prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Föreningen är av uppfattningen att en liberaliseringifråga om svenska bankers rätt att etablera filialer i utlandet icke börgenomföras utan att motsvarandelättnad sker i fråga om utländska bankers rätt att inrätta filialer i . Föreningen menaratl varken kredii- eller valutapolitiska skäl på ett övertygande sätt kanåberopas emot ulländska bankers filialbildning i . Uppenbarligen måste bokföringen ien filial föras särskilt och vara identifierbar samt kontrollen och övervakningen av en utländsk banks filial utövas med strikt tillämpning av svensk lag. Det är också självklart att en filial skall behandlas somvalutainlänning. I enlighel med vad som ovan påpekats kan valutamyndighetcrna, i samband med att tillstånd beviljas utländsk bank att här i riket drivabankverksamhet i form av filial, närmare ange förutsättningarna förverksamhetens bedrivande. Därför finns ingen anledning antaga att någon övervakande funktion anförtrodd 459 ellerbankinspektionen skulle försvåras i avseende å en filial; detta har Prop.1986/87:12 heller icke varit fallet i någotland vari Föreningens medlemsbanker verkar. Föreningen önskar i delta sammanhang såsom exempel hänvisa tillerfarenheterna i och ,vilka båda länder har en valuta-regleringjämförbar med den som gäller i ; i intet av dem har några svårigheterupplevts avseende övervakningen och kontrollen av utländska bankers filialer. Pä liknande sättanser Föreningen det icke föreligga tillräcklig anledning att av kreditpolitiska skäl vägrautländska banker att etablera fliialer i rikel.Berörda myndigheter kan i samband med tillståndsgivningen, i enlighet med vad som ovan sagts, närmare angeförutsättningama för verksamhetensbedrivande och kan således ange sådana likviditets- och kassakrav samt andra förutsättningar som gäller förbankbolag verksamma här i riket eller av annan anledning kan anseslämpliga i sammanhanget. Sådana särskilda krav och förutsättningar har, somovan antytts, i många fall uppställts iandra länder i vilka ufländska banker tiUåts etablera sig i form av filial. Således stäUs exempelvis iVästtyskland och krav på alt filialflll ufländsk bank skall ha visst minsta eget kapital samt att särskildredovisning skall ske av samtliga transaktioner som filialen företar i värdlandet.Krav slälls också i dessa länder på att ledande befattningar i filialen besattesav inhemska personer. påminna om den princip avseende jämställdhet mellan ochlikabehandUng av svenska banker och utländska banker verksamma inom riket, vilken varvägledande under det lagstiftningsarbete som föregick de utvidgadeetableringsmöjlighe-ternaiverige för ufländska banker. 6.11 iSverige (LO) Svenska banker kan av valutalagstiftningsskäl endastäga dotterbolag utomlands. Utiändska banker får likaså av valutalagstiftningsskälendast etablerasig i i form av dotterbolag. De oQänligheter som Svenska bankföreningenhävdar är förenade med att svenska banker inte får etablera sig utomlands i filialform är enligtLO inte av den karaktären att det finns anledning att ompröva rådandeförhållanden. LO delar därmed debetänkligheter mot filialer som redovisas i direktiven tiU kreditmarknadskommittén. 6.12 CentralorganisationenSACO/SR Utan att i detta sammanhang utveckla organisationens synpå valutaregleringen vill /SR allmänt uttala en positiv inställning till Svenska Bankföreningensframställning om åtgärder för att möjliggöra filialetablering utomlands. Det ärenhgt /SR:s uppfattning angeläget att de svenska bankerna fårmöjlighet att så smidigt som möjligt utveckla sin verksamhet i konkurrens med andra banker på utländskamarknader. Enligt nuvarande ordning anses svenska banker endaslkunna etablera dotterbanker utomlands medan filialbildning inte bedöms som möjlig. Bankmannaförbundetdelar Bankföreningens ståndpunkt atl stora fördelar skulle vara attvinna för svenskt bankväsen, om filialbildningar i andra länder inte förhindrasgenom svensk lagstiftning. Med tanke på att de svenska bankerna