prop · GA0376 · 1986-12-31 00:00:00 — Så gott somsamtliga har instämt i kommissionens slutsals alt det föreligger ett behov avriktiinjer för riktade emissioner liU anställda. En del remissinstanser, framföraUl från näringslivshåll, har emellertid ansett atl del finns skäl alt avvaktaerfarenheterna av redan vidtagna och föreslagna självsanerande åigärder rörandebeslutsformerna innan lagsliflning genomförs. Närdet gäller Leo-affärens olika enskUdheter delar jag den uppfattning som kommittill ullryck genom kommissionens uttalanden. Således måste aktietilldelningenvid nyemissionen i genomgående betecknas som anmärkningsvärt stor.Emissionen synes även tveksam främst genom atl den lill så stor del riktade sigtill personer tillhörande ledningsgmppen i Sonessons. Vidare kan deninformation som lämnade till aktieägaren beträffande emissioneninle anses vara fullständig. Kommissionens kritik mot ledningsgruppen inomSonessons för att styrelsen inte underrättades om de av Yggdrasil utfärdadeoptionerna finner jag även vara välgmndad (jfr underbUaga l.l s. 2). 4.1Frågan om lagstiftning Prop. Närdet sedan gäller att ta ställning till kommissionens förslag lill olikalagregler för alt bl. a. förstärka aktieägarnas inflytande och rätt lillinformafion vid riktade emissioner vill jag först något beröra bakgrunden lillsjälva institutet riktade emissioner. I förarbetena lill lagstiftningenuttalades en slor reslriktivitet vid tillämpningen av reglerna om riktadeemissioner. Beslul om att en viss grupp av aktieägare skall ges räll all tecknaaklier borde kunna fattas endasl om det finns objektivt godtagbara skäl för ensådan avgränsning av företrädesrätten. Det framhölls även atl del lorde varasynnerligen ovanligt atl godtagbara skäl skulle kunna åberopas. Dennarestriktivitet får anses vara välgmndad, eftersom en alllför extensivtillämpning av reglerna om riktade emissioner kan innebära en urholkning av degmndläggande akliebolagsrättsliga principerna. Jag vill därför understrykavikten av att riktade emissioner, som i ell bolag får anses utgöraextraordinära affärstransaktioner, kringgärdas med regler som förhindrarmissbmk. Som kommissionen har påvisat har emissioner tUlsäväl ledande befattningshavare som anställda i allmänhet haft en betydandeomfattning . Denna utveckling var inle fömtsedd år 1973när reglerna om riktade emissioner kom tUl. Med hänsyn härtiU och bl.a. lillvad som förevarit i Leo-affären finns enligt min mening skäl att nu överväga ivad mån de regler som gäller beträffande riktade emissioner ärtillräckliga. Ett lagstiftningsbehov i fråga om riktadeemissioner måste självfallet bedömas mot bakgmnd av de strävanden lillsjälvsanering som pågår inom del börseliska området. Av särskilt intresse idelta sammanhang är de rekommendationer om riktade emissioner som under år 1986har utfärdats både av och av Näringslivels börskommitlé.Betydelsefull är också den inledda verksamheten i aktiemarknadsnämnden.Enligt min mening bör resultatet av rekommendationerna ochakliemarknadsnämndens verksamhet avvaktas innan mera ingående materiellalagregler om riktade emissioner övervägs. Jag delar alltså kommissionensuppfattning att lagregler om emissionsvUlkorens utformning o. d. inte börinföras . Med hänsyn tiU de senasie årens utveckling avemissioner riktade till anställda anser jag det däremot inte vara tillräckligtall beträffande dessa emissioner invänta atl de självsanerande åtgärder som nuföretas får genomslag när det gäller beslutsformer och information. Garantiermåste redan nu skapas för all beslut om emissioner och liknande transaktionerav nu aktuellt slag fattas i former som är betryggande frånminoritetsskydds-synpunkl och för all informationsgivningen både före och eflersådana beslut fyller högt ställda krav. Sådana regler kan förväntas få enbetydande sanerande effekt. Jag delar alltså kommissionens uppfattning - som pådenna punkt stöds av en betydande remissopinion - all ytterligare lagreglersom förstärker aktieägarnas inflytande och rätt