prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Fåmansföretagensdeklarationer, där det då inte skaU bli någon taxering tUl vinsldelningsskatt,är lätl urskiljbara genom den kodmarkering på deklarationen som används i laxeringsarbelel.Det krävs således inte något ytterligare administrativt förfarande med registreringeller liknande utöver vad som redan finns. För övriga företag, som inte är fåmansförelag, börkonstmktionen med ell fribelopp vara kvar med hänsyn lill dess karaktär avgrundavdrag. Kammarrätteni Siockholm för fram tankar på en viss uividgning av kretsen skattskyldiga.Kammarrätien anför: Isammanhangei vill domstolen ändå påpeka alt konkurrenssynpunkterna gör siggällande också med avseende på ulländska företags verksamhel vid filialer etc iSverige. Det vore enligl kammartällens uppfallning logiski om även sådanverksamhel iräffades av vinstdelningsskatlen. En uividgning av företagskretsenpå angivet sätt kan dock ha oönskade effekter av ett slag som inte kanöverblickas men frågan bör kunna tas under övervägande i del fortsatta arbetet. Någraremissinstanser tar upp frågan om möjligheter till utjämning meUan olika år. som har slora arbelen i fast räkning skriver nerpågående arbelen med indirekla kosinader, innebär detta all bolagel kan erhållaen slörre förlust år I som kan återvinnas år 2 genom ordinariebeskattningsregler. Vid vinstdelningsskatlen innebär delta atl elt outnyttjatavdrag uppkommer år 1 medan etl slörre överskott uppkommer år 2 pga. attförlustavdraget återiäggs. Konsekvensen blir att företaget har att erlägga enkanske betydande vinsldelningsskatt pga. olikheterna mellan de tvåskattesystemen. I och med förslagen om anpassning avvinstdelningsskatten i förhållande lill inkomstbeskattningen borde även dennafråga ha prövats av ulredningen. Dessulom vore ell förtydligande på plalsbeträffande underskott i rörelse och fastighet i utlandet samt attrealisafionsförlust som fidigare ej kunnat utnyttjas, ej anses innefattas ibegreppet förlustavdrag. Förlustavdragunder efterföljande år bör tillålas vid negativt underlag tillvinstdelningsskatt. Vidare bör vid inkomsttaxeringen erhållet förlustavdraginte behöva återiäggas vid beräkningen av underiagel lill vinsldelningsskattpå etl sådanl sätt all föriustavdraget kan leda fill skall. Eltföretag vars resultat omväxlande visar överskott och underskott, men som genomsnittligt sell endasl uppnår en vinst som i normala fall inte skulle drabbas av vinsldelningsskatt, hamnar i en betydligt sämre konkur- renssiluafion än etl förelag som har en jämn och vinsl, fömt- 150 san givetvis aU vinslenvid "goda år" är så hög alt förelagel skall eriägga Prop. 1986/87:42vinsldelningsskatt. Nuvarande beslämmelser medger inle alt förelag meddenna resultatprofil genom någon form av förlustavdrag kan utjämna inkomsternaså atl de även i vinsldelningsskattehänseende beskattas för sill egentligaresultat. Delegationen anser all denna brist i lagen ärallvarlig. Regler bör lillskapas som möjliggör föriustuljämning för förelagenvid beräkningen av vinsldelningsunderiagel. Delsaknas således i storl sett möjligheter alt utjämna ett positivt resullal inomvinstdelningssystemet. Detsamma gäller förluster. Speciellt i samband medstörre reparationer uppkommer ofta underskoll. Vid inkomsttaxeringen kan dessagenom förlustavdrag utjämnas mot senare års överskott. Eftersom ett sådantutjämningssystem saknas i vinstdelningsskatten har denna skatt en återhållandeeffekt på fastighetsunderhållet. Elt företags resultat kan, enligt förbundetsmening, inte bedömas enbart utifrån förhållandena elt enstaka år. Del är därförnödvändigt med en resultaluljämning över liden, inte endast iinkomstskattesyslemet utan även i vinsldelningssystemet. I annal faU ävenlyrasföretagets fortbestånd. Någonmöjlighel till resultaluljämning mellan åren finns f.n. inte. I den propositionsom låg fill grund för vinslddningsskatten avvisades en sådan utjämning underåberopande av atl reglerna för avskrivning av inventarier ochinvesteringsfondssystemet