prop · GA0368 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87:68 om åtgärder mot asbest Regeringenbereder tillfälle all la del av vad som har lagils upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollel . Iskrivelsen lämnas en redovisning av asbeslkommissionens avslutade arbele och avde samlade ålgärderna mol asbest. 1 1986/87. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern I. Carisson, ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, R. , , , , G. , Lönnqvist Skrivelse om åtgärder mot asbest 1 Inledning Asbesthar använts i samhället i en mängd olika sammanhang. Asbestenförekommer i hela samhället i arbelsmiljön, i den yttre miljön, i byggnader,i vatten och livsmedel. Många myndigheler har alt svara för riskvärdering ochreglering när del gäller asbest. Påarbelsmiljöområdet har liUbaka hafl en myckel strängreglering, med internaiionelll selt låga gränsvärden för asbeslhalter i luftoch med en restriktiv inställning fill nyanvändning av asbest och asbesthalliglmaterial. De första svenska reglerna kom . De skärptes betydligt imitten av . trädde arbetarskydds-styrelsens kungörelse (AFS1981:23) om asbest i kraft, i vilken yrkesmässig nyanvändning av asbestförbjöds. Från förbudei undantogs exempelvis montering av asbesthaltiga friklionsbeläggoch packningar, om del inle fanns fillgång till godtagbara asbestfria beläggoch packningar av mindre hälsofarligt material. Arbelarskyddsstyrelsen kundeockså genom individuella tillstånd medge annan användning av asbest och asbesthalliglmaterial. Trolsden strikta lagstiftningen fanns dock en slor och berättigad oro i samhälletför de hälsorisker som asbesten kan innebära. Del fanns också en uttalad kritikfrån olika fackliga organisationer mot all regleringen inle var merlångtgående. Dessafrågor aktualiserades även i . (SoU 1983/84:29) behandlade flera mofioner rörande asbest. Utskottet ansågdärvid alt frågan om ett förbud mol alt sälja fordon med asbesthaltigabromsbelägg borde utredas skyndsamt. Vidare ansåg utskottet all alla som i arbeletutsätts för inandning av asbest borde erbjudas läkarkontroll och att det intefanns skäl atl behålla del i 26 § i arbelarskyddssiyrelsens kungörelse omasbest angivna villkoret för rält till sådan kontroll, all arbetet med asbest omfaltademinst halva arbelstiden. Riksdagenbeslutade atl ge regeringen till känna vad socialutskottet anfört (rskr. 2 Regeringens inledande åtgärder Skr. Medanledning av beslut uppdrog regeringen åt arbetarskyddsstyrelsenalt skyndsami utreda de aktuella frågorna. I en skrivelse den 26 februari 1985redovisade slyrelsen sin bedömning att del skulle vara möjligt atl förbjudaförsäljning av nytillverkade personbilar och motorcyklar försedda med asbesthaltigafriktionsbelägg från (års modeller). 1 fråga omövriga fordon ansåg styrelsen att det inte var möjligt atl ange någon tidpunkt.Beiräffande den medicinska kontrollen ansåg styrelsen i skrivelse den 31januari 1985 atl det från medicinsk synpunkt inle var mofiverat atl ändrareglerna. Motbakgrund av bl.a. de bedömningar, som arbelarskyddsstyrelsen hade redovisal,beslutade regeringen att uppdra åt kommerskollegium att i enlighelmed gällande GATT- och EFTA-procedurer notifiera dels elt förbud alt försälja nytillverkadepersonbilar och motorcyklar försedda med asbesthaltiga friktionsbelägg, dels etlförbud atl försälja asbesthaltiga belägg lill vissa fordon. Förbudet vad avserfordonen skulle gälla årsmodeller som godkändes vid regisirerings- ellertypbesiktning efter (1988 och senare års modeller).Förbudet beiräffande friklionsbelägg som reservdelar skulle avse belägg lillfordon som godkänts vid typ- eller registreringsbesiktning med asbestfriabelägg. Regeringenbeslutade även all alla de personer, som kände oro efler alt tidigare hautsatts för asbest i silt arbete, skulle få möjlighel atl genomgå en kostnadsfriläkarundersökning. fick i uppdrag all i samråd med arbelarskyddsstyrelsenplanera och administrera undersökningarna. I