prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Utbildning i att använda datateknikingår i ökande utsträckning i undervisningen för övriga kategorierhögskolestuderande. Regeringenhar i propositionen om forskning (prop. 1986/87:80 bil. 6) föreslagit ökadeinsatser i fråga om grundläggande forskning inom informalionsleknologiområdet(NMP 2, IT 2 och ). Vidare har regeringen i den nämnda propositionen (bil.10) lämnat förslag och angivit riktlinjer för målinriktad forskning inom deltekniskt-induslriella informalionsleknologiområdet (IT 3). Förslaget innebärentillägg utöver styrelsens för teknisk utveckling basalternativ för området.Tillägget ökar enligt förslaget /88-1989/90 till 43 milj.kr. förbudgeiårei 1989/90 och omfattar totalt 84,5 milj. kr. Jagåterkommer i det följande till frågor om statligt engagemang i induslriellutveckling inom informationsteknologin (IT 4). Jag kommer därvid att föreslåatt 30 milj. kr. satsas /88-1989/90. Detta innebär -tillsammans med insalser från myndigheler inom försvarssektorn och televerket- alt 495 milj. kr. av statliga medel ställs till förfogande förprojeklverksamhel gemensam med privala företag. Isin anmälan till den nämnda propositionen om forskning (bil. 11) har chefen förcivildepartementet anförl alt han avser atl åierkomma lill regeringen med ensamlad redovisning av ålgärder för att främja en god användning avinformationsteknologin (). 10.2.2Industriell utveckling inom systemteknikområdet Jagövergår nu till att behandla den industriella utvecklingsverksamheten inomIT-programmet (IT 4). Dess syfte bör vara all främja en forlsall och förstärktindustriell förmåga alt utveckla och producera informalionsteknologiska syslemoch meloder och säkra lillgång till den inlernationella utvecklingens framstegpå området. Pä områden där förutsättningarna är särskilt gynnsamma börambilionen vara all uppnå och upprällhålla en internationell konkurrenskrafi.För att nå del målet krävs såväl elt samspel mellan utbildnings- ochforskningsinsatser och en kraflfuUl bedriven leknisk utvecklingsverksamhet sominsikter om framflda behov och efterfrågan inom området. Jag har lidigaredenna dag (prop. 1986/87:80 bil. 10) förordat ett ökat slöd, via styrelsen förteknisk utveckling, lill målinriktad forskning på IT-området. Jag avser nu allbehandla omfattningen och riktlinjerna för samlade insalser för alt driva påindustriell utveckling inom informationsteknologiområdet. Minaförslag: För atl initera och genomföra industriella utvecklingsprojekt inominformationsteknologiområdet bör 30 milj. kr. anvisas för /88.För budgetåren 1988/89 och 1989/90 bör en gemensam ram av totalt 60 milj. kr.beräknas för samma ändamål. I den statliga delen av verksamhelen inomprogrammet ingår även teknikutveckling som inileras från försvarsmyndigheleroch . För atl genomföra projekten förutsätts industriföretag deltamed en minst lika slor andel som den slalligl finansierade. För delprogrammelIndustriell utveckling inom det nationella mikroelektronikprogrammet (NMP 4)bör 18,5 milj. kr. anslås för /88. 1986/87: 74 Myndigheternasförslag: Till grund för regeringens tidigare nämnda skrivelse (skr.1984/85:218) lill om etl informationsteknologiprogram låg, somjagnyss har nämnt, ell omfattande myndighelsunderlag, där grundstrukturen tillprogrammet ingick. Myndighetsunderlagei återgavs i sammanfattningen Svenskinformationsteknologi: En presentation som bilaga I till skrivelsen. 