prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En betydande del av denystartade utbildningarna i Bergslagen utgörs av nya lokala linjer, nämligenföljande: linje för datorstödd materialteknik och linje för hydraulik medstyrteknik vid högskolan i /, elkraft-teknisk linje i (inrättad vid högskolan i /) samt material- ochproduktionsteknisk linje vid högskolan i /. Vid den sistnämndahögskolan har också startats en särskild studiegäng på dataingenjörslinjen förstuderande från gymnasieskolans samhällsvetenskapliga och ekonomiska linjer. De nämnda linjerna harinrättats med utgångspunkten alt de, efter prövning i det reguljärabudgetarbetet, skall ingå i det permanenla utbildningsutbudet vid resp.högskoleenhet. En sädan permanentning förutsätter att finansieringen avlinjerna, som initiall sker med isärskild ordning anvisade medel, därefter överförs i reguljära former. Jag kommer senare vid minanmälan av anslaget D 13. Lokala och individuella linjer och enslaka kurser altföreslä en försiärkning med sammanlagt fyra milj. kr. lill ochGöleborgs högskoleregioner för fortsatta satsningar i Bergslagen. Av dessamedel harjag beräknat en milj. kr. förden nämnda linjen för datorstöddmaterialteknik vid högskolan i /. Förutsättningarna för atl dennalinje skall utvecklas framgångsrikt är enligt min mening mycket goda, inte minsl genom tillkomsten av detmaterialtekniska laboratorium i Boriänge tillvilket regeringen anvisade nio milj. kr. Jag vill i dettasammanhang nämna all AB ulfäst sig alt avsätta 50 milj. kr. lill en fondmed syfle atl bidra till en differentiering avnäringslivel och en höjning av kompetensnivån i Karl-skogaregioncn. Minst entredjedel av fondens medel bör enligt reglementet för fonden komma att anslåslill slöd för högre teknisk utbildning i regionen. Dessa medel, som kommer attdisponeras av högskolorna i och , innebär därmed ett betydandetillskotl till det nämndaBergslags- programmet. är denav de enheter som berörs av Bergslagspro grammet som har den minsta basorganisationen inom det tekniska utbild ningsområdet. Driftleknikeriinjen är den enda allmänna utbildningslinjen inom området. Vidare finns en lokal linje för datorstödd konstruktion och produktion. Med hänsyn till den betydelse högskolans verksamhet har för ulvecklingen i Bergslagen och särskilt Karlskogaregionen är enligt min mening en omslruklurering av högskolans verksamhet angelägen, i syfte att bredda och stärka basen för leknisk utbildning vid högskolan. 2 1986/87. anmälan av anslaget D 9. Utbildning föradministrativa, ekonomiska och Prop. 1986/87:100 sociala yrken kommerjagalt föreslå all anlalel nybörjarplatser på den Bil. 10 syslemveienskapligalinjen vid högskolan i ökas. Delta förslag är ett led i strävandena allomstrukturera högskolans ulbildningsulbud lill förmän för sädan utbildning somär av betydelse för den regionala utvecklingen. Vad gäller högskolan iKarlstad, som har ell bretl och väl differentierat utbildningsutbud, kommerjagall vid min anmälan av anslaget D 8. Utbildning för tekniska yrken atl föresläen ökning av anlalet nybörjarplatser pä den yrkeslekniska högskoleutbildningen(YTH). Det arbele med altutveckla nya ulbildningslinjer med teknisk inrikining vid högskolan iGävle/somjag har redogjorl för ingår i en omfallandeomstrukturering av högskolan. Denna, liksom molsvarande omslällning vidhögskolan i , år en följd av beslut om lokalisering av den nyagrundskollärarlinjen (prop 1985/86:113, UbU 27, rskr 356). att någon lärarutbildning för inte skall anordnas vidhögskolorna i /och , och att de befintligaklasslärarutbildningarna där skall avvecklas /89. beslut innebär vidare alt målet bör vara allnya utbildningar skall elableras vid de båda högskolorna i minsl den omfallningsom motsvarar nuvarande klasslärarutbildning. Redan vid föregäenderiksmöte beslöt , med anledning av förslag i förta åretsbudgetproposition, atl inrälla dels boslads- och faslig-hetsförvallarlinjen ochkontors- och distributionslinjen vid högskolan i /(prop1985/86:100, bil 10, UbU 