prop · GA03132 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:132 om vissa justeringar av reglerna för lagervärdering Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . 1 propositionen föreslås vissa justeringar av reglerna förvärdering av lager. Elt av förslagen gäller supplementärregel I, dvs. denregel som gör det möjligt att grunda nedskrivningen på det genomsnittligalagervärdet för de två närmasl föregående beskattningsåren. Regeringsråtten hari en dom slagit fast alt företag i intressegemenskap som bedriver likartadverksamhet får tillämpa regeln endast under förutsättning atl samtliga företagi gruppen redovisar en lagerminskning. Enligt förslaget skall någol sådanl kravinte längre gälla. Vidare föreslås en komplettering av reglerna för värderingav djur på jordbruksfastighet och i renskölselrörelse. Den nya utformningen av supplementärregel I är avsedd atttillämpas fr. o. m. taxering och de nya reglerna för värdering av djurfr. I 1986/87. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all punkl 2 av anvisningarna till 41§ kommunalskaltelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Den i räkenskaperna gjorda värdesättningen på lillgångaravsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall godtas vidinkomstberäkningen, om värdesättningen inte slår i strid med vad nedan i dennapunkt eller i punkl 3 sägs. Vid bestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall delagertillgångar, som ligger kvar i den skaltskyldiges lager vidbeskattningsårets utgång, anses som de av honom senast anskaffade ellertillverkade. Lagret vid beskattningsårets utgång får inle tas upp lilllägre belopp än 50 procenl av lagrets anskaffningsvärde eller, om åleranskaffningsvärdeipå balansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. För tillgångar, som den skaltskyldige framställt eller bearbetat,skall som anskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader(materialkostnader och arbetslöner) ökade med ett tillägg som svarar mol dendel av de indirekta tillverkningskostnaderna som skäligen belöper påtillgångarna, därvid hänsyn dock inte behöver tas till ränta på eget kapital. Avdrag för inkurans medges inle med siörre belopp än vadden skall-skyldige enligl vid självdeklarationen fogad utredning visar svaramot den konstaterade vårdenedgången på lagret på balansdagen. Oaktat vad nusagts medges dock avdrag för inkurans av det lägsta av lagretsanskaffnings- och äteranskaffningsvärden om detta inte framstår såsom uppenbartopåkallal. eller med del högre procenttal som riksskattéverket kan ha angettför lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper av skallskyldiga. av djur på jordbruksfas- av djur på jordbruksfas- tighet eller i renskötselrörelse fär tighet eller irenskötselrörelse får inle tas upp till lägre belopp än 50 inle tas upp till lägre belopp än 50 procenl av den genomsnittliga pro- procent av den genomsnittliga pro duktionskostnaden för djur av det duktionskostnaden för djur av det slag och den ålderssammansättning slag och den ålderssammansättning varom fråga är. Regeringen eller .som det är fråga om. Djuren behö- efter regeringens bemyndigande ver dock inte i något faU tas upp tiU riksskalleverket fastställer för varie ett högre belopp än som motsvarar taxeringsår föreskrifter för beräk- djurens sammanlagda aUmänna sa- ning av produktionskostnaden. Regeringen eller efler re- denna kostnad inte fastställts, t.ex. geringens bemyndigande riksskat- i fråga om särskilt dyrbara avels- leverkel fastställer för varje taxe djur, får djuret tas upp lägst till 50 ringsår föreskrifter för beräkning av procent av del lägsta av anskaff- produktionskostnaden. Har denna ningsvärdet och allmänna saluvär- kostnad inte fastställts, t. ex. i fräga del. om särskilt dyrbara avdsdjur, får Senasie lydelse 1983:983. Uppgår värdet på lagret, beräknal till anskaffnings-eller åleran-skajfningsvärdel och i förekommande fall efter avdrag för inkurans.till lägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena på lagren vidutgången av de tvä närmasl föregående beskattningsåren (jämförelseåren), fårlagret vid beskattningsårets utgång / stället tas upp till lägst ett beloppmotsvarande förstnämnda värde på detta lager efter avdrag avsagda medeltalsvärde. Därvid skall lagren vid Jämförelseårens utgång tas upptill anskaffningsvärdena eller, om återanskaffnlngsvärdena på balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden, 1 förekommande fall efler avdrag för inkurans.Ifråga om djur på Jordbruksfastighet eller i renskölselrörelse gäller dock attvärdet av djuren skall tas upp till den genomsnittliga produktionskostnadeneller till det allmänna saluvärdet eUer i förekommande fall tillanskaffningsvärdet. Föreligger sådanl fall alt av nyssnämndamedeltalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskatlningsårets utgång medgesavdrag även för del överskjutande beloppet om den skattskyldige avsattmotsvarande belopp i räkenskaperna till lagerreg-leringskonto. Har avdragmedgivits för sådan avsättning skall avsättningen återföras lill beskattning nästföljandebeskattningsår, därvid frågan om avdrag för fömyad avsättning till lagerregleringskonlofår prövas enligt bestämmelserna ovan. Skattskyldig, som ingår i en grupp näringsidkare mellanvilka intressegemenskap råder (moder-och dotterföretag eller företag under ihuvudsak gemensam ledning), får tillämpa reglerna i föregående stycke endasiunder förulsällning djuret las upp lägst till av det lägsta avanskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Uppgårvärdet pä lagret lill lägre belopp än medeltalet av värdena pä lagren vidutgången av de två närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren), fårlagret vid beskatlningsårets utgång tas upp till lägst etl belopp motsvarandeskillnaden mellan värdet på lagret och 50 procenl avJämförelseårens medeltalsvärde. Som värde på lagret anses det lägsta avanskaffningsvärdet och åleranskaffningsvärdei, i förekommande fall efteravdrag för inkurans, eller, i fråga om djur på jordbruksfastighet eller irenskötselrörelse, den genomsnittliga produktionskostnaden. Har någon produktionskostnadinte fastställts skall som värde på djuret anses det lägsta avanskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Föreligger sådanl fall atl 50 procenlav nyssnämnda medellalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsårelsutgång medges avdrag även för det överskjutande beloppet om den skaltskyldigeavsatt motsvarande belopp i räkenskaperna lill la-gcrtegleringskonlo. Haravdrag medgivils för sådan avsättning skall avsättningen återföras lill beskattningnästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättningtill lagerreglerings-konto får prövas enligt bestämmelserna ovan. Skattskyldig, som ingår i en grupp näringsidkare mellanvilka intressegemenskap råder (moder-och dotterföretag eller företag under ihuvudsak gemensam ledning), får utnyttja reglerna i föregående stycke endasiunder förutsällning ti /87. alt dessa tillämpas av samtUga företag som tillhör gruppen. Vad nu har sagts gäller dock endast i fråga om verksamhet i förvärvskälla som har sådant samband med verksamhelen i den skaltskyldiges förvärvskälla all verksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla om de hade bedrivits av etl enda förelag. att övriga företag som tillhör gruppen Inte tar upplagret till lägre belopp än skillnaden mellan värdet vid beskattningsåretsutgång och av Jämförelseårens medellalsvärde. Etl medellalsvärdeskall beräknas även för förelag i gruppen som ännu inte har bedrivit verksamhelunder beskattningsår. Den nu angivna förutsättningen gäller endasi i frågaom verksamhet i förvärvskälla som har sådanl samband med verksamhelen i denskallskyldiges förvärvskälla all verksamheterna skulle ha ansetts utgöra enförvärvskälla om de hade bedrivits av etl enda företag. Ingår råvaror eller stapel varor i lagret, får dessa