prop · GA0313 · 1986-12-31 00:00:00 — I överensstämmelse medpromemorieförslaget bör man nu befria regeringen från befattningen med etticke obetydligt antal besvärsärenden genom att låta kammarkollegiet inte barautreda och yttra sig i sädana ärenden utan också få i sista instans pröva besväröver stiftsnämndernas beslut enligt lagen. Såsom har anförts i promemorian börkollegiet emellertid ha möjlighet att med eget yllrande överlämna ettprincipiellt viktigt ärende till regeringens prövning. Jag vill i det härsammanhanget också nämna att det i promemorian och under remissbehandlingen hartagils upp några andra förslag till smärre ändringar i lagen om förvaltning av kyrkhgjord. Det gäller bl.a. ökade möjligheter att sälja viss kyrklig egendom.Beträffande dessa ändringar hänvisar jag till specialmotiveringen till mittförslag om ändring i lagen om förvaltning av kyrkUgjord. 2.4 Tidpunkten för genomförande av mina förslag Mitt förslag: Deförslag som jag har lagt fram genomförs fr.o.m. . Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt förslag. Remissyttrandena: Ett par remissinstanser villskjuta på tidpunkten för Ijänstebostadssystemets avveckling åtminstone etthalvår för att den kultur- historiskainventeringen av präslgårdsbeståndet skall hinna genomföras i Prop.1986/87:13 hela landet. Skälenför mitt förslag: I promemorian har tidpunkten valts därför attdet är fr.o.m. denna dag som hyressättningen enligt överenskommelsemellan arbetsgivarverket, SACO-SR och TCO-S om nya regler för bestämmandet av tjänstebostadshyranför prästerna skall vara genomförd. Man har då uppnått en hyressättning som kantjäna tUl vägledning för pastoraten, om de efter det atl skyldigheten att lillhandahållatjänstebostaden har upphört vill upplåta bostaden som hyresbostad åt en präst. Somjag har antytt kan man räkna med att många tjänstebostadsin-nehavare vidfldpunkten för genomförandet av mina förslag kan väntas vilja bo kvar itjänstebostaden. Jag bedömer alltså att en brådstörtad avveckUng av tjänstebostadssyslemetinle kommer att äga rum. Det bör därför enligt min mening inte behöva vållanågon olägenhet för genomförandet av den kulturhistoriska inventeringen, omavvecklingen får ta sin början vid den fldpunkt som har föreslagils ipromemorian. Tillboställsnämndernas uppgifter hör bl.a. tillsynen över prästgårdarnasförvaltning. Verksamheten har sålunda en nära koppling till det nuvarande Ijänstebostadssystemetför prästerna. Det är därför naturligt att boställsnämnderna avskaffassamtidigt som den av mig förordade avvecklingen sker av tjänstebostadssyslemet. 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader 2. lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord. Förslagen bör fogas till prolokollet i detta ärende som bilaga 3. 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader 1. sådan kostnad för avlöningsförmåner fill präst som regeringen och riksdagenbestämmer, 2. kostnad för pensionsförmån ål präst eller efterlevande flll prästenligt bestämmelser som regeringen meddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmånsom utgår för präst eller annan kyrkomusiker än skolkantor enligt statliggrupplivförsäkring, 3. förvaltningskostnad enligl regeringens och bestämmande för stiftsnämndoch för departement eller myndighet där kyrkliga frågor handläggs, 4. kostnader för verksamhet som bedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhet iden omfattning som regeringen bestämmer, 21 5. annan kostnad för kyrkligverksamhet enligt regeringens och Prop. 1986/87:13 besiämmande, 6. anslag till extra utgifter med ettav regeringen och bestämt belopp för år, vilket efter regeringensbestämmande får användas flll kyrkliga ändamål. I paragrafen anges vilka kostnader som får betalas urkyrkofonden. Ändringen i punkten 3 är föranledd av förslaget att avskaffa boställsnämnderna.Följaktligen nämns inte längre i paragrafen förvaltningskostnad för boställsnämndsom en kostnad som får betalas ur kyrkofonden. Ändringen i övrigt