uppdraget betonades vikten av atlinformation om rökningens skadeverkningar lämnades i samband medundersökningen. Mendetta var enligt min mening inte lillräckligt. Med tanke på den omfattandeförekomsten av asbest i samhällel och de hälsorisker som exponering för asbestkan innebära, ansåg jag atl väsentligl mer långtgående åtgärder varnödvändiga. En kraftfull och sammanhållen politik för att minska förekomsten avasbest i hela samhället behövdes. För atl skyndsamt få fram underlag för ettbrett åtgärdsprogram på områdel begärde jag regeringens bemyndigande atl få fillkallaen särskild asbestkommission. Efterbemyndigande av regeringen lillkallade jag en asbestkommissionmed förelrädare för departementen och med mig som ordförande. Kommissionenskulle bedriva sill arbete inom och i samverkan med berördamyndigheter m.fl. Parterna på arbetsmarknaden gavs möjlighet till samverkan ien särskild referensgmpp. Föratt påskynda kommissionens arbele och ge möjlighel fill en bredare represenlalionav experler, myndigheler och organisaiioner saml arbelsmarknadens parter inomolika problemområden knöts fem arbetsgrupper fill kommissionen. Asbest i byggnader, fartyg, tåg Asbest i den yttre miljön, i vattenledningar, vid deponering bUaga till regeringsbeslutet preciserades kommissionensuppdrag. Dess uppgift skulle vara att lämna förslag till åtgärder mot asbest,men däremot inte alt värdera befintliga forskningsresultat. Det var regeringensbedömning att riskerna med asbest var väl utredda och dokumenterade. Kommissionenfick i uppdrag atl: - utreda förutsättningarna för atl införa etl generelllförbud mot försäljning av lunga fordon med asbesthaltiga bromsbelägg, - utreda förutsällningarna för all införa eltgenerellt förbud mot försäljning av såväl personbilar som lunga fordon medkopplingar som innehåller asbest, - utreda förulsällningarna för alt kräva asbeslfriabelägg för de fordon som är typgodkända med asbesthaltiga belägg, - föreslå åtgärder för all komma lill rätta med derisker som är förenade med asbest i byggnader och fartyg, - föreslå åtgärder avseende övrig induslriellanvändning av asbest, l.ex. - belysa eventuellt behov av ytterligare social- ochsjukvårdspolitiska insalser för personer som drabbats av skada tUl följd avarbete med asbest. Utredningsarbetetskulle i dessa delar bedrivas skyndsamt och avslutas . Ävenandra frågor som rörde asbest skulle senare kunna tas upp av kommissionen. asbest i den yttre miljön och asbest i vattenledningar.Kommissionen inriklade silt arbete på atl - identifiera problem, - diskutera länkbara lösningar saml - besluta om vilka åtgärder som måste vidtas för attlösa problemen. Arbetet i kommissionen samt undergrupper bedrevs så att deproblem somrapporterats diskulerades vid ell inledande sammaniräde. Olika myndighelerredovisade därefter tänkbara åtgärder, alternativt vilka åtgärder som redanhade vidtagils. En viktig utgångspunkt förkommissionen har varil att ålgärder som Skr. 1986/87:68 kunde vidtas underdess arbete inte fick fördröjas, utan skulle genomföras snarasl ulan avvakianav kommissionens sluirapport. Pågrundval av vad som framkommit under det arbele, som bedrevs under tidenapril-juni 1985, föreslog kommissionen i en första delrapport (Ds A 1985:5)Handlingsprogram mol asbest ett antal åtgärder. Programmet överlämnades tillregeringen den 29 augusli 1985. Kommissionens förslag, som redovisas i delföljande, omfattade 28 punkler. Kommissionenfortsatte silt arbete med frågor främst rörande den yttremiljön, asbest i vallenledningar saml vid deponering. avlämnadesen andra delrapport (Ds A 1985:7) Handlingsprogram mol asbest lill regeringen.Denna innehöll förslag i lio punkter lill åtgärder mot asbest. Jag återkommer idet följande till förslagen. Kommissionenhar därefler huvudsakligen följt upp de föreslagna åtgärderna. 