1anslutning lill sin anslagsframställning för budgetårel 1987/88 har slyrelsenför teknisk utveckling (STU) bl.a. redovisat förslag till forskningsochutvecklingsprogram inom informationsteknologiområdel för budgetåren1987/88-1989/90, omfallande även alternativ för en offensiv salsning undertreårsperioden. STU har i sina förslag översikligt berört den induslriellautvecklingsverksamheten. Anslagsframställningen har remissbehandlats. Ensammanfatining av remissyttrandena i vad avser informaflonsteknologi ingår iproposiflonen om forskning (prop. 1986/87:80 underbil. Efter samråd med chefenför får jag anföra följande. Televerkel harunderår 1986 lämnal in sin treårsplan . Verket ger i planenbl.a. en beskrivning av sina forskningsoch utvecklingsinsatser. Verkets toialasatsningar på forskning och utveckling beräknas uppgålili ca 700 milj. kr. En väsentlig del av dessa insatser är forskningoch utveckling inom området informationsteknologi. har vidare iskrivelse till regeringen redovisat planerade insatser inomområdel industriell utveckling inom informationsteknologin som en del av IT-programmet.Skrivelsen bör fogas till protokollet i delta ärende som bUaga 10. Områden somanges är bl. a. krets- och processutveckling på mikroelektronikområdet,hjälpmedel för komponent- och systemkonstruktion samt avanceradkommunikaflonsleknik. De planerade insatserna uppgår för del flll85 milj.kr. /88-1989/90. Vidare framgår av skrivelsenatt avser alt stödja vissa demonstrationsprojekt som röranvändningen av ny teleteknik. Syftet är atl sprida kunskaper om de möjlighetersom den nya kommunikationstekniken skapar. Dessa senare insatser beräknasuppgå flll 15 milj.kr.per år . Televerkel har ocksåredovisat alt verket är berett att undersökamöjligheterna atl starta forsknings- och utvecklings- Prop. 1986/87: 74verksamhel i Bergslagen och i . Chefen för kommunikationsdepartementetavser att återkomma till regeringen i dessa frågor. Remissinstanserna:Yttranden över STU:s förslag på inforinalionstekno-logiomrädet har avgivits av13 instanser. Genomgående har elt siarkt slöd uttalats för statliga insalser påområdet och åtgärder betecknas som nödvändiga för att bevara vår industriellakonkurrenskraft och våra möjligheter atl hävda en oberoende utveckling i eltinternaflonelll perspekliv. i m.fl.har även betonatvikten av alt de leknisk-induslriella insatserna kompletteras med forskning påinformationsteknologins användningssida. Nägra instanser, bl.a. överbefälhavarenoch Ingenjörsvelenskapsakademien, har lämnal detaljerade synpunkter påprogrammets uppläggning och förordal en omfattande salsning gemensaml av siatenoch induslrin även på industriell utvecklingsverksamhet för alt på kort sikthöja den tekniska kompeiensen inom strategiska delområden. Skälenför mina förslag: Motiven för en nationell satsning inom informalionsleknologiområdetföljer av min redogörelse (avsnitt 10.2.1) för den inlernationella ulvecklingenoch marknadsförhållandena. Jag delar den uppfattning som flera remissinstanserhar fört fram, nämligen att investeringarna i forskning och utveckling inomdelta område tenderar att vara för små. riskerar vi att på flertaleldelområden av informationsteknologin bli alllmer beroende av kompelens iutlandet och även att ställas utanför det europeiska samarbetet, om inte ennationell kraftsamling görs med statlig medverkan. De motiv, som regeringenulvecklade i skrivelsen till (skr. 1984/85: 218) om vissa planeradeålgärder för att effektivisera statens insatser inominformalionsleknologiområdet har ökat i bärkraft. Beträffandeden uppläggning av programmet som jag förordar vill jag anföra följande.Vetenskap och teknologi, och därigenom forsknings- ochutvecklingsverksamheterna, har på IT-områdel en särskilt nära, ömsesidigt stimulerandeväxelverkan. En varaklig kompetenshöjning förutsätter insatser på bådaområdena. På forskningsområdet har siaten det primära ansvaret ochjag villerinra om regeringens förslag härvidlag i proposilionen om forskning (prop.1986/87: 80 bil. 6 och 10). Ifråga om industriell utveckling har staten för det första omfattande egna behovav teknikutveckling inom vissa myndigheter, särskilt och inomförsvarssektom. Genom den överblick som etl sammanhållel program ger skapasmöjligheter atl vid sidan av de primära projektmålen också tillgodose behovetav samlad kompetensuppbyggnad på ett medvetet sätt. Fördet andra kan siaten genom resurslillskotl medverka i flnansiering ochriskavlyft i sådana industriella ulvecklingsprojekt som är särskilt angelägnaför den samlade kompetensutvecklingen. Jagförordar att den slatliga sektorns behov och resurser används som