prop · GA0399 · 1986-12-31 00:00:00 — All affärsverken tillhör SAV medan deras dotterbolagnormall tillhör SFO beror på all affärsverken år myndigheter under regeringenmedan dotterbolagenär rent affärsdrivande företag. Somjag redogjort för Prop.1986/87:99 finns det vid sidan av ekonomiska mål även samhälleliga mål somaffärsverkens verksamhet syftar till all uppnå. Dessa grundar sig på altaffärsverken har elt stort allmänt intresse och direkt eller indirekt berörmyckel stora delar av samhället. Vissa delar av affärsverkskoncernerna bedrivs ibolagsform. Det gäller l.ex. verksamheter som är direki konkurrensulsatta iförhållande till del privata näringslivet. Bolagsformen är sådan att den skallunderlätta den ekonomiska styrningen och anpassa verksamhetsstyrningen till deförutsättningar som gäller för näringslivet i övrigt. En viktig förutsällning för affärsverksbolagenskonkurrenskraft är ocksä all villkoren för de anställda är anpassade till deolika branschernas förutsättningar. Enligt min mening kan delta bästtillgodoses genom att bolagen tillhör SFO. Det innebär vidare att bolag, somför närvarande är oorganiserade, och nya bolag bör anslutas till SFO. Beslutom arbetsgivartillhörighel för dotterbolagen bör ske enligt nuvarande ordning. Den kompetens som byggts upp inom SFO bör bibehållas ochvidareutvecklas. Del är ocksä vikligt alt staten driver en så långt sommöjligt sammanhållen personalpolitik inom affärsverkskoncernerna. I den fortsattakompetensuppbyggnaden inom SFO bör denna princip beaktas. 1 detta sammanhang bör uppmärksammas atl (prop.1982/83:68, NU 25, rskr. 181) ullalat all statsägda bolag inte bör tillhöraSvenska (). 1 enlighet med det anförda har inom civildepartementetupprättats förslag lill 1. lag medinstruktion för revisorer, 2. lag omriksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, 3. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100), 4. lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning. Lagförslaget 3 har upprättats efter samråd med justitieministern. Lagförslagen har granskats av lagrådet i den utsträckning som tidigare Jag hemställer att regeringen föreslår 1. atl antalagförslagen, 2. all godkänna deallmänna riktlinjer för förnyelsen av den statliga förvaltningen som jag harförordat belräffande föreskrifter (avsnitt 3), styrning av myndigheternasverksamhetsinriktning (avsnitt 4) samt revision (avsnitt 5), stabsmyndigheternasroll (avsnitt 6), chefsförsörining (avsnitt 7), myndigheternas ledning (avsnitt8) och 127 affärsverken och deras dotterbolag (avsnitt 9), Prop. 3. atl tillriksrevisionsverket för /88 anvisa ett ramanslag av 115 963 000kr. (avsnitt 5.4), 4. atl bemyndigaregeringen att, med beaktande av de riktlinjer som har godkänt omaffärsverkens investeringar, verksamhet och finansiering, besluta i frågor somrör dels affärsverks-koncernernas organisation, dels affärsverkens förvärv,bildande, avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag, 5. att bemyndigaregeringen atl inrätta särskilda tjänster för verkschefer m. fl. (avsnitt7.4.3). Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle alt tadel av vad jag i övrigl har anfört under avsnitten39 och om de allmänna förutsättningarna för utvecklingen av den statliga verksamheten(avsnitt I och 2), BUaga 1:1 Prop. Remissinstanserna för verksledningskommitténs betänkandeSOU 1985:40 Efter remiss har yttranden över verksledningskommitlénsbetänkande (SOU 1985:40) Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledningavgetts av Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut 9 Rik.sdagen 1986/87. , som har bifogat ett yttrande avjuridiska fakulletsnämnden , som har bifogat elt yttrande avjuridiska fakultetsnämnden Skogs- och jordbrukels forskningsråd Styrelsen för teknisk utveckling Statens löne- och pensionsverk i (LO) Yttranden har därutöver kommit in från: Institutet förintern revision Socialdemokratiska föreningar på statliga arbetsplatser iStockholmsregionen - statliga gruppen Bilaga 1:2 Prop. Remissinstanserna för verksledningskommitténs betänkandeSOU 1985:41 TCO:s statstjänslemannasektion (TCO-S) i (LO) Bilaga 1:3 Prop. Remissinstanserna för insynsutredningens betänkande Ds C1986:5 Efter remiss har yttranden insynsutredningsbetänkande (Ds C 1986:5) Statsmakternas granskning av statliga bolag ochstiftelser avgetts av Statens pris- och kartellnämnd i (LO) AB Vin- och Spritcenlralen har bifogat yttranden från denjuridiska och den samhällsvetenskapliga fakulteten. Bilaga 1:4 Prop. 1986/87; 99 Remissinstanserna för betänkandet (Ds C 1986:13) Samverkanmellan redovisnings- och förvaltningsrevision m. m. Bilaga 1:5 Prop. Lag om ändring i lagen (1974:1036) med instruktion förriksdagens revisorer Härigenom föreskrivs atl I § lagen (1974:1036) medinstruktion för revisorer skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § revisorer har till upp- Riksdagensrevisorer har lill upp- gift atl på vägnar grans- gift att påriksdagens vägnar grans ka den statliga verksamheten. Den ka den statliga verksamheten. Den adminisialiva praxis som tillämpas administaiiva praxis som tillämpas vid regeringsarbelei är dock undan- vid regeringsarbetel är dock undan tagen från revisorernas granskning. tagen från revisorernas granskning. Som statlig verksamhet anses i det- Granskningen får också omfatta ta sammanhang icke verksamhet sådan verksamhet som staten be- som bedrives i form av aktiebolag driver i jorm av aktiebolag eller eller stiftelse. stiftelse, om verksamheten är re- glerad i lag eller någon annan författning eller omstaten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genomavtal eller på något annat sätt har ett bestämmande infiytande över verksamheten. Har statsmedel tagits emot som bistånd till vissverksamhet, får revisorerna granska hur dessa medel användes, i den månredovisningsskyldig-hel för medlen föreligger gentemot staten eller särskildaföreskrifter har meddelats om medlens användning. Vid sädan granskning skallbeaktas de särskilda betingelser som kan gälla för verksamheten. kan besluta om särskilda uppgifter förrevisorerna ävensom föreskriva alt viss verksamhet skall vara undantagen frånrevisorernas granskning. Denna lag träder i kraft den . 2 Förslagtill Prop. Lag om granskning av statligaaktiebolag och stiftelser Härigenom föreskrivs följande. 1 § Riksrevisionsverkel får granska den verksamhet sombedrivs i följande aktiebolag och stiftelser. Kungliga Dramatiska teatern aktiebolag SEMKO, Svenska Elektriska MaterielkontrollanstaltenAktiebolag Fonden för industriellt samarbete med Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) Stiftelsen och de regionala stiftelser som ingår iSamhällsgruppen 2 § De aktiebolag och stiftelser som nämns i 1 § ärskyldiga att på begäran av riksrevisionsverkel lämna verket de upplysningar sombehövs om den granskade verksamheten. Denna lag träder i kraft den . Granskningen av verksamheten i Svenska rikskonserler skallfram till utgången av i stället avse verksamheten i Stiftelsen för rikskonserter. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs alt 6 kap. I § och 8 kap. 10 §sekretesslagen (1980:100)' skall ha följande lydelse Sekretess gäller i myndighets affärsverksamhet för uppgift om myndighetens affärs- eller driftförhållanden, om del kan antas atl någon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad om uppgiften röjs. Under motsvarande förutsättning gäller sekretess hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos bolag, förening, samfällighel eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari del allmänna genom myndigheten utövar etl bestämmande inflytande. Sekretess gäller i myndighets af färsverksamhet föruppgift om myndighetens affärs- eller driftför-hällanden, om del kan antas altnågon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad omuppgiften röjs. Under motsvarande förutsättning gäller sekretess hos myndighetför uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos bolag, förening,samfällighel eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmännagenom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision.Sekretessen hos en myndighet som bedriver sådan revision gäller dock inte, omuppgiften Ingår i beslui av myndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligl förstastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekreiessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . För denvars anställning hos myndigheten har upphört gäller förbudet enligt förstaslycket alt röja eller utnyttja uppgift endast i den utsträckning som följer av3 § andra slyckel lagen (1931:152) med vissa bestämmelser om illojalkonkurrens. Sekretessgäller hos myndighet för uppgift om affärs- eller driflförhållanden förenskild, som i annal fall än som avses i 8 och 9 §§ har trätt iaffärsförbindelse med myndigheten, om del av särskild anledning kan antas altden enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller ocksä hosmyndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för enskild som harträtt i affärsförbindelse med bolag, före- Sekrelessgäller hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden förenskild, som i annal fall än som avses i 8 och 9 §§ har trätt iaffärsförbindelse med myndigheten, om det av särskild anledning kan antas enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller också hosmyndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för enskild som harträtt i affärsförbindelse med bolag, före- samfällighel eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande, om del kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. ning, samfällighel eller stiftelse som driveraffärsverksamhet och vari det allmänna genom myndigheten utövar ett bestämmandeinflytande eller hedriver revision, om det kan antas att den enskilde liderskada om uppgiften röjs. Sekreiessen hos en myndighet som bedriver sådanrevision gäller dock inte. om upp-gijien ingår i heslut av myndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt förstastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekreiessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. Regeringenkan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner detvara av vikt all uppgiften lämnas. 1 fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Belräffandehandling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekreiessen dock längst lilldess har förflutit från det avtalet slöts. Denna lagträder i kraft . Bilaga 1:6 Prop. Utdrag ur protokoll vid sammanlräde Närvarande: jusiiiierädei Knulsson. f d. justitierådetSterzel. Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 29 januari1987 har regeringen på hemställan av statsrådet beslulal inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1974:1036) med instruktion för revisorer, 2. lag omriksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, 3. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslagen ulan erinran. Redogörelse för bl. 1 Tjänstetyper, anställningsformer, skiljande från tjänst Det finns i statlig anställning s. k.tjänstetyper av fem slag: ordinarie, extra ordinarie och extra tjänst samlarvodestjänst och göro-målsförordnande. Tjänstetyperna, som fastställs närijänslerna skall inrättas, är av belydelse bl. a. för frågan om förening avtjänster, dvs. rällen att ha flera statligt reglerade anställningar.Reglerna om uppsägningstidens längd och en del andra kolleklivavtalsregler ärför närvarande också länkade till systemet med de olika tjänstetyperna. Ävenden nuvarande regleringen av myndigheternas befogenhet att inrätta tjänster ärdelvis kopplade till indelningen i tjänstetyper. Frågor om tjänstetyperna regleras tills vidare iförfattning. Somjag har anmält i andra sammanhang, är de emellertid - medundantag för vad som gäller för ordinarie domare sedan någon lid föremål förkollektivavtals-förhandlingar mellan och destatsanställdas huvudorganisationer Ufr 19 § RÄLS 1986-87). Uttrycket anställningsform åsyftar om anställningen på eninrättad tjänst sker med något slag av förordnande eller med fullmakt. 