prop · GA03121 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87; 121besvärsrätt beträffande elt sådant beslut. vill även hävda att det måste bli orimligtdyrt och opraktiskt att varie år ta ul en avgift om endasi . All viddel första tillfälle, då en båt registreras, ta ul hela kostnaden förbäde registreringen och all framtida registerhållning vore väl mest tilltalandemen etl sådant system skulle sannolikt leda till atl ägarbyten inte anmäldesoch alt registret därför inte kunde hållas aktuellt. Enligt länsstyrelsensmening borde man däremot kunna debitera och ta ut avgifter vart tredje ellerkanske hellre vart femte är, utan atl registrets tillförlitlighet därigenomallvarligt påverkades. 8.3 Länsstyrelseni : anser att påkallande av beslut om fastställelse av registerhållningsavgifienskall ske skriftligen efter det att avgiften skulle ha betalats,att påkallande skall ske hos i det län där ägaren har sin adress enliglbåtregistret, att utan att särskilt beslut meddelas skall kunnakorrigera en avgift som uppenbart påförts orikligt, att skall gesmöjlighet atl medge anstånd med inbetalning av registerhållnings-avgift sai7iiall regislerhållningsavgiflerna skall påföras/debiteras på åretnär belastningen på bilregistret är lägre än . 8.4 Länsstyrelseni : Enligl erfa renhet vållar tillämpningen av 23 § vägtrafikskattelagen ofta problem när fordonsägaren påkallar beslut av om fastställelse av skatten, genom att denne därvid påstår atl han mottagit skattekravet först efter den dag den senasl skulle ha betalts. Med den utformning förslaget till lag om registrering av båtar fått i 11 § befarar lånsstyrelsen därför atl samma problem kommer att uppslå vid tillämpningen av båtregisierlagen. Med hänsyn härtill föreslår atl samma beräkningssätt för påkal lande av beslut användes här som i 23 § första slycket punkt 1 väg;lrafik- skattelagen. Förslagel kan ges följande lydelse; "Anser någon atl register hållningsavgift oriktigt har påförts honom, får han efler den dag då avgiften senast skulle ha betalats, påkalla beslut om fastställelse av avgiften hos registreringsmyndighelen." Registerhållningsavgifien påförs av trafiksäkerhetsverketoch detta skall ske respektive oktober månad. Med hänsyn till attarbetsbelastningen på bilregistret är särskilt stor under värmånadernaföreslår all första perioden för påförande av avgift enligl 14 § förslageltill förordning om registrering av båtar ändras månad. 8.5----------------------------------------- Sjösportens samarbetsdelegation: 1registreringslagförslagets 7 § pkl 5 slår all om registrerad båt frånhänts ägaren genom brolloch bålen inte anträffas därefter, skall bålen avregistreras. Bestämmel sen i 9 § om ägaransvar medför att ägaren är skyldig atl betala regisler hållningsavgifl han sålunda inle har båt men ändå formellt 64 måste slå som dess ägare. Det synes riktigast att han befrias från avgiften. I 9 §slåratt flera ägare som gemensamt har bål blir solidariskt ansvariga Prop.1986/87; 121 för registerhållningsavgifien. Del framstår i partrederiförhållandcnsom ett omotiverat avsteg från den gällande regeln om delat ansvar, och regelnbör förses med reservation för del fallet. I 11 § registreringslagförslaget stadgas att den som villklaga på påförd registerhållningsavgift har att påkalla fastställelse avavgiften genom beslut. Även om avsikten framgär av lagmotiven, måstebestämmelsen framstå som ytterligt dunkel för båtägare i gemen, och syfiet -att bålägaren skall få ett beslut som kan överklagas borde klargöras ilagtexten. 9.1------------------------- : Iförslaget till lagens 4 § p 2 sägs att registre ringsskyldighet föreligger om bålen drivs med en motor vars effekt över stiger . Då det inte går alt bortse från att en båt kan förses med flera motorer bör i stället anges att registreringsplikt inträder när den sammanlagda motorstyrkan överstiger en viss nivå. Enligl 5 § lagförslaget föreskrivs atl en ägare av en båtskall anmäla bålen för registrering. Om han underlåter delta kan han straffas.Varken av lagen eller förordningen framgår vem som blir slraffansvarig om enbål har flera ägare. 