ärredaktionell. får besluta att innehavaren av en tjänst somkyrkoherde eller komminister skall anvisas tjänstebostad. Om tjänsten ärtillsatt, får pastoratet meddela eller upphäva ett sådant beslut endast om densom innehar tjänsten samtycker till det. Pastoratet skall underrätta och stiflsnämndenom beslut enligt första stycket. Kostnaderna för en tjänsteboslad skall belalas avpastoratet. Hyran för tjänstebostaden tillfaller pastoratet. Förslaget att pastoraten i fortsättningen skall fåbestämma om de skall anvisa tjänstebostad åt en kyrkoherde eller en komministerhar behandlats utförligt i den allmänna motiveringen (2.1). I paragrafens/ör5-tostycke har gjorts de ändringar som föranleds av förslaget. Regeringen skallalltså inte längre kunna ålägga ett pastoral att tillhandahålla tjänstebostadåt en kyrkoherde eller en komminister. Om pastoratet däremot av sådanasärskilda skäl som har berörls i den allmänna motiveringen finner det angelägelatt kunna anvisa tjänstebostad åt en kyrkoherde eller en komminister skallpastoratet kunna besluta därom. Uttrycket "ordinarie försam-Hngspräsl"har här ersatts av uttrycket "kyrkoherde eller komminister". Domprostbehöver inte nämnas särskilt eftersom en sådan är kyrkoherde idomkyrkoförsamlingens pastorat. Uttrycket "kyrkoherde eller komminister"får även anses täcka några få andra församlingspräster med en molsvarandeställning. Liksom hillills skall ha möjlighet att med stöd av 9§prästanställningsförordningen befria en enskild tjänstinnehavare frånbostadstvånget. I ett nytt andra stycke föreskrivs att pastoratet skallunderrätta och sflftsnämnden om beslut enligl första stycket.Därmed åsyftas såväl beslut om att tillhandahålla tjänstebostad som att intelängre anvisa sådan bostad. Ändringama i iredje stycket utgör endastredaktionella justeringar. Ikraftträdande - och övergångsbestämmelser Ändringarna i lagen om kyrkliga kostnader föreslås träda ikraft den Ijuli 1987. Moflven för detta har redovisats i den allmänna moflveringen (2.4). Vidare föreslås en övergångsbestämmelse som klargör att regeringens lidigare fattade beslut om skyldighet för ett pastorat att tillhandahålla tjänsteboslad upphör att gälla när lagen Iräder i kraft. För de präster som vid - dennafldpunkt bor i en anvisad tjänstebostad föreskrivs att pastoratets Prop.1986/87:13 skyldighet att tillhandahålla tjänstebostaden inte skall upphöraförrän prästen har avgått från sin tjänst och flyttat. Pastoratets skyldighetkan dock upphöra om parterna kommer överens om det. Skälen förförslaget har behandlats i den allmänna moflveringen (2.1). 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltningav kyrklig jord Idetta lagförslag las bl.a. upp de ändringar i lagen om förvaltning av kyrklig jordsom föranleds av förslaget att avskaffa boställsnämnderna. Detta innebär attnågra paragrafer i lagen, nämligen 7,15 och 30 §§ kan upphävas. Vidare kan tillföljd av förslaget om ändring i lagen om kyrkliga kostnader 10 § upphävas. Även23 § kan upphävas, vilket har framgått av den allmänna motiveringen (2.3). Löneboställeär kyrklig jord vars avkastning är avsedd till avlöning åt församlingspräst ivisst pastorat. Prästgårdär kyrklig jord på vilken tjänstebostad är anvisad åt en kyrkoherde eller enkomminister. Om tjänstebostad är anvisad på egendomen, bliregendomen löneboställe. FörsamHngskyrkasfastighet är kyrklig jord vars avkastning är avsedd till församlingskyrkasbehov. Vid tillämpning av 24 och 26 §§ skall även sådan fast egendom på vilkenen församlingskyrka av stiftelsekaraktär är uppförd anses som församlingskyrkasfastighet. Prästlönefondsfastighetär kyrklig jord som förvärvats för medel ur prästlönefonder från flera pastoratoch vars avkastning är avsedd till avlöning åt församlingspräster i dessapastoral. Kyrkofondsfastighetär kyrklig jord vars avkastning tillförs kyrkofonden. Domkyrkasfastighet är kyrklig jord vars avkastning är avsedd till domkyrkas behov. Vidtillämpning av 24 och 26 §§ skall även sådan fast egendom på