21, rskr297), dels pro-duktionsieknikerlinjen vid högskolan i (prop 1985/86:100,bil 10, UbU 22, rskr 269). Vid min anmälan av anslaget D 8. Utbildning förlekniska yrken kommerjag att föreslå att den lekniska utbildningen vidhögskolan i utvidgas genom all verksladsingenjörslinjen anordnas därfr.o.m. Jag anser vidare att planeringen bör inriktas pä altdriftingenjörslinjen anordnas vid högskolan i fr.o.m. budgetåret1988/89. Vid min anmälan av anslaget D 13. Lokala och individuella linjerkommerjag dessutom alt föreslå en försiärkning med en milj. kr. lill /Malmöhögskoleregion, i första hand för att möjliggöra ytterligare ulbyggnad avulbildningen i . Ställningstagande till fortsattasatsningar vid högskolan iGävle/bör göras i anslulning till prövningen av i vilkenutsträckning det utbildningsutbud som ingår i det nämndaBergslagsprogrammei bör permanentas. Högskolemyndigheternas fortsalla planeringbör inriktas på att belysa delta, sä att förslag om ulökning av det permanentautbildningsutbudet vid högskolan kan läggas fram i nästa ärsbudgetproposition. Tillsammans bör desatsningar vid högskolorna iGävle/och somjag nu redovisal innebära all de båda högskolornakommer att kunna spela en viklig roll för utvecklingen i sina resp. län. sombåda är drabbade av stora svårigheter. De redovisade nysatsningarna innebär ocksäetl förverkligande av en belydande del av den omstrukturering som riksdagenuttalat sig för. Ytterligare en högskola där behovet avomstrukturering är slort är den i 18 , både med hänsyn lill all högskolansbas är alllför ensidig och Prop. 1986/87:100 därmed bräcklig och med hänsyn till problembilden i . Pä Bil.10 regeringens uppdrag har i Umeä högskoleregion i samråd medhögskolan i , arméns lekniska skola (ATS) och iJämtlands län utrett förutsättningarna för all inrätta en utbildning avproduktionsingenjörer med inriktning pä fordonsteknik och hydraulik. Pägrundval av redovisningen av detla uppdrag har regeringen den 11 seplember1986 i särskild ordning anvisat en milj. kr. för ändamålet, och utbildningenhar inrättals i form av lokal linje. Vid min anmälan av anslaget D 13. Lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser kommerjag atl beräkna medel (800000kr.) för fortsatt drift av denna linje. Vid högskolan iSundsvall/har ett brett utbud av leknisk utbildning byggts upp ochfördelats pä båda högskoleorterna. Högskolan är därmed en viktig tillgäng för utvecklingen iVäslernorrlands län, någol som kommit lill uttryck i del projekt kallat"Industrihögskolan" som bedrivs i samverkan mellan bl.a.länsstyrelsen och högskolan. Vid min anmälan av anslaget D 8. Utbildning förtekniska yrken kommerjag att föreslä alt driftingenjörslinjen föriäggs till högskolan fr. o. m. nästa budgetär. Jag har tidigare beröriden slora belydelse i och högskolan i haft förutvecklingen i övre . En ytteriigare försiärkning av utbildningen ochforskningen där är angelägen för all ge enheterna en omfattning som garanteraren tillräckligt stark vetenskaplig miljö och därmed ökad slagkraft ochstabilitet. En fortsatt utbyggnad inom de tekniska och naturvetenskapligaområdena kommer atl öka enhelernas möjligheter alt bidra lill ulvecklingen isåväl och som övriga delar av . Jagkommer vid min anmälan av anslaget D 8. Utbildning för lekniska yrken altföreslä dels inrättande av civilingenjörsutbildning i leknisk fysik viduniversitetet i , dels inrättande av induslriell ekonomilinjen och enökning av antalet nybörjarplatser på maskintekniklinjen vid högskolan i avser också att i propositionen om forskning m. m. åierkomma lill frågan om resurser för forskning ochforskarutbildning vid de båda enheterna. I detla sammanhang villjag erinra om all med anledning av 1985 ärs regionalpoliliskaproposiiion (prop 1984/85:115: AU 13; rskr 354) beslöt atl för fyraärsperioden1985/86-1988/89 anvisa sammanlagt 32 milj. kr. för forskning inomregionalpolitiskt belydelsefulla områden. Sålunda har anvisats tilluniversitetet i 20 milj. kr. för forskning inom bioteknik, lill högskolani åtla