prop · GA0387 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. 1propositionen läggs förslag fram om inriktning och omfattning av Vattenfallsinvesteringar under /88. Vidare läggs förslag fram bl.a. angåendevissa bolagsfrågor och anslag över tilläggsbudget II till /87. 1 1986/87. Lag om upphävande av förordningen (1915:187) angående grunderför upplåtelse av vissa kronan tillhöriga och strömfall Härigenomföreskrivs att förordningen (1915:187) angående grunder för upplåtelse av vissakronan tillhöriga och strömfall skall upphöra att gälla vid utgångenav . Miljö- och energi(3epartementet Prop. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 mars1987 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , S. , ,, , R. . , , , ,, G. , Lönnqvist Proposition om 1 Inledning I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 16)förordade jag att , () i avvaktan på särskildproposition, skulle anvisas oförändrat anslag. Från har åtta skrivelser inkommit. har i anslagsframställningen för budgetåret1987/88 lämnat förslag om inriktning och omfattning av verkets investeringar,om borgensram samt om vissa andra frågor. I skrivelse har lämnat enredovisning av sitt projekt om rationell energianvändning. I skrivelse har hemställtatt förordningen (1915:187) angående grunder för upplåtelse av vissa kronantillhöriga och strömfall skall upphöra att gälla. I skrivelse har hemställtatt få sälja sina aktier i . I skrivelse har hemställtom nedsättning av förräntningspiiktiga kapital. I skrivelse har hemställtall få ändra ägandet av kraftstationerna inom AB Grytforsen och Rebnis KraftAB. I skrivelse har hemställtom medel på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 förfinansiering av byggande av kraftstation i . I skrivelse den 30januari 1986 har hemställt atlfå medverka i byggande av en tunnel mellan och kraftstationen . Vidare har från inkommit förslag om förändringav och regeringens styrning av till målstyrning, m. m. avverket. Jag är dock inte beredd att nu ta upp frågan om målstyrning utan avseratt återkomma till denna . Innan jag går in på frågorna om anslag m. m. förbudgetåren 1986/87 och 1987/88 avser jag att lämna en redovisning avVattenfalls uppgifter, ekonomi och bolag. 2 verksamhet m. m. Prop.1986/87:87 Vallenfall inrättades (prop. SU 150, rskr.9) för att staten skulle fä en organisation med ansvar för ett samlatutnyttjande av statens valtenkrafttillgängar. uppgifter var viddess tillkomst framför allt att vidta åtgärder som var ägnade att främjatillgodogörandet av vattenkraften i landet, uppföra anläggningar för detta samlatl förvalta Troll-hatte kanal. Fram till börian av 1980-lalet omfattade instruklionsenligauppgifter endast elförsörining. Härefter har uppgifterna utökats. Utökningenavser dels värmeförsörjning, dels forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet dels effektiv elanvändning och dels avveckling av kärnkraften. verksamhet har därmed över åren successivtutökats till att omfatta även andra delar av energiområdet än elförsörining.Vattenfall har blivit ett energitjänstföretag med huvudsaklig inriktning mot elförsörining.Denna utveckling har varit nödvändig med hänsyn till såväl utvecklingen inombranschen som den kommande ersättningen av kärnkraften. handhar enligt sin instruktion (1982:705,ändrad senast 1986:311) statens kraftverksrörelse och därmed sammanhängandeverksamhet, kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk. verkar vidareför en rationell elenenergiförsörining och en effektiv användning av elenergiinom riket, uppför och driver, självt eller i samverkan med andra, anläggningarför el- och värmeförsörining, bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhetför energiförsörjning samt utför demonstrationsanläggningar. harockså enligl sin instruktion i uppgift att inom sill verksamhetsområde arbetaför en avveckling av kärnkraften till senast är 2010. har vidare totalförsvarsuppgifierinom funktionen energi-försörining enligt förordningen (1986:294) om