, . 1986/87: 37 anser jagall del i försia hand bör krävas all hyresvärden och hyresgästen kommer överensom detla. har ingåtts kan hyresvärden inte ensidigl ändra dess innehåll. Omhyresvärden vill all hyresbeslämmelserna i ett kolleklivavlal skall bligällande för hyresförhållandet och hyresgästen inte går med på della, måslehyresvärden begära ändring av hyresvillkoren i den ordning som föreskrivs i 54§ hyreslagen. Enligl denna beslämmelse skall den part som vill allhyresvillkoren skall ändras, skriftligen meddela della lill motparten. Omöverenskommelse inle kan Iräffas kan han ansöka hos hyresnämnden om ändring avhyresvillkoren. Ansökan får göras lidigasl en månad efler del att meddelandetlämnats liU motparten. Ellbeslul om ändring av hyresvillkoren anses som avtal om villkor för fortsattförhyming. Enligl55 § Iredje slyckel hyreslagen skaU annal villkor än hyra, som hyresvärdeneller hyresgästen släUl upp, gäUa i den mån del är skäligl med hänsyn lillhyresavtalets innehåU, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senareiniräffade förhällanden och omständigheterna i övrigl. Med hänsyn lill allsyflel med den föreslagna bestämmelsen i 67 § andra slyckel hyreslagen är allhyresvillkoren skaU kunna vara enhetligt reglerade pä en arbetsplats, får detenligt min mening som regel anses skäligl att ell hyresvUlkor införs sominnebär alt elt kollektivavtals hyresbestämmelser får lillämpas påhyresförhållandet. Jagskall slutligen la upp en fråga som under remissbehandlingen aklualiserals avkonsumentverket. Enligl verkel måste varje hyresgäst, som berörs av denföreslagna ändringen i 67 § hyreslagen, tillförsäkras rätl lill fullständigauppgifler om samtliga villkor i hyresförhållandet, både vid hyresförhållandetsbörjan och senare vid ändringar i kolleklivavlalel. Verkel anser all detannars finns risk för att hyresgäster som inle flllhör koUeklivavlalsslulandeorganisaflon blir bundna av hyresviUkor som de inle känner flll, något somskulle slrida mol avtalsrältsliga principer och le sig oacceptabelt frånkonsumentsynpunkt. Ansvarei för en sådan informalion bör enliglkonsumeniverkel läggas på hyresvärden. Somframgår av vad jag anförl kan en hyresgäst, som inte är medlem av denavtalsslutande arbetstagarorganisationen, bli bunden av hyresvUlkoren i ellkolleklivavlal endasl efler överenskommelse med hyresvärden eller efter etlbeslul om ändring av hyresvUlkoren enligt 54 och 55 §§ hyreslagen. Vid dediskussioner mellan parlerna som naluriigen föregår en sådan överenskommelseeUer ell sädanl beslul ligger del i sakens nalur all hyresgästen skaffar sigkännedom om innehäliei i gällande kollektivavtal. Det finns enligl min mening inleanledning alt anla all hyresvärden skulle motsätta sig alt på begäran avhyresgästen lämna upplysningarom kolleklivavtalels innehåll. Mankan enligt min mening ulgå från all arbetstagaren/hyresgästen håller sigunderrättad om sådana ändringar i kollektivavtalet som avser hyresförhållandetpå samma sätt som han skaffar sig informalion om ändringar beiräffandeanställningsvillkoren i övrigl. Delbör ocksä anmärkas alt hyresvärden enligl gällande ordning inle har 33 någonskyldighel all informera hyresgäster, som är medlemmar i den avtalsslulandearbetstagarorganisationen, om kollektivavtalets innehåll. Mol bakgmnd av del anfördaanser jag all del inle finns skäl all i lag ålägga hyresvärden eninformationsplikt beiräffande kolleklivavtalels innehåll. 1986/87: 37 2.2 Försäljning av bostadsrätt på offentlig auktion Mitt förslag:Försäljning av bostadsrätt på offentlig auktion skall ombesörjas av en god mansom förordnas av tingsrätten. Den gode mannens huvudsakliga uppgifter skallvara att offentUggöra och genomföra auktionen saml alt fördela köpeskillingen.Om auktionen inle leder liU försäljning skall en ny aukflon hållas. Leder inteheUer den auktionen till försäljning, övergår bostadsrätten till föreningen. Bostadsrättskommitténsförslag: Kommilléns förslag överensstämmer i huvudsak med milt (se bifogadeuidrag ur betänkandet SOU 1985:6, bilaga 4 och 