drivkraft i ett IT-program somjag nu har angivit. Delen industriell utveck ling inom IT-programmet bör utformas som en sammanhållen projektverk samhet där såväl stal som induslri dellar. Enligt min mening bör därför den 113 8 1986/87. svenskaindustrin som bedriver verksamhet inom informationsteknologiområdet inbjudastill samarbete inom programmei. Härigenom skulle företagens överblick överteknikläge och marknader komma verksamheten lill godo, främst vid valet avprojekl men även vid inrikiningen av den lillämpade forskningen. Tack varestatlig delfinansiering bör det å andra sidan bli attraktivt för företagen attföriägga sin utvecklingsverksamhet inom landel, så atl den blir tillgänglig förkompetensutvecklingen och samspelet med forskningen. bör även inomprogrammels ram öppningarna mot inlernationellt samarbele, inle minsl ieuropeiska sammanhang, tillvaratas och vidareutvecklas. Genom all ett forumskapas på nationell nivå för atl iniliera utvecklingsprojekt torde kontaktvägaroch samordningsmöjligheter skapas och deltagande i olika utvecklingsarbeten fåså stor bredd som är möjligl med hänsyn till de deltagande intressentgruppernasinrikining. Föratt ell stafligt engagemang i utvecklingsverksamheten gemensaml med induslrinskall vara meningsfullt erfordras att verksamheten kan få en lillräckligomfattning. Jag kan med tillfredsställelse konstatera att del nu finnsföratsättningar för en omfattande satsning på induslriell utveckling, IT4, inominformalionsleknologiområdet. Isamband med beredningen inom i fräga om finansieringen avinformationsteknologiprogrammet har det framkommil alt såväl försvarsmaklen somteleverket avser all inkiera utvecklingsprojekt och verka för viss målinriktadforskning inom IT-programmet. Chefen för försvarsdepartementet har i sinanmälan till propositionen om forskning (prop. 1986/87: 80 bil. 3) anfört altsom försvarels del av etl brett upplagt informationsteknologiprogram 50 milj.kr. planeras bli avsalla för vart och elt av budgetåren 1987/88-1989/90.Huvuddelen av dessa medel avses Ulnylljas för industriell utveckling inom vissaområden som anges i propositionen. Den närmare anslagsfördelningen avses bliutvecklad i den särskilda propositionen om totalförsvaret . Somjag har nämnl i del föregående har televerkel i en skrivelse till regeringenredovisal planerade insatser inom informalionsleknologiområdet att ingå iIT-programmets del för industriell utveckling Föregen del harjag beräknat att 30 milj. kr. bör anvisas för /88och totalt 60 milj. kr. för budgetåren 1988/89 och 1989/90 för industriellutveckling inom delprogrammet. Härigenom bör del kunna säkerställas attkompetensutvecklingen till följd av utvecklingsverksamheten blir lillräckliglallsidig med hänsyn lill de projekl som de nämnda myndigheterna engagerar sigi. Jagförordar som ett riktmärke för finansieringen av utvecklingsprojekten sammamodell som tillämpas inom mikroelektronikprogrammet, nämligen att de slalligamedelstillskotten skall motsvaras av elt minsl lika stort sammanlagt tillskottfrån de dellagande förelagen. Ifråga om delprogrammel Industriell utveckling inom mikroelektronikprogrammet(NMP 4) vill jag anföra följande. 1 propositionen om ell nationelltmikroeleklronikprogram (prop. 1983/84: 8) angavs alt programmet avsågs att blifemårigt och omfatta budgetåren 1983/84-1987/88. /88 är detfemte året för delprogrammet NMP 4 inom program- met.Beroende på delprogrammets försenade start kommer del alt behöva utsträckas upplill i liden. För budgetårel 1987/88 beräknarjag 18,5 milj. kr. förreservationsanslaget Industriell utveckling inom mikroelektroniken. Insatserav sådanl slag som inryms inom mikroelektronikprogrammet (inom NMP 4) ochsom erfordras för IT-programmets systemtek-nikulveckling bör vidareutvecklasinom IT-programmet (IT 4) efter det att NMP har avslutats. Denkonkreia planeringen och genomförandet av utvecklingsprojekten inomIT-programmei (1T4) bör inle låsas i förväg ulan bör bli en uppgifl för etttillfälligt programledningsorgan med representanter såväl