prop · GA03137 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare förutsätts att prisregleringsavgift ejskall utgå för de kvantiteter som blir aktuella samt att Svensk Fisks lägstapriser inte behöver iakttas. Närmare regler för de olika former av öststatsexport som kan bli aktuella och de pristillägg som därvidskall kunna utgå bör prövas av jordbruksnämnden efter förslagav . Pristillägget bör fastställastill lägst 40 och högst /kg. Prop.1986/87; 137 Stödet bör ses som ett försök och bör därför utvärderas av . Härvidbör en preliminär utvärderingkunna presenteras för jordbruksnämnden senast och en mer definitivutvärdering . Viktigt är härvid att undersöka vilka effekter stödet har haft pa den reguljäraexporten till av oberedd och bereddsill. Som framgår av avsnitt5.2 bör normkvantiteten kunna ökas om kostnaderna för öststatsexporten ej uppgår till det föreslagnabeloppet om högst . 5.9 STOD TILL FODERFISK Ytterligare en möjlighetatt underlätta avsättningen av sill äratt lata en större del av fångsterna ga till foder. Detta kan ske antingen genomen ökad fransortering eller genom ettriktat foderfiske. För att detta skall bli ekonomiskt möjligt föreslås att högst5 milj kr under budgetaret 1987/88 far användastill stöd It foderfisk (foderfisk utgörs 1 huvudsak av sill men inblanding av andrafiskslag torde ej kunna undvikas). Stödet bör utgå som ett fast pristillägg om lägst25 och högst /kg förstödberättigade kvantiteter. Närmare reglerbör bestämmas av jordbruksnämnden efter förslag av . Avsättningen börendast ske till svenska fodertillverkare. De av ar 1978 beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken innefattar bl a ett regionalpolitiskt mål. Vad gällerdetta mal påpekas i prop 1977/78:112 att vidavvägningar av fiskets omfattning ochinriktning hänsyn också måste tas tillkravet på sysselsättning inom fisket i de kust- och skärgårdsområden där fisket harstor regional betydelse. Genom ett lämpligtutformat stöd bör den i fisket sysselsatta bofasta befolkningen kunna få rimliga möjlighetertill arbete i sin hemort. I tabell 5.2 har någradata sammanställts för de olika kuststräckorna. Dessa visar en svagare utveckling för fisket pa syd- och ostkusten jämfört med . Såväl lönsamhetsundersökningen som deklarationsundersökningen, vilka redovisas i avsnitt 4, pekar också pa lägreinkomster för syd-och ostkustens fiskare än för fiskare pavästkusten. 1986/87: 137 Tabell5.2 Utvecklingen av det licensierade fisket på olika kuststräckor 1983/84 - 1985/86 enligtSvensk Fisks statistik SILLFÅNGSTER, 1000 T0H2) TORSKFÅNGSTER, 1000T0N2) TOTALA INTÄKTER, MILJ KR3) 1 Antal medlicens som någon gäng under resp budgetar levererat till svensk förstahandsmottagare. 2 Landade iSverige, exkl överskott och skrapfisk. 3 Totala avräkningsvärdensamt pristillägg för samtliga fiskslag landade 1 . Mot denna bakgrund föreslås att ett regionalt stöd utgår pa syd- och ostkusten underbudgetaret 1987/88. Stödet bör utgå som fast pristillägg (regionalt pristillägg) enligt följande till fiskare bosatta påsydkusten med 10 ö're/kg för sill levererad och försaid till förstahandsmottagare pa syd- och ostkusten, 3 1986/87. 1986/87: 137 till fiskare bosatta pa (länoch söderut) med /kg förströmming levererad och försåld till förstahandsmottagare pa ostkusten samt med /kg förströmming levererad och försaid till förstahandsmottagarepa sydkusten, ~ till fiskare bosatta pa (län och norrut) med /kgför strömming och torsk levererad och försaidtill förstahandsmottagare pa norraostkusten samt med /kg för strömminglevererad och försaid till förstahandsmottagare pa resp med /kg förströmming levererad och försåld till förstahandsmottagare pa sydkusten. För regionalt pristillägg bör gälla att stödendast utgår inom ramen för gällandenormkvantitet och för avsättning till human konsumtion. Under innevarande budgetar utgår ett särskiltstöd i form av regionalt fraktstöd till fiskare bosatta på . Som en följd av förslagetom regionalt pristillägg bör detta fraktstöd upphöra. Und':r innevarande