prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Har rätten kallat makarna till förhandling och uteblir den make som väckt frågan, skall yrkandet om förordnandet enligt 7 § anses återkallat till den del det inte har medgivits av den andra maken. Frågan får prövas även om den andra maken uteblir från förhandlingen. 10 § Särskilt yrkande om dom påäktenskapsskillnad efter betänketid skall framställas muntligen inför rätteneller skriftligen. Har yrkandet framställts endast av den ena maken skallrätten bereda den andra maken tillfälle att yttra sig över yrkandet. 11 § Återkallar en make talan omäktenskapsskillnad sedan gemensam ansökan därom har ingivits till rätten ellerden ena makens yrkande om äktenskapsskillnad har delgivits den andra maken,skall målet trots detta prövas, om den andra maken yrkar det. Detsamma gäller nären make uteblirfrån förhandling till vilken han eller hon har förelagts att komma 19 tillstädes vid påföljd atttalan i målet eljest förfaller. Erinran om vad Prop. 1986/87: 1 sålundagäller skall göras då makarna kallas till förhandling i skillnadsfrågan ellerden ena makens återkallelse delges den andre. Kallar rätten till förhandling i anledning avsärskilt yrkande om dom på äktenskapsskillnad efter betänketid, skall den somframställt yrkandet föreläggas att komma tillstädes vid påföljd att yrkandeteljest förfaller. Den andra maken skall föreläggas vite. 12 § Då makarna eller en av demyrkar äktenskapsskillnad får målet prövas utan huvudförhandling. Delta gällerockså andra frågor i målet, om vilka makarna är ense. 13 § Dömer rätlen tilläktenskapsskillnad skall den ompröva besluten enligl 7 §. Tvistar makarna inle om underhåll för den tid somomfattas av elt förordnande om underhällsbidrag eller finner rätten vid sinslutliga prövning av frågan ej skäl att ändra förordnandet, skall dettafastställas. 14 §Har frågan om äktenskapsskillnad förfallit enligt 5 kap. 3 §, skall målet avskrivas och vardera parten bära sin rättegångskostnad. 15 § Har en make utan samband medmål om äktenskapsskillnad yrkat att den andra maken skall utge underhållsbidragenligt 6 kap. 4 eller 5 § gäller i sådant mål i fråga om provisorisktförordnande om underhållsbidrag bestämmelserna i 7, 9 och 13 §§. Detsammagäller när frågor om underhåll enligl 6 kap. 6 § handläggs sedan dom pääktenskapsskillnad har meddelats eller när talan om jämkning av dom eller avtalom underhällsbidrag förs enligl 6 kap. 10 §. 16 § Om makarna inte varaktigt bortillsammans kan rätten förplikta den ena maken alt lämna bohag lill den andramaken all användas av honom eller henne. Skyldigheten omfattar dock bara detbohag som tillhörde makarna när samlevnaden upphörde. Avtal som därefter ingåsmed tredje man om egendomen medför inle någon inskränkning i nyttjanderättenlill det bohag som sålunda har överlämnats. Ett avtal som makarna har ingått med varandra omnylQanderätten får jämkas, om ändring i förhållandena föranleder det eller omavtalet är oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid dess tillkomst ochförhållandena i övrigt. Rätten kan på yrkande av den ene meddelaförordnande i frågan för tiden intill dess lagakraflvunnen dom föreligger. Vadsom sägs i 9 § om meddelande av beslut gäller också sådant förordnande. Det fårverkställas lika med lagakraflvunnen dom men kan när som helst ändras avrätlen. 17 § I äklenskapsmål och mål omunderhäll är tingsrätten domför med en lagfaren domare och nämnd. Tingsrättenär dock domför med en lagfaren domare i samma omfattning som i andra tvistemål.Samma domförhets-regler gäller för sådana frågor som handläggs i sammarättegång. 18 § I nämnden skall sitta femnämndemän. Om det är påkallat med hänsynlill målets omfattning eller andra särskilda omständigheter, får 20 dock sex sitta i nämnden.Inträffar förfall för nämndeman sedan huvudför- Prop. 1986/87: 1 handlinghar påbörjats, är rätten domför med fyra i nämnden. 