prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87: 80 bil. 10) anfört att STU bör tilldelas ökaderesurser för atl finansiera forskningssamarbetet med EG. I samband härmed harjag redovisal detta samarbele enligl följande. Inom EG har kraftfulla initiativ tagilsför all förstärka samarbetet på forskningsområdet. Ett övergripande ramprogramför EG:s forsknings- och utvecklingsverksamhet godkändes avEG:s räd . Programmet syflar till alt hävda EG:s konkurrenskraft utåt,särskilt på del induslriella området. En rad nya beslul på forskningsområdetlogs underår 1984; bl.a. godkändes en budget på sammanlagt ca 8 miljarderkronor avseende fusion, strålskydd och radioaktivt avfall, bioteknologi,program för slimulans av forskarutbytet, ny teknik för tillverkningsindustrinsaml icke-nukleär energi. De största ansträngningarna för alt höja den tekniskanivån i europeisk industri har gjorts inom eleklronikområdel. Redan ifebruari 1984 hade rådet fallat beslul om en slörre forskningssatsning genomatl anta ett program för informationsteknologi ESPRIT (European StrategicProgramme for Research and Development in ). Detta ärdet största och mesl prioriterade av EG-pro-grammen med en budget i förstafasen på ca för , varav EG ochinduslrin svarar för hälflen var. Programmei har som mål alt: - ge europeiskinformationsteknologiindustri den lekniska grunden för att vara internationelltkonkurrenskraftig , - stimuleraindustriellt samarbele på informationsteknologisektorn, - bidra till utvecklingen av internalionellslandardisering. ESPRIT-programmet har samlat de ledande förelagen och forskningsin stituten i i genomförandet av ca 100 projekt. ESPRIT innebär därigenom, enligt de flesta bedömare, etl slort steg framåt i utvecklingen av forsknings- och utvecklingssamarbetet i . ESPRIT-programmet omfaltar dels basteknologier(mikroelektronik, programvaruteknologi och avancerad informationsbehandling),dels teknologi för att använda dessa. Projekl som genomförs inom programmetskall avse teknologi som är konkurrensneutral. Projekten finansieras tillhälften av EG och till hälften av de medverkande företagen och institutionerna.I varje projekt finns minst två företag från olika länder. RACE (Research and development of Advanced Communicaliontech- nologiesin Europé) är elt annat storl program inom EG, som syftar lill atl teknologisktlägga grunden lill elt för gemensaml bredbandigl kommunikationsnät.Centralt för programmet är alt utveckla gemensam standardisering. Samtidigtavses programmet bidra lill förbättrade konkurrensvillkor för den europeiskateletekniska industrin genom en även tekniskl sett gemensam marknad. EllIredje EG-program av strategisk betydelse är (in IndustrialTechnologies for Europé). Programmels syfle är alt moderniseratillverkningsindustrin genom grundläggande leknisk forskning på områden somlaserteknik, nya material, nya provningsmetoder, CAD/och matematiskamodeller, membranteknik, katalys- och parli-kelleknik m. m. EG:sforsknings- och utvecklingsaktiviteter omfattar även en rad andra program. Förnärvarande bereds förslag om etl nytt ramprogram som täcker EG:s alla insatseravseende forskning och utveckling . Ramprogrammet ärinriktat mol åtta slora mål: livskvalitet, informationssamhället,infrastruktur för den gemensamma marknaden (telekommunikation, transport), nyteknologi för alt modernisera industrin, energi, bioteknik, havsleknik ochforskarröriighet. Delnya ramprogrammet har en föreslagen EG-budget på lolalt ca ,varav ESPRIT svarar för ca 15 miljarder, RACE för 5,5 miljarder och för3,5 miljarder. Induslrin förväntas bidra med motsvarande belopp för dessaprogram. Andra områden är energiforskning, bioteknik, materialforskning,miljö- och klimatforskning samt medicinsk forskning. Somelt allmänt villkor för att delta i de högteknologiska EG-program-men harhitlills gälll att ett företag är etablerat inom EG och att forskningenbedrivs där. Det har således inle varit möjligl för elt förelag i ett landutanför EG-kretsen att medverka i programmen om det