milj. kr. för dataleknisk forskning och lill geofysiska institut (KGI) fyra milj. kr. Jag avser alt åierkomma lill regeringen om dessasärskilda salsningar i samband med den nämnda propositionen om forskningm.m. Sammanfattningsvisinnebär mina förslag alt sammanlagi 15 milj. kr. kommer att anvisas /88 för utbildning vid universitet och högskolor i de regionalpolitiskt prioriterade delarna av landet. Förutom nya ulbildningslinjer eller ökat antal nybörjarplatser på befintliga sädana vid i samt högskolorna i /, , , , , /och innebär 19 mina förslag förstärkningar av anslaget D 13.Lokala och individuella linjer Prop. 1986/87:100 och enslaka kurser iStockholms, . /, och Bil. De sistnämnda förstärkningarna är i första hand avsedda förriktade satsningar i regionalpoliliskt prioriterade områden, säsom fortbildnings-och vidareutbildningskurser vid de småoch medelslora högskolorna och decentraliserad utbildning. 3.4 Decentralisering av högskoleutbildning m.m. Även om högskolan efler reform i höggrad är decentraliserad universitet eller högskola finns i alla län utom tvä - finns mänga orler frånvilka avståndet till den närmaste högskoleenhelen är avsevärt. En möjlighetall också på sådana orler lillgodose ulbildningsbehov och bidra lill enförbättrad yrkesstruktur är att decentralisera utbildning frän de befintligahögskoleenhelerna. Elt omfattandedecentraliserat utbildningsutbud ges i Malmfähen, särskilt i Kiruna.Regionslyrelsen i Umeä högskoleregion har pä regeringens uppdrag ulretlförutsättningarna för dels rymdteknologiskt inrikiad högskoleulbildning iKiruna, dels för annan högskoleutbildning i Malmfälten. Uppdragen harredovisals lill regeringen resp. den 29 januari 1986.Regeringen har i särskild ordning anvisat sammanlagi 3,3 milj. kr. för de nunämnda ändamålen. Jag kommer under anslaget D 13. Lokala och individuellalinjer och enslaka kurser alt beräkna 1.5 milj. kr. för fortsatt drift av dessautbildningar. Jag kommer ocksä att föreslä yllerligare medel fördecenlraliserad utbildning bl.a. inomde norra delarna av . Inom Stockholmshögskoleregion finns ett mycket omfattande utbud av utbildning, men della är islort sett koncenirerat lill decenirala och norra delarna av samt lill . En spridning avutbildningen bör komma till slånd även inom denna region, i första hand lill de södra delarna av länsamt lill . En jämnare fördelning avutbildningsutbudet i kan åstadkommas genom atl befintligutbildning vid högskoleenheterna i förläggs även lill andra delar avlänel. Sådana ullokaliseringar har redan sketl. En belydande del avulbildningen och forskningen vid inslilutel är förlagd lill Huddingesjukhus. En del av förskollärarlinjen vid högskolan för lärarutbildning (HLS)är tillsammans med viss klasslärarui-bildning förlagd till . Jag harerfarit atl styrelsen för HLS har beslutat att förlägga också denyrkespedagogiska ulbildningen lill . Yrkesleknisk högskoleulbildning(YTH) knuten till lekniska högskolan (KTH) är förlagd lill ochSödertälje. Ytterligare sådanaullokaliseringar kan åstadkommas genom beslul av berörda högskolestyrelser. Jaghar erfarii all regionslyrelsen i högskoleregion har tillsatt enarbetsgrupp med företrädare för bl.a.universitetet i , och näringslivet, med uppgifl altundersöka möjligheterna atl förlägga delar av till de södra länsdelarna. Vad gäller högskoleutbildning på har eltutbud av sådan i form 20 -..dka kurser rrK>NJ främst ekonomi ochkulturvetenskaper byggts Prop. 1986/87:100 upp genom beslut av regionstyrelseni högskoleregion. 