1en skrivelse till regeringen har kommissionen framfört sinbedömning att förutsättningar nu finns alt komma till rätta med asbeslproblemen.Kommissionens arbele är därmed slutfört. I skrivelsen har kommissionenunderstrukit vikien av all beslutade ålgärder följs upp av regeringen genomberörda fackdepartemenl. Samtligade förslag till ålgärder som lämnades av kommissionen har godtagits avregeringen. Vissa åtgärder har krävl formella beslul av regeringen. Jagövergår nu till atl mer i detalj och område för område redovisa de olika ålgärdersom har vidlagils för att minska och så långl möjligt eliminera riskerna medasbest. Asbesti arbetsmiljön arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter Arbetarskyddsstyrelsenhar skärpt reglerna för hantering av asbest i arbetsmiljön. En ny kungörelseom asbest (AFS 1986:2) utfärdades och trädde i kraft den 1april 1986. pågår ytterligare revision av reglerna. Ändringarnainnebar skärpta krav på användning av asbestcemenipro-dukter (exempelvis eternilskivor)vid reparation av befintliga installationer. Tillstånd för sådan användning måsleenligl de nya reglerna i varje enskilt fall meddelas av arbelarskyddsstyrelsen.Vidare skärptes reglerna för hantering av asbest i samband medrivning/ombyggnad av olika objekl. krävdes att den arbetsgivare, somskulle hanlera asbest i samband med sådana arbeten, skulle göra en skriftliganmälan fill yrkesinspektionen om detta. Bestämmelsen i fråga var inte slraffsanktionerad.De nya reglerna innebär atl företag som bedriver sådan verksamhel måsle hatillstånd från yrkesinspektionen. Undantag från delta krav görs bara förenstaka rivning med kortare varaktighet än en mantimme, liksom för demonleringav hela asbestcementskivor utomhus. Den som bryter mol de nya reglerna kandömas lill böler eller fängelse. Av ansökan till yrkesinspekiionen om tUlstånd skall framgåbl.a. - rivningens artoch omfattning, - hur avfalletplaneras alt omhändertas och deponeras, - det antalpersoner som kommer att hantera asbesthalfigl material och vilken utbildning dehar genomgått, - alt skyddsombudför de arbetstagare som skall utföra arbetet har yltrat sig, - skriflligaskydds- och hanleringsföreskrifter. har genom ändringen fått etl effekiivtinstrument för atl konlrollera de förelag som ägnar sig åt denna riskfyllda verksamhel. I den nya kungörelsen om asbest infördes också skärptakrav när del gäller personalens utbildning. Dessa krav irädde i krafl den 1oktober 1986. 1 korthet innebär de nya reglerna all all personal som rivereller bygger om fasligheter m.m. skall vara informerad om asbest, dessförekomst, risker saml skyddsålgärder. Personal som i samband med rivning ellerreparalion, om- och lillbyggnadsarbeten (s.k. ROT-arbeten) hanterar asbestskall ha en speciell utbildning. En omfallning av anges som lämplig.Personal som huvudsakligen arbetar med sanering av asbest behöver ytterligareutbildning. Denna sker lämpligen som utbildning i arbetet under erfarenledning. Någon exakl omfattning anges inte. Skälel lill alt bestämmelserna omutbildning inte irädde i krafl förrän den 1 oklober 1986 var alt det inle fannsutbildningskapacitet för atl på den korta lid som gick från del all kungörelsenulkom från iryckei och dess ikraftträdande (mindre än 1 månad) klara avutbildningsbehoven. Nödvändigheten av en sådan utbildningskapacitet påpekadesav asbestkommissionen . För användning av asbesthalligl packningsmaterial träderskärpta regler i kraft . Enligt de nu gällande reglerna har arbelsgivarenatt bedöma om del finns lillgång till godtagbara asbeslfria produkter. Dennareglering har i och för sig medförl en klar minskning av användningen av asbesthaltigapackningsmaterial. Del kunde dock konstateras alt arbetsgivare i många fallinte prövade om det fanns godlagbara produkter utan asbest. Slentrianmässigtbeställdes samma typ av packningsmaterial eller packningar som lidigare. Arbelarskyddsstyrelsenhar därför ändrat reglerna så att möjligheten för arbelsgivaren atl ensam göraden här bedömningen tas bort. Från krävs tillstånd från arbelarskyddsstyrelseni varje enskilt fall när en asbesthallig packning skall monteras. Det är inte