9.2----------------------------------------------- Stockholmstingsrätt (): I § 2 st: Hänsyn har inle tagits till den dispensmöjlighet som finns angiven i 1 § 2st sjölagen. Även om det kanske inte är särskilt ofta förekommande att båtar,vilka ägs av utländska fysiska personer som är bosatta ulomlands eller avutländska juridiska personer, står under avgörande svenskt inflytande ochdärför kan få dispens att anses som svenska och föra svensk flagg, kan dennamöjlighet inte uteslutas. - Hur har man för övrigt tänkt sig att lösa densannolikt inte ovanliga situationen att en svensk medborgare är bosatt iutlandet och har sin båt där? Skall båten vara registreringspliktig och hasvensk registerbeteckning? Och detta även om det främmande landels lagföreskriver registreringsplikl eller regislreringsrätl (ev med förbud mot attanbringa beteckning, som kan förväxlas med registerbeteckningen i del landet)?Del förefaller inle som om TSV tagit någon hänsyn till risken för kollision medandra länders lagar. Det aktuella lagförslaget innehåller varken i sin 4 §eller eljest någon bestämmelse om regislreringsrätl. En sådan är emellertid avbehovet påkallad, inte endasi när del gäller icke-kommersiella statsägda bålarutan framför allt för fritids- och fiskebåtar. Även ägare av små fritidsbålar,t. ex. tävlingsbåtar, kan bli nödsakade atl ansöka om nationalilelsbevis ochett sådant förutsätter registrering. Också för fiskebålarnas del borde - oavsetthur längdgränsen bestäms finnas möjlighet till frivillig registrering. 5 §: En lidsfrist på endast för registrering ärerfarenhetsmässigt alldeles för kort. Enligt gällande lag är tiden en månad.- Bestämmelser 65 5 1986/87. Dessa register omfattar fartyg som är utrustade med någon Prop.1986/87:121 form avkommunikationsanläggning varför uttrycket "hörts av" här kan ansesmotiverat utifrån den belydelse ultrycket har i normalt språkbruk. Fritidsbåtarsaknar vanligtvis radioanläggning och därför möjlighet atl "höra av sig". Uttrycket bör ersättas med detmer adekvata "anträffats" vilketockså används i 5 p samma paragraf. 11 §; Någon form av tidsgräns för möjligheten attfastställa avgiften enligt 11 § 3:e styckel borde finnas - i annat fall kanmyndigheten bli tvungen att pröva frågan i sak efler kanske . I 23§ andra slycket Vägtrafikskattelagen har motsvarande tidsgräns salts lill tväår. Denna tidsgräns har i vissa fall visat sig vara väl kort. Jämförelser kanockså göras med vad som gäller för fastställelse av skatt enligt lagen (1984;151) om punktskatter och prisregleringsa vgifter () och enligl mervärdeskatielagen(1968:430) (). 15 §; RSV anser au underlåten anmälan inle bör beläggasmed straff i större onifaltning än syfiet med anmälningsplikten kräver. Dettasyfte tillgodoses genom bestämmelsen i första stycket om sanktionsmöjlighet motförsumliga registeranmälare. Bestämmelsen i andra styckel dikteras emellertidinte av detta syfte ulan utgör en ytterligare reaktion på ett i och för sigredan straffsanktionerai förfarande. RSV anser inte alt denna form av"dubbelbestraffning" är motiverad och föreslår därför alt andrastycket utgår. 9.4 Länsstyrelseni : 4 §; Enligt förslagel inträder registreringsplikt när bålen sjösätts. Avspecialmotiveringen framgår att avgränsningsproblem till begreppet sjösättningkan uppstå. Enligt mening är det enklast alt låta dagen förförste ägarens förvärv vara utgångspunkt för atl beräkna när registreringspliktinträder. 7 §; Punkten 6 i paragrafen synes inbjuda tillgränsdragningsproblem. föreslår att den ulgår. 1 stället kan punkten 4 erhålla lydel sen "----- på grund av ombyggnad eller ändring inte längre " 9.5 Länsstyrelseni : Lag om registrering av båtar 4 § 1; "Skrov" bör förtydligas.---- Ingårexempelvis utanpåliggande roder och bogspröl i skrovet är frågor som bör ut. föreslås följande formulering "vars skrov har enlängd av eller mer". 