för de dellagandestatliga intressenterna som för industrisidan. Dessulom kan det flnnas motivför alt inrätta ell rådgivande organ med bredare representation. Det börankomma på regeringen alt närmare besluta om organ av nämnda slag. Ettallmänt riktmärke för verksamhelen inom programmet bör vara att genom val avutvecklingsprojekt som drivs gemensamt av slalliga parter ochnäringslivsiniressenier inte bara nå de avsedda projektmålen utan också nå enstrategisk kompetenshöjning i enlighet med IT-programmels mål. Åtgärderinom programdelen , särskilt undersökningar av framtida ADB-användning inomden offentliga sektorn, torde även kunna ge uppslag lillteknikutvecklingsprojekt inom IT 4. 10.2.3Spridning på bredden av informationsteknologisk kompetens Jaghar i del föregående uppehållit mig vid behovet av att följa den snabbautvecklingen på IT-områdel i sig och de åtgärder jag förordar för atl ökaindustrins möjligheter atl utveckla och producera utrustning och programvara.Åtgärdernas mål är att svensk industri åtminstone på några områden skall kunnahålla internationell konkurtenskraft och därigenom även vara kompetent attutnyttja utvecklingsresultat från andra håll. Som jag inledningsvisanförde är emellertid informationsteknologin i ökande grad en nyckelteknik inomde flesta branscher i näringslivel och därigenom en betydelsefull faktor i dessomstrukturering. Det är därför angelägel att informationsleknologiskt kunnandeblir tillgängligt på bred front och inte förbehålls etl mindre antal storaföretag, ofta belägna i utvecklingsmässigt slarka regioner. harunder på uppdrag av industridepartementet kartlagt användningen avmikroelektroniken i svenska förelag. 1 sludien konstateras atl den nya teknikenanvänds av de flesta förelag, men atl de små företagen inte i lika hög grad somde slora utnyttjar mikroelektroniken. Som ett hinder för att öka användningenanger företagen bl.a. brist pä kompetens. En primär uppgift förIT-programmet bör enligt min mening vara atl slå vakt om en inlemalionelll setthögkvaliflcerad kompetens som på sikl kommer alt avgöra möjligheterna allutnyttja informationsteknologin i former som vi själva väljer. Såväl inomprogrammei som utanför det, bl. a. inom regionalpoliliken, görs dock insalserav belydelse för att bredda Inom styrelsens för leknisk ul- Prop. 1986/87: 74veckling (STU) program på IT-områdel lämnas innovationsstöd, som regel tillmindre och medelslora förelag, för tillämpningar av informationsteknologi. STUsvarar också för leknikspridning inom mikroelektronikprogrammet (NMP 1). Dennaverksamhet avser konstruktion av iniegrerade kretsar för speciella behov. Jaganser alt denna verksamhel bör fullföljas inom IT-programmets ram och all manbör undersöka om motsvarande verksamhel kan initieras när det gällersystemkonstruktion. Televerkels planer på au undersöka möjligheterna att påbögautvecklingsverksamhet inom informationsteknologiområdel i Bergslagen och iKalmar lorde vidare kunna få positiva effekter när det gäller atl spridakompelens inom området. Jagvill också framhålla att vad som har anföris i det föregående om televerketsforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhel i flera avseenden har enklar regionalpolilisk inriktning. Denbreda spridningen av informationsteknologisk kompelens avser även teknikensanvändande. Statliga insalser som rör frågor kring informationsteknologinsanvändning har föreslagits av regeringen i propositionen om forskning tidigaredenna dag. Till en del - bl. a. medel till dethumanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet - avser insatserna grundläggandeforskning. Det av STU och arbetsmiljöfonden gemensaml planerade ramprogrammetför forskning på temat Människor-Datorteknik-Arbelsliv hör även hit.Televerkels stöd lill demonstrationsprojekt som rör användning av nyteleteknik bör också ses i della sammanhang. Somjag lidigare har nämnt avser chefen för alt återkomma tillregeringen med en samlad särskild redovisning av åtgärderna för all främja engod användning av informationsteknologin. Av särskild belydelse i deltasammanhang är de insatser som därvid planeras för att, baserat på krav på nyasystem inom den offentliga sektorn, ge den svenskainformalionsteknologiinduslrin intressanta utvecklingsuppdrag. Andra belydelsefullainsatser där användarkraven i den offentliga seklorn kan ge viktiga bidrag tillden svenska informationsteknologiindustrin är målinriktad melodforskning föratt främja effektiviteten i utveckling, införande, drifl och förvallning avinformalionsleknologiska syslem. 