budgetar utgår ett fraktstödtill fiskare bosatta pa förfoderfisk som Ilandförs pa och somlevereras till fiskmjölsfabrik pa . Stödbeloppetuppgår till högst och motsvarar högst /kg. Denna stödform föreslås få fortsättamed oförändrade regler och belopp ävenunder budgetaret 1987/88. Vidare utgår underinnevarande budgetar ett fraktstöd för ogräsfisk från insjöarnasamt för foderfisk vid training ochromfiske i insjöarna som levereras till fiskmjölsfabrik pa västkusten.Stödet skall ses som en sanitär resp fiskevardande åtgärd och bl a främja att ogräsfiskinte kastas tillbaka 1 insjöarna utantas om hand. Stödbeloppet uppgår till högst0,och motsvarar högst /kg. För budgetaret 1987/88 föreslås att stödbeloppet maximeras till varav högst under vardera perioderna resp . I övrigtbör stödet utgå enligt oförändraderegler. Fiskets kollektiva trygghetsförsäkringfinansieras med medel ur prisregleringskassan. När försäkringen Infördes budgetaret 1983/84 avräknades kostnaden från normpriserna. Även premiehöjningen budgetaret 1985/86 avräknades frännormpriserna. Prop.1986/87: 137 Normpriserna sänktespa sa sätt att kostnaderna för pristilläggenberäknades bli lika mycket lägre som kostnaden för försäkringen Premien för denkollektiva trygghetsförsäkringen fastställdes ursprungligen för ett budgetåri taget, men fastställs fr o m ar 1987 för ett kalenderåri taget. Premien uppgårför till . Kostnaden för /88 beräknas till ca då viss höjningav premien antages ske för . Kostnaden kan dock komma att bli högre. Som framgår av avsnitt5.4 har nämnden och delegationerna enats omatt de premiehöjningar som inträffat efter budgetåret1985/86 skall avräknas frän normpriserna näröverenskommelse skall träffas om förslagtill prisregleringen pa fisk under budgetaret 1988/89. 6 REGLERINGSEKONOMIN 1986/87 OCH 1987/88 6.1 INTÄKTEROCH KOSTNADER 1986/87 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1986 till , en ökning med16,jämfört med . Motsvarande belopp för jordbruksnämndensprisregleringskassa var , en ökningmed . Regleringsekonomins totala intäkter under innevarande budgetar beräknas nu till ca . Prisregleringsavgift,som tas ut pa såväl svenskfångad som importerad fisk avförstahands- resp Importvärdet eller motsvarande belopp per kg, beräknastillföra kassan ca , varav ca35 7. frän svenska fiskares fångster. Ränteintäkternapa de medel som är innestående i konjunkturutjämningsfonden resp prisregleringskassan beräknas uppgåtill sammanlagt ca . Exportavgift pa viss sötvattensfisk och al samt torsk väntas tillföraprisregleringskassan ca . Sammanlagt finns såledesca till prisregleringens förfogandeunder innevarande budgetar. De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under Innevarande budgetår beräknadesursprungligen av nämnden till ca , varav ca62 milj kr för rörliga pristillägg. Kostnaden kan nu beräknas till ca varav ca för rörligapristillägg. Anledningen till attkostnaderna nu väntas bli lägre är främst att sillfangsterna minskar. Prop.1986/87: 137 Enligt dessa beräkningarkommer tillgångarna i jordbruksnämndens prisregleringskassa och Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond sammanlagt att uppgå till vid utgången av innevarande budgetar. Behållningen i prisregleringskassan beräknas till ca och 1 konjunkturutjämningsfonden till . I följande tablå jämförs de kostnader förprisregleringen på fisk son bedömts bil följdenav träffade överenskommelser, och som redovisats iregleringsskrivelserna för resp ar, och de i efterhandkonstaterade utfallen. En utförligsammanställning av regleringsekonomins intäkter och kostnader redovisas i bilaga 2 (tabell 6). 6.2 INTÄKTEROCH KOSTNADER 1987/88 6.2.1 INTÄKTEROCH DISPONIBELT BELOPP Tillgångarna 1 jordbruksnämndens prisregleringskassa och Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond kan enligt avsnitt 6.1beräknas komma att uppgå till per . Intäkterna under /88 inkl ränteintäkter kan uppskattas till ca . Sammanlagtstår således i princip i storleksordningen till prisregleringensförfogande under /88. 