11 §; Båtägaren kan enligl denna paragraf påkalla besluthos registrerings myndigheten. Enligt 4 § förordningen om registrering av båtar skall beträf fande bålar uppgift om bålens hemmakommun uppges. Dä det är av avgörande betydelse vilken myndighel som är att anse som registrerings- myndighet och båtar flyttas mellan olika hamnar efterlyser en förklaring av vad som avses med "bålens hemmakommun". 13 §; Under avsnitt 7"Registerhållningsavgift" efteriyser en Prop.1986/87; 121 bestämmelse om vilken lägsta beloppsgräns som skall gälla för atl etlärende skall bli föremål för indrivning. 2 §;Eftersom denna paragraf föreslås bli ändrad, vill föreslå attförsta meningen ändras till "Fartyg, vars skrov har en längd av tolv metereller mer och en bredd av eller mer, betecknas skepp". 9.6Sjösportens samarbetsdelegation: I registreringslagförslagets 5 § föreskrivsskyldighet för ägare av en registreringspliktig båt atl anmäla bålen lillregistrering. Däremot saknas bestämmelser om förvärvsanmälan, fastän moiivuttalandettill paragrafen visar att man trott sig ha föreskrivit detta genom regislreringspliklen.Registreringslagen framstår härigenom som ofullständig, och den måstekompletteras på den här punkten av regislreringsförordningen, som regeringenskall utfärda. Prop.1986/87; 121 1 § Registrering av bålar enligtdenna lag sker i det frilidsbåtsregisler som avses i 2 § andra stycket sjölagen(1891:35 s. 1). Registrel skall föras med hjälp av automatisk databehandling. 2 § Fritidsbåtsregistrel har lilländamål att ge underiag för 1. kontroll av ordning ochsäkerhet till sjöss, 2. planering av trafiken medfritidsbålar. Registrel fär även användas som underlag för 1. planering som avser turism,friluftsliv och naturvård, 2. utredningar rörande skatter,tullar och indrivning. Regislretförs av sjöfartsverkel som central registermyndighet och av länsstyrelserna somregionala registermyndigheter. 3 § ochlänsstyrelserna förfogar över och har lerminalåtkomst lill fritidsbåtsregistrel. 4 § ,tullmyndighet, riksskattéverket, länsskatlemyn-dighel, lokal skattemyndighet,kronofogdemyndighet, , turistråd och fiskeristyrelsenfår ha terminalåtkomst till fritidsbåtsregistret. 5 § Vid tillämpningen av dennalag skall som ägare av en båt anses även den som innehar båten på grund avförvärv med förbehåll om återtaganderätt. Bestämmelserna omskyldigheter enligt denna lag för ägare av en bål gäller ocksä ägare av eneller flera andelar i en bål. Registrering och anteckningav förvärv m. m. 6§ Varje svensk bål som inte skall registreras enligt lagen (1979:377) om registreringav båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. och som vanligen är förlagd i Sverigeskall registreras i fritidsbåtsregistret om 1. båtens skrov har enstörsta längd av och drivs med segel eller motor eller 2. båten drivs med en motorvars propelleraxeleffekt överstiger tio kilowatt eller, om båten drivs medflera motorer, den sammanlagda propelleraxeleffekten överstiger tio kilowatt. Registreringsplikteninträder då båten första gången sjösätts eller då den därefter utrustas medsegel eller motor. Förstaoch andra stycket gäller även utländsk båt vars ägare är bosatt i . 7 § En båtanses som svensk om den lill mer än hälften ägs av svensk Prop. 1986/87;121 medborgare eller svensk juridisk person. 8 § Även en annansvensk båt än en sådan som avses i 6 § får på begäran av ägaren föras in ifritidsbåtsregistret, om det med hänsyn till båtens typ och användning ellerannars finns särskilda skäl för atl den registreras. 9 § Ägaren av enbål skall skriftligen till en länsstyrelse anmäla båten för registrering inomen vecka från det atl den blev registreringspliktig. Görs inte en sådan anmälanfår bålen inle brukas. 10 § Den som har förvärvat en registrerad båt, som iförvärvarens hand är registreringspliktig, skall skriftligen till en lånsstyrelse inom från förvärvet anmäla detta för anteckning i fritidsbåtsregislret. Ett dödsbo år inte skyldigt all anmäla förvärv från den avlidne. Övergår äganderätten till en registrerad bål på annat sätl än genom arv, bodelning eller testamen te, är även den förre ägaren skyldig alt inom från den nye ägarens förvärv göra anmälan därom lill en länsstyrelse. Avser förvärvet en oregistrerad bål skall inom samma tidbålen anmälas för registrering. Görs inte en sådan anmälan får bålen inlebrukas. 