10.3 Stimulans till förnyelse genom forskning ochutveckling 10.3.1Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling Jaghar vid min anmälan till propositionen om forskning (prop.1986/87:80 bil. 10) redogjorl för mina förslag rörande slyrelsen för tekniskutveckling (STU). Jag avser att även i della sammanhang redovisa vad jag därhar anfört om STU:s verksamhet. Sammanfattning:Sammanlagt bör 2 325,8 milj. kr. anvisas lill anslaget F I. Slyrelsenför leknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling under treårsperioden1987/88- 1989/90. Härav bör avsättas: - 726,8 milj. kr. för budgetårel1987/88, - 778,7 milj. kr. för budgetårel1988/89 och - 820,3 milj. kr. för budgetåret1989/90. STU:sprogramstruktur ändras för att bättre motsvara syftet med olika inriktningar avsiödet. De nya programmen benämns: - Program I. Nykunskap - Program 2. - Program 3. Följandestrategiska teknikområden priorileras särskilt : - biomedicinsk teknik och Förtreårsperioden /88-1989/90 beräknas 12 milj. kr. för att påbörja satsningarinom områdel mikronik. Följande insatsområden påbörjas /88: - Medicinska bild- ochkunskapssystem Kraftfullainsalser föreslås för att finansiera europeiska samarbelsprojekt inomFoU-området. Ramenför STU:s lekniska forskningsrådsfunktion föreslås öka från 20 milj. kr. per årtill minsl 25 milj. kr. /88-1989/90. STU:smöjligheter att siödja utvecklingsprojekt utökas genom ändrade regler för s. k.projeklförsäkring. beräknas för /88 för insatser vid för en försöksverksamhet med alt bl.a. bygga upp etl nälav lokala och regionala rådgivare samt för alt utveckla informationsservicen. 1986/87: 74 STU är cenlralförvaltningsmyndighel för slatens initiativ och stöd lill samt planläggning ochrådgivning rörande teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, omsådana uppgifter inte ankommer på annan statlig myndighel. STU:sfinansiella slöd kan utgå i form av bidrag, lån eller utfästelse om stöd, s.k. projeklförsäkring. Slöd kan också ges i form av utvecklingsuppdrag och somstipendier eller pris till uppfinnare. Utöverfinansiellt stöd kan STU bistå med rådgivning och service. STU:s programverksamhetfinansieras under innevarande bud- Prop. 1986/87:74 getår frånreservationsanslaget . Styrelsen för leknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling. Från anslaget . finansieras innevarande år dessulominformationsförsörjningsverksamhet samt statens bidrag till StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet (STATT). Jag föreslår i delföljande (avsnill 10.4.1 och 17) att verksamheten vid STATT fr.o. /88 finansieras under etl eget reservationsanslag (. Bidragtill Sliftelsen teknisk-vetenskapliga atlachéverksamhel). STU:sslöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet lämnas inomramen för energiforskningprogrammet under innevarande budgelår frånreservationsanslaget E 12. Energiforskning under den tolfte huvudliteln. Chefenför miljö- och har vid sin anmälan avproposilionen om forskning (bil. 12) redovisal etl nytt treårigtenergiforskningsprogram och integrerade forskningsinsatser på energiområdel.För alt långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden på området har föreslagits atlvissa delar av programmet överförs till berörda myndighelers basanslag. För STUhar föreslagits att 80 milj. kr. tillförs för energiforskningsinsatser undertreårsperioden /88-1989/90. Jag har vid min medelsberäkning för budgetåret1987/88 beräknai 26 milj. kr. för delprogrammet Energiteknik för transporter.Härav tillförs