ledningoch samordning inom totalförsvarets civila del. Detta innebär atl verket ombesörierberedskapsplanering av rikets elförsörining. bedrivs ocksä verksamhet inomnaturgasområdet genom och konsultverksamhet i utlandet genom SwedPowerAB. beslutar om leverans av elenergi från verketsanläggningar och fastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningar ochbyggnader som behövs för verksamheten uppförs av verket. är det största företaget inom energiområdet iSverige. svarar bl.a. för av elproduktionen i landet ochäger och driver stamnätet för överföring av elenergi inom spänningsområdetmellan och . har vidare tillsammans med sina bolag 12%av lågspänningskonsumenterna i . svarar också genom sittdotterbolag för inköp och överföring av naturgas inom landet. Swedegassäljer gasen till regionala bolag för vidare distribution. De bokförda tillgångarna inom affärsverket uppgick den 31december 1985 till sammanlagt ca 41 894 milj. kr., varav 34 867 milj. kr.hänförde sig till anläggningstillgångar och 7027 milj. kr. Del disponerade statskapitalet var 19634 milj. kr. Utvecklingen av del ekonomiska utfallet av affärsverketVattenfalls Prop. 1986/87:87 verksamhet av investeringar, antal anställdaoch krafttillförseln framgår av tabell 2.1. Vallenfall tillämpar kalenderår somräkenskapsår. Tahell 2.1 Ekonoini ochPersonal 1981/82* 1982/83* 1983/84* EKONOMI, milj. kr. Resultat före avsättningar och skall Ränta på statskapital i% av dito Byggande avdelningar 4265 4095 3670 2338 1880 Drift-och administrations avdelningar 6812 6926 7 102 8612 8609 Utbetalda löner, milj, kr. 1140 1217 1295 1356 1423 * Endast kraflrörelsen. dvs, exkl. kanalrörelsen. '* Antalanställda i tjänst, medeltal . Av tabell 2.1 framgår atl affärsverkets resultat varieraröver åren. Delta är främst beroende av variationer i elefterfrägan orsakadeav skillnader i klimat och industrikonjunktur - valtentillrinningen saml iråvarupriserna på energi, dvs. främst olja och uran. 1 såväl rörelseinläkler som rörelsekoslnader ingick för år1985 arbeten ät utomstående med I 350 milj. kr. Arbeten ål utomstående omfattari huvudsak bygg- och driflemreprenad för dotterbolaget . Till statsbudgeten inlevererades förär 1985 kalkylmässigaavskrivningar, vilka är beräknade med utgångspunkt i anläggningarnas äleranskaff-ningsvärde,och ränta på disponerat statskapital. Räntan på disponerat statskapitalmotsvarade fastställt förränlningskrav, dvs. 12,på det i medeltaldisponerade förräntningspiiktiga statskapitalet. Enligt regeringens beslut harVattenfall härutöver under är 1985 inlevererat 600 milj. kr. Tillsammans medräntan motsvarar detta av det disponerade statskapitalet. hardärutöver inlevererat 125 milj. kr. lill statsbudgeten, motsvarande det somVattenfall tidigare erlagt i skatt. Intäkterna i kanalrörelsenuppgick till 51 milj. kr. Dessa utgjordes av kanalverkets egnaintäkter med 10,5 milj. kr. och av ersättning från staten med 40,5 milj. kr. Utgifterna för investeringar finansieras fr.o.m.budgetåret 11 1986/87. 1987/88 från miljö- och huvudtitel,fjortonde huvudtiteln, reservationsanslaget C 11. Under innevarande budgetår finansieras investeringarna frånindustridepartementets huvudtitel, tolfte huvudtiteln, reservationsanslaget EII.Statens vattenfallsverk: Kraftstationer m. m. De kan ocksä finansieras genommedel som anvisas över finansfullmakten. Anlalei anställda inom affärsverket var 10 897 personervid utgången av är 1985, Vallenfall förvallar statens aktier och andelar i ettstort antal bolag som bedriver verksamhet inom verksamhetsområde.Dessa bolag kallas någol oegentligt . De fiesta avbolagen har bildals för att skapa en lämplig samarbetsform mellan Vattenfalloch andra förelag, kommuner m. m. inom bl. a. områdena elproduktion ocheldistribution. Bolagen framgår av figur 2.2. Figur 2.2 Schematisk bild av Vattenfallskoncernen(procentuella ägarandel) () (72) (60) AB Bergslagens Gemensamma (100) (100) (100) ABGrytforsen (72) AB Kattslrupeforsen (55) (99) (72) (99) AB