5). Remissinstanserna:Förslagel tillstyrks av de instanser som ytlral sig i frågan. Endast enremissinstans, , har synpunkter på detaljer i lagförslaget. Skälen för mitt förslag:Om en bostadsräilshavare på gmnd av dröjsmål med betalning av årsavgiften harförverkat sin nyttjanderätt lill lägenheien, kan föreningen säga upp honom tillavflyttning. Sedan bosladsrätlshavaren på denna gmnd blivil skUd frånlägenheien, skall föreningen enligl 37 § försia slycket bostadsrältslagen, säsnarl del kan ske, sälja bostadsrätten på offenllig auktion, såvida intebosladsrätlshavaren och föreningen kommer överens om annal. Även i andrasituationer kan föreningen ha räll all sälja en bosladsräll på offenlligauktion (se 10 och 12 §§ bosladsrättslagen). En närmare beskrivning av gällanderätt m. m. lämnas i bosladsrällskom-milténs belänkande. Bostads'ällslagensaknar beslämmelser om hur en auktion skaU offentliggöras och genomföras.Detla är enligl min mening otUtfredsstäUande bl. a. av del skälel atlinnehavaren i efierhand kan komma atl göra gällande alt elt annorlundaaukflonsförfarande hade kunnal leda lill ell högre pris. Jag delar därförkommitténs uppfattning all redan risken för misstankar hos bostadsrältshavarenom att alll inte gått rätl lill vid auktionen är en tiUräcklig anledning attformalisera förfarandel. Ytterligare en anledning som kommittén lar upp och somäven jag anser bör framhållas, är atl de föreningar som inte är anslulna liUHSB eller , oftast saknar mliner för hur en offenflig auktion skallgenomföras. I syfle all stärka rättssäkerheten för den enskildebostadsrältshavaren, förordar jag alltså all en lagreglering av förfarandet vidförsäljning av bostadsrätt på offenllig auktion nu kommer tUl stånd. Bosladsrättskommilténhar föreslagit alt aukflonsförfarandel i huvudsak utformas efler mönster fråndet exekutiva förfarandel, dvs. den ordning som gäller för försäljning avutmätt lös egendom. skalldock bostadsrätten inle säljas genom kronofogdemyndighetens för- Prop.1986/87: 37 sorg. Den uppgiften skall i stället anförtros en god man, som påföreningens begäran skall förordnas av tingsrällen. I huvudsak skall delankomma på den gode mannen atl offenfliggöra och genomföra auktionen saml allfördela köpeskiUingen. Förslagelom all en god man skall ombesörja auktionen har inle mötts av nägra erinringarfrån remissinslanserna. Även om vissa skäl lalar för all kronofogdemyndighetenbör få ta hand om aukfloner enligl bostadsrältslagen - främst atl exekulivaförsäljningar av bostadsrätter handhas av denna myndighel - kan även jaganslula mig lill kommitténs förslag. En ordning med försäljning av en god mangäller sedan lång lid lillbaka vid försäljning av egendom enligl lagen (1904:48s. 1) om samäganderält. Sysiemel bör bli enkell att lillämpa och lorde normallinle innebära någon större tidsomgång för försäljningen. Med hänsyn lill atlanlalel aukfloner enligt bostadsrältslagen hillills har varil begränsaibehöver man inle heller räkna med någon nämnvärd arbetsbelastning förtingsrätterna. All syftena med en försäljning av bostadsrätt på auktion enligtbostadsrältslagen respeklive utsökningsbalken åtminstone delvis är olika samtatl rättsverkningarna då en försäljning inle kommer liU sländ enligl de olikalagarna skiljer sig frän varandra, talar också för den lösning som kommiiténvall. Jag skall återkomma lill delta. förslag om förfarandets närmare ulformning och de förslag somkommillén lagl fram i anslutning därtill har godlagils av remissinslanserna.Endasl en remissinstans, , har haft synpunkier på detaljeri lagförslaget. För egen del kan jag med vissa jusleringar anslula mig liUkommitténs förslag. Delta innebär följande. Detskall åligga den gode mannen all i god lid och på lämpligl säll kungöra tid ochplals för auktionen. Bosladsrätlshavaren och föreningen skall underrättassärskilt. Det gäller även kända borgenärer vars rält beror av försäljningen,dvs. i praktiken sådana panthavare som finns antecknade i denlägenhelsförleckning som föreningen är skyldig all föra. Innanbudgivningen inleds