lill information nu införsbeträffande de emissioner som del här är fråga om. Emissioner riktade tUl anställda förekommer äveninom icke börsföre- Prop. 1986/87:76 lag. Detta torde vara särskilt vanligtinför en förestående börsinlroduklion eller notering. Enligt min mening talaraUmänintresset starkast för alt införa ifrågavarande lagregler föraktiemarknadsbolagen. Behovet av mi-norilelsskyddsbeslämmelser gör sig i dessabolag särskilt starkt gällande bl. a. på gmnd av den ägarspridning som förekommeri sådana bolag. Enligt min mening bör därför en lagstiftning tills vidarebegränsas till alt gälla endast akliemarknadsbolagen. Utvecklingen beträffandeemissioner till anställda i andra bolag bör emellertid följas noggrant. För alt skapa de garantier som nämnts ovan finnerjag del nödvändigt föreskriva att beslut om emissioner lill anstäUda alltidskall fallas av bolagsstämman och endast vara giltigt om det fattas av en välkvalificerad majoritet av de röster och aktier som är företrädda på stämman.Stalsrådet återkommer senare med hur lagförslaget närmare bör utformas. Jag anser således att det inte nu bör läggas framnågot förslag till lagstiftning om riktlinjer för emissionsvUlkorensutformning. Detta innebär inte alt jag anser alt det saknas behov av sådanariktlinjer. Som jag tidigare angivit finns det emellertid skäl att här avvaktaresultatet av den självsanering som pågår. Kommissionen har i anslutning tillredogörelsen för de teorier som ligger bakom den s. k. pilotskolan givitexempel på regler av etisk natur som här kan bli aktuella. För egen del villjag instämma i vad kommissionen här har uppgivit. Väsentligt är att en emissionriktad till anställda inle bör ses som en belöning för gjorda insatser utan istället syfta till att höja motivationen i det framtida arbetet inom företaget. Kommissionentar i sin rapport även upp frågan om inrättandet av ett särskilt organ förbevakning av etiken på aktiemarknaden. Kommissionen stannar för den bedömningenatt man bör avvakta erfarenheterna av den inrättadeakliemarknadsnämndens verksamhet innan denna fråga las upp till närmareövervägande. Av de remissinstanser som yttrat sig i den delen har de flestainstämt i kommissionens uppfattning. Även jag finner del lämpligt att i vartfall tills vidare låta aktiemarknadsnämnden, börsslyrelsen och Näringslivelsbörskommitlé bevaka all god sed iakttas på aktiemarknaden. Kommissionenlar även upp frågan om möjligheten alt utfärda s. k. stock options, dvs.optionsrätter som är frislående och inte har anknytning tiU ett skuldebrev. Dethar hävdals all ledande funktionärer i ett företag skulle få ett starktintresse av att förelaget utvecklades väl om de av företagel fick fillfälle atlförvärva fristående optionsrätter. En sådan ordning skulle verkamolivationshöjande ulan atl de bolagsetiska principerna äventyras. Delär inte möjligt atl emillera stock options i . Kommissionen förordar emellertid atl frågan om att tillåta stock options las upp till prövning. Kommissionen har även pekat på möjligheten atl 23 göra optionsrätterna ickeöverlåtbara för atl därigenom ett oplionserbju- Prop. 1986/87:76 dande inteskall möta erinringar ur bolagselisk synpunkt. Kommissionens förslag hartillstyrkts av de flesta remissinstanser. Det finns enligl min mening inle tUlräckligtunderlag för atl nu la ställning lill om stock options bör tillåtas. Jag haremellertid inle funnit anledning alt motsätta mig att saken blir föremål förutredning. Jag avser att föreslå att en parlamentariskt sammansattkommitté tillsätts med uppgift att göra en allmän översyn avfondbörsverksamhelen och andra förhållanden på värdepappersmarknaden. Frågan omfristående optionsrätter kan lämpligen las upp i delta sammanhang. 