Umeforsen (50) (100) (moderbolagför 19 hel- och delägda dotter- och intressebolag) (41) AB (100) (81) (50) (100) (74,5) (50) (50) (50) (50) (40) (49) (50) (50) KB (35) AB Kärnkraftutbildning (50) (36)' inkl, andel ägd via Via förvaltningsbolaget (VEABf.d. , SEAB), förvaltas aktierna i eldistributions-dotterbolagenAB , , AB , , , , , AB , , El. , och AB Ange saml i de s. k. intressebolagen , . och i vilka bilag VEAB äger minoritetsandelar. Förenkelhetens skull används i det följande begreppet koncern, då såvälaffärsverket Vallenfall som de bolag som förvallar statens aktier iavses, även om Vallenfall och dess bolag inte är en koncern i aktiebolagslagens(1975:1385) mening. Koncernbegreppet kan ses på två säll. En koncern föreliggeri aktiebolagslagens mening, när moderbolaget har mer än hälften av rösterna församtliga aktier eller andelar i dotterförelaget eller har elt bestämmande infiytandeöver dotterföretaget och en betydande andel i dess resultat. Det andrakoncernbegreppet innebär att dotter-och intresseföretags värden"klyvs" efter aktieinnehav och atl därmed koncernredovisningenomspänner endast de andelar i bolagen som moderbolaget äger, intressekoncern. Vatlenfallkoncernenär inte en koncern i aktiebolagens mening eftersom affärsverket ären del av staten och därigenom inte är ett moderbolag. Figur2.3 organisation fr. o. m. . Koncernbegreppettillämpas redan nu i viss mån inom Vallenfall. koncernredovisning omfattarredovisning enligt det aktiebolagsrätlsliga koncernbegreppet. Resultaträkningoch balansräkning har dock också upprättats för intressekoncernen. Regeringen har faslslällt en ny organisation förVattenfall som gäller från den . Den nya organisationen framgårav figur 2.3. De vägledande huvudprinciperna bakom den nya organisationen har bl.a.varit, alt Vallenfall skall siyras som en koncern och vara organiserad inaturliga affärsområden samt atl de regionala enheternas ledningsorgan skallges ökat ansvar och ökad självständighet. Den nya organisationen innebiir atl verksamhetär indelad i fem affärsområden: - Distributionoch försäljning av el samt produktion, distribution och försäljning av värme - Produktion ochöverföring av el - Inköp,överföring, distribution och marknadsföring av naturgas Vattenfallhar i anslagsframställningen redovisat verksamheten inom de olikaaffärsområdena, vilken framgår av det följande. Diagram 2.4 Elkonsumtionens utveckling (Tolvmånadersvärden) Distribution och försäljning m. m. Prop. har i sin anslagsframställning redovisatelförbrukningens utveckling i . vilketframgår av diagram 2.4, Elförbrukningen inkl. överföringsförluster uppgick underår 1985 för hela landet till exkl. leveranser till avkopplingsbaraelpannor. Vid normala väderleksförhållanden och elt genomsnittligtkonjunkturläge skulle elförbrukning sannolikt ha varit 120 TWh.Motsvarande värden för är 1986 blev 126 resp. . Ökningstakten i elförbrukningenhar minskat nägot . har tillsammans med de andra störrekraftproducenterna under är 1986 gjort en översyn av en gjord studieav elförbrukningens utveckling fram lill inom ramen för kraftindustrinssamarbetsorgan (KRAFTSAM). Tabell 2.5 visar inom vilken intervallelförbrukningen bedöms hamna vid olika antaganden om industriproduktion ocholjeprisutveckling. Medelalternaiiv ger en förbrukning pä och135 TWh . Tabell 2.5 Kraftsams elprognos 1986, TWh Industri Elvärme Hushällsel Övrigt 39.0 17.9 12,5 21,6 46,6 32,5 12,5 23,4 47.7 31,0 12.0 24.0 I utredningsmaterialet, som energirädet har överlämnattill regeringen . uppskattas elförbrukningen är 1997 till med kärnkraft i elförsöriningssysiemel och till ulankärnkraft. beräknas förbrukningen till . 