11 § Inträder eller ändras elt förhållande som skallredovisas i fritidsbåts registrel och rör förhållandel annat än äganderätlsövergång eller avregis trering, skall ägaren utan dröjsmål anmäla förändringen till en länsstyrelse. 12 § En bål skall avregistreras om den 1. förolyckats, huggits upp eller förstörts, 2. ej längrevanligen är förlagd i eller på grund av överiålelse ej längre skallvara registrerad i frilidsbålsregislrel, 3. försvunniteller övergetts till sjöss och sedan inle anträffats , 4. frånhäntsägaren genom brott och inte anträffats därefter, 5. skallregistreras enligl lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m. m., 6. i annat fall änsom sägs i I -5 inle är registreringspliktig, 7. har förts in iregistret med stöd av 8 § och den anmäls för avregislrering. 13 § Om en bål skall avregistreras enligt 12 § 1-6 ärägaren skyldig att utan dröjsmål lill en länsstyrelse skriftligen anmäla båten för avregistre ring. Om en länsstyrelse får kännedom om omständighet som avsesi 12 § I-6, får självmant avregislrerabåten. 14 S Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighetall belala en ärlig registeravgift. Avgiftsskyldig för en viss båt är ägaren av båten. Somägare av en registrerad båt anses den som är antecknad i fritidsbåtsregistrel som ägare 71 näravgiften skall tas ut. Om flera ägare är antecknade är de solidariskt Prop.1986/87; 121 betalningsansvariga. Betalas inte avgiften inom föreskriven tid,får båten inte brukas. 15 § Om en bål frånhäntsägaren genom brott, är denne inte skyldig att betala regisleravgifl. 16 § Regisleravgiftenpåförs genom automatisk databehandling pä grundval av uppgifter ifritidsbåtsregistret utan atl beslut meddelas. 17 § Den som harpåförts regisleravgifl enligl 16 § får begära beslut om avgift. Begäran skall ha kommit in till en länsstyrelse senast 30dagar efter den dag då avgiften senasl skulle ha betalats. Har krav på avgiftentagits emot först sedan denna skulle ha betalats, räknas dock liden frånmottagnings-dagen. 18 § Betalas inte registeravgiften inom föreskriven tidskall den betal ningsskyldige åläggas att betala avgiften. 1 fråga om en påförd avgift får verkställighet ske enligt utsökningsbalken. Ansvars- och överklagandebestämmelser m. m. 19 § Den somunderlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 9 § och 10 § andra stycket dömstill böter. 20 § Brukas en båti strid mot 9 §, 10 § andra stycket eller 14 § tredje stycket döms ägaren tillböter. Visar ägaren att han gjort vad på honom ankommer för atthindra att båten brukas är han fri från ansvar. Första stycket gäller även annan brukare än ägaren, om hankände till eller borde ha känt till att båten inte fick brukas. 21 § Den som underlåter atl fullgöra sin skyldighet enligt10 § första stycket, 11 § eller 13 § första stycket döms till böter, högst . Är såväl förutvarande som ny ägare skyldig att göraanmälan enligt 10 § första styckel och lämnar en av dem föreskrivna uppgifter,är dock den andre fri från ansvar. 22 § I fråga ombåt som ägs eller brukas av oskiftal dödsbo, konkursbo, bolag, förening ellerannat samfund eller stiftelse eller annan sådan inrättning gällerbestämmelserna om ansvar för ägare eller brukare den eller dem som har rätt altföreträda boet, samfundet eller inrättningen. 23 § I fråga ombåt som ägs av bolag, förening eller annat samfund eller stiftelse eller annansådan inrättning eller av flera personer med samäganderätt skall enlänsstyrelse på begäran av samfundet, inrättningen eller samtliga delägare ifritidsbåtsregistret ange viss person som bärare av ägares skyldigheter ochansvar enligl denna lag. Vad som i lagen sägs rörande skyldigheter och ansvarför ägare av båt gäller därefter denne. 