prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Bidragsmöjligheten har slorbetydelse för alt stimulera investeringar, Slyrelsen bedömer atl eflerfrågan påbidrag fortsälter att vara stor och föreslår att bidragsramenfastställs till oförändrat belopp dvs, 7 milj, kr. Jag förordar alt en oförändrad bidragsram påsammanlagi 7 milj. kr. fastställs för nästa budgelår för rationalisering ochenergibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Anslaget bör föras upp med 7milj. Jag hemsläller att regeringen föreslår att 1, medge alt underbudgetårel 1987/88 slalsbidrag beviljas lill irädgårdsnäringens rationalisering, m.m. med sammanlagi högst , 2. lill Bidrag lillträdgårdsnäringens rationalisering, m.m. för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av7000000kr, 21 1986/87:100 Bil. Från anslaget utbetalasbidrag till vissa för trädgårdsnäringen allmännyttiga ändamål. Under /86 har bidrag beviljatsmed . Efterfrågan på bidrag under budgelåret uppgick till sammanlagi 2 milj, kr. De senaste årenhar visal att det finns många problemområden som inte kunnat bearbelas av denofficiella försök verksamhelen. Enklare försök och undersökningar kan geresultat som snabbi går all omsätta ute i förelagen. Efterfrågan på bidraglill dylika projekl är stor. Slyrelsen föreslår oförändrat anslag underbudgetperioden. Anslaget bör i likhet med vad lantbruksstyrelsenförordat föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringenföreslår alt lill Främjande av trädgårdsnäringen förbudgetårel 1987/88 anvisa etl reservalionsanslag av . Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m.m. 1500160 I 300000 1700000 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslaget används i huvudsak för bidrag tillinvesleringar i byggnader och andra fasla anläggningar på fjällägenheter, lillunderhåll och upprustning av lägenheter, lill avvecklingsbidrag ochavlrädesersältning åt innehavare av fjällägenhel, lill gästgiveribestyr samltill inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. fattade beslul om nyabestämmelser för förvallningen av Qällägenheter. Den utredning som föregickriksdagens beslul om nya beslämmelser föreslog atl av de ca 270 Qällägenhetersom upplåts på arrende ca 60 skulle bli beslående, medan övriga skulleavvecklas som statligt förvaltade fjällägenheter. Avvecklingen borde enligtulredningen ske successivt med hänsyn till gällande arrendekontrakt, socialaförhållanden m. m, Detla innebär emellerlid att anslaget belastas medkostnader för underhåll av byggnader under etl anlal årframöver inte enbari för de Prop. 1986/87:100 bestående ulan även för övrigalägenheler. Då lägenhelerna är avsides Bil. 11 belägna blir kostnaderna förbyggnadsålgärder högre än normalt på grund av höga arbels- ochtransportkostnader. En belydande del av lägenhelerna är ej elektrifierade.Dessa har utrustats med dieseldrivna generaloraggregat. Underhållskostnadernaför dessa har ökal , då många av aggregaten börjar bli gamla ochslitna. 1 vissa fall har eleklrifiering genom ledningsdragning aktualiserats.Statens energiverk har förklarat sig berelt atl bidra med medel men förutsätterdärvid pä grund av den begränsade medelsram verket disponerar för ändamålelatt lantbruksstyrelsen svarar för viss del av kostnaden. är detaktuellt med elektrifiering av fjällägenheten Bågvailnel i iJämtlands län. Del förutsätter emellertid all lanlbruksstyrelsen tillskjulerminsl . På fiera lägenheter krävs upprustning för atllägenheternas bostadsbyggnader skall uppfylla de krav som kommunala myndigheteruppställer. För budgetårel 1986/87anvisades 1,3 milj, kr, för förvaUningen av fjälllägenheter. De för ändamåletdisponerade medlen är emellertid otillräckliga i förhållande lill de meslangelägna behoven. En höjning av anslaget är därför nödvändig för alt kunnatillgodose de krav som slälls på staten som förvaltare av lägenheterna i frågaom bostadsstandard m.m. Lantbruksslyrelsen fårdärför hemställa all anslaget förs upp med 1,7 milj. kr. Vid beräkningen avanslagsbeloppel har hänsyn lagits lill såväl beräknade utgifter för inlösen avbyggnader på bestående fjällägenheter, som de inkomsler om ca . frånarrendeavgifter m.m. som redovisas under anslaget. Anslaget bör i likhei med vad lantbruksslyrelsenförordat föras upp med 1,7 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att till Slöd tillinnehavare av fiällägenheier m.m. för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Särskilt stöd åtbiskötsel och växtodling 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget utgår bidrag lill främjande avbiskötsel och växtodling. för stöd till biskötsel höjdessenasl 1974/75 från . 