6.2.2 KOSTNADER FOR DEN LÖPANDE REGLERINGEN Direkt avgörande för kostnaderna förstöd inom ramen för nornprlsregleringen är prisutvecklingen för fisk och Det innebär att jordbruksnämnden inför det kommande budgetaret har att göra prognoser förmarknadsutvecklingen. Sådana prognoser är dock mycket svåraatt göra med hänsyn till framförallt den stora Inverkan de internationella priserna har främst pa sill och torsk. Nämnden har vidare att göra en bedömning av storleken av prlstilläggsberättigadekvantiteter för olika fiskslag. Mot bakgrund av gjorda marknadsbedömningar, föreslagnanormpriser, nedre prisgränser för torsk samt normkvantiteten för sill/ströraminghar kostnaderna för pristilläggen förnormprissatta fiskslag samt torsk uppskattats till ca . Kostnaderna för fasta pristilläggpa makrill, räka, storbackelånga och sötvattensfiskhar beräknats till ca . Stödet till export av sill till samt stödet till foderfisk är högst resp högst . För täckande av Svensk Fisks kostnader föröverskottshanteringen har beräknats högst7 milj kr. För regionala pristillägg pa syd- och ostkusten har beräknats ca . Det speciella fraktstödet till foderfisk pa samt för fraktstödettill ogräs- och foderfisk frän insjöarberäknas kosta vardera högst . Kostnaderna för den kollektiva trygghetsförsäkringen föryrkesfiskare uppskattas till ca . Kostnaderna för trygghetsförsäkringen kan dock komma att bli högre då premien för ar 1988 ännuej fastställts. Den sammanlagda kostnaden för prisregleringen i form av prisiillägg, fraktstöd, överskottshantering och trygghetsförsäkring beräknaskomma att uppgå till . 6.2.3 KOSTNADER FOR UTSÄTTNING AV FISK Som framgår av avsnitt1 bör jordbruksnämnden avge förslagtill dispositon av medel ur prisregleringskassan för fisk föratt bestrida kostnader för utsättning av fisk. Därvid skall även beräknasen särskild medelsram för fortsatt försöksverksamhet med s k fördröjd utsättning av lax. De bada beloppen bör bestämmasefter samrad med . föreslår i samförstånd meddelegationerna att utgårur prisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning avfisk under budgetaret 1987/88. Enligt förslagfrän fiskets förhandlingsdelegation bör beloppet användas enligt följande (milj kr). Ål,ost- och sydkusten 0,550 Rödspätta och torsk, 0,130 1986/87: 137 Prop.1986/87; 137 godkännerbeloppet och fördelningen. Nämnden och konsumentdelegationen har heller inget atterinra häremot. Fiskets förhandlingsdelegationhar dessutom framfört att kompensation bör utgå till licensieradeyrkesfiskare för det inkomstbortfall som blir följden av att, enligt gällande regler, rombärande hummerej far ilandföras utan måste aterutsättas. Vad gäller s k fördröjd utsättning av lax anser att försöksverksamhetenbör få fortsätta. Kostnaden härför beräknas nu av uppgå till med hänsyn till ökadepriser på utsättningsmaterialet. Fiskets förhandlingsdelegationkan endast godta ett mycket begränsat belopp(0,) avsett för avveckling av försöken eftersomman anser att verksamheten leder till att havsfisket efter lax måste avvecklas. Konsumentdelegationen, som inte har någon sakkunskap pa området, anser sig inte ha anledning att driva frågan mot fiskets uttryckliga önskemal. Nämndensom inte heller anser sig ha någon kunskap paområdet utgår därför frän att dennaspeciella fråga avgörs av regeringen. Jord;ruksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll av pris-eglerings- ochexportavgifter beräknas uppgå till kr. 6.2.5 SVENSK FISKS KOSTNADER Kostnaderna förSvensk Fisks administration och upplysningsverksamhet har av föreningen beräknatstill ca . Häri ingår kostnader förinformations- och upplysningsverksamhet som preliminärt angetts till ca . För undvikande av dubbelarbete förutsätterjordbruksnämnden och delegationerna att föreningens marknadsföringsåtgärder föregas av diskussioner med Swefisk. Genom beslut föreskrev regeringen att 17 § 2 st i förordningen(1986:428) om prisreglering pa fiskets områdeskulle träda i kraft . I den nämnda bestämmelsen föreskrivsatt "Prisstödfar lämnas endast till