19 §Om tingsrätten består av domare och nämnd, gäller följande avvi kelser från vad som i övrigt är föreskrivet om överiäggning och omröstning i tvistemål. Ordföranden skall vid överiäggningen framställasaken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning skall ordföranden först säga sinmening och sedan höra nämndens. Finns i nämnden annan mening än ordförandens ochförenar sig minst fyra eller, dä i nämnden är bara fyra, minst tre nämndemän omskälen och slutet gäller nämndens mening. I annat fall gäller ordförandensmening. bestämt rättens avgörande, svarar fördetta varie nämndeman som med sin röst har bidragit därtill. 20 §Vid huvudförhandhng i äktenskapsmål eller underhållsmål är hov rätten domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte sitta i rätten. Har målet i underrätten avgjorts utan nämnd, är dock hovrätten domför även med fyra lagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare får ej sitta i rätten. Deltar nämndemän i målels avgörande, skall vidöverläggningen ordföranden eller, om målet har beretts av en annan lagfarendomare, denne framställa saken och vad lag stadgar därom. Vid omröstning gällervad som är föreskrivet angående omröstning i tvistemål. Nämndemännen skall docksäga sin mening sist. 15 kap.Ärenden om äktenskaps ingående 1 §I ärenden om tillstånd till äktenskap skall bereda den underåriges vårdnadshavare tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande skall inhämtas också från socialnämnden i den kommun där den underårige har sill hemvist. Meddelar lillstånd till äktenskapet,får beslutet överklagas av den underåriges vårdnadshavare genom besvär. 2 §Pastorsämbetets beslut i fråga om hindersprövning överklagas hos genom besvär. Detsamma gäller beslut av präster inom om förrättande av vigsel. 3 § Beslut av lagfarna domare iallmänna underrätter eller av särskih förordnade vigselförrättare omförrättande av vigsel överklagas hos genom besvär. 4 § beslut omtillstånd till äktenskap eller om förrättande av vigsel överklagas hoskammarrätten genom besvär. Detsamma gäller beslut av omhindersprövning eller om förrättande av vigsel. 1 §För hela riket gemensamt skall det föras äktenskapsregisler för in skrivning av de uppgifter, som skall registreras enligt denna balk eller skall intas i registret enligl andra bestämmelser. om hur äktenskapsregistret skall föras meddelas av Prop.1986/87: 1 regeringen. 2 § Ansökan om registrering görs hos tingsrätt. Till ansökan skall fogas den handling som skallregistreras. Begärs registrering av en gåva som inte skett skriftligen, skalluppgift om gåvan lämnas i en av båda makarna undertecknad handling. 3 § Rätten skall ta in handhngeni protokollet och genast översända bestyrkt avskrift av handlingen till denmyndighet som för äktenskapsregistret med uppgift då handlingen gavsin lill rätten. 4 § Om ansökningen bifalls, ansesregistrering ha skett den dag handlingen inkom till rätten. 5 § Föreskrifterna i 3 och 4 §§gäller också när i annat fall handling som skall registreras inkommer lilltingsrätten. 1 §Om den ena maken begär del, skall rätten förordna någon alt vara bodelningsförrättare. Om det behövs, får flera bodelningsförrättare förord nas. Ställs efter den ena makens död boel underförvahning av en boutredningsman, är denne utan särskilt förordnandebodelningsförrättare. Detta gäller dock ej om någon annan redan har förordnatseller om boutredningsmannen är delägare i boel. 2 § Ansökan om förordnande avbodelningsförrättare skall, om mål om äktenskapsskillnad pågår, göras i måletoch i annat fall ges in till tingsrätt som är behörig alt pröva tvister ombodelning mellan makarna. 