iinternationell jämförelse inle lUlhör de slora, är del viktigt att svenskabanker i utlandet kan utnylQa alla moderbankens resurser när detta behövs.Svenska banker kan därigenom komma i en mer jämbördig konkurrenssituation på de utländska marknaderna. Förbundet ser delur facklig ståndpunkt som fördelaktigt med fllialbildning, då detta ger störremöjligheter att bevaka de anstäUdas villkor och anstäUningstrygghet utomlands isynnerhet vad gäller de svenska medborgare, som kortare eller längre lid Qänstgör vidufländska kontor. I direktiven förKreditmarknadskommittén anges valutapoliflska skäl mot att medge fllialbildning.Dessa skäl kan närmast bedömas vara av teknisk karaklär och utgör inte någotprincipiellt hinder för att medge utländska filialer till svenska banker. Förbundettillstyrker därför föreningens förslag, som bör gynna svensk exporl och svensktnäringsliv. anses svenska banker sakna möjlighet attetablera filial utomlands. Enligt direktiven för kreditmarknadskommittén (Dir 1983; 38)skallfrågan heUer inte utredas. Främst anförs valutapolitiska skäl mot en rätt för svenska banker att etablerautlandsfiliaier. Den svenskalagsiiftningen skiQer sig härvidlag från motsvarande bestämmelser i l.ex. , ,, , ochDanmark, där utländska banker tillåts öppna fliialer. Bankföreningeninvänder i sin skrivelse till regeringen mot uppfattningen attfllialetablering i utlandet skulle vara oförenlig med svensk valutareglering. Föreningenmenar, atl svenska bankers filialbildning i uflandet kan kombineras med bibehållensvensk valutareglering under förutsättning av en liberal tiUståndsgivning. Mot dennabakgmnd hemställer bankföreningen, att regeringen måtte vidtaga åtgärder som möjliggörför de svenska bankerna attetablera filial utomlands. Svenska Arbetsgivareföreningendelar bankföreningens uppfattning, att frågan om svenska bankers filialetablering i utlandet börses som en välkommen möjlighet flll export av Qänster. Endast om synnerliga skäl föreliggerfinns det anledning att förvägra svenska banker samma möjlighet i detta hänseende som deras ulländskakonkurrenter. En utgångspunkt för det svenskalagstiftningsarbetet om ulländska bankers elablering i har varit, attsådan etablering måste ske i dotterbolagsform. Delta har varit erforderligt för att kunna inlemma de utlandsägda bankerna i den svenskavalutalagstiftningen - och därmed ålägga dem samma regleringar ochrapporteringsskyldighet som gäller för de svenska bankerna. Som bankföreningen påpekar föQer emellertid härav 461 intenödvändigtvis, alt de svenska bankernas etablering i utlandet måste Prop.1986/87: 12 ske i form av dotterbolag. Manpåpekar att många länder ulan vidare skulle acceptera att etablering skedde i form av fliial även om värdlandetsbanker inte hade samma möjlighet iSverige. instämmer i delta synsätt. Det ankommer på respektive värdland atl avgöravilka etableringsformer som man kan godtaga. Om man sålundautgår från, att valularegleringen skaU bibehållas, blir som bankföreningenframhåller, om en fiUaletablering i utlandet är förenlig medvalutaregleringen. redovisar i sin skrivelse till flnansdepartementel enmodell, enligt vilken detta skulle vara möjligt; de svenska bankernas utlandsfllialerskulle enligt denna betraktas som valuiainlänningar och sålunda vara föremål för valutalagstiftningensregleringar. Svenska Arbetsgivareföreningeninslämmer i detta synsätt. Därtill kommer,att enligt föreningens principiella uppfattning borde valutaregleringen avvecklas.Därmed skulle skälen mot en fllialetablering helt bortfalla. Vilka skulle dåfördelarna vara med alt möjligheten till fllialetablering öppnades.Svenska bankföreningen anför ett flertal. En större flexibilitet skulle skapas. En bank som vill etablera sigutomlands skulle kunna väQa mellan dotterbolagsformen eller filialformenberoende på vilket det aktuella landet är.En filial kan vidare startas i liten skala eftersom det i regel inte erfordras någon överföring av kapital. Filialbildningskulle aUlså möjliggöra utlandsetablering tUl lägre