vilken en domkyrkaav stiftelsekaraktär är uppförd anses som domkyrkas fastighet. Biskopsgårdär kyrklig jord på vilken tjänstebostad är anvisad åt biskop. Ipromemorian föreslås att lagens definition av begreppen löneboställe och prästlönefondsfastighet skall ändras. Med anledning av vissa remissinstan sers kritik i detta hänseende har jag inte ansett det lämpligt att nu föreslå någon ändring i detta hänseende. Frågan kräver närmare utredning. Däremot har promemorians förslag om en utvidgning av begreppen försam lingskyrkas fastighet resp. domkyrkas fasflghet inle mött några invändningar från remissinstansernas sida. Kammarkollegiet har ansett det angeläget att förslaget genomförs. Ändringarna har motiverats av behovet av att kunna sälja kyrkotomt eller del därav för att den skall kunna tas i anspråk som t.ex. gatumark. Före tillkomsten av lagen om förvaltning av kyrklig jord var en sådan överlålelse möjlig. Genom förslaget blir lagens regler om försäljning av kyrklig jord och om fondering av medel som har influflt efter försäljning av kyrklig jord lillämpliga även på sådan fastighet på vilken en församlingskyrka ' eller en domkyrka avstiftelsekaraktär är uppförd. I paragrafens tredje och sjätte stycken har gjorts de tillägg som är föranledda av förslaget. erinra om att det finnskyrkor som i senare tid har uppförts på mark som en Prop. församling har förvärvatför ändamålet och som utgör kyrkokommunal Beiräffandeförvattning och disposiiion av en sådan fastighet på vilken en kyrka avförsamlingskommunal karaktär är uppförd gäller 1982 års lag om församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Ändringarna i paragrafen i övrigt är delsredaktionella, dels föranledda av förslaget om ändring i lagen om kyrkliga kostnader. I varjestift finns en stiftsnämnd. I fullgörs dock stifisnämn dens åligganden av stiftsnämnderna i och stift enligl regeringens bestämmande. och ersättare för ledamot förordnas för högsl . Ändringarnai dessa paragrafer är föranledda av förslaget alt avskaffa boställsnämnderna. Löneboställe,med undantag av tillhörande skog, och präsigård förvallas av pastoratet. Församlingskyrkasfastighet förvallas av församlingen. Löneboställesskog, prästlönefondsfastighet, kyrkofondsfastighet, domkyrkas fastighet ochbiskopsgård förvaltas av stiflsnämnden. fastigheter förvaltasdock av etl särskilt domkyrkoråd. Regeringenfår efter framställning av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta omförvaltning i annan ordning. Enligtfjärde stycket skall regeringen efter framställning av den som förvaltar denkyrkliga jorden kunna besluta om förvaltning i annan ordning beträffande allslags kyrklig jord, alltså även beträffande löneboställen och prästgårdar.Förslaget har förts fram av kammarkollegiet. Jag anser liksom kollegiet att detinte är motiverai att regeringen skall ha möjlighet att besluta om förvaltningi annan ordning endasl beiräffande visst slag av kyrklig jord. har anvisat en kyrkoherde eller en komminister tjänstebostad påen prästgård, ankommer det på pastoratet att anordna prästgården. Pastoratetskall underhålla och vid behov nybygga husen på prästgård. Pastoratet svararför prästgårds skötsel, i den mån detta ej enligt bestämmelser som regeringenmeddelar eller enligt avtal ankommer på innehavaren av tjänstebostaden. Ändringeni försia stycket första meningen är en följd av förslaget om ändring i lagen omkyrkliga kostnader. I första stycket föreskrivs f.n. dessutom alt stiflsnämndeni vissa fall skall bestämma var prästgården skall läggas. Petta kan inte ansesnödvändigt och föreskriften har därför tagits bort. 18 § Prop.1986/87:13 Iärenden som rör upplåtelse av rätt till vattenkraft företräds kyrklig jord som avsesi 14 § av kammarkollegiet. Iärenden som rör ledningsrätl eller vågrätt företräds kyrklig jord som avses i14 § av stiftsnämnden även om den ej förvaltas av sflftsnämnden. Detsammagäller ärenden som rör byggnadsminne, naturvårdsområde, naturreservat,naturminne eller bestämmelser till skydd för djurlivet om ej regeringenbestämmer annat. 