3 § SkaU ansökningen prövas i målom äktenskapsskillnad, gäller 14 kap. 9 § ocksä förordnande avbodelningsförrättare. Även i annat fall skall rätten, innan den avgör frågan,bereda den andra maken tillfälle att yttra sig. 4 § Till bodelningsförrättare fårendast den förordnas som har samtyckt lill det. Bodelningsförrättaren skallentledigas om del finns skäl för del. Innan så sker, skall han få tillfälle attyttra sig. Förordnanden som meddelas när mål omäktenskapsskillnad pågår upphör atl gälla, om talan förfaller eller måletavskrivs av annan anledning än den ena makens död. 5 §Bodelningsförrättaren skall vid behov se till alt bouppteckning görs. Varie make skall uppge sina tillgångar och skulder. Om en make underlåter att lämna uppgift till bouppteckningen, kan rätten på ansökan av bodel ningsförrättaren förelägga vite samt i ärendet även utdöma vitel. En make är skyldig att bekräfta riktigheten av enupprättad bouppteckning med ed inför rätten, om den andra maken begär det.Rätten skall ej skilja målet frän sig förrän ålagd edgång har fullgjorts samlkan härför förelägga och utdöma vite. 6 § Bodelningsförrättaren skall bestämma tid och plats för bodelning samtkalla makarna till förrättningen. Kan makarna inle komma överens, skallbodelningsförrättaren pröva Prop. 1986/87: 1 sådana tvistiga frågor som är avbetydelse för bodelningen och i en av honom underskriven handling självbestämma om bodelning i enlighet med denna balk. Finns därvid intet att delaeller övertar den efterlevande maken kvarlåtenskapen enligt , skalldetta anges i bodelningshandlingen. 7 § Bodelningsförrättaren har rätt att fä arvode ochersättning för sina utgifter. Kostnaderna skall betalas avmakarna med hälften vardera. Bodelnings-förtättaren kan dock vid bodelningenbestämma en annan fördelning, om den ena maken genom vårdslöshet ellerförsummelse har orsakat ökade kostnader eller om makarnas ekonomiska förhållandenger särskild anledning till det. I förhällande tillbodelningsförrättaren svarar makarna en för båda och båda för en. 8 § Den bodelningshandling som bodelningsförrättaren harupprättat skall i original eller bestyrkt avskrift delges vardera maken. Är en make missnöjd med bodelningenfår han eller hon klandra den genom att efter delgivningenväcka talan mot den andra maken vid den tingsrätt som har förordnatbodelningsförrättaren. Försummar han eller hon att göra detta i lid, är rättentill talan förlorad. I bodelningshandlingen skall det anges vad en make i dessaavseenden har att iaktta. I mål om av bodelning kanrätten inhämta yttrande av bodelningsförrättaren och återförvisa ärendet tillhonom. 1 § Saknar den mot vilken talan enligt denna balk riktaskänt hemvist och kan del inle heller klarläggas var han eller hon uppehåller sig, skall hans eller hennes rätt i saken bevakas av god man enligl 18 kap. föräldra balken. Detsamma gäller om den som har känt hemvist utom riket inte kan nås för delgivning eller om han eller hon underlåter atl ställa ombud för sig och särskilda skäl föreligger att förordna god man. mannen skall samråda med denför vilken han förordnats, om det kan ske. I fråga om ersättning till honomgäller 10 kap 13 § . 2 § Om det inte redan i etl mål om äktenskapsskillnad harbeslämts vem som skall ha rätt att sitta kvar i bostaden till dess bodelning har skett, kan rätten på ansökan av den ena maken meddela sådant förordnande. Rätlen kan även ändra ett tidigare meddelat förordnande. Ansökan skall inges till tingsrätt som är behörig att pröva tvist om bodelning mellan parterna. Till samma tingsrätt skall ingesansökan om rätlens tillstånd till förfogande över bostad eller bohag ellerangående förordnande att egendom skall sättas under särskild förvaltning. Pågårmål om äktenskapsskillnad, skall dock ansökan alllid inges lill den tingsrättsom har tagit upp målet. Innan rätten meddelar beslut skallmotparten beredas tillfälle att yttra sig. 3 § Meddelar rätlen under rättegången beslut i fråga somavses i 14 kap. 7, 15 eller 16 § eller 17 kap., skall talan mol beslutet föras särskilt. 4 § Mothovrättens beslut i fråga som avses i 14 kap. 7, 15 eller 16 § får Prop.1986/87: 1 talan ej föras. 5 § Anteckningar om ingångna och upplösta äktenskap skall göras i kyrkoböckernaenligt föreskrifter som regeringen meddelar. Särskilda bestämmelser om sambor 19 kap.Sambors bostad och bohag 1 § Med samboravses de som, utan att vara makar, har gemensamt hem och hushåll och samleverunder äktenskapsliknande förhållanden. 