erbjöd tillräckliga möjligheter. Vi delar inte dennauppfattning. SjälvfaUet finns inget behov av resultaluljämning mellan åren ide fall avskrivningar och investeringsfonder kan utnyttjas för sådan utjämning. För företag som inte kan utnyttja dessa möjlighetert.ex. personalintensiva förelag inom tjänstesektorn är det däremot nödvändigtmed särskilda regler. För dessa företag upplevs avsaknaden avresultatutjämningsmöjligheter som orätlvis varför särskilda möjligheter vidsidan av investeringsfonderna och avskrivningarna behövs. LänsstyrelsenI Siockholms län anger avslutningsvis i sitt yttrande att det hade varitönskvärt med vissa yllerligare förtydliganden och klargöranden i samband medöversynen och nämner som exempel atl lillämpningssvårigheler föreligger närell handelsbolag år inblandat. i tarockså upp denna fråga. Vidfördelningen av resultat och andel i tillgångar och skulder m.m. hos handels-och kommanditbolag föreligger praktiska problem vid konlrollverksamhelen. Problemområden föreligger vid t.ex. O resultat ibolagens verksamhel eller vid de fall ett kommanditbolags negaliva resultatökas med delägares löneuttag. Förslagsvis bör i förevarande fall vid O resultathandelsbolagslagens civilrättsliga beslämmelser gälla om fördelning avresultatet. Vid de fall att ett kommanditbolags redan negalivaresultat ökas med löner lill kommanditdelägare bör fördelningen av det sammanlagda resulla tet styra fördelningen av bolagets monetära tiUgångar, skulder m. m. Ex.Ett kommanditbolags resuUat utgör eU underskoft om 109000 kro- nor,kommandildelägarna lillgodoför sig lön för utfört arbete med 131000 Prop.1986/. Totalt underskott uppgår till , vUkettUlgodoförs komplementären. I förevarande fall får komplementären (eltaktiebolag) anses ha lillgodofört sig av föriuslen och av bolagelsresullal, vilkel Ulgör grund för fördelning i vinstdelningsskatlesammanhang. pekar också på några frågor kring begreppetmonetära tUlgångar. efterlyser en definiiion av när en byggnadanses färdig alt las i bruk för sitl ändamål och kan läggas påavskrivningsplan. Vid laxering har oftaförekommil prakliska problem i samband med avgörande om en byggnad får las uppsom en monetär lillgång i form av en färdigställd byggnad eller ej Problemet har ofta en avgörandebelydelse om vinsldelningsskatt skall utgå eller ej. Förslagsvis bör en byggnadanses kunna läggas på plan när av byggnad kan las i bmk för siltändamål och då ej längre räknas som en monetär tillgång. Vidare torde ett förtydligande fill4 paragrafen göras, i det fall då en byggnad redan är slutavskriven ochhärigenom ej berättigar lill inflationsavdrag. - Det erfordras en ytterligareexemplifiering, gärna i form av en anvisning, beträffande olika tillgångarsklassificering såsom varande monetära lillgångar eller ej. Nedan följer enspecifikation över vissa exempel, som medfört diskussioner vid granskningsverksamheten. andel i ekonomisk förening utbyte av konvertibla skuldebrev mol aktier uppburen överkurs vid emission av aktier Två länsstyrelser lar upp några frågor kringinfiationskorrigering. har uppmärksammat ytteriigare ett problem ianslutning till vad som sägs i författningskommentaren lill 2 § VDL. har förvärvat ettbolag med räkenskapsår per kalenderår. AB A som är moderbolag har räkenskapsårper . Räkenskapsåret för det "nya bolaget" anpassas tillmoderbolagels räkenskapsår genom en förlängning . Redovisningav det nya bolagets rörelse kommer därför alt göras först vid 1987 årstaxering. Del nya bolaget har avyttrat fastigheter som skall redovisas perkalenderår i inkomstslaget tillfällig förvärvsverks.amhet. Fråga uppkommer hur underlagetför vinsldelningsskatt skall beräk nas och då främsl inflalionskortigeringen. Om hänsyn las liU ingående j2 balanser exempelvis taxering kan då bolaget använda sig av sammaingående balanser när bolagets rörelse skall inflationsjusleras vid Prop.1986/87:42 taxering? Vivill dock peka på ytteriigare ell problem. När det gäller byggnader som skrivsav enligl plan skaU värdeminskningsavdragen