6 § tillsätts sålunda tjänster med förordnande eller, där regeringenså bestämmer, med fullmakt. Förordnanden kan meddelas all gälla antingen för enbestämd tid (visstidsförordnanden) eller också tills vidare (tillsvidareförordnanden). Ett visslidsförordnande kan inte sägas upp underförordnandeperioden. Denna bestäms i regel i absoluta termer, t.ex. "" eller "t. o. m. ". Men perioden kan också anges relativt, t.ex. "tilldess atl projektet är avslutat" eller "så länge NN ärtjänstledig". Ett tillsvidareförordnande kan däremot sägas upp. Det kanockså redan från börian begränsas att gälla längst lill en angiven tidpunkt(längstförord-nande). Denna tidpunki kan bestämmas i absoluta eller i relativatermer på samma sätl som vid visstidsförordnanden, t.ex. "tills vidare,dock längst lill utgången av ". Visstidsförordnanden och längslförordnanden kallasgemensamt för tidsbegränsade förordnanden. Enligt 4 kap. 7 § andra styckel får förordnanden förarbetstagare i verksledande eller därmed jämföriig ställning tidsbegränsasenligl vad regeringen bestämmer. Av 3 § I kungörelsen (1974:1007) omtidsbegränsning av statligt lönereglerad anställning, m.m. (omtryckt 1982:109)framgår att tidsbegränsade förordnanden får användas bl.a. i fråga om verkschefer.Och av 8§ anställningsförordningen (1965:601, omtryckt 1984:127, ändrad senasl1986:630) framgår all ordinarie tjänster tillsätts med visstidsförordnanden. omde har beteckningen p, och med tillsvidareförordnanden, om de har beteckningenr. Om ingen tid anges i etl förordnande, anses del gälla utantidsbegräns- Prop. 1986/87:99 ning. Utmärkande för ansiällningsformen fullmakl, slutligen, äralt innehavaren inle är uppsägningsbar. Av 8 S anställningsförordningenframgår alt sådana chefstjänster (C-tjänsler) som är ordinarie och som harbeteckningen o tillsätts med fullmakter. reglerar uttömmande olika slags tvångsentledigande, s.k. skiljande från tjänst. 1 7 kap. regleras sålunda uppsägning (2 §),pensionsavgång (3 §), försättande i disponibilitet (7 S), förflyttning (8 S) m.m. I 4 § föreskrivs atl en arbetstagare får entledigas, om han förlorar sinarbetsförmåga eller får den nedsatt så att han för framtiden inle kan fullgörasina arbetsuppgifter tillfredsställande eller om han bedöms inte kunnaåterinträda i arbete inom vissa lider på grund av nedsatt arbetsförmåga. I 5 §föreskrivs all en arbetstagare, som är anställd med fullmakt, får entledigas,om han inle kan fullgöra sin tjänst tillfredsställande och högst fem åråterstår till dess han kan avgå med ålderspension. Och i 6 § finns regler sombegränsar möjligheten att entlediga en arbetstagare på dessa grunder. Rättsligtsett kan entledigande enligt 4-6 §§ jämställas med en uppsägning där en deluppsägningsregler inte tillämpas, t.ex. bestämmelserna om uppsägningslid,skyldighet alt varsla och rätlen till återanställning. a. verkschefernasdel tillkommer del enligl 15 kap. I och 2 §§ regeringen att pröva frågor omskiljande från tjänst enligt 7 kap. Skulle en arbetstagare begå ett brott, som visar att haneller hon uppenbarligen är olämplig atl inneha sin anställning, kanarbetsgivaren tillämpa reglerna om avskedande i 11 kap. . Dessa regler kanockså tillämpas, om arbetstagaren skulle göra sig skyldig lill grov ellerupprepad tjänsteförseelse. Ett avskedande får inte grundas enbarl pä enomständighet som den myndighet som arbetslagaren lyder under har känt lill merän före prövningen. Del sistnämnda gäller dock inle när frågan omavskedande tas upp av justitiekanslern () efler det altomständigheten har inträffat (11 kap. 5 §). Om etl förfarande inleds som syftartill atl avskeda en arbetstagare, får arbetstagaren avstängas från arbetet.Detta förutsätter dock atl gärningen i fråga kan antas medföra avskedande (13kap. I §). Avstängning kan i vissa fall också tillgripas