kostnader. delar Svenska bankföreningens uppfattning, att regeringen bör vidtaga deåtgärder som erfordras för att möjliggöra för svenska banker att etablerafilialer utomlands. SHIO-FamiQeföretagen tillstyrker Svenska Bankföreningensframställning om att svenskabanker skall ges möjlighet alt etablera filial utomlands. stödjer framställningom möjlighet för svenska banker att genom filialer etablera sig utomlands. Enligt Förbundetsmening föreligger inte några bärande skäl för att hindra att denna möjlighet öppnas för svenska banker. Enligt direktivenför kreditmarknadskommittén talar främst valulapoliliska skäl mol attöppna filialmöjligheten. anser atl valutaregleringen snabbt bör avvecklas.Därför finns det enligt Förbundets meninginte heller skäl att hindra svenska bankfilialer utomlands. Denna möjlighet bör också väl rymmas inom den gradvisaliberalisering av valutaregleringensom aviserats från riksbank och finansdepartement. Även för det fall att valutaregleringen tillsvidare kommer att bibehållas i vissa delar anser Förbundet attfilialmöjligheten utan olägenheter kan rymmasinom systemet. Detta kan exempelvis ske genom användande av ramflllstånd,såsom föreslagit. instämmer i synpunkierpå de ökade 462 möjlighetertill svensk Qänsteexport som skulle öppnas genom etablering Prop. 1986/87: 12 av svenska bankfilialer utomlands. Ur industrinssynpunkt skuUe det dessutom i många fall vara en fördel att i sin utlandsverksamheti ökad utsträckning kunna använda sig av svenska banker, vUket skullemöjliggöras om förslaget genomfördes.Detta skulle medföra positiva konsekvenser för svenskt näringsliv, både vad gäller konkurrenskraft och sysselsättning. Industriförbundethar också anledning atl förmoda att en ökad etablering av svenska bankerutomlands genom filialer genom vidgad konkurrens och stimulans frånufländska banker skuUe leda flll en fortsatt produktutveckling ochrationalisering med positiva föQder både för svenskt bankväsende och näringsliv som helhet. Förbundettillstyrker bankföreningens hemställan atl regeringen vidtar åtgärder sommöjliggör för de svenska bankerna att etablera filialer utomlands. är etl litel land med ett osedvanligt stortberoende av att handla med omvärlden. Mer än femtio procenl av vårindustriproduktion exporteras. Våra företag har under detta sekel byggt uppetl nät av dotterbolag och agenter över hela världen. Detta trots en hämmandevalutareglering. Vår industriär mycket siarkt internationaliserad, och det är också ett villkor förvår ekonomiska utveckling osh välfärd. Svenska banker harunder det försökt att föQa med våra exportförelag påutlandsmarknaderna. har upplåning i utlandet ökat dramatiskt bådeoffentligt och privat. Detta sammantaget har medfört att bankernas utlandsavdelningar fåttökad betydelse och omfattning som också alltfler dotterbanker öppnatsutomlands, först ofta som konsorliebanker och som helägda bolag. Att slarladotterbanker ulomlands är mycket kapiialkrävande. Bankverksamhet bygger ju i så hög grad påförtroende för att banken skaU kunna fullgörasina åtaganden, att en solid kapitalbas är nödvändig. Ändå blir avnaturnödvändighet de svenska dotterbankerna små både i ett internationellt perspektiv och i det lokala på denfrämmande marknaden. Det är mot dennabakgmnd angeläget att svenska banker ges möjlighet att som ett alternativstarta fllialkontor i utlandet, där hela bankens svenska kapitalbas kundenyttiggöras även i ullandsetableringar. Många utländska banker har dennamöjlighet och utnytQar den där så är möjligt. Inte ens den svenskavalutaregleringen behöver lägga något avgörande hinder i vägen för en sådan nyordning.De ufländska filialkontoren behöver ju inte nödvändigtvis göras till valutautlänningar föratt kunna fullgöra sina uppgifter, utan det räcker med att successivt gerdem s. k. ramtillstånd förde olika verksamhetsgrenarna. Det är hög tid att svenska banker ges denna ökadevalmöjlighet beträf- 463 fande etableringsformer i uflandet. Flera skäl talar för detta: Prop. 1986/87: 12 - Detökar