prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Därmed har en ulbyggnad avkabelnät kunnat inledas i hela landet. Genom del koncessionssystem som införts skapas garanlierför atl ocksä lokala sändningar fär plats inäten och för ett brett inflylande över dessa sändningar. äröver 215000 bostäder anslulna lill kabelnät. Tillstånd till egensändningar harlämnats för 10 lokala kabelsändarföretag och planering av lokal sändningsverksamhet pågår pä mångahåll. 1 slutet av är 1985beslutade alt en försöksverksamhet medprogramsamarbeie mellan , , och skulle inledas.Under en treårig försöksperiod skall tvä nordiska TV-kana-ler förmedlas överden direktsändande Tde-X-sateUiien. Sedan de deltagande ländernas rundradioföretaghar lämnat förslag om hur samarbetet praktiskt skulle ulformas har ministerrådet sommaren 1986meddelat riktlinjer för den fortsatta planeringen. fortsätterplaneringsarbetet inom rundradioföretagen. Dessa företag skall bl.a. la upp förhandlingar om derättighet sfrågor som är förknippade med satellitsändningarna. Förhandlingar omdanskt deltagande i programsamarbetei pågår. Haverierna med uppsändningsfarkoster i harmedförl för- 41 seningari Tele-X-projekiets tidsplan. verkar det som om Prop.1986/87:100 satelliten skulle kunna sändas upp i mitten av , vilketinnebär att Bil. 10 programverksamheten skulle kunna inledas i slulel avärel. Förseningen leder till att beslul i finansierings- ochlagstiftningsfrågor kan anslå nägol i förhällande lill tidigare planer. I avvakian pä attTele-X-samarbetet skall komma i gäng pågår entidsbegränsad verksamhet med etersändningar av finländsk TV överStorslockholmsområdel. Förseningen i medför atlgiltighetstiden för den lag som reglerar sändningarna bör förlängas tillutgången av . Genom satelliternaaklualiseras internalionell förmedling av TV-program i en omfallning somlidigare var okänd. Därmed ökar betydelsen av inlernationellt samarbete imassmediefrägor. Den europeiska ministerkonferens pä massmedieområdet somhölls i var elt vikligl led i utvecklingen av sådantsamarbele. Ulvecklingen i omvärldenoch den nya mediesituation som kan skönjas i innebär inte all SverigesRadios uppdrag all bedriva en public service-verksamhet, dvs. en radio- ochTV-verksamhel i allmänhelens Ijänst, kan upphöra. Tvärtom råder det en bredenighet om att del behövs en garant för alt en sådan programverksamhetupprätthålls. Au Radio-företagen även fortsättningsvis skall svara fördenna uppgifl fastslogs senast genom beslul ijuni 1986 om SverigesRadio (prop. 1985/86:99, KrU 21. rskr. Den grundläggandekomponenten i public service-tanken är integriteten, dvs. publicistisktoberoende och organisatorisk självständighet. Radio-och TV-sändningarna skallalltså inle kunna göras lill redskapför någon maktfaktor eller intressegrupp. En annan vedertagen princip är altradio-och TV-programmen skall nä ut i hela landet och kosta lika myckel föralla alt la del av oberoende av var de bor. Vidare är programföretagen skyldigaalt lillgodose skifiande behov och iniressen hos landets befolkning, inkl. demhos minoritetsgrupper. programverksamhet skall ocksä värna omden svenska kulturen. Med utgångspunkt i detnämnda riksdagsbeslutet ingick regeringen avtal med förelageninom om deras verksamhet den Ijuli 1986 - . Företagenspublic service-ansvar framgår klart av bestämmelserna i avtalen. I vissaavseenden har koncernen fåu vidgade befogenheter för alt smidigare kunnaanpassa sig fill en föränderiig mediesituation. Det gäller bl.a. tidigare riksdagsbundna frågor såsom l.ex. dem om sändningsfidens längd samt omregional och lokal indelning. Vidare har samtliga programföretag i avtalenålagts ett folkbildningsansvar. Kanalstrukluren i televisionen får ändras säatt disiriktsverksamheten koncenlreras kanal. skall elableras för all tillgodose lokalradionsbehov. Genom riksdagsbesluteloch de ingångna avtalen har tillförsäkrats planeringsförutsättningar inte bara vad avser programverk samheten ulan ocksä resurslillgången under den nya avtalsperioden. Där med har koncernen getts etl underlag för sinverksamhetsplanering som bidrar till att ge denna konkretion och underiäiiar en god framförhällning. Diskussionen om reklam isvensk television har blivit aktuell pä nyll, Prop. 1986/87:100 bl.a. därföratt vissa av de programkanaler som genom satellit förmedlas Bil. 10 tillsvenska kabelnät innehåller reklam. Den s.k.TV-reklameffekluired-ningen (U 1985:3) har i