inte skelt genomdotterföretag som är verksami i ett . På en del områden - såsommaierial, bioteknologi, miljö/klimat samt stimulansprogram för forskarrörlighet finns dock vissa möjligheter för inslilulioner och förelag i länder utanförEG atl della. Även på strålskyddsområdel är EG öppel för samarbete med Iredjeland. I samband med alt de icke-öppna programmen ESPRIT och revideras,väntas EG:s kommission föreslå rådel all denna inskränkning ibehörighetsreglerna tas borl. Länder som slutit bilaterala ramavtal med EG omforskningssamarbete skall erbjudas della. För RACE har ett sådant förslag redanlagls. Redani dag deltar i forskningssamarbete med EG, bl. a. genom den europeiskasamarbetsorganisationen inom vetenskaplig och leknisk forskning, COST(Cooperation in the field of Sience and Technology) som ursprungligeninitierades av EG. Även inom ramen för kol- och stålgemenskapen () och detnya arbetsmiljöavtalel med EG bedrivs forskning. Som statsrådet har redovisal (prop. 1986/87:84 bil. 2, kap. 4.2) är Sverigeockså anslutet fill EG:s fusionsforskningsprogram genom samarbelsavlal med Euratom.Dessutom har ingått bilalerala avtal med EG på områdenaavfallsålervinning, träforskning saml hälso- och sjukvård. Del är dockregeringens vilja att forskningssamarbelel med EG breddas ytteriigare. Som ettled i en sådan utveckling slöts ett ramavtal mellan och EG omfördjupat forsknings- och utvecklingssamarbete. nämner ingaområden, men är en ömsesidig viljeyttring att siräva lill samarbele där det ärlill nytta för båda parter. Jaghar lidigare nämnt all slutit bilaterala avtal med EG på områdenaavfallsåtervinning, träforskning, hälso- och sjukvård m. m. deltar idessa program i deras helhet, vilket medför all bidrar tillEG:s budget för del akluella forskningsprogrammet enligl en bestämd Prop.1986/87: 74 fördelningsnyckel. I gengäld medverkar svenska institutioner iresp. program på likställd fot med institutioner inom EG vad gäller fillgångtill forskningsresultat, möjlighel all få forskningskontrakt från EG m.m. ochdärmed få forskningsprojekten delvis finansierade av EG. Förhandlingarhar inletts om samarbete på områdel avancerade material (EURAM) enligl sammaformer som på de ovan nämnda områdena. Möjlighetenatl della i hela EG-program gäller endast områden av renforskningskaraktär med begränsai industriintresse. Deindustriinriktade programmen - ESPRIT, RACE och - har varil sägott som hell stängda för företag ulanför EG. Även om en uppmjukning avbehörighetsreglerna är på väg, så kommer sannolikt inle att fåmöjlighel att delta i dessa program i deras helhel. Svenska förelag ochinstitutioner kommer troligen att kunna delta endasl på projektnivå, varför demed all sannolikhet inte kan erhålla projektmedel från EG. Detsvenska deltagandel måste således säkerställas inom ramarna för våra svenskaresurser och utformas som en integrerad del av ordinarie verksamheier. Underde senasle åren har en politisk medvetenhet om all högteknolo- EGJapanUSA giområdenaär av strategisk vikt för framtiden växt fram i . Stora statligasatsningar i och har skapat oro för att konkurrenskraft påvärldsmarknaden skall bli allt sämre. En viktig anledning till detta ärbristande samordning av forsknings- och ulvecklingsinsalserna och alt äralltför uppdelat i små nationella marknader, varigenom man inte får deskalfördelar som och åtnjuter. EG har vidare kritiserats för tröghetoch byråkrati, vilket har sin grund i att EG-beslut fordrar konsensus i deninhomogena krelsen av medlemsländer saml att EG:s budgetarbete domineras av enkonlroversieU jordbrukspolitik, som försvårar slörre salsningar pä forsknings-och utvecklingsområdet. Europaanses dock ha en god kunskapsbas och totall setl belydande forskningsresurser,som emellertid inle i lillräcklig grad kunnat omvandlas i kommersiellaframgångar. Frankriketog mot ovanstående bakgrund kontakt med ochlanserade en idé om ökat internationellt samarbete i Europa.Initiativet, som fick namnel EUREKA, presenterades för EG-slaierna och andravästeuropeiska stater. Vid