1 materialetbetonas den stora osäkerhet om den framtida elförbrukningen som föreligger molbakgrund av osäkerhet om t.ex. den ekonomiska tillväxten, oljepriserna och hurkonsumenterna reagerar på ändrade energipriser. Den helt dominerande delen av elleveranserutgörs av s. k. fasta leveranser, dvs. leveranser enligl långsikliga kontrakt.Vattenfalls fasta leveranser uppgick under är 1985 till . Vattenfallsandel av den svenska marknaden för fast kraftförsäljning inkl. övert'öringsförlustervar är 1985. De fasta leveranserna omfattar dels engrosförsäljning,dels detaljförsäljning. Den tillfälliga kraftförsäljningen uppgick till . Engrosförsäljningen sker i form av högspänd kraft tillsammanlagt ca 600 industrier och återdistributörer. Dessa leveranser sker viadet regionala nätet pä spänningsnivåerna 20 - . närvarande ca 325 000 kunderna inom affärsverkelselverksrörelse uppgick Prop. 1986/87:87 är 1986 lill . Inom vallenfallskoncernenfinns också ca 300000 kunder hos disiribuiionsbolag i vilka ärdelägare. Sammantaget finns således av deialjförbrukare inom vattenfallskoncernesintressesfär. Vallenfalls eldistributionsbolag samordnas huvudsakligen genomVattenfall . Elverksrörelsen omfattar elnät medspänningsnivåerna 0.420 å . Kontakterna med kunderna och marknadsarbelei i övrigt skerframför alll inom fem regioner och inom bolagen. Marknadsarbeleisyftar lill en riklig avvägning mellan olika energilösningar inkl. hushållninghos kunderna. Etl omfattande projekt, "Uppdrag 2000", pågår för attundersöka möjligheterna till ökad elhushållning och omfördelning av behovenmellan el och andra energislag. För att minska distributionsnätens störningskänslighelvidtas åtgärder bl.a. för all bredda ledningsgatorna inom i första hand 40 kV-näten.Gollands elförsörjning förstärks ined ytterligare en likströmslänk från fastlandet. För att öka driftsäkerheten pågår också en kontinuerligteknikutveckling saml förnyelse av näten för landsbygdsdistribution. Omfattandeinsatser och planering sker för att begränsa avbrottstiderna vid inträffadestörningar. Därtill görs insatser för att underlätta för avbrottskänsligakunder atl anskaffa utrustning för reservkraft. Äldre utrustning ersätts också successivt med modernadatoriserade övervakningssystem som styrs frän regionernas driftcentraler.Vattenfalls regioner Östsverige och tog nya driftövervakningsanläggning-ari drift . Region anläggning blir klar under år 1987.De nya övervakningssystemen minskar risken för avbrott och förkortaravbrottstiderna. har egna och samägda anläggningar, varifrånvärme levereras. Exempel på sådana anläggningar är fastbränsleeldade helvattencentraleroch värmepumpar. Dessa har ofta uppförts i samarbete med vederbörande kommun.Vattenfall förutser en utökad verksamhet inom detta område. Investeringarna avseende ny- och ombyggnad av ledningaroch transfor-meringsanläggningar. driftövervakningsanläggningar samtvärmeanläggningar uppgick till ca 850 milj. kr. resp. ca 972milj. beräknas de lill I 125 milj. kr. Produktion och överföring av el Vattenfallskoncernen svarar för omkring hälften avelproduktionen i ge. elproduktion uppgick under är 1986 till , varav kom från vattenkraft och från kärnkraft. Vattenkraftproduktionen var detta är drygt högre än under ett normalär. Elkraftproduktionen sker i ca 130 egna eller samägda vattenkraftstationer, sammanlagt sju kärnkraftblock i och Forsmark, kraftvärmeverk samt vid högbe lastning i oljekondensverk i och gasturbiner. Kärnkraftbloc ken i ägs av medan blocken i Forsmark ägs av marks , i vilket bolag äger av aktiekapita- 10 svarar för driften av Forsmarkskärnkraftverk på uppdrag av Prop. 1986/87:87 bolaget. Under medelår för vattenkraften och medeltillgänglighetför värmekraften elförsöriningen i huvudsak med vattenkraft, kärnkraftoch fastbränsleeldade mollrycksanläggningar. Under högbelastningslider krävsockså oljehaserad loppkraflproduklion. Kärnkraften har byggts ul under en femtonärsperiod.Vattenfalls första kärnkraflreakior. , logs 1975, Energitillgänglighelen i Vallenfalls kärnkraftblock harsuccessivt ökat och var i genomsnitt för de block som var ikommersiell drift , I och med idriftlagandei av del tredje blocket iForsmark har samtliga kärnkraftblock färdigställts. investeringar inom kärnkraftområdel exkl. Forsmarkuppgick till 447 milj. kr. De avsåg framför allt byte av