varoreller en del av dem las upp till lägst sjuttio procenl av varornas värdeberäknat efter lägsta marknadspris under beskaltningsåret eller under någol avde närmast föregående nio beskattningsåren. Tillämpas denna regel får lagretinte värderas enligt bestämmelserna i sjätte stycket. Är det pågrund av överenskommelse om återköp eller annan omständighet uppenbart attvissa varor anskaffats för annat ändamål än att ingå i den skattskyldigesnormala verksamhet, skall bestämmelserna i tredje-åttonde styckena inletillämpas i fråga om dessa varor. Varorna får i sådanl fall inte tas upp tilllägre belopp än del lägsta av varornas anskaffnings-eller äteranskaffningsvärden.i förekommande fall efter avdrag för inkurans. Har den skaltskyldige vid beräkning av inkomst av viss förvärvskälla yrkat avdrag för avsättning till resultatutjämningsfond, som avses i 41 d §, får lagret inle tas upp lill lägre belopp än av det värde som enligt tredjefemte styckena skall ligga lill grund för lagervärderingen. Beslämmelserna i sjätteåttonde styckena är inte tillämpliga i nu angivna fall. Har den skaltskyldige vid beräkning av inkomst av vissförvärvskälla yrkat avdrag för avsättning lill resultatutjämningsfond, somavses i 41 d §, får lagret las upp lill lägst av det värde som enligltredje stycket skall ligga till grund för värderingen. av djur får tasupp liU lägst av den genomsnittliga produktionskostnaden. Djur somavses i femte stycket sista meningen får tas upp tUl lägst av detlägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Beslämmelserna i själte-åt-tondestyckena är inte tillämpliga i nu angivna fall. Vad som föreskrivits i föregående stycke gäller även i detfall dä den skallskyldige ingår i en grupp näringsidkare mellan vilkaintressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller förelag under ihuvudsak gemensam ledning) och någol av dessa företag yrkat avdrag föravsättning lill resultatutjämningsfond. En sådan avsättning skall dock beaktas endasiom den hänför sig till verksamhet i förvärvskälla som har sådanl samband medverksamheten i den skattskyldiges förvärvskälla atl verksamheterna skulle Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. ha ansetts utgöra en förvärvskälla om de hade bedrivits avett enda förelag. hinder av vad som föreskrivits ovan i denna anvisningspunklom den lägsta värdesätining på lagret, som kan godtas vid inkomstberäkningen,får det lägre värde på lagret godtas som den skaltskyldige med hänsyn lillföreliggande risk för prisfall visar vara påkallat. Nedskrivning av vårdel på rättigheter till leverans av lagerlillgångarenligt ej fullgjorda köpekontrakt (koniraklsnedskrivning) får godkännas endasti den mån det visas, att inköpspriset för lillgångar av samma slag påbalansdagen understiger det koniraherade prisei, eller det görs sannolikt atl sådanlprisfall kommer all inträffa innan tillgångarna levereras eller säljs vidare avden skaltskyldige i oförändrat eller förädlat skick. Beträffande värdet pårättigheter lill leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier enligl ej fullgjorda köpekontrakt kan avskrivning (kontrakisavskrivning)godkännas endasi i den mån den skaltskyldige visar, alt inköpspriset förtillgångar av samma slag på balansdagen understiger del koniraherade priset,eller det görs sannolikt att sådanl prisfall kommer atl inträffa innantillgångarna levereras. Denna lagträder i kraft den . De nyabestämmelserna i sjunde styckel av anvisningspunkten tillämpas första gångenvid taxering. Skaltskyldig får genom besvär i den ordning som sägs i100 § taxeringslagen (1956:623) föra talan om sådan ändring taxeringsom föranleds av dessa bestämmelser. De nyabestämmelserna i övrigl tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs atl punkl 2 av anvisningarna till 3och 4§§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskaU skall ha följande lydelse. lill 3 och 4 §§ Vid beräkning av förmögenhet, som ingår i förvärvskälla inom