1974:24, JoU 1974:8,rskr. Medlen avsågs användastill forskning och försök på biskötselns områ- Prop. 1986/87:100 de,utbildning av bilillsynsmän samt tillbidrag till biodlares Bil. 11 riksförbund (SBR:s) verksamhel. Fr,o,m, budgeiårei1984/85 används anslagsposlen helt för utbildning av bilillsynsmän, SBRerhåller nu bidrag från fonden för kollekliva åtgärder inom biodlingen. Utbildningen avbilillsynsmän avser dels grundutbildning, dels forlbildning. För alt utbildabitillsynsmännen i samband med rekrytering har utnyttjats ungefär hälflen avmedlen för utbildning. Forlbildning av tillsynsmannen har kunnat anordnas meden kursdag . /86 har 192000kr. utnylljats för utbildningen av bilillsynsmän. Delta har kunnat ske genomatt lidigare reservalioner har utnyttjats. Enligtlantbruksslyrelsens mening är del mycket angeläget atl ulbildningen avbilillsynsmän kan bedrivas i minsl samma omfattning som . Etl viktigtskäl är den fara som föreligger för alt varroakvalstrel skall komma in ilandet. Inträffar detla vidgas biiillsynsmännens uppgifter betydligt.Lanlbruksstyrelsen har upprättat en särskild beredskapsplan motvarroakvalstrel. Lantbruksslyrelsen föreslår alt anslaget räknas upp så altutbildningen av bilillsynsmän kan bedrivas i samma omfattning som tidigare.Anslagsposten bör därför nu las upp med . För del fall varroakvalstrelkommer in i landel kan ytterligare medel för särskilda insatser komma attkrävas. för växtodling är för närvarandeendast . I lanlbruksverkelsrapport med underlag för anslagsframställningen /88-1989/90 (s. 84)berörs frågan om medel för verksamhet av här aktuellt slag: "Jordbruksforskningenhar fått en delvis ny inriktning tillföljd av krav på ändrade produktionsformer som innebär ökad miljöhänsyn och enbättre hushållning med naturresurser. En följd av denna ändrade inrikiningblir atl den försöksverksamhel som bedrivs måste vara flexibel, något som kannås genom att utvecklingsarbete i större omfattning än knytstill rådgivningen. 1 sådant utvecklingsarbete bör bl.a. ingå invenlering av problem, tolkning och anpassning avförsöksresultat samt enklare försök och undersökningar för atl klarlägga ochbelysa lokala problem som inle direkl behandlas i central försöksverksamhet. Ianslulning till miljö-rådgivningZ-information finns behov av lokalaundersökningar i samarbete med t.ex, länsstyrelserna." Av redovisade skäl börytterligare medel anvisas för nämnda verksamhel enligt vad som redovisalsunder anslaget B 3, Bidrag tilljordbrukels rationalisering, m.m. Anslaget bör föras uppmed oförändrai belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl lill SärskUt stöd åtbiskötsel och växtodling för /88 anvisa etl reservalionsanslag av , 24 Främjande av rennäringen Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 3046231 Reservation 4047359 ' ' 1986/87 Anslag 18220000 1987/88 Förslag 20063000 Anslaget fördelas påanvändningsområden genom beslul av lantbruksstyrelsen efter åriigaöverläggningar mellan staten och företrädare för rennäringsulövarna.Användningsområdena avser åtgärder tillfrämjande av rennäringen såsom upplysning och rådgivning, kalastrofskadeskyddvid svåra renbelesförhållanden, pristillägg på renkött, konsulentverksamhel vidSvenska samernas riksförbund, inventering och kartläggning av vinterbetesmarker,utvecklingsprogram för samebyar saml särskilda ändamål i övrigt som gagnarrensköiande samer. Anslaget används också för underhåll av riksgränsstängselmed anledning av