4.4 Vissa skatterättsliga synpunkter Kommissionenhar som en sista fråga berört vissa skalterätlsliga aspekter vad gäller riktadeemissioner. Skulle det visa sig alt systemet med riktade emissioner ellerliknande transaktioner lill förmån för ledande funktionärer får slor omfattningi fall då såväl marknadspris som underlag i form av objektiv värdering saknas,framstår det för kommissionen som sannolikt atl särskilda åtgärder kan behövavidtas. Enligl min mening medför den lagstiftning somstalsrådet återkommer till och de etiska reglerna alt del förnärvarande inle är påkallat med några särskilda åigärder på skatteområdet. Statsrådet anmäler sina förslag. Anförandetoch förslagen redovisas i underprotokollet för jusiitiedepartementet. Statsrådet hemställer att regeringenöverlämnar för lagrådels yttrande de förslag som statsrådet lagt fram. Regeringen beslutar att det anförande och de förslagsom redovisas i underprotokoUet skall bifogas lagrådsremissen som bilaga. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetWickbom Anmälan till lagrådsremiss om riktade emissioner m.m. har framhållit bör ytterligare lagregler som förstärkeraktieägarnas inflytande och räll till information nu införas i fråga om riktadeemissioner. Dessulohi bör ändringar göras i de aktiebolagsrällsliga lagarnanär del gäller förfarandet vid tilldelning av aklier vid nyemissioner iallmänhet (se avsniu 2.5). Den lagtekniska utformningen av de nya reglema omriktade emissioner kommer jag alt behandla i avsnitt 2.2. Undersenare tid har från olika håll framförts önskemål även om andraaktiebolagsrättsliga lagstiftningsåtgärder för atl stärka aktieägarnas ställning.Önskemålen avser bl.a. informationsskyldigheten vid offentliga erbjudanden omaktieförvärv, möjligheterna liU extra bolagsstämma, transaktioner mellanmoder- och dotterbolag, s. k. korsvisl ägande samt revisorernas ställning (jfrLU 1986/87:5). För egen del vill jag i detta sammanhang erinra om attägarutredningen (I 1985:04), vars arbete skall vara avslutat vid årsskiftet1987/88, bl. a. har i uppdrag att kartlägga och analysera del korsvisaägandet. Andra frågor som knyter an till de nyssnämnda önskemålen kan komma attbehandlas i den av statsrådet nämnda kommittén med uppgift att göraen allmän översyn av fondbörsverksamhelen och andra förhållanden påvärdepappersmarknaden. Flera frågor med anknytning till önskemålen behandlasäven i rekommendationer som styrelsen för ochNäringslivets börskommitlé har utfärdat. Slutligen kan nämnas attbörsstyrelsen och Föreningen () har inlettsamarbete för att utreda hur man bättre skall utnyttja revisorerna ibörsbolagen. Motbakgrund av vad jag nu har anfört anserjag att man, för att stärka aktieägarnas ställning, i förevarande sammanhang bör begränsa sig till atl 25 införa lagregler omriktade emissioner m. m. i enlighet med kommissionens förslag. Dettorde inle vara möjligt atl utforma de nya lagreglerna på ett sådant sätt attde på en gång utesluter varje möjlighet till kringgående och lämnarerforderligt utrymme för affärsmässigt motiverade transaktioner. Antas enlagstiftning efter de linjer som jag här kommer att föreslå torde dockuppenbara fall av kringgående få betraktas som etiskt oförsvarliga och därmedkunna angripas i annan ordning. 2.2 Den lagtekniska utformningen av de nya reglema omriktade emissioner Mitt förslag: Denya bestämmelserna om aktieägarnas inflytande och rätt till information när delgäller beslul om vissa riktade nyemissioner och liknande transaktioner samlasi en särskild lag. Kommissionensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Flera remissinstanser harföreslagit all de nya bestämmelserna i för alt bilda en egen lag las ini den befintiiga lagstiftningen om aktiebolag. Enligt en remissinstans bör denya bestämmelserna i stället inarbetas i lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden. Skälenför mitt förslag: De nya bestämmelserna har till ändamål atl förstärkaminoritetsskyddet för aktieägarna. Enligl min mening passar bestämmelsernadärför inte in i lagen om värdepappersmarknaden, som har del mera begränsadesyftet att reglera frågor om s. k. insiderhandel. Det kan i stället lyckasligga nära lill hands all ta in de nya reglerna i aktiebolagslagen (1975: 1385,ABL). Enligt min uppfattning talar emellertid