konkurrensneutraliteten gentemot utländska banker. De som har denna fördelidag kommer ofta från våra huvudkonkurrentländer på väridsmarknaden. - Svenskabanker har en viktig uppgifl alt fyUa för vår betydande utrikeshandel. Detta gällerbåde vid finansieringen av ullandsetableringar och av själva handeln. - Svenskabanker har en viktig uppgift att fylla vid finansieringen av obalansen i densvenska ekonomin. En ökad bredd och kompetens på utlandsmarknaderna underlättar vår nödvändiga extemaupplåning. - Svenskabanker kan ge värdefulla Qänsteexportintäkter från den internationellamarknaden. Detta är en sektor inom exporten som kan expandera kraftigt framöver. ochStockholms handelskammare vill mot dennabakgmnd tillstyrka Svenska Bankföreningens förslag avseende åtgärder som möjliggör för de svenskabankema att etablera filialer utomlands. slöder framställning omatt regeringen vidtar åtgärder som möjliggör för de svenska bankerna att etablerafilial i utlandet av föQandeskäl: Om svenska bankerfick etablera filialer i utlandet skulle exporten av bankQänster kunna bli större. Bankernasinternaflonella verksamhet begränsas genom att kreditgivning i utlandetendast kan ske i en omfattning som medges av dotterbolagets kapitalbas. Genom filialer skulleman i högre utsträckning kunna luta sig motmoderbankerna. Bedömningen av den slörre risklagning som eventuellt uppkommer genom detta måste överlåtaspå bankerna själva. Möjligheternaför bankerna att starta utlandsverksamhet skulle öka genom att man kan börja imindre skala och till en lägre kostnad jämfört med om man måste etablera elt bolag. Riksbankensönskemål om att kunna övervaka bankernas utlandsverksamhet borde snarasttillfredsstäUas i högre ulslräckning med filialer än med fristående dotterbolag. Fullmäktige i har i remissyttrande tillfinansdepartementet den 24april 1986 uttalat sig för att svenska banker borde få möjlighet att etablera filialer utomlands under fömtsättningatt bankfilialerna på ett tillfredsställandesätt kan rymmas inom valutaregleringen. Fullmäktige förklarade sig beredda att låta närmareutreda hithörande frågor. Frågan om hurbankfilialer utomlands lämpligen bör behandlas inom valutaregleringenhar nu övervägts inom . En sammanfattning av lämpliga regleroch åtgärder beträffande sådana fUialer redovisas i bilagda promemoria.I denna upptas också etl förslag till ändring av valutaförordningen föranlett av inrättandet avbankfilialer. Med överlämnande avbilagda promemoria och med hänvisning flll silt remissyttrande den 24 april1986 får fuUmäktige föreslå dels att kommandeförslag flll bankrörelselag utformas så att bankakflebolag får möjlighet att öppna filialer iutlandet dels - underförutsättning att så blir förhållandet att valutaförordningen ändras på sätt som föreslås i bilagdapromemoria. som ovan På Fullmäktiges vägnar: Svenska bankers filialer i utlandet Riksbanksfullmäktige yttrade sig tillregeringen över en hemställan från att svenska bankerskulle ges möjlighet att etablera filialer i utlandet. Fullmäktige ansåg atl svenskabanker skulleges denna möjlighet, förutsatt att fllialerna kunde rymmas inomvalutaregleringen på ett sätt som tillfredsställde krav på kontroll. Detta skulle utredas närmare inomriksbanken. En sådan utredning har genomförts. Därvid har bl. a.studerats övriga nordiska länders regler för och erfarenheler av bankfilialer i utlandet. Utredningen har givit vidhanden att bankfllialerna kan inpassas i det svenska regelsystemet utan några större problem. Nedan föQer en sam- 465 manfattning avde regler som föreslås gälla för svenska bankfllialer i Prop. 1986/87: 12 utlandet samt vilka åtgärder som bör vidtas.Framställningen är inte uttömmande men innehåller i första hand vad somkrävs för att ta ställning till frågan om filialernas valutastatus. Enligt nu gällande definition i valutaförordningenskulle en svensk banks filial i utlandet, såsom en del av juridisk person varsstyrelse har sitt säte i , vara valutainlänning. Samtliga desstransaktioner med