skall den gode mannen redovisa villkoren för försäljningensaml lämna de övriga uppgifler som är av belydelse. Ett inrop får inte godtasom det är uppenbart all avsevärl högre köpeskiUing kan uppnås. Godlas inle ellinrop betyder detla, som jag strax skaU återkomma lUl, all en ny auktion måslehållas. Köpeskillingen skall som huvudregel betalas genasl vid auktionen, skall finnas en möjlighel för den gode mannen atl faststäUa andra villkor,t. ex. alt viss handpenning skall belalas vid auklionstillfällel och reslerandedel . Tilllräde får inle ske förrän full betalning hareriagls. Delskall också åligga den gode mannen all fördela köpeskillingen. En nyhel somföljer av kommiltéförslagel är all den gode mannen först skall få läcka sinaegna kosinader för förfarandet ur köpeskillingen. Därefter får föreningen - ienlighet med vad som f n. gäller enligl 37 § bosladsrättslagen - uppbära såmycket som behövs för att läcka dess fordran hos bostadsrältshavaren. Del kangälla fordran på löpande avgifier, reparationskostnader m. m. Vad som därefteråterstår skall fillfalla bostadsrätls- havaren, dock medbeaktande av evenluella panlhavares rätl (jfr betänkan- Prop. 1986/87: 37del s. 200). Kommitténhar i sitl lagförslag inle tagil upp någon regel om att den gode mannen skaUföra prolokoll vid föiTättningen. Det får väl visserligen anses ligga i sakensnatur all auklionsförrältningen på nägol sätl dokumenteras skriftUgt. Medhänsyn flll den vikl frågan har anserjag emellerlid att det i laglexlenuttryckligen bör anges all den gode mannen skall ha skyldighel att föraprotokoll. Somjag strax skall åierkomma lill bör protokollet med redovisningenav köpeskUlingen delges berörda sakägare. lagförslag (80 § Qärde stycket) skall en ny auktion hållas om delinle sker någol inrop, om elt inrop inle godlas eller om köpeskillingen inlebetalas enligt fastställda villkor. Leder inte heller den nya auktionen tillförsäljning skall bosladsrällen enligt förslagel genasl övergå liU föreningen. Jagdelar kommilléns slutsals atl bosladsrällen bör fä övergå liU föreningen omförfarandet inte leder tUl försäljning. En sådan ordning är ofrånkomlig,eflersom auktionen syflar fill en avveckling av förhållandet mellan föreningenoch bostadsrältshavaren. Lagförslagel bör dock förtydligas på en punkl, vilkelockså påpekal i silt remissyttrande. Reglerna bör sålundautformas på det sältel, all bosladsrällen skaU övergå lill föreningen endast omnågot inrop inle sker vid den nya auktionen. I de fall där ell inrop inlegodtas eUer köpeskillingen inle belalas bör del däremot inle föreligga någolhinder mot all anordna ytterligare en auktion. En annan sak är att det säUanbör bli akluelll all inle godla ell inrop vid en ny auktion. Likaså måstebelalningsförsummelser vid auktionen höra flll ovanlighelerna. Skulle likväl enIredje auktion bli akluell, bör molsvarande förutsättningar gällaför en övergång av bostadsrätten flll föreningen somjag nu har redovisat. har föreslagil bör den gode mannen självfallel ha rält fiU skäliglarvode för sill uppdrag saml ersäitning för de utgifter, t. ex. kungörelsekoslnader,som har varil påkaUade för atl ulföra uppdraget. Lämpligen bör del föreskrivasall ersällning skaU ulgä för arbele, lidsspUlan och de ullägg som uppdragelkrävl. Jag delar kommitténs mening att ersättningen bör få lyftas urköpeskillingen. Om denna inle förslår, bör den gode mannen i stället kunnautkräva ersättningen hos föreningen, men det bör ändå vara bosiadsrättshavarensom slulligl skall slä för denna. Kommitténhar föreslagit att bosiadsrättshavaren och föreningen skall kunna väcka lalanhos tingsrällen om ersällningen lill den gode mannen. Däremot saknas del ikommittéförslaget regler om skyldighet för den gode mannen att avge redovisningför köpeskillingen och möjlighet att föra talan med anledning av redovisningen. Kommitténsförslag lorde i och för sig inte innebära all lalerätt saknas vad gäller den gode mannens förrättning. Enligt min mening är det emeller lid nödvändigl atl möjligheterna härtiU anges i lagtext och alt