alltid lämpligt eller möjligt atl la bort denasbest som finns i exempelvis byggnader, fariyg eller tåg. I sådana faU kan mani slället välja atl bygga eller kapsla in asbesten. Etl problem som haruppmärksammals är den risk, som kan uppstå när olika yrkesgrupper senare göringrepp (reparation eller underhåll) i installationen. Inkapslingen kan då seharmlös ut. För atl förebygga all dessa grupper utsätts för asbest har arbelarskyddsstyrelseni de nya föreskrifterna infört krav på att inkapslad asbestisolering skallmärkas. Det betonas också vikten av att detta anges på befinfliga ritningar. För alt minska riskerna med hanteringen av asbest, främsli samband med rivning eller borttagande, har krav införts på speciell märkningav förpackningar eller behållare som innehåller asbestavfall.Syftet är atl Skr. 1986/87:68 exempelvis transportföretagens och deponeringsplatsernaspersonal skall få bätte information och därmed kunna förebygga riskerna isamband med transporterna från rivningsplaisen fram till och med deponering.Vidare har kraven skärpts när det gäller vad rivnings- eller saneringsförelagenmåsle redovisa när de söker tillstånd för rivning. För all underlätta samarbetetmellan olika intressenter i själva avfallshanteringen (länsslyrelser, miljö-och hälsoskyddsnämnder saml yrkesinspekiionen) ställs som jag lidigare nämntkrav på atl förelagen redovisar var de planerar att deponera avfallet. Arbetarskyddsstyrelsens regler för medicinsk kontroll av asbestexpo-neradearbetstagare har ändrals från . Ändringen innebär bl.a. attpersonal, som i samband med byte eller renovering av asbesthaltiga friklionsbeläggutsätts för asbest per kalenderår, numera skall läkarundersökas.Tidigare gällde molsvarande krav för personal som lill mer än halva arbelstidenutförde sådant arbete. Arbetarskyddsstyrelsen beslutade omalt ytterligare grupper skall omfattas av kraven på medicinsk kontroll. Detlagäller personal sysselsatt med underhålls- och servicearbete mer än 50 limmarper år i värmeanläggning som är isolerad med asbest eller asbesthalliglmaterial. Vidare omfattas därigenom även den personal på avfallslippar som taremot asbesthalligl material. Genom etl tillsynsprojekl på tipparna som arbelarskyddsstyrelsenpå regeringens uppdrag har genomfört framkom uppgifler som talar för all ävendenna personalgrupp bör omfattas av medicinsk kontroll. Tillsynsprojekielredovisas i del följande. 4 Regeringens åtgärder med anledning av asbestkommissionensförslag m. m. Asbest i ventilationsanläggningar, skolor m.m. Regeringen ulfärdade en förordning(1985:997) om anmälningsskyldighet beträffande asbest iventilationsanläggningar. Förordningen trädde i kraft den . Denålägger fastighetsägare m.fl., som ansvarar för en ventilationsanläggning medmekanisk tilluft, vilken innehåller asbest som kan komma i konlakl medtilluften, att anmäla asbesiförekomsten lill miljö-och hälsoskyddsnämnden i den kommun där fastigheten är belägen. Kommissionen har i det sammanhangei medverkat i enomfattande informationsverksamhet. Bland annat utarbelades eninformationsskrift av , med ? Ta reda på del före . Broschyrenhar tryckts i 250000 exemplar och distribuerats till kommunernas miljö- ochhälsoskyddsnämnder, fastighetskontor, samtliga yrkesinspektionsdistrikt, fas-lighelsägareföreningar,allmännyttiga bostadsföretag m.fl. Kommissionen har genomfört ell seminarium på tematErfarenheter från asbesiinventering i ventilationsanläggningar. drygt hundrataletfastighetsägare, kommunföreträdare m.fl. Vid seminari- Skr. 1986/87:68 elredovisades också vissa erfarenheler av att kombinera energibesparandeåtgärder med en invenlering av asbestförekomst. Seminariet har dokumenterats ien rapporl. Regeringenhar haft överiäggningar med i syfle all få lill slåndinventeringar av asbestförekomsl i skolorna. HitliUs har ca 200 kommunergenomfört eller beslutat genomföra en sådan inventering. Jag kommer senare attmed Kommunförbundei la upp frågan om inventering även i de kommuner