flera skäl mot en sådan lösning.Till en början vill jag framhåUa all de nya reglerna, som framgår av nästaavsnitt, i princip kommer att gälla endast för sådana aktiebolag som ulgöraktiemarknadsbolag. Reglerna berör alltså endast ett fåtal av alla deaktiebolag som är underkastade den allmänna aktiebolagslagsliflningen. Å andrasidan kan ett akliemarknadsbolag vara antingen ett vanligt aktiebolag, ellförsäkringsaktiebolag eller ell bankaktiebolag. Om bestämmelserna tas in i denbefintliga aktiebolagslagsliflningen, krävs därför att i stort settlikalydande föreskrifter infogas i ABL, försäkringsrörelselagen (1982:713) ochden genom prop. 1986/87:12 föreslagna bankakliebolagslagen (jfr lagrådelsyttrande i den propositionen, bilaga 5 s. 426). De nya bestämmelserna böromfatta inle endast aktier utan, såvitt gäller vanliga aktiebolag ochbankaktiebolag, även konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt lill nyteckning. Om bestämmelserna tas in i de nyssnämnda lagarna,behövs det därför hänvisningar mellan olika kapitel i lagarna. Med hänsyn till vad jag nu har sagl anserjag atl denya föreskrifterna bhr lättare alt överblicka och förstå om de i stället las ini en särskild lag. Jag förordar därför en sådan uppläggning av den nyalagstiftningen. FAR har anfört all överträdelser av de nya reglernakommer alt omfattas av revisorernas rapporleringsplikl enligl 10 kap. 10 § ABLendast om reglerna tas in i densistnämnda lagen. Samma resultat kan emellertid lagtekniskt åstadkommas genomatl den befintliga aktiebolagslagsliflningen kompletteras med bestämmelser somhänvisar till den särskilda lagen. Jag förordar därför all sådana bestämmelserinförs i lagstiftningen om aktiebolag. 2.3 Huvudpunkter i den nya lagen 2.3.1 Vilka aktiebolag bör lagen gälla? Mittförslag: Den nya lagen skall gälla aktiemarknadsbolag och dotterbolag tillsådana bolag. Kommissionensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: En nästan enhällig remissopinionhar tiUstyrkt kommissionens förslag eller lämnat det utan erinran. Enremissinstans har emellertid ifrågasatt om inte den nya regleringen bör omfatlasamtliga aktiebolag. Skälen för mitt förslag: Med akliemarknadsbolagavses sådana aktiebolag som är börsbolag eller OTC-bolag. Riktadepersonalemissioner förekommer även inom andra aktiebolag. Detta lorde varasärskilt vanligt inför en föreslående börsinlroduktion eller notering. Behovetav minoritets-skyddsbestämmelser gör sig emellertid särskilt starkt gällande iaktiemarknadsbolag på grund av den ägarspridning som förekommer i sådanabolag. Härtill kommer atl del är ett huvudsyfte med den nya lagen att allmänhetensförtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls. Jag föreslår därför atltillämpningsområdet för den nya lagen nu begränsas till alt gälla i första handsådana aktiebolag vilkas aktier omsätts pä den allmänna värdepappersmarknaden,dvs. Utvecklingen beträffande personalemissioner i andrabolag bör emellertid följas noggrant. För att förhindra ett kringgående av lagen bördenna även gälla dotterbolag till aktiemarknadsbolag. Mitt förslag: Dennya lagen avser nyemission av aktier eUer emission av konvertibla skuldebreveller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som riktar sig tillanställda i allmänhet, ledande befattningshavare eller styrelseledamöter i delemillerande bolaget eller i annal förelag i samma koncern. Kommissionensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:En nästan enhällig remissopinion har tillstyrkt kommissionens förslag ellerlämnai del ulan erinran. En remissinstans har föreslagit atl de nya reglemaskall gälla generellt vid riktade emissioner. Skälenför mitt förslag: Jag delar kommissionens uppfattning att det skulle leda tillalltför komplicerade förhållanden och slå i strid med intentionerna bakom 1973års lagstiftning att göra den nya regleringen generellt tillämplig pånyemissioner vid vilka avvikelse sker från aktieägares företrädesrätt. Istället bör enligl min mening den nya regleringen