vid bestämningen av den realavinslen uppräknas så alt de i fast penningvärde tUlsammans moisvarartillgångens anskaffningsvärde. Medgivna värdeminskningsavdrag vidinkomstbeskattningen räknas om med hänsyn lill förändringarna i del allmännaprislägel under innehavsliden. Eflersom förelagel tillgodoräknas nominellavärdeminskningsavdrag vid inkomstbeskattningen blir den reala korrigeringenskillnaden mellan det reala och det nomineUa avdragel. I byggnadsrörelse ulgörbyggnaderna i regel vamlager. Infla-lionskortigeringar sker i sådana faU enliglbestämmelserna i 5 § vUkel innebär ell betydligt generösare avdrag. Det kandärför ifrågasättas om inle byggnadsföretagens lager av fasligheler bordebehandlas som anläggningslillgångar vid beräkning av vinstdelningsunderlaget. Lantbrukarnasskaltedelegation anser att regeln om återföring av invesleringsavdrag i 3 §VDL bör slopas. Enligt3 § lagen om vinsldelningsskatt skall vid beräkningen av företagets nominellaresultat, dess beskattningsbara inkomst eller beräknade föriusl vid taxeringenfill statlig skatt, bl.a. ökas med belopp motsvarande vid taxeringen medgivetinvesteringsavdrag. Invesleringsavdragens syfte är normalt atlstimulera företagen tiU nyinvesteringar. Att vid sådanl förhållande åierföramedgivna investeringsavdrag vid beräkningen av vinsldelningsunderiagelframstår som inkonsekvent. Eftersom denna omständighet reducerar denekonomiska effekten av investeringen är det uppenbart att de nuvarande reglernahämmar investeringsviljan. Med hänsyn härtill anser skatledelegationen allregeln i 3 § om återföring av investeringsavdrag bör slopas. har synpunkter på möjligheterna alt ta i anspråk enallmän investeringsfond som avsalls i inkomstslaget annan fasfighet. Isamband med all VDL infördes öppnades också möjligheter för faslig-hetsbolagatt avsätta medel lill allmän investeringsfond. Som moliv härför angavs jusldel befogade i all utjämna resultatet även inom vinstdelningssystemet. Dennamöjlighet får dock anses ha en synnerligen begränsad belydelse för flertaletfastighetsförvaltande bolag. Fondmedel får nämligen inte användas förfastigheter som innehåller bosläder. Vidare är tiUståndsgivningen föranvändning lill industribyggnader för uthyrning myckel restrikfiv. Syftet medavsättningsmöjligheterna, nämligen all underiälla en viss, om än begränsad,resultaluljämning, har därför inte uppnålls. Förbundet, som även lidigare harpåtalat förhållandel och hemställt om ändringar härvidlag, vill på delta sättånyo framhäva det berättigade i att fondmedlen får las i anspråk även förhyreshus, såväl med som ulan bosläder. 11 1986/87. 10 Värdering av anläggningsdllgångar Prop. Förslagetinnebär all en direkl uppskrivning av fastigheter och andra lillgångar skalllillålas för all läcka förluster. Remissinslanserna är relativt posiliva. Länsslyrelserna i siiml län har ingel alt erinra mot förslagel. Svenskakommunförbundei år posilivi tiU förslaget. Detföreligger alllid en risk med redovisning av orealiserade vinsler. Delta gäUeräven om medlen binds på visst sätt i bolagel. På sikl öppnar della nämligenmöjligheter lill utdelning av vinster som ännu inle är intjänade. Sedan längemedger dock bokföringslagstiflningen en sådan uppskrivning. De föreslagnareglerna beaklar de aspekler som är av vikl vid värderingen och överensslämmerväl med nämndens svar på molionen 1984/85:590, som lagil upp frågan. (Jfr LU1985/86:6.) Nämnden vill dock understryka, all man ser förslagel som enförenkling av nuvarande omotiverat krångliga regelsystem i ABL angåendeföriusttäckning med uppskrivningsmedel. Någon utvidgad rält till uppskrivningav anläggningstillgångar bör inte införas som en följd av vinstdelningsskattenseffekter. Svenskarevisorsamfundet SRS anför: Vadangår förslagel till ändring av 11 kap. 4 § akfiebolagslagen innebärande enförenkling av reglerna för utnyttjande av det belopp, varmed uppskrivningskett av värdet av anläggningslillgång, kan samfundet tillstyrka delsamma.Samfundet vill dock med kraft framhålla alt förslaget