2 § Har samborförvärvat bostad och bohag för gemensamt begagnande eller innehar i övrigtnågon av dem bostaden med hyresrätt eller bostadsrätt, gäller bestämmelserna i7 kap också deras bostad och bohag. En sambo kan anmäla tillinskrivningsmyndigheten att en fastighet, som är lagfaren för den andre, elleren tomträtt lill vilken den andre blivit inskriven såsom innehavare, ärgemensam bostad för dem båda. Till anmälan skall, om den inte harundertecknats av båda, fogas bevis om att båda är mantalsskrivna på egendomen. 3 § När samlevnaden mellan sambor upplöses, skall påenderas begäran bostad och bohag som tillhör dem tillsammans fördelas mellan dem vid bodelning. Dör den ena sambon, skall en sådan begäran framställas senast då bouppteckning förrättas. Sambor kan även under samlevnadenförrätta bodelning enligt första stycket, om de är ense om det. På egendom somvid bodelning har fördelats mellan dem tillämpas inle detta kapitel. Bestämmelserna i 9 kap. 1, 4, 6 och7 §§ samt 10 kap. 2 § gäller vid bodelning mellan sambor, räknat från detupplösningen ägde rum. Bodelningshandlingen skall ange alt den hänför sig tillsamlevnad med gemensamt hem och hushåll och under äkenskapsliknandeförhållanden. 4 § Sedan avdrag skett för täckning av skuld, som ärförenad med sär skild förmånsrätt i bostaden eller bohaget, skall parternas andelar i egen domen beräknas och egendomen med ledning därav fördelas mellan dem. Den som bäst behöver bostad eller bohag har rätt att få egendomen, om det med hänsyn till omständigheterna är skäligt. Om avräkning och övriga villkor för tilldelning av egendomen gäller vad som föreskrivs i 11 kap. 7- 8 §§ vid bodelning mellan makar. Upplöstes samlevnaden genom denenes död, gäller 12 kap. 4 § första stycket. Avdrag enligt första stycket förtäckning av skuld får ske endast i den mån skulden motsvarar värdet av denbelastade egendomen. 5 § Har en sambo vid bodelning till skada för sinaborgenärer låtit annan egendom än i delta kapitel sägs ingå i bodelningen eller avstått frän egen dom som enligt 4 § första stycket belöpt på andelen, gäller vad som föreskrivs i 13 kap. 1-2 §§ om verkan av eftergift vid bodelning mellan makar. Bestämmelserna i 13 kap. 6 § gällernär bodelning har skett mellan sambor. övertagande avbostadslägenhet i vissa fall Prop. 6 §Innehar en sambo bostaden med hyresrätt eller bostadsrätt, har den andre, även om egendomen inte skall ingå i bodelningen, rätt alt överta den enligt bestämmelserna i 11 kap. 7 §. Om samborna inte har eller har haft barn tillsammans, gäller detta endast om synnerliga skäl talar för det. I den mån innehavaren av bostaden inle vidbodelningen av den andre fält annan egendom som ingår i bodelningen ochmotsvarar rättighetens värde, gäller bestämmelserna i 11 kap. 8 § om betalningmed pengar och om anstånd med betalning. En sambo som inte har framställt anspråk enligtförsta stycket senast efter sin avflyttning från lägenheten harförlorat sin rätt atl överta hyres- eller bostadsrätten. 7 § 17 kap. och 18 kap. 1 § gäller vid tvistmellan sambor. 8 § Om den ene yrkar det, skallrätten i fråga om bostad som avses i delta kapitel bestämma vem av samborna somskall ha rätt att sitta kvar i bostaden till dess bodelning har skett. Förordnande om rätt att kvarsitta i bostaden kan påansökan av den ena parten ändras av rätten. 9 §Den som har berättigats att sitta kvar i bostaden hår även rätt alt nylQa det bohag som med tillämpning av 7 kap. 6 § anses tillhöra båda tillsammans, om inte rätten förordnar annorlunda beträffande viss egen dom. Avtal som därefter ingås med tredje man om bostaden eller bohaget medför inte någon inskränkning i nylQanderätten till det bohag som sålun da har överlämnats. Har den ene berättigats all sitta kvar i bostaden, är den andre skyldig att genast flytta därifrån. 10 §Fråga om rätten att sitta kvar i bostaden skall anhängiggöras vid den tingsrätt som är behörig alt pröva tvister om bodelning mellan samborna. Detsamma gäller fråga om rättens tillstånd till sambos förfogande över bostad eller bohag. Härigenomföreskrivs i fråga om delsatt 7 kap., 23 kap. 6-9 §§ och 24 kap. skall upphöra alt gälla, delsatt 3 kap., 6 kap. 1 och 7 §§, 11 kap. 7 och 8 §§, 12 kap. 1 §, 14 kap. 4 och5 §§. 