betänkandet (Ds U 1986:2) Effekterav TV-reklam redovisal vissa bedömningar av effeklerna av elt införande avreklam i svensk TV för andra massmedier och annan reklamintäktsberoende verksamhel.Ulredningen har ocksä sökt uppskatta följderna för svenskt näringsliv av allreklam förekommer i satellitsändningar men inle i svensk TV. Belänkandet harvarit på remiss. En sammanställning av remissytlrandena pägår inomutbildningsdepartementet och är en av utgångspunkterna för de fortsatlaövervägandena i mediefrågorna. Jag övergår nu lill vissa andra frågor som ärakluella på medieområdet. Frågan om elt evenluelllåterinförande av fasta bokpriser har diskuterats livligt under det gångna året.I propositionen (1984/85:141) om litteratur och folkbibliotek uttalades bl.a.alt fortlöpande borde följa utvecklingen pä bokmarknaden, isynnerhet vad gäller ulvecklingen av allmänlilteraiur och villkoren förförlagsverksamhet. Rådet väntas presenlera en översikt översituationen pä bok- och biblioteksområdet. Avsiklen är bl.a. att visa påvikliga utvecklingstendenser samt alt ge bakgrundsmaterial till en fortsattdiskussion om prissättningen på böcker. Mänga kulturtidskrifterår okända utanför en mindre krets prenumeranter. Ökandeproduktionskostnader har däruiöver lell till problem med sjunkande upplagor ochförsämrad ekonomi. I allmänhet saknar tidskrifterna resurser för genomarbetadeinformations- och dislri-butionsinsatser och kan inle på egen hand brylautvecklingen. bör därför ges möjlighel atl använda en del av anslagetStöd lill kulturtidskrifter för ulvecklingsfrämjande älgärder avseendemarknadsföring, distribution, utbildning, rådgivning m.m. Syftet medförändringen är alt den skall leda lill en förbättring av de allmänna villkorenför utgivning av kulturtidskrifter så atl antalet läsare och prenumeranter kanöka och därmed förbällra tidskrifternas ekonomi. Budgetförslaget innebär allålgärderna prövas under en ireårig försöksperiod med början budgeiårei1987/88. Efter elt mångsidigtöversynsarbete föresläs en omläggning av del slatliga stödel tillfonogramverksamhet. Stödel lill fonogramulgivning förstärks samiidigi som enklarare ansvarsfördelning mellan . och dennya organisationen införs. Därigenom förbällrasmöjligheterna atl ge ul såväl den äldre mu-sikskatlen som den samtida musikenpå fonogram. För utbyggnad av en effektiv dislribulion av kvalitelsfonogramaviseras ett tidsbegränsat slalligl bidrag. En ny salsning föresläs förutskrift och uigivning av noter till ny svensk musik. Inom medieområdet finnsspeciella bevarandeproblem för ljud- och bild medier som är angelägna atl lösa för att förhindra en oåterkallelig förlust av unik dokumentation. Möjligheterna att utnyttja nya meloder och beständi gare arkivmedier behöver därför undersökas. Dessa frågor sammanhänger även med behovel av en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom medieområ det. Jag räknar med alt äierkomma med förslag i de nämnda frågorna i den 43 särskilda proposiiion om forskning somregeringen avser atl förelägga Prop. 1986/87:100 . Internationellt samarbele på utbildningens,vetenskapernas, kullurens och massmediernas områden blir alll mer angelägel. Idetta sammanhang har en cenlral uppgifl. slår emellertidfrågor om programverksamhet i skuggan av den förtroendekris, somorganisalionen genomgår. lämnade organisalionen vid ulgångenav 1984 och och 1985. har tillsammansmed övriga nordiska länder under en följd av år framfört förslag omförbällringar av verksamhet. Upprepad och hård kritik har riklals molorganisalionen för splittring av arbetsprogrammet och brist på koncentration.Likaså har ineffektivitet i administration och brist pä uppföljningkritiserats. Regeringen har med oronoteral all några länder har lämnal . Enligt min uppfallning bör manverka för önskade förändringar genom arbele inifrån och inle genom att slällasig ulanför den ena eller den andra organisationen. har invalts iUnescos slyrelse för perioden . Den nordiska ländergruppen harhärigenom för tvåårsperioden , , två ledamöier istyrelsen. Del finns inom organisafionen betydande förväntningar pä nordiskainilialiv och bidrag lill reformarbetet. Mot bakgrund av dennuvarande ulvecklingen i saml ökade ansvar i organisalionenfinner jag del angelägel all för samlal anmäla vissa aktuella frägoroch bedömningar rörande och organisationens väg ur krisen. är medlem i FörentaNationernas organ för utbildning, vetenskap och kultur, . Organisalionenär