prop · GA0333 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare genomförs förändringar i den slatliga beskallningen(bland annat höjs basenheten och brytpunkten, vissa skattesatser sänks och sambeskallningenav B-inkomster slopas), vilka sammantagna beräknas minska skatteinbetalningarnamed drygt 900 milj. kr. I motsatt riktning verkar genomförandel av sistastegel i uppirappningen av den allmänna fastighetsskatten och den förutsattaökningen av den kommunala utdebiteringen med . Transfereringarnatill hushållen ökar av flera skäl den . Barnbidraget höjs från400 kr. , studiebidraget höjs och utökas till 12 månaderliksom det förlängda barnbidraget. Garanfibe-loppet i föräldraförsäkringen samlhyres- och inkomstgränserna för bosladsbidrag höjs också. ökningen av hushållsinkomslerna1987 vänlas medföra en ökning av den privata konsumtionen i ungefär motsvarandetakt. Det skulle innebära en oförändrad sparkvot även . Det finns flerafakiorer som talar för en ökning av sparandet, bl.a. höga realräntor och höjt sparavdrag.Dessa motverkas emellertid av det fortsatt lätta kreditlägel, vilket möjligenskulle kunna leda till en fortsalt sänkning av sparkvoten. Näringslivetsinvesleringar ser ut atl utvecklas något svagare än vad som förutsågs iden reviderade nationalbudgeten. För indusirins del beräknas nuinvesteringsnivån förbli oförändrad 1986 men utsikterna är godavarför en ökning förutses. Industrins kapacitetsutnyttjande är högt ochkonjunkturinstitutets senasle baromelerundersökning lyder på relativt positivaframtidsförväntningar när det gäller produklion och orderingång.Investeringarna i övriga delar av näringslivet väntas expandera långsammare näslaår och för näringslivel som helhet vänlas Skr. 1986/87:33 ungefär samma ökning av investeringarna som . Deoffentliga myndigheterna har i flera är reduceral sin investeringsverksamhet.Genom all kommunernas invesleringar vänlas öka förutses en ungefäroförändrad nivä på de offentliga myndighelernas toiala invesleringar 1986. Förnästa år förulses ånyo en dämpning av investeringsverksamheten i den offenlligasektorn. Bostadsinvesteringarnaberäknas preliminärt ha minskal under första halvåret i år.Minskningen var till stor del en konsekvens av en förskjutning av byggstartertill följd av problem med överkosinader. Botten på igångsättningen avbostadsbyggen tycks dock nu ha passerats och anlalet påbörjade lägenheter ökarpå nyll. En fortsatt uppgång förutses näsla år. reparationer,om- och tillbyggnader av bosläder, har ökat mycket kraftigl i omfattning desenaste åren och en liten fortsatt ökning förulses och näsla är. Sammanlagetleder delta till en svag ökning av bruttoinvesteringarna och en starkareökning 1987, se tabell 8. Tabell8 Bruttoinvesteringar efter näringsgren -10,5 -0,8 -3,7 -0,8 -1,2 -5,0 därav: näringsliv exkl. Källor:Konjunklurinstilutet, och fmansdepartementet. Expansionenav näringslivels byggnadsinvesieringar och reparations-och underhållsvolymernaberäknas medföra en ökning av byggsektorns produklion med och drygl2% 1987. Detta trots en svagare utveckling av de offentliga myndighelernasbyggnadsinvesteringar och även av bostadsbyggandet. I storstadsområdena ärbyggmarknaden nu närmast överhettad. Underförsia skedde en viss lagerneddragning, vilket liksom maskininvesleringarnasutveckling hade en återhållande inverkan på importen. Under återstoden av året vänlasen krafiig importökning, vilken lorde sammanhänga med en viss lageruppbyggnad.För 1987 förutses en svag uppbyggnad av lagren i takt med attproduktionsnivåerna höjs. Den offentliga konsumtionen ökar i en allt långsammaretakt. beräknas ökningen bli 1,och 1,. Bakom denna utvecklingligger en minskning inom den statliga sektorn och en avlagande expansion av denkommunala verksamheten. Slalens finansiella sparandeunderskoll beräknas minska medca . lill följd av en betydligt snabbareökning av inkomsterna () än av utgifterna (ca 3 1/). Budgetunderskottetberäknas minska än mer till följd av minskade valutakursförluster ochåterbetalning av statliga lån. En minskning med . mellan 1985och 1986 förulses. Även 1987 vänlas det statliga finansiellasparandeunderskottet reduceras kraftigl. Beräkningarna bygger bland annal påall den engångsskatt på försäkringsbolag m.fl., som regeringen har föreslagilgenomförs och minskningen av underskottet är en följd av denna. Ulanengångsskatten skulle det finansiella sparandeunderskottet öka 1987. Eflersomengångsskatten inle på annat säll än via minskade ränteutgifter påverkarbudgetunderskottet stiger detta från ca . 