talerätten begränsas flll . En lösning kan därvid vara att hänvisa liU vad som är siadgal om sysslomäns ansvarighel och redovisning i 18 § handelsbalken (jfr 14§ samäganderättslagen). flngsrätt synes förorda en så dan lösning. Enligl min mening är del emellerlid inle lämpligl med en så 36 lång klanderfrist som ettår efter uppdragels slulförande som gäller enligl Prop. Jag föreslåri stället en särskild regel av innebörd alt den gode mannen skall varaskyldig att fördela och redovisa köpeskillingen så snart som möjligl och allbostadsrältshavaren, föreningen och berörda borgenärer skall ha rättalt klandra redovisningen senast från delgiving avprotokollet med redovisningen. Mittförslag innebär alt kan föras inom den angivna flden såväl molfördelningen av köpeskillingen och skäligheien av den gode mannens arvode sommot brisier i den gode mannens handläggning. I specialmoflveringen ålerkommerjag yllerligare liU innebörden av förslagel i denna del. Stockholmstingsrätt har i sill remissyttrande föreslagil all frågan om förordnande av godman skaU tas upp vid den domstol inom vars område bostadsrätlsfastighelen ärbelägen. Även jag anser alt del är nödvändigl med en sådan regel. Detta bör fåflll följd atl också klandertalan mot den gode mannens redovisning skaU väckasvid samma domslol. Lagförslaget bör alltså kompletteras med regler om rältdomslol i ärenden om förordnande av god man och mål om av redovisning. Kommitténhar slutligen lagil upp en särskild fråga som rör skyddet förbostadsrättshavare vid offenllig auktion då nyttjanderätten förverkats (sebelänkandet s. 205). Förslaget i denna del innebär all föreningen ur denköpeskilling som skall fördelas av den gode mannen enligl 37 § bostadsrältslageninte skall få uppbära årsavgifter som skulle ha förfaUil lill belalning senareän från del närmasle månadsskifte efter vilkel bostadsrältshavarenblev skild från lägenheien. Det huvudsakliga syftet med förslaget äruppenbarligen all bostadsrältshavaren, som inle kan påverka fldpunkten förauktionen, skaU behöva svara för löpande avgifier fill föreningen endasl underskälig tid efler det alt del blivil klarlagt atl bostadsrältshavaren måsteflytta. Föregen del harjag funnit atl det angivna syflel inle kan uppnås fuUl ul medkommilléns förslag, som innebär all 37 § bostadsrältslagen ändras. Av 15 §första och andra slyckena i lagen följer nämligen atl bostadsrättshavarensförpliktelser mol föreningen inle bortfaller förrän föreningen vid aukflonen. Med kommitténs förslag skulle della innebära all enpersonlig fordran på årsavgiften mol bostadsrältshavaren skulle kunna komma allkvarstå även efler köpeskiUingsfördelningen. lorde inte ha varilkommilléns avsikl. För atl det angivna syftetskall uppnås måste regeln om begränsat ansvar för årsavgifter i stället tas upp i 15 §. Jag anser alt en sådan begränsningsre gel är påkallad, även om redan nuvarande regler i 37 § ger ultryck för alt en försäljning skall ske så snarl som möjUgl. Del kan annars finnas risk för att en begäran om försäljning försenas om föreningen har möjhghet all la ut de succesivt förfallande årsavgifterna ur den kommande köpeskillingen. Det kan också vara svårt för en enskild bostadsrättshavare alt i den föreliggande siluationen hävda atl föreningen försummat sin skyldig het alt låta sälja bostadsrätten så snart som möjligl. Innehavarens ansvar bör begränsas lill del månadsskifte som inträffar närmasl efter den dag då bostadsrältshavaren blev skild från lägenheten. Det bör under- 37 strykasatl den föreslagna regeln inte befriar föreningen från skyldigheten alt lålasälja bostadsrätten så snart som möjligl. I anslutning tiU mitlförslag om begränsai ansvar för årsavgifter kommer jag atl ispecialmotiveringen la upp elt förslag tiU ändring i 15 § sisla stycketbosladsrätlslagen som innebär att även förpliktelserna vid s. k. koppladeavtal, t. ex. beiräffande garageupplåtelser, begränsas när nyttjanderätten harförverkals. Prop.1986/87: 37 2.3 Bostadsrättsorganisationernas ochbostadsrättsföreningamas ställning i lagstiftningen