inte får ges en sådanlolkning att en utvidgad rätt till uppskrivning för att komma ifrånvinstdelningsskallens effekter accepteras. Avarbetsgruppen föreslagen förändring i aktiebolagslagen avseende möjlighelenatt på etl enklare sätl täcka balanserad föriusl genom en försiktiguppskrivning av anläggningstillgångar anser vi riklig. FARhar invändningar mol förslagel och anför: Förslagetatl uppskrivning skall få användas för täckning av förlust respektive altuppskrivningsfond skaU f;i användas för detta ändamål har slora likheler med enmotion som FAR avstyrkte 1985 (motion 1984/85:590 av K ). Del nuföreliggande förslagel skiljer sig från molionen därigenom att vissaskyddsregler i form av utdelningsförbud ingår. Gemensamt för båda förslagen iir en oriktighuvudmotivering, nämligen att etl förelag som redovisar föriusl men samfidigl har anläggningsfillgång ar med betydande övervärde i onödan skulle bli skyldigt att upprätta kontrollbalansräkning. I sista stycket på sid 129 förutsätts tUl och med en komplicerad omgång via uppskrivning, överföring till aktiekapitalet och nedsättning av detta för atl undvika likvidationshot. Detta är helt onödigl, eftersom likvidationspliklen inte bygger på den redovisade förlusten utan 154 på en jämförelse mellanaktiekapitalet och "bolagets eget kapital", beräk- Prop.1986/87:42 nat efter de specifika värderingsreglerna i ABL 13 kap. 2 §. Vad först angår direkt användning av uppskrivningför läckande av föriusl avstyrker FAR bestämi förslaget, inte minst därför altdetta kan leda till alt uppskrivningen redovisas i resultaträkningen. Del kaninle vara några olägenheter förknippade med att genomföra en föriusttäckningvia en uppskrivningsfond, eftersom del är dit uppskrivningen normall i förstaomgången förs. Med tanke på de skyddsregler i form avuldelningsförbud som föreslås anser sig FAR kunna tillstyrka den föreslagnamöjlighelen lill föriusttäckning via uppskrivningsfond. Eftersomformuleringarna i lagtext och betänkande bygger på tanken all uppskrivningnormalt sker genom ett beslut på (den ordinarie) bolagsstämman vill FAR dockpåpeka följande. Uppskrivning av anläggningstillgång kan endastgöras i samband med upprättande eller fastställande av årsbokslutet. Det vanligaste är att uppskrivning görs i framlagdårsredovisning, varvid uppskrivningsbeloppet förts till uppskrivningsfond. Idetla fall saknas behov av punklerna I och 2 i den föreslagna lydelsen av 11kap. 4 § andra stycket. Punkt 1 läcks av revisionsberättelsens uttalande om attårsredovisningen är upprättad i enlighet med aktiebolagslagen, och punkt 2täcks i fråga om uppskrivningen av 20 § bokföringslagen (med den fördelen altuppgiflen lämnas etl år tidigare) och i fråga om förlusttäckningen av 11 kap. 8§ 3 punkten. Vid bolagsstämman kan i delta fall belopp ur uppskrivningsfondenbeslutas överfört för täckning av förlust. Skulle den framlagda balansräkningen inte innehållauppskrivningen, utan denna görs först genom all bolagsslämman beslutar den ochsålunda ändrar balansräkningen per balansdagen, anser FAR punklerna 1 och 2lämpliga. De bör alltså endast göras tiUämpliga på detla fall. Bestämmelsen i den föreslagna formuleringen av 11kap. 4 § andra slycket 3 punkten är felaktigt utformad. Höjningen avaktiekapitalet skaU inte vara "minst uppskrivningsbeloppel" utan"minst det förlustbelopp som blivit täckt (frånuppskrivningsfonden)". En uppskrivning kan ju ha gjorts flera år tidigareoch slå i uppskrivningsfonden - föriusttäckningen behöver inte motsvara någonspeciell uppskrivning. Samfundelkan inle instämma i förslagel till förändring i aktiebolagslagensuppskrivningsregler. Förslagets verkningar har inle tillräckligt belysts.