in-komsislagen jordbruksfasiighei och rörelse, gäller följande. Sammanfaller inte räkenskapsåret med beskattningsåret, fär som värde av förmögenhet las upp värdet vid utgången av del räkenskapsår som före laxeringsåret gäll lill ända närmasl inlill utgången av beskaltningsåret. Detta värde skall emellertid rättas med belopp som den skaUskyldige satt in i förvärvskällan eller tagit ul ur densamma för egen räkning eller för annan av honom innehavd förvärvskälla. Ulgår räkenskapsåret före beskatiningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskas med uttag som skett intill beskatlningsårets utgång. Utgår räkenskapsåret efter beskatiningsåret. skall värdet minskas med insättningar och ökas med uttag som skett efter utgången av beskatiningsåret. Den värdesätining av tillgångar- Den värdesättning av tillgångar- na i förvärvskällan som sker vid in- na i förvärvskällan som sker vid in- komsttaxeringenär inte bindande vid förmögenhelsberäkningen. Inventarier som är avsedda förstadigvarande bruk i förvärvskällan las upp lill anskaffningsvärdet efter avdragför skälig avskrivning eller utrangering. värderas som helhet utan hänsyntill påräknelig vinsl vid försäljning i detalj, varvid dock fastighet las upplägst till taxeringsvärdet. av djur på jordbruksfastighet eller irenskötselrörelse las upp till de värden, som riksskalleverket enligl punkl 2femte stycket av anvisningarna till 41 § kommunalskaUdagen (1928:370) senasthar fastställt före utgången av det år som närmast föregår taxeringsåret,eller - om sådant värde inte har fasisiällts för vissa djur -till det allmännasaluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn las lill inkurans ochprisfallsrisk. komsltaxeringenär inte bindande vid förmögenhetsberäkningen. Inventarier som är avsedda förstadigvarande bruk i förvärvskällan las upp lill anskaffningsvärdet efter avdragför skälig avskrivning eller utrangering. värderas som helhet ulan hänsyntill påräknelig vinsl vid försäljning i detalj, varvid dock fastighet tas upplägst lill taxeringsvärdet. av djur på jordbruksfastighet eller irenskötselrörelse tas upp till de värden, som riksskalleverket enligl punkl 2femte slyckel av anvisningarna lill 41 § kommunalskatlelagen (1928:370) senasthar fastslålll före utgången av del år som närmasl föregår taxeringsåret,eller - om detta ger en lägre värdering -till djurens sammanlagda allmännasaluvärde. Har riksskattéverket inte fastställt något värde tas djuret upp tilldet lägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Vid värdering avlager skall hänsyn tas till inkurans och prisfallsrisk. Senasie lydelse 1981:635. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87; 13 Skulder och andra avgående posler i förvärvskällanavräknas enligl beslämmelserna i 5§. Hänsyn las inte till annan lalenlskatteskuld ån utskiftningsskatleskuld. såvida inle annal följer av punkl 3förslå slyckel av dessa anvisningar. Om värdel av tillgångarna i förvärvskällan överstiger beloppeiav skulder och andra avgående poster, får förmögenhetsvärdei av förvärvskällannedsättas till trettio procenl av det överskjutande värdet. Om förvärvskällaninnehas med fideikommissräit, får dock nedsättning ske lill tjugo procent avsistnämnda värde. Bostadsbyggnader på en jordbruksfastighet och tomtmark förbyggnaderna skall inte behandlas som tillgångar i förvärvskälla inominkomstslaget jordbruksfastighet i annal fall än då byggnaderna används sombostad för ägarens eller arrendalorns arbetskraft. Om en bostadsbyggnad medtomtmark på grund av vad nu har sagts inle skall behandlas som tillgång iförvärvskällan, skall inte heller de lill byggnaden och tomtmarken hänförligalåneskulderna anses ingå i förvärvskällan. På byggnaden och tomtmarken skallanses belöpa så slor del av låneskulderna i förvärvskällan som byggnadens ochtomtmarkens taxeringsvärde ulgör av det sammanlagda värdel av tillgångarna iförvärvskällan inklusive byggnaden och lomlmar-ken. Med bostadsbyggnad