valutautlänningar skulle därmed i princip bli beroende avtillstånd från , medan dess transaktioner med andra valuiainlänningarskulle falla utanför valutaregleringen. En ordning medtiUstånd för varje transaktion är givelvis varken önskvärd eller möjlig. Två alternativ finnsför att undvika delta. Den ena innebär attriksbanken utfärdar ett generellt tillstånd för varje filial för dess verksamhet i utlandet. Andra valuiainlänningar böremellertid inte få utföra sådana transaktioner med filialen som de intefår göra med andra bankkontor i utlandet.Därför behöver tillståndel villkoras av att sådana transakfloner ej görs. Transaktioner mellanvaluiainlänningar faller nämligenutanför det reglerade området och kan inte hindras på annat sätt. En nackdel med denna metod är atl det kan vara svårtatt i generella termer täcka alla detransaktioner som fllialen kan komma att viQa göra. En annan nackdel äratt de begränsningar i allmänhelens transaktioner med en svensk banks filial iutlandet som skulle uppställas, endast återfinns i villkor meddelade banken och ej i de lill allmänheten riktadeföreskrifterna. Det andraalternativet innebär atl bankers fiUaler i utlandet görs till valuiainlänningar.Därmed skuUe de vara fria att ulan ytterligare tUlstånd från bedriva samma verksamhet som bankernasufländska dotterbolag kan bedrivaidag. Verksamhet riktad mot valuiainlänningar i skulle på molsvarandesätt begränsas till sådana transaktioner som dessa får göra med andravaluiainlänningar. En sådan lösning har den stora fördelen, att den är enkeloch tydlig för såväl banker som allmänhet och att bankverksamhet i utlandet ifllialform kunde bedrivas enligl samma klara regler som gäller för dotlerbanker. Ytterligare en fördel är atthärigenom skulle undanröjas risken för komplikationer av alt en svensk bankfilial i utlandet är valutainlänning såväl iSverige enligt svenska regler som i uflandetenligt värdlandets regler. Det kan vidare ha ett visst värde att de svenskareglerna överensstämmer med motsvarande regler i de nordiska grannländerna. För alt enbankfilial i utlandet skall vara valutainlänning krävs emellertid en ändring avdefinitionen i valutaförordningen. 1 § andra stycket valutaförordningen föreslås erhålla följandelyddse: Såsom bosatt här i riket anses enligt denna förordningden som har fast bostad iSverige, därest han är uflänning dock endast om han innehaft sådan bostad detre senasl förflutna kalenderåren. anses varabosatt i del land, där styrelsen har sitt säte, eller, om styrelse Prop.1986/87: 12 icke finnes, där huvudkontoret är beläget. FUial i utlandet förvalutabank skall anses vara bosalt i detland där filialen är belägen. Filial eller annat kontor för utländsklbolag eller för ufländsk ekonomisk förening, som driver verksamhet här i riket,skall anses vara bosatt i . Med anledning av vad ovan anförts föreslås attfullmäktige hos regeringen hemställer om ändring av 1 § valutaförordningen ienlighet med vad som angivitsi det föregående. Skrivelse till med förslagtill ändring av valutaförordningen, m.m. Äke erinrade om att fullmäktige iremissyttrande till uttalat sig för attsvenska banker borde få möjlighet att etablera filialer utomlands underförutsättning att bankfllialerna på ett tillfredsställande sätt kunde rymmas inomvalutaregleringen. Föredragandenredogjorde för de överväganden i frågan som förekommit och framlade förslagtill ändring av valutaförordningen. Fullmäktige beslötatt i denna fråga avge en skrivelse flll av den lydelse som framgår avregistraturet. Dennaparagraf förklarades justerad. 1986/87: 12 Förordning om ändring ivalutaförordningen (1959: 264) Härigenom föreskrivs atl 1 § valutaförordningen(1959:264) skall ha följande lydelse. 