1andra slycket har efter förslag av kammarkollegiet föreskrivits att stiftsnämndenskall företräda kyrklig jord som avses i 14 § inte bara i ärenden som gällernaturvårdens intressen utan också i ärenden som gäller byggnadsminne. I denallmänna motiveringen har framhållits att en prästgård i vissa fall kanförklaras som byggnadsminne och därigenom åtnjuta ett särskilt skydd. Iparagrafen har också tillagts ärenden som rör naturvårdsområde. Ändringarna iövrigt är redaktionella. Dispositionsändring,som ej avser sådan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 17 eller 18§, prövas av den som förvaltar egendomen. Om ändringen föranleds av att ettsjälvständigt jordbruk ej längre är bärkraftigt eller om ändringen leder tillatt ett sådant jordbruk ej kan uppehållas, prövas dock frågan alltid avstiftsnämnden. Ändringarnaär föranledda av förslaget om boställsnämndernas avskaffande och är i övrigtav redaktionell natur. Stiflsnämndenhar tillsyn över sådan förvaltning av kyrklig jord som ej handhas av nämnden. Vidsin tillsyn får stiftsnämnden meddela sådant föreläggande eller förbud sombehövs för att denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter skallefterlevas. Ibeslutet om föreläggande eller förbud kan stiftsnämnden utsätta vite. Närmarebestämmelser om tillsynen över förvaltningen av kyrklig jord meddelas avregeringen. allmänna motiveringen (2.2) föreslås att stiflsnämnden skall överta boställsnämndernaslillsynsuppgifter. I paragrafens/örito stycke sägs därför att stiftsnämnenskall ha tillsyn över sådan förvaltning av kyrklig jord som inte handhas avnämnden. Enligt andra stycket kan sflftsnämnden vid sin tillsyn meddela förbudeller föreläggande att vidta vissa åtgärder. I ett iredje stycke föreskrivs attnämnden i beslutet om föreläggande eller förbud kan sätta ut vite. De nu nämndabefogenheterna för stiftsnämnden motsvaras av boställsnämndens och stifisnämndensbefogenheter enligt förordningen om förvaltning av kyrklig jord. Bestämmelsenhar av konstitutionella skäl tagits in i lagen. Ändringen i fjärde siyckei ärredaktionell. 26 § Prop. Ersättningsom inflyter för kyrklig jord på grund av försäljning, expropriation,upplåtelse av naturtillgång, eller av annan jämförlig anledning skall fonderas,om inte annat följer av andra stycket eller av bestämmelser som regeringenmeddelar. Avkastningen skall användas för samma ändamål som jorden varit avseddför. medger det får ett pastorat använda medel som inflyter eller somhar influtit på grund av försäljning av en prästgård eller av ett löneboställesom har varit prästgård för anordnande av ny prästgård, ny annanbostad åt en präst eller nya expediflonslokaler. Iparagrafen har gjorts de ändringar som följer av det i den allmänna motiveringen(2.1) berörda förslaget att skyldighet att fondera ersättning för en försåldprästgård i vissa fall inte skall föreligga. Huvudprincipen är att ersättningför försåld kyrklig jord skall fonderas om inte annat följer av bestämmelsersom regeringen meddelar. I förordningen om förvaltning av kyrklig jord finnsett antal bestämmelser enligt vilka undantag får göras i fråga om skyldighetatt fondera medel. Bl.a. får pastoratet använda ersättning som härrör frånförsäljning av en prästgård till att anordna ny prästgård om regeringen medgerdet. Enligt mitt förslag bör i stället stiftsnämnden kunna ge pastoratettillstånd att använda försäljningsmedd för att anordna inte bara en nyprästgård utan även ny annan bostad åt en präst och nya expeditionslokaler. Iett nytt andra stycke föreskrivs därför att ett pastorat, om stiftsnämndenmedger det, får använda medel som har influtit på grund av försäljning av enprästgård eller av ett löneboställe som har varit prästgård flll attanordna ny prästgård, ny annan bostad åt en präst eller nya expeditionslokaler.Av konstitutionella skäl har detta undantag från skyldigheten alt fondera medeltagils in i lagen. Beslämmelserom överklagande av