vid sjukdom (13 kap. 2§). För bl.a. verkschefernas del prövas frågor om avskedande eller avstängningav en särskild nämnd, statens ansvarsnämnd (15 kap. 4 §). Det kan för fullständighetens skull ocksåanmärkas att del i sällsynta undantagsfall - med bakgrund i allvarliga problem- har inträffat alt regeringen tillfälligt ställt en verkschef åt sidan. Formelltkan detta ske med slöd av föreskrifterna om s. k. partiell tjänstebefrielse i19 a § anställningsförordningen. Enligl dessa föreskrifter får myndighetenensidigt besluta alt hell eller delvis befria en tjänsteman från hansordinarie tjänste-göromål . Föreskrifterna kan ses i ljuset avuppfattningen alt en arbetsgivare inte är skyldig alt hålla en arbetstagare medarbetsuppgifter. Frågor om anställningsformer och uppsägningsgrunder tasinte upp här. När det gäller verkscheferna innebär reglerna i korthet följande. Sådana ordinarieverkschefstjänsler som är förenade med chefslön till- Prop. 1986/87:99sätts sålunda endera med visslidsförordnande (Cp), med tillsvidareförordnande(Cr) - eventuellt begränsat att gälla längst lill en viss tidpunki -eller medfullmakt (Co). Extraordinarie chefstjänster (Ce) och extra chefstjänster (Cg) tillsätts liksomarvodestjänster i regel med tillsvidareförordnande, eventuellt gällande längsttill en viss tidpunki. Delframgår av myndighetens instruktion huruvida tjänsten som myndighetscheftillsätls med etl visslidsförordnande eller med någon annan anställningsform. Avde verkschefer som är generaldirektörer har de flesta en ordinarie tjänst medvisslidsförordnande (Cp). Detsamma gäller bl. a. landshövdingarna. Vanligastär att förordnandena meddelas i sänder. Verkscheferna omförordnassedan vanligen en eller för en ny sexårsperiod. Men kortare tiderän förekommer, t. ex. om det i förväg är känt att en myndighet skallomorganiseras eller om vederbörande verkschef kommer att uppnå pensionsålderntidigare än . Dennapraxis har tillämpats . Ifråga om visstidsförordnade arbetstagare kan som framgått någon uppsägning inteske, från arbetsgivarens sida (7 kap. 2 § andra stycket ). Däremot kannaturligtvis den som är förordnad för en bestämd tid själv ansöka om atl blientledigad före tidens utgång (jfr 7 kap. 10 § ). Någon skyldighet atlbifalla en sådan ansökan har arbetsgivaren emellertid inte. Anställningen kanmed andra ord normalt inle avbrytas förrän förordnandet löper ut, om intearbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om alt det skall avbrytastidigare. Dethar vid olika tillfällen förekommit att regeringen för återstoden av enförordnandelid erbjudit en verkschef andra uppgifter än atl vara chef för enviss myndighet. Oavsett vederbörandes anställningsform har regeringen då löstfrågan på ett för båda parter acceptabelt sätt. har det inneburit alt verkschefenerbjudils utredningsuppdrag eller anställning som sakkunnig inomregeringskansliet för den återstående verkschefsiiden. Detfinns en del extra ordinarie verkschefstjänsler som tillsätls med tillsvidareförordnande(Ce). Del gäller bl.a. tjänsterna som kanslichef för handelsflottans kultur-och fritidsråd och som föreståndare för statens maskinprovningar. Någraverkschefer har arvodestjänster med förordnanden tills vidare (ulantidsbegränsning). Det gäller bl.a. föreståndarna för statens institut förbyggnadsforskning och för slatens råd för byggnadsforskning. Chefenför förordnas enligt praxis endera för (Cp) eller tills vidare (Cr). En verkschef med förordnande tills vidare kan som nämntssägas upp, Prop. 1986/87:99 men bara under förutsättning att del finns sakliggrund för uppsägning. Detia framgår av 7 kap. 2 § andra slyckel jämfört meduppsägningsreglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (ändrad senast1984:1008). Del är regeringen som prövar frågan. En verkschef med ett sådantförordnande kan också själv säga upp sig. De tidigare angivna reglerna omavskedande m. m. gäller också här. Ett mindre antal av verkscheferna innehar tjänster