avsesbyggnad som lill övervägande del är inrättad för bostadsändamål. Beslämmelsernai detta stycke tillämpas inle på förvärvskälla som innehas med fideikommissräit. Egendom, som enligt 4 kap. 5§ första styckel fastighelsiaxeringslagen(1979:1152) ingår i en industrienhel avseende täktmark och - i förekommandefall - industribyggnad på sådan mark eller i en exploaieringsenhet, skall, omegendomen inte enligt kommunalskatlelagen ulgör tillgång i rörelse, vidtillämpningen av denna anvisningspunkl anses som en särskild förvärvskälla inominkomstslaget rörelse. och byggnader, som är belägna på en ort och avfastighetsägaren regelbundet upplåts för fritidsändamål lill annan ännärslående (fritidsul-hyrning), skall, om de inte enligl kommunalskaltelagenutgör tillgångar i rörelse, vid tillämpningen av denna anvisningspunkttillsammans anses utgöra en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse.Detta gäller dock endast under förutsättning att a) egendomen ingåri en eller flera småhusenheter enligl 4 kap. 5 § första slyckel fastighelsiaxeringslagenoch har beskattningsnaturen annan fastig-hel och b) fastighetsägarensfritidsulhyrning på orten av sådan egendom, som avses under a och inle ulgörtillgång i rörelse, omfattar minst tre småhus eller tomter avsedda för småhussom ägs av annan ån fastighetsägaren. Uttrycket småhus har den innebörd som anges i 2 kap. 2 §fastighetstaxeringslagen. för fysisk person; de personer som anges i 35 § I a mom. kommunalskatlelagen. för dödsbo: dödsbodelägarna och dem närslående personer,för fåmansförelag som avses i sistnämnda lagrum: företagsledaren och delägarnai förelaget samt dem närstående personer. Bestämmelserna i denna anvisningspunkt tillämpas även närförvärvskällan innehas indirekt genom förmedling av juridisk person. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gängen vid taxering. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , S. , ,, , , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om vissa justeringar av reglerna förlagervärdering Vid värdering av lagertillgångar gäller som huvudregel atlnedskrivning fär ske med utgångspunkt i lagrets värde - beräknat enligl lägstavärdets princip - vid beskattningsårels utgång. Ett företag vars lager minskati värde kan i ställel grunda nedskrivningen på medeltalet av motsvarande värdenvid utgången av de två närmasl föregående beskaUningsåren (supp-lemenlärregelI). För företag som är i intressegemenskap och bedriver likartad verksamhetgäller en sårskild begränsning. Den innebär all supplementärregel I fårtillämpas endasi under förutsättning atl regeln tillämpas av samtliga förelagsom ingår i förelagsgruppen. I etl avgjort mål har regeringsrätten tagitställning till om ett utnyttjande av supplementärregel I förutsätter att enlagerminskning har skett i varie enskilt företag inom gruppen. Regeringsrättenhar i domen slagit fasl all etl sådant krav gäller. En konsekvens av domen äratt det i praktiken sällan är möjligt för störte koncerner att använda sig avsupplementärregel 1. En annan lagervärderingsfråga som har aktualiserats gällervärderingen av djur. Djur på jordbruksfastighet och i renskötselrörelsevärderas med den genomsnittliga produktionskostnaden som bas och hänsyn lasinte lill att allmänna saluvärdet kan vara lägre. () och riksskalleverket (RSV) har tagit upp saken i framställningar tillfinansdepartementet. Framställningarna bör fogas fill protokollet i dettaärende som bilaga I och bilaga 2. Sedan förslag om justeringar av lagervärderingsreglernautarbetats inom har synpunkter under hand inhämtats frånRSV. Regeringen beslutade alt inhämtalagrådets yttrande över de lagförslag som upprättals inom finansdepartementet.Förslagen var frånsett en redaktionell ändring likalydande med dem som läggsfram i det följande. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådetsyttrande bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jag behandlar nu först supplementärregel I vid intressegemenskapoch därefter reglerna för värdering av djur. 2Supplementärregel 1 vid intressegemenskap Mitt förslag: Ett förelag som ingår i en gruppnäringsidkare mellan vilka intressegemenskap råder (moder- och dotterföretageller företag under i huvudsak gemensam ledning) skall få utnyttja supplementärregel1 även om lagret inle har minskat i värde i samtliga företag inom gruppen. Enförutsättning är dock att de företag som har ökal sitt lagervärde inle lar uppsitt lager lill lägre belopp än som följerav supplementärtegel 1. Skälen för mitt förslag: Bestämmelser om värdering avvarulager finns i punkt 2 av anvisningarna till 41 § kommunalskatlelagen (1928:370).KL. Dessa bestämmelser avser lager i allmänhel men inte lager av värdepapper,fastigheter m.m. Som huvudregel gäller atl lagret (efter nedskrivning) inlefår tas upp till lägre belopp än av lagrets anskaffnings- eller åieranskaffningsvärdeefter avdrag för inkurans. Rätten till lagernedskrivning minskar med 15procentenheter om avdrag yrkas för avsättning lill resultatutjämningsfond.Huvudregeln kompletteras av supplementärregel 1, supplementärregel II samt en regel om värdering med hänsyntagen till prisfallsrisk. Supplemeniärregel I, som är inlagen i sjätte stycket avanvisningspunkten, är avsedd all förhindra att en lagerminskning tvingar framen omedelbar upplösning av lagerreserven. Understiger lagervärdet vidbeskattningsårets utgång medelvärdet vid utgången av de två närmasl föregåendebeskattningsåren får nedskrivning ske med högst av detta medelvärde. Haren betydande lagerminskning skett kan nedskrivning t.o.m. ske med siörre beloppän som motsvarar lagrets värde pä tillgängssidan. En skallskyldig som gjort avsättning tillresultatutjämningsfond kan inte göra lagernedskrivning enligt supplemeniärregel1. Supplemeniärregel 11, som är avsedd att tillämpas på rå- och stapelvaror,får inte heller användas med supplementärregel 1. Genom lagsfiftning (prop. 1978/79:210, SkU 57, SFS1979:612) kompletterades supplementärregel I med en särskild spärregel (sjunde slycket).Spärregeln innebär att en skaltskyldig, som ingår i en grupp näringsidkaremellan vilka intressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller företagunder i huvudsak gemensam ledning), får tillämpa supplemeniärregel 1 endasiunder förutsättning all regeln tillämpas av samtliga företag i gruppen.Inskränkningen gäller endast om företagens verksamheter skulle ha hänförts förvärvskälla om de hade bedrivits i samma företag. Spärregeln kom lill efter förslag frän företagsskalteberedningen(SOU 1977:86 s. 491 f). Bakgrunden var all del förekom alt varupartier i sambandmed bokslutet överfördes mellan koncernföretag eller andra förelag iintressegemenskap. Den lagerminskning som tillskapats i etl sådant fallutnyttjades för nedskrivning enligt supplemeniärregel I som detöverförda lagret skrevs ned enligt huvudregeln i del mottagande företaget. Densammanlagda nedskrivningen blev på detta säll större än om verksamheten hadebedrivits av etl enda företag. Enligt det förslag som företagsskalteberedningen lade framför aU stop- Prop. 1986/87:132 pa missbruket skulle lagrets värde vidtillämpningen av supplemeniärregel I i vissa fall ökas med värdet av eventuellalagertillgångar som avyttrats till närstående företag. Vid deparlementsbehandlingenansågs atl en sådan bestämmelse inle var tillräcklig för atl hindra obehörigaskatteförmåner (prop. 1978/79:210 s. 102 f.). Begränsningen borde göras mergenerell. Principen borde vara att antingen inget eller också samtligakoncernföretag skulle utnyttja supplementärregeln. Spärregeln fick denutformning som angetts ovan och den tillämpades första gången vid 1981 årstaxering. Regeringsrätten har i en dom (dnr5037- 1985) prövat hur spärregeln skall tolkas. Omständigheterna i målet var följande.Det ena bolaget (A) hade minskal sitt lager medan del andra bolaget (B) - medvilket intressegemenskap förelåg redovisade en lagerökning.