en ministerkonferens i ijuli 1985 nåddes enallmän politisk uppslutning bakom EUREKA, vilket manifesterades i en deklarationsom antogs av mötet. EUREKA:s medlemmar är nu 19 västeuropeiska länder samtEG-kommissionen. Vid en andra ministerkonferens i i november 1985kunde en deklaration antas, som fastställde principerna för arbetet. Vissainledande projekl presenterades också. Ordförandeskapetroterar mellan deltagarländerna och den tredje minis terkonferensen hölls i , då projeklprocedurerna fast ställdes. Etl 60-tal nya projekt anmäldes vara klara, vilket visade att samarbetet tagit god fart. Somförsta land utanför EG-kretsen hade ordförandeskapet för EUREKA . Ordförandeperioden avslutades med den fjärde ministerkonferensensom hölls i Siockholm . Under del svenska ordförandeskapei harEUREKA ytterligare stabiliserats. Sålunda har etl sekretariat i Brysseletablerats och grunderna för elt daiorbaserat informalionssyslem lagls.EUREKA-samarbetet omfattar nu 109 anmälda projekt till etl beräknat sammanlagtvärde av . deltar i elt tjugotal av dessa projekl. Målelför EUREKA är alt höja leknologiska nivå och öka den europeiskaindustrins konkurrenskraft på världsmarknaden genom elt ökat forsknings- ochutvecklingssamarbete. Engrundprincip är alt projektarbetet - till skillnad från forsknings- ochutvecklingsprogrammen inom EG - skall ha en flexibel organisation ochfinansiering, dvs. olika deltagarkonstellationerförutses förprojekten. Som enkonsekvens av detta inrättas ingen gemensam fond för atl finansiera projekt. Deltagarei projekten är i övervägande grad industriförelag och industrin själv är iförsta hand initiativtagare till projekten. Projektdeltagarnaupprätiar avtal mellan sig som reglerar samarbetet och äganderätten tillresultat m. m. Det är också projektdeltagarna som avgör vilka parter som skallknytas till samarbetet. Detär resp. regeringar som avgör om etl projekt skall få EUREKA-sta-lus på basisav vissa kriterier såsom all projektet skall: vara civUl, ha hög teknisk nivåoch ha hög innovalionsgrad. Ettanlal leknikområden identifierades redan i Hannoverdeklarationen som särskiltangelägna, nämligen: informationsteknologi, teleteknik, ro-bolisering,tillverkningsteknik, laserutveckling, materialteknik, bioteknik, havsteknik,miljövård och transportteknik. Informationsteknologiområdelsvarar för den slörsta andelen EUREKA-projekl. Projekt på andra områdenän de nämnda kan förekomma, men en av grundprinciperna i EUREKA är alt intedubblera arbete som utförs i andra organisaiioner. Finansieringav projekl förutsätts i första hand ske av deltagarna själva med eget kapitaleller genom insatser från kapitalmarknaden. Beiräffande möjligheter tillstatligt stöd lill förstudier och projektgenomförande hänvisar jag till vadjag har anfört beträffande verksamheterna vid STU resp. Industrifonden. 10.3.5Forskningsbidrag tiil teknikbaseräde småföretag Mitt förslag:Systemet med forskningsbidrag lill teknikbaseräde småföretag avskaffas. I budgetpropositionen(prop. 1986/87: IOO bil. 14) harjag föreslagit atl, i avvakian på särskildproposiiion, för /88 beräkna elt reservationsanslag av 21,7milj.kr. lill Forskningsbidrag till teknikbaseräde småföretag. Jag avser nu atlta upp denna fråga. Bakgrund: Från anslagetForskningsbidrag lill teknikbaseräde småförelag bekostas innevarande budgetårSTU:s kostnader för bidrag som utgår enligt förordningen (1984:810) omforskningsbidrag lill teknikbaseräde småföretag. Bidragel utgör ett ickeprojeklbundel stöd för alt främja forskning och utveckling inom mindre företagsom i hög grad är beroende av teknisk kompelens inom företaget, s. k.teknikbaseräde småföretag. Skälen för mitt förslag:STU har utvärderat verksamheten och konstaterar atl bidragels generella stimulanseffekterär marginella saml all del i huvudsak är företag lokaliserade tillhögskoleorter som har sökt och erhållil slöd. Jag anser, i likhei med STU, allde generella sfimulanseffeklerna är små. Jag förordar därför att systemet medforskningsbidrag lill teknikbaseräde