fiskare somlevererar till förstahandsmottagare som deltar i ensådan organiserad saraordning pafiskförsäljningens område som har godkänts av statens jordbruksnämnd". Prop.1986/87: 137 I anledning häravhar , de fiskareägda förstahandmottagarnaoch Fiskgrossisters Riksförbundbildat Swefisk ekonomisk förening. Efter anhållan fränSwefisk har statens jordbruksnämnd beslutatatt föreningen tills vidare godkänns som sådanorganiserad samordning pa fiskförsäljningens områdesom anges i 17 § 2 st i förordningen (1986:428) om prisreglering pa fisketsområde. Föreningen har enligt 2 § i dess stadgar "till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att vara en samordnande organisation av förstahandsmottagare pa fiskförsäljningensområde, med uppgift att bl a åstadkomma en ökadavsättning av svenskfångad fisk pa den svenska färskvarumarknaden och pa export att vara huvudman förett kommersiellt branschinstitut förfisket. skall bl a genomföramarknadskampanjer, företagsutvecklingsprogram, utvegkla distributionssystemför färsk fisk, organisera en ladpol att t5 initiativ till och utgöra ett forum förförhandlingar m-illan förstahandsmottagareoch beredningsindustrin i syfte -tt tillförsäkra svensk beredningsindustri råvara att verka förforskning och utveckling inom fiskebranschen att i övrigt tillvaratamedlemmarnas intressen." Swefi.= k har planer pa att genomföra en marknadskampanj vars syfte är att förändra konsumenternas attityd till att äta fisk och höjastatusen pa fisk. Meningen är attkampanjen skall genomföras i tva steg. Första steget ären testomgang inom tva geografiskt skilda områden. Därefter skall utformas en massiv riksomfattandeinsats under tre ar. ochdelegationerna föreslår att Swefisk tilldelas för att genomföra s k testundersökningar. Därutöver bör föreningen som ett startbelopp för andra marknadsföringsåtgärder erhålla ytterligare . För undvikande av dubbelarbete förutsätterjordbruksnämnden och delegationerna att föreningens marknadsföringsåtgärder föregås av diskussioner med . har iskrivelse till statens jordbruksnämnd begärtatt för /88 få0,anvisade av fiskerinäringensregleringsmedel för att säkerställa vissfinansiering av olika exportfrämjande åtgärder för fisk. föreslås erhålla att användas till att främjaexport av sill och sillprodukter. Prop.1986/87: 137 Under senare ar har under langa perioder priserna pa torsklegat över norupriserna. Anledningen tillde höga priserna har i första hand varit högainternationella priser till följd av minskadetorskfångster. Vid överlä"ggningarnavåren 1986 inför Innevarande budgetar aktualiserades åtgärder för att dämpade inhemska priserna. Jämförelsepriserna hade då under helahösten 1985 successivt stigit från /kg till /kg i januari1986. Normpriset var /kg och /kg. Jämförelsepriset lågsåledes ar 1986 ca 1,50kr/kg över normpriset. Da prisnivån inte visade tecken påatt falla utan snarare stiga införde nämnden fr o m exportavgift pa torskmed /kg. Frän fiskets förhandlingsdelegation har i sammanhanget också framförts attsillpriserna legat ca /kg under normpriset, vilket kommit konsumenternatillgodo. Under verläggningarnahar jordbruksnämnden och delegationerna ej kunnaenas om några konkreta åtgärder för att kompensera konsu-enterna för den högaprisnivån. Enighet har dock natts om att e:tbelopp om högst avprisregleringsmedel bör rese veras för konsumentfrämjandeåtgärder. Förslag till hur dett_ belopp skallkomma konsumenterna tillgodo föreslås fa utarb-tas av en särskild arbetsgrupp som utses av jordbruksnämnden. Beslut om användningen av medlen bör fa fattas avjordbruksnämnden. De sammanlagda kostnaderna för regleringen under budgetaret 1987/88 inkl administrations- och uppbördskostnader samt medel till utsättning av fisk och konsumentfrämjande åtgärder beräknaskomma att uppgå till ca . En sammanfattning av fördelningenpa olika ändamål och jämförelse med faktiska kostnader /86 och gjorda beräkningar /87 redovisas 1 följande tablå (milj kr). Prop.1986/87; 137 3,6-4,91) Svensk Fisks adm. Samordr.. förstahandsmott. 