blockdalorerochkompletteringsarbeten i . investeringar uppgick till 310 milj.kr. omfattande arbeten inför bytet av ånggeneratorerna i , utbyggnadav avfallsslation i samt fortsatt arbete med blockdator-byten och kompleiteringsarbeleni . beräknas investeringarna lill 397 resp.392 milj. kr. Efter all investeringarna i samband med bytet av änggeneratoreri genomförts under slutet av 1980-lalet minskar Vattenfallsinvesteringar inom kärnkraften kraftigt. gör stora insatser för säkerhet och kvalitetinom kärnkraften för att tillgodose kraven pä säkerhet och för att den högatillgängligheten skall kunna vidmakthållas. Arbetet inriktas på att tillgodosekraven pä minimala utsläpp även i stora, mycket osannolika, haverifall. Vidareanalyseras erfarenheter från driften av egna och andras kraftverk i syfte attta tillvara erfarenheter så att säkerheten vid normaldrift kan bibehållas ochförbättras. gör en särskild satsning på haverianalys samt demetoder, hjälpmedel, organisation m.m. som krävs för atl hantera störningaroch förhindra att sådana leder till incidenter eller haverier. Av tabell 2.6 framgår tillskottet i form av effekt ochenergi frän vattenkraftverk i samt andel härav sedan år1976. Vidare framgår bedömning om möjliga framtida tillskott frånanläggningar som finns i planen för fortsatt vattenkraftutbyggnad enligtriksdagens beslut och är 1985 och som inte berörs av lagen (1987:12)om hushållning med naturresurser m.m. (prop. I983/84;160, BoU 30, rskr. 388, prop.1984/85:120, NU 30, rskr. Tabell 2.6 Vattenkrafttillskott Ppp 1986/8787 Effekt (MW) Energi (GWh) Effekt (MW) Energi (GWh) Driftenav vattenkraftverken fungerar väl. Kostnaderna för att driva och underhållaverken är låga. En stor del av vattenkraftslationer byggdes under1950- och 1960-ialen och kommer successivt atl vara i behov av modernisering.Vattenfalls investeringar inom vattenkraften kommer därför att fortsätta främstför tillbyggnader och förnyelse av befintliga anläggningar. Under år 1985uppgick investeringarna till 714 milj. kr.och lill 890 milj. kr.Vattenfall räknar med atl investeringarna inom vattenkraftområdet kommer attuppgå till i storleksordningen I 000 milj. kr. Under är 1985 togs Sädva kraftstation, ett Qärde aggregat i Stornorrforskraftstation och tilloppstunneln i Vietas i drift samt slutfördes dämningshöjningenvid . Underär 1986 har bl. a. idrifttagning skett av ett tredje aggregat i Laxede, överledningav Kaltisjokk, dämningshöjning vid och ombyggnad av FröviforsKraftstation. Arbete pågår med ett antal projekt. Storkraftnätetomfattade 400 kV- och 220 kV-ledningar vid utgången av , avvilka äger huvudparten. De delar av nätet, som genom avtal ståröppna även för andra stora kraftproducenter, kallas stamnätet och omfattar ca13 . De stamnätsanläggningar som ägs av enskilda eller kommunalakraftförelag förhyrs av . På huvudöverföringssträckan bestårstamnätet av sju 400 kV-ledningar och sex 220 kV-ledningar. svararför driftledningen av stamnätet genom det centrala kontrollrummet i Råcksta-Kraftkonlroll. Omfattandearbeten pågår i stamnätet. Det största projektet är ombyggnad av fem 220 kV-ledningarmellan och till två . För alt förbättradriftsäkerheten förstärks vidare stamnätets relä-skyddssystem och datorkapaciteteni Kraftkontrolls informationssystem. Investeringarna i överföringssystemetuppgick är 1985 till 749 milj. kr. och till ca 430 milj. kr. /88 beräknas investeringarna i storkraftnätet lill drygt Imiljard kronor. beräknas den årliga investeringsnivåntill ca 850 milj. kr. Villkorenför transitering av kraft regleras i ett avtal - stamnälsavtal - mellan och de övriga 13 kraftföretag som överför kraft på stamnätet. Till avtalet har knutils aUmänna bestämmelser om bl. a. organi- 12 sation avstamnätsverksamheten, regler för abonnemang, driflledning, Prop. 1986/87:87kostnader och avgifter, överföringsföriusler, datairansmissionsnäl samlstörningar och skador. Enligl avtalel skall övertoringarna pä nätet "tjänaallmänt inlresse av belydelse samt