16 kap. 1, 2 och 8 §§, 17 kap. 2 §, 18 kap. 1 och 2 §§, 19 kap. 15 §, 20 kap. 2, 4-6 och 8a §§, 21 kap. 4 §, 23 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ samt rabriken till 3 kap. skall ha nedan angivna lydelse. Ommakes arvsrätt; så ock om rätt Om makes arvsrätt och om efterarv förden först avlidne makens arv- vid dennes död ingåri boet efter den sist avlidne Var arvlåtaren gift och lämnar ej efter sig bröstarvinge,tillfaller kvarlåtenskapen maken. Lever vid makens död den först avlidnes fader,moder, syskon eller syskons avkomling, äga de som då äro närmast till arvefter den först avlidne taga hälften av efterlevande makens bo, där ej nedanannorlunda stadgas. Ej må efterlevande maken genom testamente förordna om vadsålunda skall tillfalla den först avlidnes arvingar. Var arvlåtaren gift, har den efterlevandemaken rätt att behålla boet oskiftat och under sin livstid fritt förfoga överkvarlåtenskapen. Efterlämnar arvlåtaren även bröstarvinge, har denne dockrätt att begära sitt arv. Sådan begäran kan ej framställas, sedan bodelningshandlinghar underskrivits. Framställer enbart någon av flerabröstarvingar sådan begäran, kan den efterlevande överta återstoden avkvarlåtenskapen enligt första stycket. Särskilda bestämmelser om enomyndigs rätt i dödsbo finns i . Ägde vid den först avlidne makens död makarna eller en avdem enskild egendom, eller motsvarade eljest kvarlåtenskapen efter den förstavlidne annan andel än hälften av makarnas egendom, taga de arvingar efter denförst avlidne som i 1 § nämnts samma andel i boet efter den sist avlidne. Har den först avlidne maken genomtestamente förordnat, att något av kvarlåtenskapen efter honom skalltillfalla annan än efterlevande maken, skall avdrag härför göras vid andelensberäkning. V/// inte den efterlevande maken begagna sin rätt attbehålla boet oskiftat, kan denne påkalla arvskifte. Sker skifte på grund däraveller på begäran av bröstarvinge, tillfaller en tredjedel av kvarlåtenskapenden efterlevande maken såsom arv. Har efterlevande maken genom gåva eller annan därmedjämförlig handling, utan tillbörlig hänsyn till den först avlidnes arvingar,orsakat väsentlig minskning av sin egendom, skall av den lott, som vid efterlevandemakens död tillkommer hans arvingar, vederlag utgå till arvingarna efter denförst avlidne för vad av minskningen belöper å deras andel i boet. Kan vederlag ej utgå, skall gå- Har arvskifte ej skett när den efterlevande maken dör,har den först avlidne makens bröstarvingar, som då är vid liv, rätt att tahälften av den efterlevandes bo som arv efter den först avlidne. Detta gällerutan hinder av vad den efterlevande kan ha förordnat om genom testamente. van eller dess värde återbäras, såframt den som mottoggåvan insåg eller bort inse, att den lände arvingarna efter den först avlidnetill förfång. Talan härom må dock ej väckas, förflutit från detgåvan mottogs. Var vid dödsfallet gåva, som tillkommitunder omständigheter varom ovan sägs, ej fullbordad, må den ej göras gällande,i den mån det skulle lända arvingarna efter den först avlidne till förfång. Överstiger boets värde vid efterlevande makens död dessvärde vid den första avlidnes frånfälle, skall denna förkovran tilläggas den efterlevandesarvingar, såvitt visas att egendom till motsvarande värde tillfallit denefterlevande i arv, gåva eller testamente eller ock må antagas att boetsförkovran härrör från förvärvsarbete, som efter den först avlidne makens döddrivits av den efterlevande. Har efterlevande maken gjort sigskyldig till förfarande som avses i 3 §, skall, vid beräkning huruvidaförkovran föreligger, kvarlåtenskapen ökas med ett belopp, motsvarande denminskning av boet som orsakats av den efterlevande maken. Finns ej någon arvsberättigad bröstarvinge efter den förstavlidne maken, då den efterlevande dör, gäller