24 § Regeringen eller efter regeringens bemyndigandesjöfartsverket får i det särskilda fallet eller genom föreskrift medge undantag från bestämmel serna om registreringsplikl och avgiftsskyldighet i denna lag. 25 § beslut i del särskilda fallet får överklagas hos Prop.1986/87; 121 kammarrätten genom besvär. om överklagande avsjöfartsverkets beslut om föreskrift enligl 24 § meddelas av regeringen. Påkallas beslut enligl 17 § eller överklagas ett sådantbeslut, befriar detta inte den avgiftsskyldige från au i behörig ordning betalaavgift som påförts honom eller fastställts genom beslutet. Detta gäller ej omannat förordnas av den länsstyrelse som har meddelat beslutet eller av domstolsom prövar överklagandet. Denna lagträder i kraft den . Registreringspliktinträder vid lagens ikraftträdande för en båt som då är sjösatt eller somtidigare har varil sjösatt. 1 stället för den i 9 § angivna lidsfristen skallgälla all anmälan för registrering skall ske senast den , En båt som vidikraftträdandet är införd i det båtregister som förs enligt lagen (1979:377) omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och som skall vararegistrerad i frilidsbåtsregistret, skall genom försorg utandröjsmål överföras till detta register. En båt som harupptagils i skeppsregistret enligl punkl 5 övergångsbestämmelserna till lagen(1973:1064) om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) skall ej införas i fritidsbätsregislret.Avförs bålen ur skeppsregistret enligt denna föreskrift skall den anmälas förregistrering i fritidsbåtsregislret, om den är registreringspliktig enligtdenna lag. 6 1986/87. Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs atl 2 § sjölagen (1891:35 s. lydelse. 1) skall ha följande 1986/87; 121 Fartyg, vars skrov har en största längd av och en största bredd av , betecknas skepp. Över svenska skepp föres ett skeppsregister. Över båtarföres etl bålregister enligt bestämmelser i lagen (1979:377) om registreringav båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Över skepp under byggnad i föresett skeppsbyggnadsregister. Skepps- och båtregistren samt skeppsbyggnadsregistretföras av myndighet, som regeringen bestämmer (registermyndigheten). Registermyndighetenförestås av en inskrivningsdomare. Denne skall vara lagfaren. Efter regeringensförordnande få registren föras med användning av automatisk databehandling. Över svenska skepp förs ett skeppsregister. Över båtarförs ett bålregister enligt bestämmelser i lagen (1979:377) om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m. m. och ett frilidsbåtsregisler enligt bestämmelseri lagen (1987:00) om frilidsbåtsregisler. Över skepp under byggnad i ett skeppsbyggnadsregister. , båtregistret och skeppsbyggnadsregistretförs av den myndighet, som regeringen bestämmer (registermyndigheten).Registermyndigheten förestås av en inskrivningsdomare. Denne skall varalagfaren: Efter regeringens förordnande/år registren föras med användning avautomatisk databehandling. Dennalag träder i kraft den . 3 Förslagtill Prop. 1986/87; 121 Lag om ändring i lagen (1979:377) om registrering av båtarför yrkesmässig sjöfart m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:377) omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. dels att 5 S skall upphöra atl gälla, dels all I, 4§ och övergångsbestämmelserna till lagenskall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse l§ Registrering enligt denna lag sker Registrering enligl denna lag sker i del båtregister som avses i 2 § sjö- i det bålregister som avses i 2 § lagen (1891:35 s. 1). andra stycket sjölagen (1891:35 s. Bålregisterärenden är ärenden om 1. registrering eller avregislrering av båt, 2. anteckning avbåtförvärv, 3. annan införingi bålregistret, som sker på grund av föreskrift i lag eller annan författning. 