somtillsätts med fullmakt (Co). Det gäller riksantikvarien, riksarkivarien,krigsarkivarien, riksbibliotekarien, en del mu.seidirektörer, riksåklagarenoch JK. Även cheferna för och för försvarshögskolan har förnärvarande fullmakl på sina tjänster, men det finns förslag (prop. 1986/87:36)om alt de liksom chefen för försvarels förvallningsskola i fortsättningen skallges Cp-tjänster och alltså visstidsförordnas på samma sätl som flertalet andraverkschefer. Som redan nämnts, kan den som har fullmakt inle sägasupp.Men fullmaktshavaren kan enligt 7 kap. 8 § förflyttas till någon annanstatlig tjänst som tillsätts med fullmakl. En förflyttning innebär ettenfledi-gande från en tjänst kombinerat med en samtidig anställning på en annantjänst. Biskopar omfattas inle av reglerna i (1 kap. 2 §). Fördem finns särskilda regler i förordningen (1965:729) med vissa bestämmelser omanställning som präst. Biskoparna anställs enligt dessa regler med fullmakl,men omfattas inte av någon förflyttningsskyldighet. När det gäller tillsätlningsförordningen kan de högrechefstjänsterna indelas i tre grupper: verkschefstjänster, anmälningstjänsleroch förslagstjänster. De högsta tjänsterna, verkschejstjänsterna, tillsätts utanföregående ansöknings- eller anmälningsförfarande. Tillsättningsfrägan tas avregeringen upp formlöst på föredragning av departementschefen eller något annatstatsråd. För avdelningschefer och byråchefer görs en skillnadmellan anmälnings- och förslagstjänster. De flesta avdelnings- och byråchefstjänsterna äranmälningstjänsler. De tillsätts av regeringen sedan chefen för myndighetenanmält vakansen för regeringen och genomfört s. k. intresseannonsering samllämnat eventuellt namnförslag. Förslagstjänsierna tillsätts av regeringen efter etl ibestämd ordning upprättat förslag av en myndighet eller av en särskildtjänsteförslags-nämnd. Till denna grupp hör bl. a. de högre tjänsterna vidlänsstyrelserna. De grundläggande bestämmelserna om dessaijänsletillsällningar finns, förutom i regeringsformen i . Härutöver finns av regeringen utfärdade 143 bestämmelser bl.a. i anställningsförordningen (1965:601. omtryckt Prop. 1986/87:99 1984:127, ändrad senast 1985:954)och i myndigheternasinstruktioner. Principerna för vilka tillsättningsärenden regeringenrespektive myndigheter skall falla beslut om härrör årstillsätlningsreform (SFS 1965:285). Dessa bygger på att regeringen skalltillsätta ledande administrativa befattningar samt när särskilda skälföreligger andra högre befallningar. Den grupp tjänstemän som därmed avsågshar i allmänhet lön enligt det statliga chefslöneavialet. 1 övrigt kan hänvisas till rapporten (Ds B 1982:4)Statliga chefsfrågor s. 17 ff För flertalet verkschefer utgår löneförmåner enliglchefslöneförordningen (SAVFS 1985:5). Den grundar sig på ett kollektivavtal.Regeringen fastställer lönerna. Kopplat till verkschefstjänsterna med förordnande förbestämd tid finns bestämmelserom förordnandepension. Bestämmelserna, som ulgörtillägg till och undantag från allmänna pensionsavtalet för statliga och vissaandra tjänstemän och som inte omfattar militära tjänster, har tagits in iförordningen (1984:1041) om förordnandepension m.m. (ändrad senasl 1986:516). En verkschef, som omfattas av denna förordning och somlämnar sin tjänst före den vanliga pensioneringsperiodens börian (), har rätt till förordnandepension i stället för egenlivränta, om haneller hon har innehaft en eller flera förordnandetjänster under ioavbruten följd. En förutsättning för rätten lill förordnandepension är dockalt verkschefen inte går över till någon annan anställning medförordnandepen-sionsrätl eller till en anställning med sådan icke-statligpensionsrätt med vilken samordning skall ske. Förnyas inte förordnandet och beror detta på något annatän verkschefens egen önskan, har han eller hon alltid rält lillförordnandepension. En förutsättning är dock att verkschefen inle går över tillnågon annan anställning med statlig pensionsrätl.