småföretag avskaffas. Flera av mina övrigaförslag kompenserar de små och medelslora förelagen för denna stödform som jagnu föreslår ska upphöra. Härvid kan nämnas: - Förslagel om att Industrifondenskall inrikta sin verksamhet mot små och medelstora företag i stället för deallra största. - Den kraftfulla ökningen avresurser lill STU. STU:s företagsstöd och teknikspridningsinsalser är inriktademol de smä och medelslora förelagen. - Innovalionsstöd ochleknikspridning lill små och medelslora företag inom ramen förinformationsteknologiprogrammet. - Förslaget om atlNorrlandsfonden i slörre ulslräckning än lidigare inriktar sin verksamhet påfinansiering av industriellt utvecklingsarbete i små och medelstora företag. 10.4 Stöd till teknisk infrastruktur Mitt förslag: Ettnytl reservalionsanslag bör föras upp för /88. Under detta nyaanslag, . Bidrag till Sfiftelsen teknisk-vetenskapliga aliachéverksamhet,bör medel anvisas för verksamheten vid STATT. För /88 harjagberäknai 26,4 milj. kr. Jag återkommer till detla i avsnill 17. Under innevarande budgetärfinansieras statens bidrag till Stiftelsen () från anslaget . Slyrelsen för leknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling. Bakgrund: STATT har i sinnuvarande form funnils . Den tekniska atiachéverksamheten somsådan har emellertid funnits , dvs. sedan slutet av andra världskriget.Attachéverksamheten, som började med en attaché i () omfallar nuelt 60-tal personer på nio siralegiska platser i väriden. I finns detattachékontor i , och . I de tre viktigasteindustriländerna i finns det konlor i , och London.Dessutom finns det altachékonlor i (), () ochJapan (). Dessa sju länder svarar sammanlagt för av världenssamlade forsknings- och utvecklingsinsatser. Attachékonlorenär i allmänhet lokaliserade vid de svenska ambassaderna. Från vissaattachékontor sker även specialislbevakning av länder, där atiachéverksamheteninte är etablerad. Hela verksamheten adminislreras från ett hemmakontor iStockholm. Organisationsformenoch arbetssättet för STATT har ändrals . Atiachéverksamheten är nuett offensivt "leknikpolitiskt instrument" med uppgift atl försesvenska företag, organisationer och myndigheter med teknisk, vetenskaplig ochindustriell informalion. Verksamheten har utvärderats vid ett flertaltillfällen. De allmänna omdömena om STATT är mycket goda. Skälför mitt förslag: Medel för verksamheten vid STATT har tidigare anvisats underanslaget . Styrelsen för leknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling som en separat anslagspost. Som framgår av vad jag har nämnthar emellerlid verksamhelen nu nätt en sådan omfattning och självständighetatt del är motiverat med ett separat anslag för Stiftelsen atlachéverksamhel. Sverigesframtid som industrination är beroende av en kontinueriig tillförsel av nyleknisk kunskap från omväriden. Del finns också elt behov av en vidgadteknikpolitisk utlandsbevakning, eftersom leknikpoliliken under det senastedecenniet blivit ett tungt inslag i de flesta länders politiska program. Härfinner jag att STATT har en viktig funktion att fylla. Viupplever nu och inom en överskådlig lid en kraftigl fortsatt internationaliseringsprocessinom praktiskt taget alla verksamhetsområden. Denna internationalisering medförbl. a. att personliga internationella kontakter kommer att öka samt alt förelagoch organisaiioner i fortlöpande kommer att utveckla sinainternationella verksamheier. Atlachésysiemel kan här ge en överblick, förklarasammanhang och ge en vidgad syn på den tekniska ulvecklingen utomlands. Dettafinner jag väl förenligt med STATT:s grundidé, nämligen att snabbi förmedlaintressant teknisk-vetenskaplig och industriell information fill svenskförvaltning och svenskt näringsliv. Medtanke på de stora forsknings- och utvecklingssatningar som görs gemensamt inomVästeuropa villjag peka på behov av en leknisk bevakning avverksamheten inom EG. Enligl min mening bör därför atiachéverksamheten påbegränsad tid placera en teknisk attaché i för att handha dessa frågor.I övrigt har jag för del kommande budgetåret räknat med alt attachéverksamhetenbehåller sin nuvarande omfallning i fråga om befintliga kontor. Den nuvarandebasrapporteringen i form av bl. a. rapporter och notiser skall behållas underen treårsperiod. Motbakgrund av att det finns nya intressanta regioner i vilka STATT inte har någrakontor villjag emellertid framhålla att det är viktigt att även sådana områdenbevakas när del gäller leknik, induslriförnyelse och forskningspolitik.Exempel på detta är och . Jag föreslår därför altförsöksverksamhet etableras i dessa båda länder. 