31,9-33,21) 119.1-120,41) 1Det högre beloppet gäller under förutsättning att medel anslås till fördröjd utsättning av lax (se avsnitt 6.2.3). SEGLERINGENSFINANSIERING UNDER 1987/88 föreslås för budgetaret 1987/88 tillföras48 milj kr ur jordbruksnämndens prisregleringskassa för fisk. Vidare börkostnaderna för trygghetsförsäkringen, utsättning av fisk, eventuella försök med s k fördröjd utsättning av lax samt jordbruksnämndens uppbördskostnaderliksom få täckas med medel ur denna kassa. Ävende föreslagna bidragen till Swefisk ek fö'r och Exportrådetföreslås få utgå ur prisregleringskassan. Vidare börkostnaderna för de konsumentfrämjande åtgärder som kan bli aktuella fa bekostas av prisregleringskassan. Prop.1986/87; 137 Kostnaderna förrörliga och fasta pristillägg, stödtill öststatsexport och foderfisk, överskottshantering, regionala pristillägg och fraktstödsamt kostnader för Svensk Fisks administration m a bör fa täckasav dels de medel som föreslås tillföras () delstillgängliga ränteintäkterhos och dess konjunkturutjämningsfondsamt i sista hand av medel ur konjunkturutjämningsfonden. Ovannämnda förslag till finansiering Innebär att ur jordbruksnämndens prisregleringskassa försiasfa utgå ca , vilket beräknas någotunderstiga intäkterna i kassan. Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till per . Or Svensk Fisks konjunkturutjämningsfond skulle komma att tas i anspråk ca utöver räntan pa medlen 1 fonden. Behållningen i fonden per skulle därmed komma att uppgå till ca . Disponibla tillgångarper skulle totalt komma att uppgå till . Enlig regeringens inledningsvis nämnda beslut av .lör jordbruksnämndenefter överläggningar med de bägge deleg itionema föreslå - åtgärder som stimulerar till jämnarefiske av torsk under aret, - åtgärder som stimulerar jämnare och säkrare leveranser av råvara till svensk beredningsindustri, - från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder för de fall jämförelsepriset överstiger normpriset. 7.1 JÄMNARE FISKEAV TORSK Inom ramen förprisregleringen kan särskilda prisstimulanser för torsk bidra till att fångsterna ökar.Ett sådant system har tillämpats /85 då högre normpriser gällt under höstsäsongen när torskfisket generellt sett är mer krävande.Även för kommande budgetar föreslås att normpriserna sätts högre pa hösten än pa våren. Spännviddenmellan höst- resp varpriserna föreslås ökas. Prop.1986/87; 137 Ytterligare bidragande till stimulans av torskfisket harvarit att prisuppräkningarna för torsk som regel har varit högre än för sill/strömming.För /88 föreslås att normpriset för torsk skrivs upp med hänsyntill konstaterad fangstminskning per fangstinsats vilket bör bidraga till att fångsterna kan hallas uppe pa en högnivå. 7.2 JÄMNALEVERANSER UNDER ARBETSVECKAN AV RÅVARATILL INDUSTRIN I regleringsskrivelsen redogjordes för de olika synsättsom gäller beträffande mandagslandningar av sill. Vid överläggningar mellan fisket och industrin 1 denna fråga, som kom till stånd pa initiativ av jordbruksnämnden,kunde konstateras att motsättningarna är mycket stora. Någon lösning pa problemet har inte åstadkommitsvid de nu avslutade överläggningarna. Helgfiske förekonimerdock pa syd-och ostkusten. Jordbruksnämndenhar också vissa möjligheter att tillse att industrin far råvara pa mandagarna genom att tillåta import IV sillravara. 7.3 FRÅNKONSUMENTSYNPUNKT PÅKALLADE ÅTGÄRDER Som :-,imgar av avsnitt 6.2.8 ovan föreslås att 15milj kr av prisr-: leringsmedel reserveras förkonsumentfrämjande åtgärder. Dessutomföreslås att ett prisgränssystem införs för torsk(5.4). 7.4 UTVÄRDERINGOCH ÖVERSYN AV FISKPRISREGLERINGEN Grunderna för detnuvarande normprissystemet och fiskprisregleringen togs för snart 10 ar sedan. och delegationerna är nu ense om att hos regeringen hemställa om att fiskprisregleringen görs till föremål för en förutsättningslös utvärdering och översyn. En målsättning bördärvid vara att söka åstadkomma förenklingar i radande regleringssystem. 