vad den efterlevande har bestämti testamente. Om testamente ej finns, har den efterlevandes bröstarvingar ellermake i nytt äktenskap rätt att ta hela boet såsom den efterlevandeskvarlåtenskap. Finns ej heller någon med sådan rätt till boet, men lever denförst avlidnes fader, moder, syskon eller syskons avkomling har de rätt att tahälften av den efterlevande makens bo såsom arv efter den först avlidne. Hadeäven den först avlidne övertagit egendom såsom oskiftat bo i tidigareäktenskap, har efterarvingarna till den först avlidne maken i det tidigareäktenskapet samma rätt att ta del i boet såsom arv efter denne. Vid delningen av boet efter den sist avlidne maken ägavardera makens arvingar på sin lott erhålla egendom, som under äktenskapettillhört den maken, och den sist av- Bestämmelserna 13 och 4 §§ gäller även när denefterlevande maken har fått den först avlidnes kvarlåtenskap såsom universelltestamentstagare. dock ej om egendo- 1986/87: 1 lidnesarvingar jämväl egendom, som sedermera förvärvats av denne. ävenom den i värde överstiger vad å belöper, uttagas, om penningar lämnastill fyllnad av andra sidans lott. I övrigt skall beträffande förätt-ningen itillämpliga delar gälla vad om bodelning är stadgat. men enligt testamentet skall tillfalla annan, sedanmakens rätt har upphört, eller den efterlevande med stöd av bemyndigande itestamentet har förordnat om efterarv. Har den efterlevande maken behållitalla tillgångar efter den först avlidne enligt 12 kap. 3 § andra stycketäktenskapsbalken, skall vid den efterlevandes död boet anses sotn oskiftal. Har efterlevande maken gått i nyttgifte, skall vid hans död delning enligt detta kapitel av hans behållnagiftorättsgods och enskilda egendom äga rum, innan bodelning må förrättas. Skall i efterlevande makens livstidbodelning äga rum mellan honom och hans make i nytt äktenskap eller dennesarvingar, skall av efterlevande makens behållna giftorättsgods och enskildaegendom före delningen uttagas egendom till värde, motsvarande vad enligt 14§§ belöper å den först avlidnes arvingar. Vad i 4 § stadgas för det fall, attegendom tillfallit efterlevande maken i arv, gåva eller testamente, skall ägamotsvarande tillämpning, därest han, till följd av nytt gifte, vid bodelningeller eljest på grund av giftorätt erhållit egendom utöver vad förut tillkomhonom. Utgjorde vad den efterlevande maken tillträdde avkvarlåtenskapen annan andel i boet än hälften på den grund att makarna elleren av dem vid dödsfallet hade enskild egendom eller att testamente till förmånför annan än den efterlevande maken hade verkställts, skall den först avlidnesarvingar ta motsvarande andel när boet delas. Har någon arvinge efter den först avlidne maken redantagit sitt arv bestäms kvarvarande arvinges andel med hänsyn härtill. Har någon arvinge å endera sidanfått förskott gäller vad för sådant fall är föreskrivet angående bodelning ocharvskifte. Om efterlevande maken jämlikt 13 kap. 12 §giftermålsbalken ägt erhålla hela kvarlåtenskapen vid bodelning efter den förstavlidne, skall vad ovan är stadgat om rätt för dennes arvingar i boet efter densist avlidne maken ej gälla. En efterlevande make, som har behållit boet oskiftat, ägerefter anmälan till rätten skifta boet med de skyldeman efter den först avlidnemaken som är närmast till arv när skifte sker. Sedan anmälan har gjorts gälleri tillämpliga delar vad i denna balk stadgas om dödsbo. boutredningsman, bouppteckning, den dödes skulder,arvskungörelse och arvskifte. Vad där sägs om dödsfallet och om skuld efter dendöde skall i stället avse den dag då anmälan inkom till rätten och den skuldsom då åvilade boet. Vill den efterlevande maken i annatfall ingå överenskommelse som rör boet. får det också ske med de efterarvingarefter den först avlidne maken som då är närmast till arv. Vad i detta kapitel är stadgat om efterlevande makesarvsrätt skall ej äga tillämpning, om vid arvlåtarens död talan omäktenskapsskillnad var anhängig utan atl frågan därom förfallit enligt 11 kap.3 § .