10 vandena atl förverkliga ett programför högskoleutbildning pä har stötts av regeringen som den 24 september1986 anvisade 6.5 milj. kr. i slöd till ett utvecklingscentrum. Vid min anmälanav anslaget D 13. Lokala och individuella linjer och enstaka kurser kommer attjag beräkna . för ytterligare utbildningsinsatser på Golland. Vid sidan av årBlekinge det enda län i vilket någon högskoleenhet inle är förlagd. Emellerlidhar etl relativt omfattande utbud av högskoleutbildning förlagts dil genomdecentralisering från högskoleenheterna i /högskoleregion. a.bedrivs utbildning på en allmän utbildningslinje, verkstadsinduslrilinjen. iKarlskrona och en lokal linje för elektronik med dalainriktning i . iförhållande till flertalet andraregioner i landet, stor industrisektor som dessutom domineras av några stora företag.Andelen högskoleutbildade tekniker inom länets industri är emellertid avsevärtmindre än genomsnittet för riket. Med hänsyn härtill är del angelägel att ökaden lekniska ulbildningen i länet. Regeringen har därför den 18 september 1986givit UHÄ i uppdrag all utreda möjligheterna att föriägga ytterligaretekniker-, ingenjörs- och ADB-ulbildning lill länet. som UHÄ ulför isamarbele med i /högskoleregion skall redovisassenast . Jag vill i deltasammanhang även nämna all , med bifall lill regeringens förslag omtillläggsbudget 1 lill statsbudgetenför innevarande budgelår (prop 1986/87:25, AU 9, rskr 80), har beslulat anvisa10 milj. kr. lill i för utvecklingsinsatser i . Jag har i den redovisningjag nu lämnat i huvudsak uppehållit mig vid insalser i högskolan. Ocksä inomandra delar av utbildningsväsendet görs insatser som är av slor belydelse föratt främja den regionala ulvecklingen. Inte minsl viklig i detla sammanhang ärden lekniska linjen i gymnasieskolan och de påbyggnadsulbildningar sominrättats i anslutning till denna. Del fjärde ärel på den tekniska linjen finnsi etl fyrtiotal kommuner fördelade pä samtliga 24 län. Härigenom finns tekniskutbildning pä i princip eftergymnasial nivå med en bred geografisk spridning. Jag kommer senare, iavsnittet Samverkan mellan gymnasieskolan och högskolan om ingenjörsutbildning,alt behandla ansvarsfördelningen i fråga om bl.a. Ulbildningen pä fjärde åretpä tekniska linjen och den försöksverksamhet med ell femte år som inletts itvå län. Jag vill i della sammanhangundersiryka att del är angeläget alt eventuellt ändrade ansvarsförhållandeninte får innebära nägon förändring av den nuvarande breda spridningen avulbildningen. Av de orler där f.n. delfjärde året av tekniska linjen är föriagl är ett 25-tal högskoleorter, och lill ett tiotal är högskoleutbildningförlagd i decentraliserade former. Det är angeläget alt decentraliseradelösningar kan utformas även för resterande orter om den nuvarande gymnasialautbildningen skulle komma all överföras tillhögskolan. 3.5Samverkan mellan högskoleenheter Prop. 1986/87: 100 Genom alt universiteten och högskolornasamverkar i olika ulbildnings-projekt kan en bred spridning avutbildningsmöjligheterna åstadkommas. Projektet är elt exempel på delta. Elt annal exempel är densamarbelsmodell inom civilingenjörsutbildningen som prövats av tekniskahögskolan i (KTH) och högskolan i . Samarbetet innebär attde tvä försia årens studier pä elektrotekniklinjen bedrivs i och atlulbildningen avslulas i . Erfarenheterna frän samarbetet visar ingaskillnader i studieresultaten mellan de studerande vid KTH resp. Väslerås. Genom en utlokaliseringav detla slag kan rekryleringsbasen för civilin-gensjörsulbildningenförbältras. Övergången från gymnasieskolan lill civilingenjörsutbildning visarnämligen på slora skillnader mellan olika län. En annorlunda modell församverkan inom civilingenjörsutbildningen har presenterats av iUppsala som etl förslag inom ramen för projektet . Förslaget innebär alt den första delen av ulbildningen pämalerialtekniklinjen anordnas vid och all den avslutande delenförläggs till högskolorna i /Borlängeoch /. Vid dessa högskolor skulle dä den kompelens som finns inombl.a. induslrin i Bergslagen kunna utnylljas. En arbetsfördelning av dellaslag skulle inle bara kunna bidra förbättrad rekrytering utan ocksä kunna medföra atl de färdigulbildadecivilingenjörerna lätlare skulle kunna rekryleras till industrin i Bergslagen.Förslagel har okonventionella inslag som enligt min mening är bäde ulbildningspolitisklintressanta och tilltalande. Vid min anmälan av anslaget D 8. Utbildning förlekniska yrken kommer jag därför atl föreslå alt civilingenjörsutbildning medmalerialleknisk inrikining