bl.a. 1972 årssvensk-norska renbeteskonvention saml för underhåll av vissa renskölselanläggningar. Lanlbruksstyrelsen föreslår all anslaget försupp med . och anför bl.a. följande. Enligt etl lillkonvenlionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbelning m.m. anslutande protokoll skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Vidare ankommer det på alt under hålla riksgränsslängsel i enligt särskilt prolokoll mellan och om uppförande och underhåll av dessa stängsel. manlagda stängselslräckan som det ankommer på att underhålla uppgår nu lill , varav avser stängsel mol . Riksgränsstängslensåteranskaffningsvärde beräknas uppgå lill ca 39,5 milj. kr. Vid enunderhållskostnad av uppgär anslagsbehovet lill ca , Mol bakgrundav att vissa av slängslen har byggis om beräknar styrelsen behovet avbudgetmedel för ändamålel lill1510000 kr. Återanskaffningsvärdetför de renskötselanläggningar som staten har atl underhålla uppgår till ca 4,2milj, kr. Därtill kommer vägar, som hell eller delvis skall underhållasav staten. Medelsbehovet för underhåll av dessa anläggningar beräknas lill290000 kr. För övriga ändamålföreslås . enligt följande preliminära fördelning påanvändningsområden. 3 a. Slyrelsen beräknarmedelsbehovei för rådgivningsverksamhelen m.m. till oförändrat 330000 kr.Huvudinriktningen av rådgivningsverksamhelen avser produktionsfrågor.Rådgivningen bedrivs förelrädesvis genom kursverksamhet och genom utgivning avlidningen Rennäringsnylt. Medlen används även för mindre undersökningar pårennäringens område. 3 b. Slyrelsen uppskattardet årliga medelsbehovet för rennäringens kalastrofskadeskydd till I milj. kr. För konsulentverksamhel vid , 25 läggning av renarnas vinterbete och bidrag till rensköiande samerberäknar Prop. 1986/87:100 slyrelsenoförändrat . 3 d. Arbelel medulvecklings- och markanvändningsplanering inom samebyarna prioriterasnu vid lantbruksnämndernas rennäringsenheler. Detta arbele syflar bl.a. lill att kartlägga den enskilda samebyns resurser tillgrund för planeringen av den framtidaomfatiiiingen och inrikiningen av bynsverksamhet. Insatserna bör leda till en effekiivisering av rennäringen och arbelel inom samebyarna.Markanvändningsplaneringen tar i första hand sikte på en redovisning ochdokumentation av rennäringensmarkanspråk, som är ett helt nödvändigt underlagsmalerial vid kontakter och samråd med planerare ochkonkurrenter om markanvändningen. I delta arbete skall även inlegrerasden renbeiesinvenlering -baserad påvegelationskarlering - som sedan etl anlal år genomförs i lanlbruksstyrelsensregi inom . Efler hand räknar slyrelsen med attinventeringen skall kunna fortsätta även i och . Enmarkanvändningsredovisning blir även hell nödvändig vid ikraftträdandet avnalurresurslagen . Lanlbruksverkel arbetar för närvarandelillsammans med planverket, i och med ell utvecklingsprojekt som skall mynna ul ianvisningar hur rennäringens intressen lämpligen skall redovisas inom ramen förhushållningen med naturresurserna. Parallellt meddetta arbele pågår i de tre rennäringslänen olika projekl som syflar tillatt komma lill rätta med olikamarkanvändningsproblem i del fjällnära skogsområdet. 1 dessa projekt behandlasbl.a. skogsbrukel, rennäringen,naturvården, kulturminnesvården och turismen. Rennäringen företräds av lantbruksnämndernasrennäringsenheter. Från projektledningarnai de tre länen har uppgivits atl rennäringsintressels redovisning isammanhanget släpar efter på grund av läg kunskaps- och dokumentationsnivå i utgångslägel och alllför små resurser- personella och finansiella - föratt nå upp lill en med andra intressen jämförbar redovisningsnivå. De här redovisadeoch pågående projekien pekar på ell oundgängligt behov av atl sälla in ökade resurserför alt inom rimlig lid åstadkomma en redovisning av i första hand rennäringens markanspråk.För /87 har enbart . av rennäringsanslaget kunnal reserverasför utvecklings- ochmarkanvändningsplanering. Dessa resurser är således inle tillräckliga. Lantbruksslyrelsenhar beräknat behovet av medel för detta