1986 fill ca 45 miljarderkr. Osäkerheten är stor när det gäller kommunernas ekonomi.Kommunernas räkenskapssammandrag och landslingens bokslulsuppgifter lyder på etlstörre underskoll 1985 än enligl lillgängliga nationalräkenskaper. Medutgångspunkt från en preliminär justering av del finansiella sparandel ikommunsektorn 1985 beräknas underskottet stiga till 1986och reduceras någol lill ca 1987. Del finansiella sparandeunderskottet i den offentliga seklornberäknas därmed uppgå lill ca 1986. En fortsatt förbättringsker nästa är när underskottet övergår i ett marginellt överskott. Skattekvotenstiger tillfälligt till 1987. Den offenlliga seklorns utgifler som andelav BNP beräknas minska med 1986 och 1987. Tabell 9 Offentlig sektor 1986/87: 33 Bil. Miljarder kr., löpande priser -57,3 -42,0 -45,0 -42,4 -31,8 -19,7 (-34,7) - 3,2 23,3 -21,8 -12,8 0,4 (-14,6) Procentandel av BNP i löpande priser Skattekvot Ulgiflsandel Finansielll sparande 52,2 (50,7) 62,9 0,0 (-1,5) Källor: Konjunkturinstilutel.siaiisiiska cenlralbyrån, och finansdepariemenlel. Anm.: Inomparenies anges uppgifler exklusive inkomslerna frän engångsskatten på försäkringsbolagm. Del internationella ränlelägel karakteriserades avsjunkande ränlor och . Därefter har räntorna i FörentaStaterna ytteriigare pressats ned, medan så inte har skett i ochFörbundsrepubliken . I har de korta räntorna fortlöpande sänkts från ennivä på fill . Även de långa räntornahar sjunkil. har sänkt diskonlol fyra gånger från till 7,5 %.I lakl med den allmänna räntenedgången har utlåningsräntorna till allmänheten ocksäsjunkil, vilkel kan illustreras av att villaräntorna gäll ned frän ca 14 till11 %. Den positiva räntemarginalen mot eurodollarn har under1986 legat , se diagram 1. En återgång har således skelt tillden ränledifferens som rådde /85. Att döma av valutaflödetsamt bytesbalansens utveckling under försia halvåret var kapiialbalansen kraftiglpositiv men lorde därefter inte ha givit något neltoin-flöde.Däremot har bylesbalansen genererat ell valulainflöde på ca 8 miljarder kr.under perioden februari-juli. Totalt registrerades ell valulainflöde på ca 14miljarder kr. Statens lånebehov kommer att bli lägre än under1985. Till följd av amorteringar av utlandsskulden kommer del inhemskaupplånings-behovet ändå all öka. I större utsträckning än lidigare harfinansieringen skell hos hushållen, främsl under försia hälften av året, genomökade insättningar i allemanssparandel och genom premieobligationslån. Ränla på 3-månaders slatsskuldväxlar/bankcerlifikal saml 3-månaderseurodollar- o. m. vecka 39 6 4 2 O \ Statsskuldväxlar/ \ bankcertifikat (-2 O Närmare bedömningar avkreditutvecklingen är ännu svåra alt göra. 1986/87:33 Statistiken är efler slopandet av uilåningsregleringen Bil. Den betydande del av kredilerna som förut läg vid sidan av deinstitut som ingår i statistiken överflyttas nu till banker och finansbolag.Denna överflyttning redovisas i statistiken som en ökning i kredilgivningen.Den verkliga kredilgivningen är därför under en övergångslid svår atlurskilja. Detstår dock klarl all den lolala kredilgivningen lill allmänheten har expanderat markanlunder det senaste årel. I försia hand svarar bosladsin-sfituten för enbetydande ökning. Jämfört med den mycket restriktiva utlåningen lycksäven affärsbankerna ha ökal sin ullåning kraftigt. Alt en betydande del av kredilernagått lill hushållen är sannolikl. Preliminära kalkyler över hushållensfinansiella sparande under första halvårel 1986 tyder på avsevärda men likarladeökningar av både tillgångar och skulder. Upplåningen tycks sålunda ha använls lillplaceringar i finansiella tillgångar snarare än till konsumlion. 1 Sammanfattning ............................................... .. 4 2 Internationell utveckling ................................... 7 3 Utrikeshandel ................................................. .. 9 4 Arbetsmarknad ............................................... .. 10 5 Priser och löner ............................................... 12 6 Prival konsumtion .............................................. 13 7 Investeringar ................................................. 14 8 Offenllig sektor ............................................... 16 9 Kreditmarknad ............................................... 17 1 Försörjningsbalans .......................................... 5 2 Bytesbalans ................................................... 6 3 Internationella förulsältningar ............................ 7 4 Exporl och imporl av varor .................................. 10 5 Sysselsättning ocharbetslöshet ........................ 11 6 Konsumenlpriser ............................................... 12 7 Hushållens disponiblainkomster, konsumlion och sparande 14 8 Bruttoinvesteringar efternäringsgren .................. 15 9 Offentlig sektor .............................................. 16 Tryckeri, 1986 19