4§ I bälregistret skall införas varie 1båtregistret skall införas varie svensk båt, som används yrkes- svenskbåt, som används yrkes mässigt till befordran av gods eller mässigt till befordran av gods eller passagerare, till bogsering eller passagerare,till bogsering eller bärgning, lill fiske eller annan bärgning,till fiske eller annan fångst / eller lill uthyrning fångsteller till uthyrning till allmän till allmänheten och vars skrov har heten och vars skrov har en största en största längd av . Även Även mindre passagerarbåt skall mindrepassagerarbåt skall införas i införas i båtregistret, båtregistret,om den är konstruerad konstruerad så alt den kan föra fler säatt den kan föra fler än tolv pas- än tolv passagerare. Första stycket gäller också utländsk båt, som vanligen ärförlagd till svensk hamn och vars ägare är bosatt i . Regeringen får efler överenskommelse med främmande makt förordnaom registreringsplikt även för annan fiskebåt än som avses i första styckel. Denna lag' träder i kraft den . Genom lagenupphävs båtregistreringslagen (1975:604). Beror förvärv av villkor, som innefattar förbehåll om återtaganderätt,skall frist för anmälan av förvärvet ej i något fall räknas från dag föreikraftträdandet. Motsvarande gäller i fråga om frist för anmälan för registreringav nybyggd båt eller av sådan utländsk båt som avses i 4 § andra styckel ellerav båt som utgör tillbehör till annat fartyg. Båt som har upptagits i skeppsregistret enligt punkt 5övergångsbestämmelserna till lagen (1973; 1064) om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) skall ej införas i båtregistret. Avförs bålen ur skeppsregistret enligldenna föreskrift, skall den införas i båtregistret, registreringspliktigenligt denna lag. Är den icke registreringspliktig, skall den ändå införas ibåtregistret, om ej ägaren har begärt annal. Båt som har upplagits i skeppsregistret enligl punkl 5övergångsbestämmelserna till lagen (1973; 1064) om ändring i sjölagen (1891;35 s. 1) skall ej införas i båtregistret. Avförs båten ur skeppsregistretenligt denna föreskrift, skall den införas i båtregistret, om den är registreringspliktigenligt denna lag. Prop.1986/87; 121 Dennalag tråder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1986:371) om flyttning av fartyg iallmän hamn Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1986:371) om flyttningav fartyg i allmän hamn skall ha följande lydelse. Prop.1986/87; 121 1 fråga om fartyg som är införda i skepps- ellerbåtregistret enligt 2 § sjölagen (1891:35 s. I) eller i motsvarande utländskt register skall vidtillämpningen av denna lag den som är antecknad i registret anses som ägare.Har ett förvärv av skepp skrivits in i skeppsregistret med stöd av 14 § tredje slycketförsta meningen sjölagen, anses förvärvaren som ägare. Vad som sägs om ettfartygs ägare gäller i övrigt innehavaren i fråga om fartyg som innehas pågrund av förvärv med förbehåll om ålertaganderätl. I fråga om fartyg som är införda i skeppsregistret,båtregistret eUer frUidsbåtsregistret enligl 2 § andra styckel sjölagen(1891:35 s. I)eller i motsvarandeutländskt regisler skall vid tillämpningen av denna lag den som är antecknad i registrelanses som ägare. Har ett förvärv av skepp skrivits in i skeppsregistret medstöd av 14 § tredje stycket första meningen sjölagen, anses förvärvaren somägare. Vad som sägs om ett fartygs ägare gäller i övrigt innehavaren i fråga omfartyg som innehas på grund av förvärv med förbehåll om återtaganderätt. Denna lagträder i kraft . 1986/87; 121 Utdrag ur protokoll vid sammanträde . Närvarande; justitierådet Knulsson, f. d. justitierådet Sterzel,regeringsrådet Totlie. Enligl protokoll vid regeringssammanträde den 5 februari1987 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. lag omfritidsbåtsregister, 2. lag om ändringi sjölagen (1891:35 s. 3. lag om ändringi lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m., 4. lag om ändringi lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamn. Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn Mals Jender. I anslutning till föredragningen har lagrådet tagit del avdet yttrande enligt 2 a § datalagen som datainspektionen avgett den 23 februari1987 över förslaget till lag om fritidsbåtsregister. Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om fritidsbåtsregister