som hitfillsinle inventerat asbest i skolorna. Jagavser alt efter årsskiflet informera mig om hur den ovan angivnaförordningen har efterlevts. Asbesti friktionsbelägg i fordon m.m. Regeringenuppdrog som tidigare nämnls ål kommerskollegium alt notifiera ett förbud altförsälja nytillverkade personbUar och motorcyklar försedda med asbesthaltigafriktionsbelägg. Förbudei skulle gälla från (ärsmodeller). Notifieringen har genomförls. För övriga fordon föreslog asbeslkommissionenetl molsvarande förbud all gälla elt år . Regeringen uppdrog därefter ålkommerskollegium all inleda notifieringsförfarande även på detla område, vilketnu har slutförts. Regeringenutfärdade den 21 augusli 1986 en förordning (1986:683) om förbud mol asbesthaltigafriktionsbelägg i fordon. - personbilar och motorcyklar av 1988 eller senareårs modell, - lastbilar och bussar av 1989 eller senare årsmodell saml - andra motordrivna fordon och släpfordon som lUlverkasfr.o.m. vidsaluförande eller överlåtelse inte får vara försedda med asbesthaltiga friktionsbelägg. Närdel gäller fordon av äldre modeller har del lidigare varil vissa problem medall olika föreskrifier från arbelarskyddsstyrelsen och trafiksäkerhelsverketgriper in i varandra. För att inte övergången tiU asbestfria belägg skulleförsvåras uppdrog regeringen åt trafiksäkerhelsverket att under beaktande avtrafiksäkerhetsaspekter se över de regler som gäller vid byte avsäkerhetsdetalj (exempelvis bromsbelägg) på fordon. Trafiksäkerhetsverkethar , för vissa fordon, gjort sådana ändringar i reglerna alt de nämndahindren är undanröjda. Regeringen har därför, för atl snabbi förhindra all asbesthaltigabelägg monteras på äldre fordon, förbjudil saluförande eller överlåtelse av asbesthaltigabelägg lill sådana fordon, för vUka det finns godlagbara asbeslfria belägg atttillgå. Förbudei, som meddelades i den nämnda förordningen (1986:683)träder i kraft . Arbetarskyddssiyrelsens regler förbjuderyrkesmässig montering av sådana belägg. Däremoi gäller inle styrelsens reglerförsäljning av asbesthaltiga belägg för "gör-det-själv"-montering.Genom det nu akluella förbudei stoppas också denna försäljning. Förordningenom förbud mot asbesthalfiga frikfionsbelägg i fordon med- Skr. 1986/87:68 förpå sikt atl sådana belägg inle längre kommer att finnas på marknaden. Friklionsbeläggkan dock användas även på ett stort antal andra områden. Exempel på detla är i gruvhissar,excenlerpressar och en mängd andra maskiner. I många fall importeras dessamaskiner från länder med en hell annan inställning till asbest och dess riskerän den vi har i . Vid försia byte eller reparation av friklionsbdäggengäller asbestkungörelsens bestämmelser. Enligl dessa får asbesthaltiga belägg inlemonteras om godlagbara asbestfria sådana finns alt tillgå. För att förhindraalt asbesthaltiga friktionsbelägg kommer in i landet vid leverans av olikamaskiner kan etl förbud liknande det mot asbesthaltiga friklionsbelägg i fordonbehöva meddelas. Ett sådanl förbud måste även i detta fall las in i en förordningutfärdad av regeringen. Ettproblem i sammanhangei är att det är svårt att exakl ange i vilken typ avmaskiner det förekommer asbesthalligl friklionsmaterial. Regeringen har därförgett arbelarskyddsstyrelsen i uppdrag att skyndsamt utreda i vilkenutsträckning sådana belägg förekommer. Styrelsen skaU därvid belysakonsekvenserna av etl totalförbud i enlighet med vad jag har redovisat.När utredningen föreligger kommerjag att pröva behovet av etl förbud. Bland defrågor, som måste beaktas i sammanhangei, är i vilken mån garantier från leveranlörerkan påverkas. Kommissionenkonslalerade i sin första delrapport att det fanns ett behov avutbildning främsl för personal som arbetar med asbest. Kommissionen underströkockså vikten av att sådan utbildning bedrevs av arrangörer som inte sågutbildning om asbest som ett kortsiktigt ekonomiskl intressant område. SIFU) påbörjade hösten 1985 utbildningomfallande två resp. för personal, som hanterar