1 denna förordning förstås med belalningsmedel; sedlaroch skiljemynt samt växlar, checkar och andra penninganvisningar; utländskabetalningsmedel: utländska sedlar och skiQemynt samt andra betalningsmedel,som innefatta rätt till betalning i utländskl mynl; utländska fordringar;fordringar, som innefalla rätt till belalning i utländskt mynt och icke grundasig på värdepapper, dock alt lill fordran, som här avses, ej skall räknas påavtal grundad fordran, där betalningen är betingad av avtalelsfullgörande å fordringsägarens sida; ulländskabanktillgodohavanden; utländska fordringar, som innestå på räkning hos den sominom rikel äger driva bankrörelse eller som utom riket driver bank- eller bankirrörelse; värdepapper; akiier,lottbrev och andra delaktighetsbevis i bolag samt obligalioner och andra förskrivningar,vilka utfärdats för särskilda delar av skuldbelopp och uppenbarligen äroavsedda för den allmänna rörelsen, så ock handlingar, varigenom någontiltförsäkras förfoganderätt över värdepapper (certifikat); utländska värdepapper;värdepapper, vilka äro utfärdade av någon, som är bosatt i utlandet; vederiag i svenskt mynt;vederlag, som är bestämt att utgå i svenskt mynt eller som utgöres avfordringar eller värdepapper, vilka äro utställda i svenskt mynt. I denna förordning förstås med betalningsmedel; sedlaroch skiljemynt samt växlar, checkar och andra penninganvisningar; utländskabetalningsmedel: utländska sedlar och skiljemynt samt andra belalningsmedel,som innefaltar rätl till betalning i utländskt mynt; utländska fordringar:fordringar, som innefaltar rätt till betalning i utländskt mynt och integrundar sig på värdepapper, dock att till fordran, som här avses, inte skallräknas på avtal grundad fordran, där betalningen är betingad avavtalets fullgörande på fordringsägarens sida; utländskabanktillgodohavanden: utländska fordringar, som innestår på räkning hos den sominom rikel får driva bankrörelse eller som utom riket driver bank- eller bankirrörelse; värdepapper: aktier,lottbrev och andra delaktighetsbevis i bolag samt obligationer och andra förskrivningar,vilka utfärdats för särskilda delar av skuldbelopp och uppenbarligen äravsedda för den allmänna rörelsen, så ock handlingar, varigenom någontiltförsäkras förfoganderätt över värdepapper (certifikat); utländska värdepapper;värdepapper, vilka är utfärdade av någon, som är bosatt i utlandet; vederlag i svenskt mynt;vederlag, som är beslämt att utgå i svenskt mynt eller som utgörs avfordringar eller värdepapper, vilka är utställda i svenskt mynt. Senaste lydelse 1980:363. Såsom bosatt här iriket anses enligt denna förordning den som har fast bostad i , därest han är utlänning dockendast om han innehaft sådan bostad de tre senast förflutna kalenderåren. Juridisk personskall anses vara bosatt i det land, där styrelsen har sitt säte, eller, om styrelse icke finnes, där huvudkontoret är beläget. Filial eller annat kontor för utländskt bolag eller förutländsk ekonomisk förening, som driververksamhet här i riket, skall anses vara bosatt i . Säsom bosalt här iriket anses enligl denna förordning den som har fast bostad i , om han är utlänning dock endastom han innehaft sådan bostad de tre senast förflutna kalenderåren. Juridisk person skall anses varabosall i det land. där slyrelsen har sitt säte, eller, om styrelse inte finns, där huvudkontoret är beläget. En banks filial i utlandet skall anses vara bosatt i del land där filialen är belägen. Filial eller annat kontor för utländskt bolag eller för utländsk ekonomisk förening, som driver verksamhet här i riket, skall anses vara bosalti . 1986/87: 12 Denna förordning träder i kraft Innehållsförteckning Prop.1986/87:12 Sammanfattningav nyheter i ulredningens förslag ........................................ ......... I A. Banklagsutredningensförfattningsförslag................................................. ........ 5 Förslag tiUbankrörelselag ........................... .................................. ........ 5 Förslag tillbankaktiebolagslag ........................................................... ........ 7 Förslag till sparbankslag....................................................................... ....... 65 Förslag tUlföreningsbankslag ........................................................... ..... 100 B. Författningsförslagang.