planeringsarbete lillca . per sameby eller totalt ca 5 milj. kr. (52 samebyar) . Dessa kostnader bör kunnafördelas mellan lantbruksslyrelsen (förevarande anslag), länsstyrelserna irennäringslänen och samebyarna själva. Vid sidan av övrigautredningskostnader (karlframsiällning etc.) har de tre lantbruksnämndernasrennäringsenheler behov av alt i första hand anställa en arvodesanställd tjänsteman meduppgift atl arbeta enbart med här redovisade projekt på markanvändningsområdei. Då lanlbruksstyrel sen saknar resurser att ulan särskilt tillskott av budgetmedel finansiera en 26 Tipersoi-ljioErttic, yrkar styrelsen enuppräkning av anslaget. Kost- Prop, 1986/87:100 np'''..ia härför kanberaVnas till . per lantbruksnämnd, eller Bil. 11 totalt 750000kr. Anslaget förprisstöd till rennäringen har för budgetåren 1984/85 och 1985/86 uppgålt till13,1 milj. kr. Någon uppräkning har inle gjorts för /87, Därförhar prisstödel måst sänkas från , per ren till . Prisstödet lilljordbrukel i norra har dubblerats och anslaget för detändamålet har räknals upp med 135 milj, kr, eller från budgetårel 1985/86till 1986/87, Lantbruksslyrelsen yrkar - efter samråd med slatensjordbruksnämnd - en motsvarande uppräkning av prisstödet till rennäringen med4,7 milj, kr. i Tjernobyl har skapal sloraproblem för bl,a, rensköl-selföretagen.Det radioaktiva nedfallet har orsakat merkoslnader och inkomstbortfall förföretagen. har med anledning av i skrivelse till regeringenhemställt atl regeringen vidlar elt anlal åtgärder för alt minska ellermolverka effekterna för rennäringen av del radioakliva nedfallet.Riksförbundels förslag har i stora delar också aktualiserats i samband medriksdagsbehandlingen av prop, 1986/87:18 om vissa ålgärder m,m, eflerTjernobylolyckan, Bl.a. har uttalat atl en plan för ett sammanhålletåigärdsprogram för rennäringen och den samiska kulturen bör göras till föremålför en samlad bedömning i den interdepartementala slatssekreterargruppen.Arbelel med etl sådant åigärdsprogram har påbörjals. har vidareavslagil moiioner om en höjning av prisstödet till rennäringen för innevarandebudgelår och om införande av elt renkonto. De rensköiande samernahar drabbats hårl av nedfallet från Tjernobyl. Renskölseln är en nödvändigförutsättning för bevarandet av den samiska kulturen och del samiska språket.De omedelbara ålgärder som behöver vidlas är att försöka minska halten avcesium-137 i renköttet så all sedvanlig slakt och försäljning kan återupptas iså stor utsträckning som möjligt. I syfte att minskacesiumhallen i renköttet har utvecklat etl kaliumberikairenfoder som är avsett all användas som helfoder. Under förutsättning altrenarna äter enbart delta foder halveras cesiumhallen i renköttet ungefär vartolfte dag. Genom denna utfodring kan en myckel stor del av de renar som avsesslaktas under viniern komma all ha som understiger gällande riktvärdeför cesium i livsmedel. Staten står för foderkoslnaden och för de extrakostnader som uppkommer för samebyn lill följd av utfodringen. För de värst drabbadesamebyarna i norra och södra bollen är det inte praktiskt möjligt all få ned cesiumhallen lill gällande riktvärde genom utfodring. Genom domänverkets försorg har vinlerbetes områden ställts till förfogande ulanför renskötselområdel i . Renar från tvä samebyar i norra har flyttat till dessa områden. Om detla försök faller väl ut kan en ulökning av renflytlningen ske . Lantbruksstyrelsen och dessrenradiakgrupp har vidtagit en rad åtgärder Prop. 1986/87:100 för att minska cesiumhallen i renköttet. Genom enkombination av dessa Bil. 11åtgärder bör enligt min bedömning konsekvenserna för renskölseln näsla år lill följd av kunna bliförhållandevis små. Vid nästa årsslakt torde huvuddelen av de renar som slaktas komma all godkännas som livsmedel. Staten kommer som hillillsall ersälta renskölselföretagens inkomslbortfall och merkostnader till följd av olyckan. Det ankommer dock på rennäringen själv, i likhet med övrigadrabbade näringar, atl vidta erforderligaåtgärder för alt begränsa skadan, har lelt till