1986/87: 74 Småföretagen spelar en viklig roll för ulvecklingen avmarknadssekono-min. Genom ett högl nyföretagande upprätthålls dynamiken inäringslivet. Småföretagspolitiken syftar till att stimulera nyföretagandel ochatl undanröja hinder för småföretag med expansionsmöjligheter i syfte altfrämja elt konkurrenskraftigt näringliv som ger möjlighel till en ökad ochtrygg sysselsäUning. En rad åtgärder vidlas för atl stimulera ulvecklingen avsmåföretagandet. Jag har tidigare redovisat min syn på de ekonomisk-politiskaramförutsättningarna (avsnitt 5), infrastrukturens betydelse för näringslivetsutveckling (avsnitt 6), arbetet med avreglering och regelförenkling (avsnitt7) samt teknisk forskning och utveckling (avsnitt 10). Jag har för avsikl att i delta avsnitt redovisa min syn påde specifika insatser som behövs - som etl komplement fill de mer generellaåtgärderna - för all undanröja hinder för expansion och slimulera utvecklingav småförelagen. Innan jag går närmare in på småföretagspolitikens mål ochmedel villjag inledningsvis redogöra för småföretagens betydelse och nämnanågol om den ekonomiska utvecklingen i småföretagsseklorn. Inom industridepartementethar upprättats en promemoria om svenskl näringsliv i ell internationelltperspektiv (bil. I den ges ytteriigare uppgifterom bl. a. småföretagensekonomiska utveckling. Det finnsnästan en halv miljon företag i , varav är små ellermedelstora, dvs. har färre än 200 anställda. Därav lillhör ca 50000 lillverkningsinduslrin.En klar majoritet av dessa företag är familjeägda. Småföretagen har sammanlagtöver I miljon anslällda. Redan det visar att dessa företag har stor betydelseför näringsliv och samhälle. Småförelagen är viktiga för den tekniska och kommersiellaförnyelsen. Det finns en stor idérikedom och förmåga till förnyelse i de mindreföretagen. Det gäller såväl nya produkter och systemlösningar som nya formerför handel och distribufion. Småföretagen är av fundamental betydelse för marknadsekonomin.En slor småföretagssektor innebär atl konkurrensen upprätthålls på olikamarknader. Småförelagen kan flexibelt anpassa sig lill nya situationer ochställa om produktionsapparaten efter marknadens utveckling. Småföretagen bidrar i stor utsträckning till vårproduktion och export, inte minsl som underieverantörer till större företag.Våra storföretags framgångar bygger i hög grad på tillgången till effektivaunderieverantörer med en hög teknisk kompetens. Genom attsmåföretagen är spridda till olika delar av landel, har de stor belydelse förmöjligheterna att nå en tillfredsställande regional balans. Orler med mångasmåföretag står bra rusiade inför strukturkriser i stora förelag och branscher.En positiv utveckling av småföretagen är angelägen från regionalpolilisksynpunki, särskilt mot bakgrund av ökade regionala obalanser . Småföretagen dynamik i näringslivet Stor betydelse för regional balans 10 1986/87. Etableringoch utveckling av småföretag är en nödvändig del av strukturomvandlingen.Eftersom strukturomvandlingen bl.a. leder lill all företag och produktområdenslås ut genom internalionell konkurrens måste näringslivet, bl. a. genomelablering och utveckling av småförelag, tillföras ny verksamhet som ersättningför den som slås ul. För samhällel är det därför motiverat alt med särskildamedel minska de hinder som kan föreligga för småföretagens utveckling. Bl.a.härigenom kan den induslriella produktionen utvidgas. Delär viktigt alt se de små