fr.o.m. /89 förläggs litl universiteti , all genomföras i samverkan med högskolorna i /ochGävle/. Förslag om samarbele avliknande slag har presenterats från flera olika delar av landet. Minuppfattning är att samarbete mellan olika universitet och högskolor skulle aktivikunna medverka till bälireulbildningsmöjligheler för medborgarna som den kompelens som finns iolika delar av landet skulle kunna utnyttjas bättre inom den högreutbildningen. UHÄ har inom ramen för ell regeringsuppdrag om en mera systematiskarbetsfördelning mellan olika högskolor i redovisalde möjligheter till samverkan som föreligger och bör utvecklas där.Undersökningar av förutsättningarna för liknande samverkan mellan olikahögskoleenheler bör kunna göras ocksä pä andra håll. Jag räknar också med allUHÄ i sill fortsatta planeringsarbete aklivi medverkar till atl samarbete avdetta slag mellan universitet och högskolor kommer lill stånd på flera håll. Statsrådet anför Prop. 10 3.6 Kultur och regional utveckling Ocksä kulturpolitiken har viktiga bidrag attlämna till sirävandena altästadkomma rällvisa mellan olika delar av landet och en balanserad regionalutveckling. En av de främslaambitionerna i det kulturpolitiska arbelet har varit att stimulera tillkomstenoch utvecklingen av kulturinstitutioner med regional verksamhel t.ex.länslealrar, länsmuseer, länsbibiolek och regionmusik. Utgångspunkten var början enbari kulturpolitisk. Det gällde atl bryla siorsladsdominansen ikullurlivet och fördela resurserna pä etl rättvisare sätl. Efter hand somkullurlivet vitaliserats pä alll flerplatser i landet har kulturens betydelse för den allmänna regionalautvecklingen kommit alt framstå alll tydligare. En akliv kulturverksamhet är ennödvändig tillgäng för etl regionall centrum som vill förbättra arbels- ochutvecklingsmöjligheterna. Kulturaktiviteterna måslealltså finnas med i den regionala planeringen. För atl underlätta detta är detviktigt all planeringsförutsättningarna pä kulturområdet blir klarlagda. Somjag redovisade i 1986års budgelproposition (prop. 1985/86:100, bil. 10, s. 50-51) är det rimligt altregering och riksdag närmare preciserar sina ambitioner i fråga om slödel tillden regionala kulturverksamheten pä teater- och museiområdena . Med denna utgångspunkt anmälde jag atl jag räknade med attuppbyggandet av stödet till de regionala teater- och dansinstitutionerna samlmuseerna borde kunna fullföljas genom entotal förstärkning med 100 grundbelopp, varav 65 avser teaterområdet och 35museiområdet. Som en försia elapp i denna uppbyggnad beräknade jag förbudgetårel 1986/87 en ökning om 25 grundbelopp för de regionala teatrarna och10 grundbelopp för museerna. Utvecklingen av länsbibliolekssiödet föreslog jagskulle fortsätta i enlighet med beslut om litteratur och bibliotek(prop. 1984/85:141. KrU 21, rskr.302). har ställt sigbakom den redovisade uppbyggnadsplanen (rskr. 1985/86:192). Årets budgelförslag ulgören andra elapp i detta arbete. Sålunda föresläs en försiärkning av stödel lillde regionala teatrarna med 15 grundbelopp och till de regionala museerna med 10grundbelopp. Satsningarna lar sikle pä all skapa bättre förutsättningar för desmå inslilulionerna. Jag har därutöver - i enlighel med förslag -räknat med en viss förstärkning av bidraget till teaterverksamheten iVäslernorrlands län som stöd till regiontealerns nystartade ensemble iSundsvall. Arbetet med att överförahuvuddelen av verksamheten vid regionmusi ken och tilllandstingen har gått in i ett slutskede. Regeringen har för sin del godkänt de avtal som reglerar förhållandena mellan siaten och resp. landsling. Centrala musik- kommittén har i sitl betänkande (Ds U 1986:8) Samspel med Svenska rikskonserter redovisal vissa förslag och synpunkter rörande Svenska rikskonseriers roll och uppgifler m. m. Betänkandet har remissbehandlats. Minaställningstaganden till dessa förslag redovisas under anslaget Bidrag Prop.1986/87:100 till Svenska rikskonserter. 