Ändringen bör ej genomföras utan en ingående ulredning av ändringsbeho-vel ochav alternativa lösningar. De krav akliebolagslagen uppställer på eget kapitalbör inte urholkas enbart därför atl en skatterättslig lagstifining visar sigleda lill orimliga resultat. Förslaget i denna del måsle till undvikande avmissbruk belysas med väsentligt störte omsorg. Arbelsgruppenhar uppmärksammat de särskilda problem som blir en följd av atl inflationen på skulder läggs till vid beräkning av vinstdelningsunder lag (VDU) medan det däremot saknas elt motsvarande avdrag på tillgångs sidan, såvitt avser anläggningstillgångar. Delta kan medföra att elt företag som redovisar ett nollresultat eller ett underskott vid inkomstbeskattning en trots det kan redovisa elt posifivt VDU. Följden kan bli att företagel blir likvidalionsplikligl enligt aktiebolagslagen. I promemorian föreslås därför all värdel på anläggningslillgångar, under 155 vissaförutsättningar, får skrivas upp. Åtgärden är en ren bokföringstrans- Prop.1986/87:42 aktion och påverkar inte vinstdelningsskatleuttaget som sådant. Enföljd av uppskrivningsbeslutet är bl.a. atl vinstutdelning i princip inte fårbeslutas innan har förflutil från del förslnämnda beslutet. Del lorde vara mindre lyckligt iXt knytatidsfristen för vinstutdelning till de skilda beslutstillfällena dvs. dagen förbeslul om uppskrivning respektive dagen för beslut om vinstutdelning. Dettalorde medföra onödiga låsningar beträffande val av dag för bolagsstämmor.Förbundet föreslår därför, om en sådan lidsfrist verkligen anses nödvändig,atl fristen i stället knyts an till räkenskapsåren. Del faklum atl arbelsgruppen nödgats föreslåuppskrivningsregler för anläggningstillgångar visar yUeriigare påinkonsekvenserna inom vinsldelningssystemet. All bolagen i ovan nämnda falldrabbas av likviditelsproblem till följd av vinstdelningsbeskattningen är eltresultat av atl denna skalt strider mot realisationsprincipen. Förfarandet attla upp hela den s.k. infiationsvinsten på skuldsidan som en inkomst och attinte ta hänsyn tiU hela den s.k. inflationsförlusten på tillgångssidan innebär,enligl förbundets mening, en beskattning av orealiserade vinster. Eftersominflationen på skulderna läggs lill vid beräkning av VDU är det endakonsekventa atl också inflationen på tillgångarna får dras av, oberoende av omtillgångarna ulgör anläggnings- eller omsätlningslillgångar. I detla sammanhang vill förbundel peka på delmissförhållandet inom det rådande vinsldelningssystemet som ligger i altinflalionsomräkningen av värdeminskningsavdragen på anläggningsfastigheler ärbegränsad bakåt i tiden . Detta missgynnar sådana skattskyldiga sominnehar äldre fastigheter. Några bärande sakliga skäl för begränsningen harinte anförts. Entreprenörföreningenhar i olika sammanhang påtalat de effekter vinstdelningsskatlen kan få förfastighetsförvaltande förelag. Inte ovanligt är sålunda atl sådana företagtrots föriuster (även reala) ändock får beiala vinstdelningsskall. Alt dettakan bli fallel sammanhänger i försia hand med det redan förut berördainflationslillägget för skulder som skall göras vidvinsldelningsskatteberäkningen. Som ovan anförts är det en oacceptabel brisl ipromemorian alt det inte läggs fram förslag som rättar lill de berördaeffekterna av vinstdelningsskatten. 1 stället för aU angripa den grundläggandeorsaken - alltså metoden för alt beräkna en real vinst - föreslås regler somskall göra del möjligl för förelagen alt undvika likvidalionsplikt genomutvidgade möjligheter lill uppskrivning av anläggningsfillgångar. Ettsådant förslag löser givetvis inle del grundläggande problemet atlvinsldelningsskatt kan utgå trots iitt företaget inte har några reala vinster.Inte heller löser förslaget den bristande konkurtensneulralileten mellanprivala och allmännyttiga bostadsföretag. Denya reglerna skall tillämpas försia gången vid taxering. Regeln omålerläggning av koncernbidrag fillämpas dock först års taxeringoch reglerna om omstmktureringar års taxering. Länsstyrelsernai saml har inget Prop. 1986/87:42 atterinra mot förslaget. Enliglförslaget skall reglerna om återiäggning av koncernbidrag få lillämpas fr.o.m.1988 års taxering medan övriga delförslag skaU få tillämpas fr. o. m. 1987 årstaxering och i vissa fall fr. o. m. De i betänkandet föreslagna reglerna omkoncernbidrag syftar lill alt korrigera elt