1986/87: 137 Med hänsyn till det ovan anförda hemställerjordbruksnämnden 1. attprisregleringen för fisk samt finansieringen av dennaunder budgetaret 1987/88 utformas pa sättsom ovan föreslagits. 2. attnormkvantiteten för sill/strömming fastställstill samt att näranden bemyndigas höja denna till högst70 på sätt som ovan föreslagits. 3. att normprisersamt mittpriser och prisgränser för torsk fastställspa sätt som ovan föreslagits, 4. att rörliga och fasta pristillägg samt regionala pristillägg utgårpa sätt som ovan föreslagits, 5" att nämndenbeviljas utbetala till att disponeras av föreningen förkostnader för prisregleringen, 6. att nämnden bemyndigas medge att, utöver medel som utbetalas av nämnden, disponera de ränteintäkter som uppkommer hos föreningen och i konjunkturutjämningsfonden samt, om erforderligt, medel utkonjunkturutjämningsfonden för kostnader förprisregleringen och för Svensk Fisks administration inklmarknadsfrämjande åtgärder ochupplysningsverksamhet, 7. att stöd till export av sill till fårutgå med sammanlagt hö'gst enligt bestämmelser som far beslutas av nämnden, 8. att stöd till foderfisk får utgå med sammanlagt högst enligt bestämmelser som far beslutas av nämnden, 9. att regionaltfraktstöd på far lämnas för foderfisk med sammanlagt högst enligt bestämmelser som far beslutas av nämnden, 10. att fraktstöd för ogräsfisk och foderfisk frän Insjöar far lämnas med sammanlagt högst enligt bestämmelsersom far beslutas av nämnden, 11. att nämnden bemyndigas medge att medel utöver vad som ovan föreslagits far användas för överskottshanteringefter prövning av nämnden, 12. att nämnden bemyndigas medge att hela behållningen 1 konjunkturutjämningsfonden fårdisponeras för kostnader för prisregleringen, 13. att nämnden bemyndigas meddela bestämmelser om pristillägg och överskottshantering, 14. att nämnden bemyndigas bestrida kostnaderna för fiskarnas trygghetsförsäkring, 15. att nämnden bemyndigas till utbetala 3,645milj kr för utsättning av fisk, 16. att nämnden bemyndigas till Swefisk ek för utbetala för marknadsföringsåtgärder, 17. att nämnden bemyndigas till utbetala för att främjaexport av sill och sillprodukter, 18. att nämnden bemyndigas besluta om konsumentfrämjande åtgärder samt bestrida kostnader härför medsammanlagt högst , 19. att nämnden bemyndigas besluta om prisutjämningsbidrag till beredningsindustrin samt medge attkostnader härför far täckas av medel som disponeras avSvensk Fisk, 20. att i förekommande fall högst1 milj kr av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag för vad som kan beräknasåterbetalas vid export överförs till prisregleringskassanför fisk, 21. att nämnden bemyndigas utbetala pristillägg även vid landningarutomlands om dessa har föranletts av ishinder, 22. attfiskprisregleringen görs till föremal fören översyn. Detta ärende har paföredragning av avdelningschefen av generaldirektören och ledamöterna har även avdelningschefen närvarit.I ärendets behandling har även deltagit t f avdelningsdirektören . 1986/87: 137 Prop.1986/87: 137 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr 402-219/87 0218A/1968A BILAGA 1 NORMPRISSYSTEMETS UTFALL 1985/86 Normprissystemet /82 och har således tillämpats under fem hela budgetar. Redogörelse för utfallet av regleringen 1981/82 -1984/85 finns som bilagor till nämndensregleringsskrivelser inför budgetåren 1983/84 - 1986/87. Enligt beslut justerades normpriserna upp med igenomsnitt 1985/86 jämfört med året Innan. Enligt jordbruksnämndensbedömning skulle kostnaden för pristilläggeninom normprissystemet uppgå till , varav högst försill. Av nedanståendesammanställning framgår prognostiserade och faktiska jämförelseprisersamt fastställda normpriser för budgetåret1985/86. Detta budgetåret erhöll fiskarna i pristillägg för sill , för torsk och för övriga normprissatta fiskslag 80 %av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. 1985/86, 1985/86, 1985/86, Torsk, juli - dec Som framgår avsammanställningen underskattade prognosen för sill det faktiska marknadspriset. Sillprisernasteg jämfört med aret innan.