ingå som etl led i en planmässig kraftförsöriningi landet". Kostnaderna för stamnätet täcks av de företag som utnyttjarnätet och fördelas mellan dessa efter på förhand anmälda överföringsbehov.Avgifterna anpassas sä atl fär täckning för sina kostnader. Under är 1986 inmatades lolali till den del av storkraftnäleisom omfattas av stamnälsavtalel. Vallenfalls andel var . För behandling av frågor i anslutning lill stamnätsavtaletfinns en stamnätsnämnd. Nämnden utgör etl forum för samråd i frågor som rörplanering, drift och ekonomi samt yttrar sig över de transiteringsbehov somanmäls frän företagen. Nämnden har en opartisk ordförande, som utses avregeringen. Samtliga kraflföretags nät är hopkopplade via stamnätet.Härigenom kan elkraft utväxlas mellan förelagen. Utbyten förekommer av delsfast kraft, dvs. försäljning enligl långsiktiga kontrakt, dels tillfälligkraft. De tillfälliga kraflulbytena, som görs när de olika kraftföretagensrörliga produktionskostnader är olika stora, syftar till atl minska de samladeelproduktions-kostnaderna i landet. Förbättrade beräkningsmetoder har gjort delmöjligt att löpande förfina samkörningen och ge incitament till kraftutbylenäven vid små skillnader mellan företagens marginalkostnader. Villkoren för den s.k. samkörningen regleras i avtal mellan de elva samkörande kraftförela-gen.Enligt avtalet är målet med samkörningen att åstadkomma tekniskt och ekonomisktbästa möjliga utnyttjande av det totala kraftsystemet inom landet och samkörningsförbindelsernamed grannländerna. För behandling av frågor enligt avtalet finns en samkörningsnämndmed representanter från de samkörande företagen. Det är hopkopplat med nätet i våranordiska grannländer. Genom samköming mellan kraftförelagen i ochdessa länder utnyttjas de skilda ländernas kapacitet på det effektivastesättet. Naturgas utgör ett affärsområde inom Valtenfallkoncernen.Verksamheten bedrivs inom dotterbolaget . förvärvadeefter riksdagsbeslut (prop. 1983/84:47. NU 10, rskr. 125) samtiigaaktier i detta bolag. godkände , att överlät en delav aktierna till andra företag. äger nu av aktierna. Resten ägsav Gas B.V. i (), Den norske Stals oljeselskap () och DanskOlie & Naturgas A/S (). Swedegas svarar för inköp och överföring av naturgas.Gasen säljs till regionala bolag, bl. a. , vilka i sin tur säljer tilldistributörer och slutkunder. Naturgas introducerades i genom attdet s.k. togs i drift. Uppbyggnaden av marknaden har därefter fortsatt. uppgjorda kontrakt i Sydgasområdet omfattar ca 280 Mm' per 13 t2 1986/87. Efter den inledande perioden kommer ca 400 Mm'naturgas att säljas Prop. 1986/87:87 inom detta område. Uppbyggnad av marknadenoch utbyggnad av gasnät pågår längs upp lill och med . Underår påbörjades leveranser lill och beräknas leveranskunna ske lill regionen, med en sammanlagd volym på 200 Mm' i börjanpä 1990-iaiet, undersöks möjligheten att genomföra ytterligare utbyggnadtill , Till Valtenfallskoncernens affärsområden hör ävenkonsultverksamhet i utlandet och kanalrörelse. Konsultverksamhet i utlandet bedrivs genom dotterbolaget , i vilket äger av aktierna. Övriga aktieägare är SydkraftAB, , och ,Bolaget bildades efter beslut (prop. 1976/77:125 bil. 12, NU40. 345) med uppgift att tillhandahälla tjänster ål utländskakraftförelag. För bolagets uppdragsverksamhet används i första handaktieägarnas egna personella och materiella resurser. Bolaget har uppdrag i ett25-lal länder inom områdena elöverföring, fossilkraft, vattenkraft,kärnkraftens avfallsfrågor och utbildning. Kanalverksamheten drivs genom Trollhätte kanalverk, som ären del av affärsverket . Verksamheten omfattar hela kanalverksamhetenmellan och samt Säffte kanal. fraktades 3,6 milj.ton gods på kanalen. Antalet fritidsbåtar uppgick till ca 7 000 per år.Verksamheten erhåller åriigen ett statligt driftbidrag för att täcka underskottvid driften av kanalen. Forsknings-, utvecklings- och demonstralionsverksamhel (FUD)utgör en allt viktigare del av Valtenfallskoncernens verksamhet.