ursprungligt fel i lagen. Någonanledning atl dröja med ikraftträdandet finns därför inte. En relroaklivitetmissgynnar inte heller de skattskyldiga. Något gmndlagsenligt hinder föreliggerdärför inte. Etl uppskjutande av ikraftträdandet fill 1988 årstaxering kan dessulom förhindra genomförandet av angelägna omstmktureringar avkoncerner . Dessa regler bör därför träda i krafl vid 1987 årStaxering. Motivetför att särbehandla koncernbidragen anges vara atl "Ändringarna har intesådan karaktär att det finns skäl alt överväga en retroaktiv tillämpning".Vi vill dock påpeka att koncernbidragsreglerna har haft och kommer att få storbelydelse i omslmktureringsfallen. Eflersom översynen av vinstdelningsskatlensyftat liU all undanröja bl.a. problem vid omstmktureringar viU vi medbesiämdhei hävda alt även koncernbidragsregler bör få verka retroaktivt fr.o.m.1985 och laxeringar. Skulle så inle bli fallel uppkommer en olikformigbehandling av de skattskyldiga. Har i samband med omslruklureringlagertillgångar eUer molsvarande överiålits fill bmttovärde, säger nämligenarbetsgruppen all dessa faU löses genom frivillig ålerläggning avkoncernbidrag. Det skulle därmed inle finnas anledning alt föreslå någrasärskilda regler för dessa fall. Detta innebär således all överlåtarensnegativa vinsldelningsunderiag inte får lillgodoföras överlagande förelag. BUaga4 De remitterade förslagen (delar av) Lag om ändring i lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt Intressegemenskap skall anses rådamellan företag som ingår i samma koncern enligt aktiebolagslagen (1975:1385)eller annan lag. Vid bestämmandet av koncernbegreppet skaU 1 § lagen(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag tUlämpas så ait med handelsbolaglikstäUs stiftelse och utländsk juridisk person. Åven i andra fall skallintressegemenskap anses råda mellan två eller fiera företag, om företagen medhänsyn tiU vem som har det bestämmande inflytandet över deras organisation ochverksamhet kan anses stå under i huvudsak gemensam ledning och när dennaledning utövas av staten, landstingskommun eller kommun företagenshuvudsakliga verksamhet är av samma eller likartat slag. Som monetära tillgångar räknas beskattningsårets nominellaresullal om det är positivt samt vad förelagel uppburil under beskattningsåretför aktier som utgetts i samband med ökning av företagels aktiekapital. Råderintressegemenskap mellan ell företag som eriagt betalning för utgivna aktieroch det företag som ökat sitt aktiekapitiU skall del erlagda beloppel dock interäknas som monetär tillgång. Vad nu sagts om vad som uppburits vid ökning av aktiekapitalgäller också i fråga om ökning av insatskapital i ekonomisk förening. Som monetära tillgångar räknas beskattningsårets nominellaresultat om del är positivt samt vad företaget uppburit under beskattningsåretför akiier som utgetts i samband med ökning av förelagels aktiekapital.Råder/ö;-e eller efter ökningen intressegemenskap enUgt 2 § fiärde slycketmellan etl företag som erlagt betalning för utgivna akfier och det företag somökat sitt aktiekapital skall det erlagda beloppel dock inle räknas som monetärtillgång. Vad nu sagts om vad som uppburils vid ökning av akfiekapitaletgäller också i fråga om ökning Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. av insatskapital i ekonomisk förening. Har elt företag övertagit nedskrivnalagertillgångar mot ett vederlag som understiger tillgångarnas bruttovärdehos det överlåtandeföretaget, får det belopp som moisvarar den lilltillgångarna hån-förliga lagerreserven, dock högst skUlnaden mellanbruttovärdet och vederlaget, tillgodoräknas del övertagande företaget vid beräkningav det nomineUa resultatet. Tillgodoräknande medges endasi under deförutsättningar som anges i andra stycket och sker på dei sätt som anges itredje och fiärde styckena. Med tillgångarnas bruito-värde förslås deras värdeenligl räkenskaperna före avsällning UU lagerreserv. Som förutsätlning för tillgodoräknandegäller 1. alt bådaföretagen är skattskyldiga enligt 1 §,