beslut av en församling eller ett pastorat finns i lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Vidtillkomsten av lag om församlingar och kyrkliga samfälligheterupphävdes lag om församlingsstyrelse. I paragrafen hänvisas följaktligentill besvärsbestämmelserna i den nu gällande lagen. Ändringarna i övrigt ärredaktionella. Stifisnämndensbeslut enligt 21 § om fördelning av vinst eller förlust får överklagas hoskammarrätten. Stiftsnämndensbeslut i övrigt enligt denna lag får överklagas hos kammarkollegiet. Om ärendetär av principiell betydelse eller annars av SärskUd vikt får kammarkollegietmed eget yttrande överlämna det till regeringen för avgörande. Kammarkollegietsbeslut i en överklagad fråga får inte överklagas. Kammarkollegiets beslut iövrigt med anledning av det överklagade ärendet eller i andra ärenden enUgtdenna lag får överklagas hos regeringen. Iparagrafen regleras frågan om hur stiftsnämndens och kammarkollegiets Prop.1986/8713 beslut enligt lagen får överklagas. Förslagen har behandlats i denallmänna motiveringen (2.3). Iförsta slyckel anges vilka beslut som får överklagas hos kammarrätten. Liksomför närvarande gäller det stiftsnämndens beslut enligt 21 § om vinst ellerförlust. I andra slycket föreskrivs att stiftsnämndens beslut i övrigt enligt lagenfår överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiet får dock, i stället för attsjälvt avgöra ärendet, överlämna det till regeringen för prövning om kollegietfinner att ärendet är av principiell betydelse eller annars av särskild vikt. Itredje stycket regleras frågan om hur kammarkollegiets beslut får överklagas.Huvudregeln är att kollegiets beslut inte får överklagas. Vissa undantag fråndenna regel föreskrivs dock. Om det inom ramen för ett besvärsärende kommer uppen fråga hos kollegiet som inle har prövats tidigare t.ex. en fråga av processuellnatur bör den kunna föras vidare till regeringen. Vidare bör de beslut somkammarkollegiet fattar i första instans kunna överklagas hos regeringen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . I den allmänna motiveringen har närmarebehandlats frågan om tidpunkten för genomförande av förslagen (2.4). Av skälsom där anförs är det lämpligt att också ändringarna i lagen om förvaltning avkyrklig jord träder i kraft . I fråga om ärenden som harväckts före vid arrendenämnd eller domstol föreslås attstiftsnämnden fortfarande skall företräda den kyrkliga jorden till dess attärendet blivit slutligen avgjort. Jaghemställer att kyrkomötets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader, 2. lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. KYRKOMÖTET KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1986:6 Prop. betänkande 1986:1 med anledning avregeringens skrivelse om vissa ändringar av bestämmelserna om tjänstebostäderför präster och om förvaltningen av kyrklig jord jämte motioner Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 27 augusli1986 bifallit vad utskottet hemställt. medanledning av regeringens skrivelse om vissa ändringar av bestämmelserna omtjänstebostäder för präster och om förvaltningen av kyrklig jord jämte motioner I regeringens skrivelse till kyrkomötet 1986:3 harregeringen () till kyrkomötet för yttrande överiämnatförslag till 1. lag om ändringi lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader, 2. lag om ändringi lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Beträffande del huvudsakligainnehållet i regeringens skrivelse hänvisar utskottet till framställningen i det följande underrubriken på s. 9. I samband med skrivelsen behandlar utskottetföljande motioner; Motion 1986:16av om tjänstebostäder för präster. Motion 1986:24av och om vissa ändringar avbestämmelserna om tjänstebostäder för präster. Motion 1986:50av om enhetliga arrendevillkor för upplåtelse av kyrkligtjordbruk. Motion 1986:59av och om anskaffandet av tjänstebostadssyslemet förkyrkoherdar och komministrar. Motion 1986:65av och om boställs-nämndsorganisationen. Motion 1986:83 av om bostadsbandför präster. Motionsyrkandena redovisas på s. 8. De för yttrande överlämnade lagförslagen har följandelydelse. 