och stora företagen som delar i elt sammanhängandeekonomiskt system. Det är de stora industrikoncernerna som svarar för denstörsta delen av exporten och de inlernationella kontakterna, medan de mindreindustri- och tjänsteföretagen i första hand är underleverantörer ochhemmamarknadsinriktade. En expansion inom de stora internationellt inriktadekoncernerna ger ofta belydande positiva effekter i de små och medelstoraföretagen. Vidare är det viktigt attutgå från att företagen har en livscykel. Många små och medelslora förelag ärrelativt unga och i en tillväxtfas. Det innebär också att de som regel inte harsamma ekonomiska karakteristika som äldre förelag. Expansionen i företagen påverkaroch påverkas av bl. a. de finansiella förutsättningarna och de ekonomiskaresultaten. Ett viktigt förhåUande är alt småföretagen bl.a. genom att derassatsningar är riskfyllda - kan ha svårt alt snabbi ackumulera elt lillräckliglstort eget kapital. Detta kan avläsas genom atl soliditeten i regel är lägre ismå företag än i större. Det finns anledning atl understryka att de skillnaderi ekonomiska förhållanden som finns mellan små och stora företag såledesväsentligen är en naturlig konsekvens av atl de små och medelslora förelagenbefinner sig i en tillväxtprocess. Av den anledningen kan det inte vara etl måli sig för näringspolitiken atl eftersträva en likformighet i fråga omekonomiska förhållanden i å ena sidan små och medelstora företag och å andrasidan storföretag. Denekonomiska utvecklingen i småförelagen är dock myckel positiv. Produkfionen ochexporten har stigit, kapacilelsutnytljandet har ökat och investeringarna liggerpå en hög nivå. Lönsamheten har kraftigl förbättrats under senare år.Avkastningen på eget kapital låg 1985 på för små och medelstoraindustriföretag. Småföretagens export ökade ,vilket var mer än för övriga företag. beräknas i genomsnitt ca 20000 företagmed hell ny verksamhet ha tillkommit inom näringslivet. Ävensysselsättningen utvecklas posifivt i småföretagssektorn. Mellan åren 1982 och1985 ökade de små och medelstora industriföretagen sin sysselsättning med drygt5 %, vilkel innebär en betydligt starkare uppgång än för de större företagen. Deflesla små och medelslora industriföretag är i privat ägo. av allaförelag med anställda kan klassificeras som familjeföretag. Jag vill i dettasammanhang redogöra för en utredning om uppköp av små och medelstora företaginom industrin som industriverket överlämnade till regeringen (jfr bil. 3, avsnitt 13.5). går att uppköpen avfamiljeföretag i slor utsträckning samvarierar med konjunkturen. Antalel uppköphar därför ökat under de senaste årens högkonjunktur. De uppköpia företagenutgör dock en myckel liten andel, ca I %, av det lotala antalet små ochmedelstora industriföretag. Drygt hälflen av köpengörs av andra familjeföretag. Köparföreiaget är ofta beläget i geografisknärhet av det uppköpta företaget. 1 regel görs endast små förändringar avförelagens verksamhet och sysselsättning efter uppköpen. Som skäl för atl säljaföretagen anger ägarna ofta personliga motiv, såsom ålder m. m. Mer sällananges t. ex. skatteskäl. Dessafusioner medverkar enligt industriverket inte i nämnvärd utsträckning tillnågon ökad ägarkoncenlralion i näringslivel. Indusiriverkel bedömer attförelagsöveriåtelserna har mycket begränsade industri- och regionalpoliliskakonsekvenser. 11.2 Småföretagspolitikens mål och medel Min bedömning:Småföretagspolilikens mål bör ligga fast. Behovet av riktade insatser kvarstår.Poliliken inriktas på alt slimulera nyföretagandel och alt undanröja hinderför småföretag med expansionsmöjligheler, i syfte alt främja etlkonkurrenskraftigt näringsliv som ger möjlighet till en ökad och tryggsysselsättning. Bakgrund och skäl för minbedömning: Målen för småföretagspolitiken har behandlats av vid fleratillfällen. Senast i regeringens proposition om industriell tillväxt ochfömyelse behandlades samhällels insalser för atl stimulera utvecklingen av småoch medelstora förelag (prop. 1983:84/135, NU: 42, rskr.