anslaget Fl. Slyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling 24 milj. kr. och anslaget F2. Slyrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader 2 milj. kr. Chefen för miljö- och harlämnat en fullständig presentation av programmet, inklusive de integreradedelarna. Kostnaderför STU:s förvaltnings- och medelsfördelande verksamhet finansieras frånförslagsanslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader. VidSTU lillämpas programbudgetering med följande programindelning för innevarandebudgetår: Industriellt ochsamhällsinriklai tekniskt utvecklingsarbete ProgrammetIndustriellt och samhällsinriklai utvecklingsarbete indelas i följandedelprogram: la. STUbidrar till att stärka forskning och utveckling (FoU-systemet) och dessfunktion, så att det blir en viklig konkurrensfaktor för svensk industri.Insatserna koncentreras på atl initiera och stödja FoU-verksamhet som syflarflll att: - Bygga upp ny kunskap ochförstärka den vetenskapliga basen inom områden av strategisk betydelse försvensk industris långsiktiga utveckling. - Utveckla och föra in ny leknikinom etablerade verksamhetsområden, sprida erfarenheler av tekniken samt bidraflll teknikspridningen, främst lill små och medelstora företag i olikaregioner. - Utveckla ny industriellverksamhet, som bygger på teknikbasera- 118 de nya produkter med hög flllväxtpotenlial. STU:snuvarande programindelning har i huvudsak tillämpats Prop. 1986/87:74 /79. Verksamheten vid STU har utvecklats ochpreciserats. Jag föreslår därför att programstrukturen förenklas och ändras, såatt den på ett överskådligare sätt kopplas till inriktningen av STU:s stöd.STU:s verksamhel bör således indelas i följande program: - Program I: Nykunskap - Program 2: Ny teknik - Program 3: Nya produkler Styrelsen för teknisk utveckling STUhar i sin anslagsframställning för budgetårel 1987/88 samt i STU-Perspektiv1986 lämnal förslag till plan för verksamheten för budgelåren 1987/88 -1989/90. Somunderlag för anslagsberäkningarna för budgelåren 1987/88-1989/90 har STUanmodats lämna förslag som bl.a. innebär en ökning av forskningsresurserna med5 %. STU har dessutom redovisat ell basallernativ med oförändradambitionsnivå, elt förslag med minskad ambilionsnivå saml ett offensivtalternativ med en krafligl ökad ambitionsnivå. STU:sbasallernativ innebär i sina huvuddelar ett fullföljande av de insatser som harpåbörials . En omfördelning inom en oförändradresursram föreslås till förmån för de av STU särskilt prioriterade områdena informationsteknologi,verkstadsteknik, bioteknik, biomedicinsk teknik och materialteknik. STU:s"Plus "-alternaliv innebär en förstärkning av basaller-nalivet med99 milj. kr. , varav 27 milj. kr. Iförhållande till basalternativet föreslås förstärkta insatser på keram- ochpolymerområdena samt biomedicinsk leknik. Vidare föreslås insatser påmikronikområdet. Inomramen "" förordar STU bl. a. ett minskal stöd lillbasindustriernas processtekniska utveckling. Ibollen på STU:s förslag lill ett offensivt FoU-program ligger STU:sbasallernativ. Därutöver föreslås ell åriigt medelsfillskott på ca 400 milj.kr. för att genomföra STU:s förslag till offensiva FoU-program inom områdenainformationsteknologi, verkstadsteknik, materialteknik, bioteknik, mikronik,biomedicinsk leknik, miljövårdsteknik och regional innovationspolilik. Vidareföreslås STU:s lekniska forskningsrådsfunktion få kraftfullt förstärktaresurser. STU:sanslagsframställning för /88 och plan för verksamheten förbudgelåren 1987/88-1989/90 har remissbehandlats. En sammanfatining avremissvaren återfinns i proposilionen om forskning (prop. 1986/87:80, underbil.lO.I och 10.2). Jagvill inledningsvis ge STU ett erkännande för det omfattande och väl avvägdaplaneringsunderlag som tagils fram. Induslrinär i ökad utsträckning beroende av kunskap och leknik för sin förnyelse och konkurrensförmåga. Ny leknik blir snabbi av betydelse även inom områden där den inle tidigare använts. Samfi digl har det nödvändiga FoU-arbetet blivil allt dyrare och mer 119