1 förslagtill Prop. Lagomändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenom föreskrivs att 6 och 23 §§ lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ur kyrkofonden bestrides Ur kyrkofonden betalas 1. sådan kostnad för avlöningsförmånertill präst som regeringen och bestämmer, 2. kostnad för pensionsförmån åt prästeller efterlevande till präst enligt beslämmelser som regeringen meddelar ellerenligt avtal samt för försäkringsförmån som utgår för präst eller annankyrkomusiker än skolkantor enligt statlig grupplivförsäkring, 3. förvaltningskostnad enligl rege- 3. förvaltningskostnad enligt regeringensoch besiämman- ringens och viksdagens bestämmande för siiflsnämndoch bosiälls- de för stiftsnämnd och för departe-nämnd .samt för departement ellerment eller myndighet där kyrkliga myndighet där kyrkliga frågor hand- frågor handläggs, 4. kostnader för verksamhet sombedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhel i den omfallningsom regeringen bestämmer, 5. annan koslnad för kyrklig verksamhelenligt regeringens och bestämmande, 6. anslag till extra utgifter med etlav regeringen och beslämt belopp för år, vilket efter regeringensbestämmande får användas till kyrkliga ändamål. Pastorat skall tillhandahålla ordi- Ett pastorat får bestuta att inneha- narie församlingspräst tjänsteboslad våren av en ijänstsom kyrkoherde på prästgård eller i bostadslägenhet eller komminisler skall anvisas på annan faslighet. om regeringen tjänsteboslad. Om tjänsten är tillsatt, besiämmer del. fär pastoratet meddela ellerupphäva ett sådanl beslul endast om den som innehar tjänstensamtycker lill del. Pastoratet skall underrätta domka pitlet och stiflsnämnden om beslid enligl första stycket. Koslnad för tjänstebostad besiri- Kosinadernaför en tjänstebostad des av pastoratet. Tjänstebostadshy- skall belalas apastoratet. Hyran för ra som församlingspräst betalar till- tjänstebosiadentillfaller pastoratet, faller pastoratet. Denna lag iräder i kraft . Vidlagens ikraftträdande skall beslut som regeringen med stöd av äldre 'Lagen omtryckt1982:379. Senaste lydelse 198.:418. bestämmelser har meddelatom skyldighet för ett pastorat att tillhandahålla Prop. 1986/87:13 en ordinarieförsamlingspräst tjänstebostad upphöra att gälla. Om en ordinarieförsamlingspräst vid lagens ikraftträdande bor i en anvisad tjänstebostad,upphör dock pastoratets skyldighet att tillhandahålla bostaden först sedanprästen har avgått från sin tjänst och avflyttat eller vid den tidigaretidpunkt som parterna kommer överens om. Lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1970:939) om förvallningav kyrklig dels alt 7, 10, 15, 23 och 30§§ skall upphöra atl gälla, dds all 2, 5, 8, 9, 11, 18, 19, 22, 26, 29 och 31 §§ skallha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 22 § skall ha följandelydelse. Löneboställe är kyrklig jord vars avkastning är avsedd lill avlöning åt församlingspräst i visst pastorat. Prästgård är kyrklig jord på vilken tjänsteboslad är anvisad ål en kyrkoherde eller en komminisler. Om tjänsiebostad är anvisad på egendomen, blir egendomen löneboställe. Prästgård är kyrklig jord på vilken tjänsteboslad äranvisad ål ordinarie församlingspräst i anledning av an pastorat skall lillhandahållasådan församlingspräst tjänstebostad enligl beslul som avses i 23 § lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader eller motsvarande äldre beslämmelser. Årtjänstebostad ej längre anvisad på egendomen, blir egendomen löneboställe. Församlingskyrkas fastighet är Församlingskyrkas faslighel är kyrklig jord vars avkastning är av- kyrklig jord varsavkastning är avsedd till församlingskyrkas behov. sedd till församlingskyrkas behov. Vidtillämpning av 24 och 26 §§ skall även sådan fast egendom pä vilken en församlingskyrkaav sliflelsekarak-tär är uppförd anses som församlingskyrkas fastighet.