asbest i samband med bl.a. rivning eller ombyggnad. Från och med höslen 1986 bedrivsutbildning för den aktuella typen av arbelen även inom arbetsmarknadsutbildningen (AMU) och tekniska skola. Den senare utbildningen är riktad till VVS-sektorn och omfallar . En myckel stor utbildningsinsats har också genomförts av företagshälso vården, specielll Bygghälsan. Även byggmästarföreningarna landet mnt har genomfört informationsinsatser. Utbildningför personal som skall invenlera asbestförekomsl bedrivs sedan ungefär ell år lillbakaav SIFU (total inventering) och kommun (inventering av asbest iventilationsanläggningar). Slalens miljömedicinska laboratorium (SML) hargenomfört om asbest i inomhuslufl. Dessa lemadagar, vilkadokumenterats i en skrift utgiven av , riklade sig främst fillföretagshälsovårdens personal. Även i övrigt har ell mycket stort antalregionala och lokala informations-aktiviteter genomförts. Ytteriigare exempelpå detta är att genomfört länsvisa informafionsdagar. Frånoch med den 1 oklober 1986 gäller arbetarskyddssiyrelsens nya hade etl slort Skr. 1986/87:68 antalpersoner genomgått utbUdning anordnad av olika organisationer som jag nämnttidigare. Kommissionenhar också pekat på behovet av bättre utbildningsmaterial rörande asbest. Arbelsmiljöfonden tidigare benämnd arbetarskyddsfonden - har lämnal ekonomiska bidrag till ulvecklingenav sådanl material, bl.a. elt omfallande studiematerial inklusive en slordiaserie,som har färdigställts av arbetarskyddsnämnden. Utarbetande av branschanpassadematerial har påbörials av nämnden. En handledning för asbestinventering harockså framställts med stöd från arbetsmiljöfonden tillsammans med byggforskningsrådel.Vidare har, som lidigare nämnts, publicerats en dokumentation kring SML: stemadagar om asbest i inomhuslufl. Ett anlal videofilmer om asbeslsanering harockså producerats. De senare har huvudsakligen framställts som en del isaneringsföretagens marknadsföring, men de är enligt min mening i de flestafall av bra kvalilet och ger en god inblick i asbeslsaneringens leknik ochrisker. Socialstyrelsenoch livsmedelsverket har fått i uppdrag atl medverka lill ell förbättrat informationsmaierialinom sina respeklive ansvarsområden. håller påatt färdigställa en faktabok om asbest i byggnader. har i lidningenVår föda redovisat förekomst av asbest i livsmedel samt en bedömning av vilkarisker della innebär. Verket har i enlighet med regeringens uppdrag ävenskrivit till bl. a. kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder i denna fråga. Regeringenhar getl i uppdrag atl uireda förekomst av asbesthalliglutbildningsmaterial. Anledningen till detta var bl.a. atl asbesthaltigafriktionsbelägg användes inom utbildningen i fordonsteknik. Regeringen harvidare uppdragil åt skolöverslyrelsen att säkerstäUa att utbildning om asbestoch dess risker införs i undervisningen av elever på främst bygg- och anläggningstekniskasaml el- och teletekniska utbildningsvägarna. Regeringen har bedömi detla somviktigt eftersom många av dessa elever efter avslutad utbildning direkl kankomma i konlakl med asbesthalligl maierial, främst i byggnader. Skolöverstyrelsenhar redovisat uppdragen. Denökade aktiviteten när del gäller inventering av asbestförekomsl, provtagning avasbeslhalter i luft m. m. har medfört behov av kvalificerade mikroskopisler. Arbelarskyddssiyrelsensforskningsavdelning har mol den bakgrunden genomfört tre veckolånga kurser ioptisk Ijusmikroskopi. Härigenom förbällras analyskapacileten av prover. Lagen(1965:719) om säkerhel på fartyg gäller i slället för arbelsmiljölagen (1977:1160) vid skeppstjänsl på andra fartyg än örlogsfartyg. Sjöfartsver ket är föreskrivande myndighet enligt båda lagstiftningarna vad gäller arbetsmiljön vid skeppstjänsl. gällde i stort de regler om asbest som fanns i arbelarskyddssty- 10 relsensanvisningar nr 52 vilka utfärdades . För arbetsmiljön i övrigl Skr.1986/87:68 ersattes dessa av en ny kungörelse från arbelarskyddsstyrelsen.