altkonsumtionen av renkött gått ned. Så snarl ålgärderna alt få ned cesiumhallen i köttet fått effekl, kommer siatenom del behövs alt medverka lillolika marknadsinsalser för all öka konsumtionen av renkött. Kostnadernaför dessa insalser går dock inle attbedöma . En angelägen frågaför samebyarnas framlid är ulvecklings- och markanvändningsplanering.För all täcka statens del av kosinaderna för denna planering bör anslagettillföras ytterligare 5 milj. kr. För näsla budgelär bör sålundaytterligare 1 milj. kr, anvisas. För underhållav riksgränsslängsel och för underhåll av vissa renskölselanläggningar böranslaget räknas upp med ytterligare . Därutöver bör anslaget räknas upp med ytterligare ,Sammanlagi föreslär jag alltså att anslaget räknas upp med , lill20063000 kr. Jag hemsläller att regeringen föreslär att tillFrämjande av rennäringen för budgetårel 1987/88 anvisa ell reservationsanslagav . c. Jordbruksprisreglering C 1. 1986/87:100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag ärcenlral förvaltningsmyndighel för ärenden rörande pris- och marknadsregleringpä jordbrukets och fiskets områden. Nämnden är inom totalförsvarets civila del ansvarig myndighet för funktionenLivsmedelsförsörjning m.m. Dessutom är nämnden huvudman för skördeskadeskyddei. m.m. framgår av förordningen (1965: 799) med instruktion förstatens jordbruksnämnd. Huvudförslaget innebär enpersonalinskränkning med tre anställda (-1-1811000kr. Medelför en handläggare för beredskapsärenden (-. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Uppbörd och kontroll -F 575 000 (+437 000) Även för nästa budgelår bör medel för statensjordbruksnämnds verksamhet beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag med en lotal real minskning av utgifterna fördelat lika på de trebudgelåren 1985/86-1987/88. Jag ansluter mig lillnämndens uppfallning om hur detta bör genomföras. Det innebär att besparingarkommer att göras inom personaladministrationen och kontrollverksamheten. för vissa uppgifter i fråga om försörjningsberedskapeninom totalförsvarets civila delar.Nämndens yrkande om en ijänsl för beredskapsären- den kommer atl prövas senare i samband med andrafrågor rörande livsmedelsberedskapen i tolalförsvarspropositionen Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår alt lill 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1986/87:100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag uppgift är att samordna kalkyler och utredningar rörande denekonomiska ulvecklingen inom lantbruket. bestårav en ordförande, cheferna för lantbruksslyrelsen, statens jordbruksnämnd ochstatistiska centralbyrån saml tre andra ledamöier. Chef för nämnden ärordföranden. Under ordföranden leds arbetet av en byråchef. Arbelet bedrivsfrämsl genom särskilda expertgrupper. Huvudförslagethar beräknats som en minskning av anslaget sedan uppräkning gjorls föratt delvis återställa utredningskapacileten ( + I2l000kr. (däravlönekostnader) Lokalkoslnader Beräknad ändring 1987/88 För näsla budgelår bör medel förlanibruksekonomiska samarbetsnämndens verksamhel beräknas med utgångspunkt iell huvudförslag med en total real minskning av ulgifterna om medfördelningen 2, 2 och för budgetåren 1986/87, 1987/88 resp. 1988/89. Deltainnebär enligt min bedömning alt en fortsatt rationalisering avutredningsverksamheten bör genomföras. Med hänvisning lillsammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår atl lill /88 anvisa ett förslagsanslag av 2581000kr. 1986/87:100 Bil.11 Prisreglerande ålgärder på jordbrukets område 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 3197868897 3001 170000 2907670000 Under anslagetanvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslaget bestridskostnaderna för livsmedelssubventioneringen. Vidare ulgår medel tilllåginkomslsatsningen, avbylarverksamheten och andra sociala satsningar inomjordbruket samt medel för samhällets delansvar för överskollsarealen. beräknar under posten Ersättning tillföljd av livsmedelssubvenlioner ettbelopp av 2372 milj. kr. för budgeiårei 