1 budgetförslaget redovisasmedelsbehovei för Bil. 10 verksamhelen vid regionmusiken och Institutet förRikskonserler under dessa institutioners sisla verksamhetsperiod liksom förinledningen av verksamheten vid Svenska rikskonserter och den regionalamusikorganisationen. Somjag redovisade i 1986års budgelproposition (s. 51) har ettberedningsarbete pågått inom om vissa förslag som har förtsfram av malmfältsulredningen i betänkandet (Ds I 1984:9) Framlid i malmfälten.Regeringen har fastställt sladgar för Stiftelsen . I enlighet med vad som föreskrivs i sladgarna har regeringen utsettstyrelse för stiftelsen, delvis efter förslag av ochslalens hisloriska museer, riksarkivel, kungl. , universiieiei iGöteborg och kommun. Tillskapandet av denna stiftelse förutsätts fä slorbelydelse för värd- och konserveringsverksamheten inom musei-. 1 delta sammanhang börocksä nämnas att har träffat etl avtal med kommunom all flytla sin adminislralion och cenirala produktion från . Flyttningen beräknas äga rum under höslen 1988. Regeringen harmedverkai i frågan bl.a. genom atl påmilt förslag uppdra åt statens förhandlingsnämnd all förhandla för Riksteaternmed berörda parler angående verksamhelens framlida lokalisering. Det ärsynnerligen tillfredslällande atl en verksamhel av den art som Riksieaternrepresenterar kan få fäste i en förorlskommun som . Jag räknar med attdet finns skäl för regeringen all äierkomma till i denna fräga inäsla ärs budgetproposition med anledning av de ekonomiska konsekvenserna förRiksteatern av flyttningen. Mina förslag i delföljande rörande m.m. innebär bl.a. atl åtgärder kan börjavidlas för att förbättra täckningen av regional-TV på mänga håll där denna nuinle är tillfredsställande. Jag förordar sålunda att sändare m.m. för dellaändamål uppförs med början /89. Vidareföreslär jag att invesleringar görs redan under näsla budgetär för altinvånarna i skall få tillgång till elt och sammaregional-TV-program. Jag förordar också alluppbörden av moltagaravgifter senasl fr.o.m. skall ske i ettsyslem skilt frän uppbörden avteleavgifter och all huvudmannaskapet skall anförlros . Därmedmöjliggörs en regionalpolitiskt önskvärd etablering i . Utvecklingsarbete igrundskola och gymnasieskola Statsrädel anför. Den svenska skolan fungerar väl och ärframgångsrik i sitt arbete. nationella och internationella rapporter ochundersökningar som bygger på faklisk kunskap om skolan tyder pä detla.Merparten av eleverna arbetar 94 ambitiöst och skaffar sig goda kunskaper ochfärdigheler. välutbildade och utför ell engagerat arbete. Delär den verklighetsbild som Prop. 1986/87:100 ibland alltför lätt trängsundan när vi i olika avseenden diskuterar skolans Bil. ochbehovet av förändringar i skolan. Att huvudintrycket avsvensk skola är positivt hindrar självfallet inte atl det finns behov avförbättringar i olika avseenden. Jag hade för etl par är sedan ibudgelpropositionen (prop. 1984/85:100 bil.10, UbU 16, rskr. 234) anledning att peka på del huvudproblem för skolan somligger i alt en mindre grupp elever lämnar skolan med sämre kunskaper än vad deoch vi har rätt att kräva. 1 det följande lar jag i är bl.a. upp frågan om behovel av atl förbäUra skolansmatematikundervisning. Enligt min bedömning kommer det alltid att finnasområden i skolan där vi har anledning alt peka pä behovet av förbättringar. 4.2 En strategi för utveckling av skolan Traditionellt har utvecklingen av skolan iSverige skell med en hög grad av central styrning. Det har varit nödvändigt attfatta förhållandevis detaljerade beslut i riksdag och regering för att kunnagenomföra de stora organisaloriska förändringar av ungdomsskolan som skettunder efterkrigstiden. Skolan har på det sättet kommii alt bli bådecentralstyrd och delaljstyrd. Sedan några är gärulvecklingen i motsatt riktning. de förändringar avstatsbidragssystemen för och gymnasieskolan liksom för skolledningsom genomförls sedan slulel av 1970-lalet har det lokala inflytandet ökatstarkt. Ocksä 1980 ärs läroplan för och del pågåendeutvecklingsarbetet i gymnasieskolan bär en stark prägel av decentralisering.