i första hand avse emissionerlill sådana personer som på grund av sin ställning i eller anknytning liUförelaget har särskilda möjligheter alt påverka emissionsvillkoren. Somframgår av kommissionens betänkande förekommer del emellertid all emissioner,som formelll riktas till de anställda i allmänhet, i realiteten har karaktär avett förtäckt gynnande av ledande befattningshavare. Jag förordar därför attden nya lagen skall gälla vid alla emissioner till anställda oavsett om dessaär ledande befattningshavare eller ej. Mittförslag: Emissionsbeslulel skall fallas eller i efterhand godkännas avbolagsstämman. Bolagsstämmans beslut är giltigt endasl om del harbiträtts av aktieägare som företräder nio tiondelar av såväl de vid stämmanavgivna rösterna som de aklier som är företrädda vid stämman. Ellmoderbolag får inle på bolagsstämman i ett dotterbolag biträda ett beslut omsådan emission som här avses utan att beslut därom har fattats på bolagsstämmai moderbolaget. Samma krav på kvalificerad majoritet som angetts skallgälla för beslutet på moderbolagels stämma. Kommissionensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna harlämnat kommissionens förslag ulan erinran. Enligl bör vidsädana emissioner som här avses inte heUer emission under förutsättning avbolagsstämmans efterföljande godkännande vara tillåten. Ett tiotal remissinstanser har ansett atl kravet päkvalificerad majoritet för bolagsstämmans beslut bör sättas lägre änkommissionen föreslagit. En remissinstans anser alt det bör krävas attrevisorerna har tillstyrkt föreslagna emissionsbeslut samt motiverat sittställningslagande i särskilt yttrande lill bolagsstämman. Några remissinstanser har ställt sig avvisande fiUkommissionens förslag om atl ett moderbolag på bolagsstämma i dotterbolag fårbiträda ett emissionsbeslut endast om beslut därom har fattats på bolagsstämmai moderbolaget. Skälenför mitt förslag: För atl aktieägarnas inflytande och räll lill informationskall säkerställas bör enligt min mening bolagsstämman alltid ha det avgörandeinflytandet vid sådana riktade emissioner som här avses. Jag anser därför attmöjligheten för bolagsstämman atl vid sådana emissioner överlåta avgörandet åtstyrelsen nu bör utmönstras ur lagstiftningen. Däremot bör enligt minuppfattning metoden med emission under förut- sättning av bolagsstämmansefterföljande godkännande även i fortsättning- Prop. 1986/87:76 en varatillålen. Metoden, som tilläts redan enligl aktiebolagslag, gör detnämligen möjligt atl snabbt få till stånd en emission utan alt stämman avhändersig del slutliga avgörandet. Jag går därefter över till frågan om vilkenmajoritet på bolagsstämman som bör krävas för ett giltigt beslul. Deremissinstanser som har förordat en majoritet på två tredjedelar av avgivnaröster och företrädda aktier har i allmänhet hänvisat till atl enligt ABL ettsådant majoritelskrav är huvudregeln för beslut om ändringar ibolagsordningen. För egen del vill jag emellertid erinra om att ABL:s krav påmajoritet sätts högre vid mera ingripande ändringar i bolagsordningen. Om t.ex. vissa aktiers rätt försämras genom en ändring av bolagsordningen krävssåledes bifall till ändringen av alla närvarande ägare av dessa aklierföreträdande nio tiondelar av alla berörda aktier (se 9 kap. 15 § tredjeslycket 1 ABL). Motsvarande bestämmelser finns för försäkringsaktiebolag ochbankaktiebolag. Då del gäUer riktade emissioner till ledande funktionärer kanman enligt min mening inte bortse från risken att sådana emissioner kanförsämra de befintliga aktiernas rätl. Sätts emissionskursen lägre än de gamlaaktiernas värde innebär detta således alt de gamla aktierna kommer atl sjunka ivärde. Oavsett emissionskursen reducerar för övrigt de nyemitterade aktierna degamla aktiernas andel av det totala röstvärdet. Härtill kommer all reglema ommöjlighet all genomföra emissioner med avvikelse från de gamla aktieägarnasföreträdesrätt inle har tillkommit i syfte atl möjliggöra riktade emissionertill förmån för ledande funktionärer