elt av FN- systemets största fackorgan med f.n. 158 medlemsländer. För tvåårsperioden1986-87 uppgär ordinarie budget lill drygt US $ 307 miljonermotsvarande . För den u-landsinriktadebiståndsverksamheten, som huvudsakligen finansieras med medel från olikaFN-fonder som UNDP, beräknas disponera drygt US $ 120 miljoner (över 780milj. I sekretariat äromkring 2250 personer anslällda. Av dem arbetar ungefär en tredjedel vidorganisationens regionalkontor runt om i världen. ,och utträde har medförl ett bortfall av av beräknade medlemsbidrag. Detta har kompenser ats genom dels omprioriieringar och koncentralion av programverksamhe ten, dels nedskärningar och omplaceringar av personal. En svensk kon- 44 Tgrii'-- ueltaraklTNijrbeiel pä atl söka lösningar pade personaladmini- Prop. 1986/87:100,,aaliva problem, som har skapats. Gruppens arbete har mötts med positivt Bil. Som anfördes i regeringens proposiiion1983/84:108 ser sill medlemskap som en inlernationell förpliktelse ochen handling av solidaritet samlidigt som vissa, om än indirekla, fördelarförväntas av medlemskapet. Arbelet inom måsle beakla både del inlresseav en allomfattande internationell samarbetsorganisation, som alla medlemsstater har, och de rättmätigakrav på bistånd inom FN-systemets ram som gör gällande. För svenskdel finns det anledning att understryka att vissa intressen hos iflera fall sammanfaller med iniressen hos särskilt mindre i-länder. 1 möler särskiltde stora vetenskapliga forskningsprogrammen en bred uppskattning. Del är förövrigl värt atl notera att Förenta Slalerna alltjämt deltar aktivi inom l.ex.lOC, den lill knulna mellanslatliga oceanografiska kommissionen. Inomutbildningsprogrammet år det främst de för inriklade verksamheternasom ocksä är av inlresse för oss. Dit hör särskilt insatser för alfabetisering,utbildning av kvinnor och vuxenulbildning. Av inlresse inomkulturprogrammet år bl.a. enhandlingsplan för ett s.k. inlernalionellt kulturdecennium, som harproklamerats av . Pä nordiskl inilialivulgör frågor rörande den kulturella dimensionen i u-landsutvecklingen elt avplanens fyra huvudområden. Inom kommunikationsprogrammet har särskiltbiståndsinsatserna förstärkts genom lillkomslen av det inlernalionellaprogrammet för kommunikationsutveckling, IPDC. har funnil IPDCs utvecklinggynnsam. Regeringen har därför beviljal elt bidrag om lillIPDCs särskilda konlo /87. Etl särskilt organ inomstyrelsen, den s.k. CRE-kommitlén.häri uppgift att behandla klagomål rörande broll mol mänskliga rälligheler inomUnescos kompetensområde. Genom dess arbete har olika kulturpersonligheter fållmöjlighet att l.ex. återuppta sill arbete eller lämna sitl land. Den svenskastyrelseledamoten är f. n. medlem av denna kommitté. kvinnoprogram,som har lillkommil med starkt nordiskt stöd, avser all genom vissa särskildaålgärder öka kvinnors medverkan på de fäll, som faller inom Unescoskompetensområde. Detla sker bl.a. i anknytning till uppföljningen av i . Allt starkare kriiikhar sedan nägra år riklals mol . Den har avsett organisationens s.k. politisering samt brist pä programkoncentration, oklar budgelredovisning, administrativ ineffektivitet och brisier i organisa tionens ledning. En stor del av denna kritik har delats av , vilket framgär av vad 45 jag inledningsvis har anfört. Vissabetydelsefulla framsteg har emellerlid Prop. 1986/87:100 gjorts under desenasle åren. har ullalat sitthelhjärtade slöd för de Bil. 10 slrävanden, som har inletts på att reformera . Vi har därtill, med en vissframgång, kunnat verka för sådana förändringar, som enligt vår mening harvaril påkallade , bl. a. början bättre prioritering av organisationens programverksamhet. 1 vissa avseenden harjagdock funnil kritiken mindre välgrundad. Vad gäller påståenden om politiseringkan deballen i inle undvika all återspegla den globala siluationen,politiskt, ekonomiskt och socialt. stadga ger t.ex. organisationen mandatatl ta upp vissa frägor om fred och mänskliga rättigheter. De insatser somUnesco gör och har gjort inom dessa områden är viktiga. Här, liksom på andraområden är det självfallel väsentligt atl ständigt uppmärksamma vad som ärUnescos mandat och alt samordna organisationens insalser med andra berördaorgans. Vad slutligen belräffar diskussionen om massmediernas ställning ochUnescos roll i fräga om införandet av en ny inlernalionell informalions- ochkommunikationsordning har den under senare är i mycket förlorat sinkontroversiella karaktär. En av slyrelsen tillsallreformkommitté har granskat beslutsprocess. Kommillén har bl. a.föreslagil all slörre klarhet skapas i frågaom ansvarsfördelningen mellangeneralkonferens, styrelse och generaldirektör vad gäller l.ex. beslul omorganisationens långsiktiga programutveckling. Jag finner det angeläget attdenna fräga ges forlsall uppmärksamhet. 