1987/88. TillLåginkomslsalsning m.m. inom jordbrukel för budgeiårei 1987/88 föreslår jordbruksnämnden 435 milj. kr. Kosinader förråvaruprisutjämning till livsmedelsindustrin, vilka tidigare belastatstatsbudgeten, finansieras numera huvudsakligen genom en direktdestinerad utjämningsavgift. Den särskildaprisutjämningen för socker somanvänds för framslällning av dexlran har dock finansierais från förevarande anslag. Regeringen har den 18 juni1986 uppdragil åt jordbruksnämndenalt utreda behovet av prisuljämning samt att lämna förslag beträffande finansieringen som innebär atlkostnaderna kan avlastas stalsbudgelen fr.o.m. budgetårel 1987/88.Jordbruksnämnden lar därför inle upp nägra medel under denna post. AnslagspostenSärskilda undersökningar har använls för etl anlal angelägna projekt inomjordbruksnämndens verksamhelsområde. För /88 begär nämnden elt belopp av . Beräknad ändring 1987/88 Ersättning till följd av Föredragandens överväganden Prop. 1986/87: 100 Regeringen har beslulat om vissa priorileringari årets budgetproposition, bl.a. skall ytteriigare resurser lillföras påforskningens och regionalpolitikens områden. Med hänsyn till delslalsfinansiella lägel måste utrymme för dessa reformer skapas genomomprioriteringar i nuvarande resursfördelning. Som etl led i en sädanompriorilering föreslär jag atl subventionen av mjölkpriset reduceras fr.o.m.den . Reduklionen bör ske med i pariiledel vilketmotsvarar en minskning av kosinaderna med ca 500 milj. kr, per är räknat, Bl.a. med anledning härav bör regeringensenare föreslå älgärder för att kompensera de ökade kosinaderna för barnensmjölkkonsumlion fr. o. m. . Jag har i denna fråga samrått medchefen för och statsrådet . För /88bör således anslagsposten Ersäitning lill följd av livsmedelssubventionerreduceras med 250 milj. kr. uiöver den av jordbruksnämnden beräknademinskningen med 52 milj. kr. Genom all reduktionen sker först den I januari1988 bör ålgärder kunna vidtas som innebär att oönskade effekler påproduklionen och konsumtionen sä långt möjligt kan undvikas.Subvenlionseffekten på konsumentpriset blirefler den föreslagna ändringen ca . per liler mjölk. inom jordbruket beräknarjag i enlighel med nämndens förslag 435 milj. kr. har iskrivelse till regeringen anfört all del allljäml föreligger behov avprisutjämning för socker som används vid tillverkning av dexlran. Kosinadernaför prisutjåmningen bör dock täckas ur sockerregleringsfonden. Jag bilräderjordbruksnämndens förslag, vilkel innebär alt kostnaderna bör avlastasstatsbudgeten fr.o.m. /88. har beslutat(prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 344) all resurserna i jordbruket i stortsett bör överensstämma med vad som behövs för alt trygga vårlivsmedelsförsörining och för de utfästelser gjort i delinlernalionella samarbetet mot världssvällen. För de kostnader som uppstår tillföljd av att åkerarealen överstiger delta behov skall samhället under enövergångsperiod ta ett delansvar. Med anledning härav har under förevarandeanslag disponerats 338 milj. kr. resp. 460 milj. kr. resp. 1986 årsskördar. Enligt min mening bör en förslagsvis beräknad anslagspost av 350 milj.kr. avsättas för samhällels delansvar för överskollsarealen avseende 1987 årsskörd. Del bör ankomma pä regeringen all efler hörande av vederbörandemyndighet och regleringsförening fastställa beloppet när exportkoslnaderna för1987 års skörd är kända. Med hänvisning lillsammanställningen och till vad jag nuhar anfört beräknarjag anslaget till . Den rörliga kredii somjordbruksnämnden disponerar /87 för råvarukosinadsutjämningenbör vara 20 milj. kr. Den rörliga kredit som disponeras försäsongmässig lagring av jordbruksprodukter bör minskas från 100 milj. kr, till50 milj. kr. och den rörliga kredit som disponeras inomjordbruksprisregleringen minskas frän 80 milj. kr. lill 60 milj. kr. Hemställan . . Prop. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt ' ' 1. medge att lagring av jordbruksprodukter under budgetårel1987/88 får disponera en röriig kredit på högst , iriksgäldskontoret.