i företaget. Med hänsyn lill vad jag nu har anfört anser jag atlman vid sådana emissioner som här avses bör ställa strängare majoritelskrav änsom gäller enligt ABL:s huvudregel om ändringar av bolagsordningen. Jagförordar därför atl majoritelskravel bestäms i enhghet med vad kommissionen harföreslagit. Kravet på nio tiondelar av de avgivna rösterna kanvara särskilt svårt att uppfylla i vissa bolag med föreskrifter ibolagsordningen om graderad rösträtt till förmån för mindre aktieägare. Enligtmin mening utgör emellertid inte detla förhållande tillräcklig anledning att inågot avseende undanta sådana bolag från de nu föreslagna bestämmelsema. För att förhindra ell kringgående av debestämmelser om beslul på bolagsstämma som jag nu har föreslagit behövs enliglmin mening likartade regler om moderbolags möjligheter all biträda beslul omriktade emissioner i dotterbolag. Jag kan inte instämma i vad någraremissinstanser har anfört om att sådana föreskrifter beträffande moderbolagenpå ett menligt sätl skulle strida mot bolagens autonomi eller atlföreskrifterna av annan anledning skulle vara alllför långtgående. Om man inför sådana regler om beslutsfattandet somjag nu har förordat saknas det enligt min mening skäl all dessutom uppställa krav på atl revisorerna skall tillstyrka emissionsbeslutet eller höras i anledning av detta. Däremot kan revisorerna vid sin granskning av förelagsledningens förvaltning ha anledning att kontrollera alt företagsledningen inte har handlat i strid mot den nya lagen (jfr vad jag anfört om revisorernas granskning i avsnitt 2.2). Mitt förslag: Omen bolagsstämma skall behandla ett förslag till emission utan företrädesrättför aktieägama, skall kallelsen tUl stämman ange förslagels huvudsakligainnehåll. Sedan emissionen har ägt mm, skall i vissa fall information om dennalämnas i bolagels förvaltningsberättelse. Kommissionens förslag: Kallelsen till bolagsstämmanskall innehålla del fullständiga förslaget liU emissionsbeslul. 1 övrigtöverensstämmer kommissionens förslag i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser harframhållit att det är opraktiskt att ange emissionsvillkoren fuUständigt ikallelsen. Dessa instanser har i stället förordat atl endaslemissionsförslagets huvudsakliga innehåll tas in i kallelsen. 1 övrigt harremissinstanserna tiUstyrkt kommissionens förslag eller lämnat det utanerinran. Skälen för mitt förslag: Som framgår av 4 kap. 4 §ABL, 4 kap. 7 § försäkringsrörelselagen och 4 kap. 5 § i den föreslagnabankaktiebolagslagen skall ett fullständigt förslag till emissionbeslut hållastillgängligt för aktieägarna under minst före den bolagsstämma därbeslul om nyemission skall fattas. Förslaget skall sändas till de aktieägaresom begär det och uppger sin postadress. När del däremot gäller själva kallelsen lillstämman är del enligt gällande rätt tillräckligt att kallelsen innehålleruppgifter om den företrädesrätt att delta i emissionen som enligt förslagettiUkommer aktieägama eller annan. För egen del anser jag att det är angelägetatl alla aktieägama på förhand får del även av andra väsentligaemissionsvillkor än de nämnda när del gäller ett förslag lill emissionulan företräde för aktieägarna i förhållande till det antal aktier de fömtäger eller i överensstämmelse med den företrädesrätt som följer avbolagsordningen. Jag föreslår därför all aktieägarna redan genom kallelsen fårdel av innehållet i sådana emissionsförslag. Särskilt om kallelsen sker genomannonsering i dagspressen, vilket är vanligt när det är fråga om börsbolag,skulle emellertid ett fullständigt återgivande av emissionsförslagel medföraavsevärda praktiska ölägenheter. Som flera remissinstanser har varit inne påtorde del vara fullt tillräckligt att kallelsen återger endast del huvudsakligainnehållet i emissions vUlkoren. Det är naturiiglvis värdefullt om sådanaemissionsförslag som här avses tas in i årsredovisningen för föregåendeverksamhetsår i de fall emissionsbeslutet avses bli fatlat på ordinariebolagsstämma.