8.4 Inför kommande generalkonferenser Avgörande beslul om framlid skall fattasvid de tvä kommande generalkonferenserna, 1987 och 1989. De sammanfaller itiden med mandatperiod i slyrelse. 1987skall ta preliminär ställning lillorganisationens huvuduppgifler fram lill slutet av i samband medarbetet på nästa långtidsplan. Vidare skall den välja en nygeneraldirektör. Konferensen 1989 skall bl.a. slulligl anta långtidsplanen för1990-95 Jag har erfarit allsvenska unescorådet i samverkan med övriga nordiska unescokommissioner arbetarmed förberedelserna av näsla läng-lidsplan. Ett anlalevalueringsgrupper har tillsatts. Svenska unescorådet ansvarar för en nordisksamordningsgrupp rörande långiidsplanen. Jag räknar med att dellaberedningsarbete skall ge ett värdefullt underiag för regeringens bedömning avforisatta älgärder och iniliativ inomUnesco. 1 regeringens proposiiion1983/84:108 anmäldes vissa ändringar i unescorådels stadga. Dessa har trätti krafl. Jag anser alt unescorådet har vikliga uppgifter att fylla inte minslvad gäller atl bilda opinion för i vårt land. Initiativet att ge ut ensvensk upplaga av är välkommet. Förutsättningar måsteskapas för all skall kunna återvinna sin universalitel. var enligt min mening ell steg i rält riktning, trots atl och därefler valde atl lämna organisalionen. Om lyckas genomföra påbörjade och planerade 46 reformer och förnya inriktningen av sin programverksamhet bör del kunna Prop, 1986/87:100 verksami bidra lill all återskapa medlemsländernasförtroende för . Bil.10 Detla kan i sin lur få konsekvenser som ärgynnsamma för FN-systemet i stort. 1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) -1-1245000 -1- 369000 -1- 2000 Förutbildningsdepartementets del beräknar jag medel med utgångspunkt i dethuvudförslag som redovisades i 1985 ärs budgetproposition (prop. 1984/85:100bil. 10 s. 115). Enligt detta fördelas huvudförslaget över entreårsperiod. Delta innebär för budgeiårei 1986/87 en besparing med 780000 kr.Jag har vid rnin anslagsberäkning genom omprioriteringar tagil hänsyn tillbehovet av ökade resurser för inlernalionella kontakter. Jag hemställer all regeringen föreslär att lillUtbildningsdepartementet för budgeiårei 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av34500000 kr. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Jag hemställer alt regeringen föreslår att lill Utredningar m.m. för budgeläret 1987/88anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 617655 1986/87 Anslag 951000 1987/88 Förslag 951000 Jaghemställer all regeringen föieslår att lill Extra utgifterför /88 anvisa etl reservalionsanslag av . B.SKOLVÄSENDET Prop.1986/87: lOO 1 Matematikundervisningen i skolan Jag har i inledningen (avsnitt 4.4) redovisatmin principiella syn på matematikämnels betydelse i skolarbetet. Jag övergårnu till att redovisa minaställningstaganden till matematikgruppens förslag lill konkreta åtgärder för att förbättra matematikundervisningeni skolan. Jag har samrått med chefen för utbildningsdepartemenlel i de delarförslagen berör hans ansvarsområde. Matematikgruppens rapporlhar remissbehandlats. Till protokollet i della ärende bör fogas som bilaga10.0 en sammanfatining av rapporten och som bilaga 10.1 en sammanslällning avremissyttrandena. Sedan matematikgruppen iaugusti 1986 överlämnade sin rapporthar regeringen föreskrivit att landels grundskolor under innevarande läsårskall ägna en studiedag ät matematik. Avsiklen är alt skolledarna och lärarnaskall ges tillfälle att lillsammansdiskulera hur matematikundervisningen skall kunna förbättras. Som elt underlag för diskussionerna har ensammanfattning av matemalikgruppens rapport tillställtsskolledarna och alla lärare som undervisar i matematik. Regeringen harocksåuppdragit åt () och länsskolnämnderna alt ta fram ochsprida stödmaterial av olika slag lill skolorna saml atl genomföra enforlbildning av lämpliga matematiklärare som skall kunna fungera som en resursför matematikundervisningen inom det egna rektorsområdet. Regeringen har ävenanslagit särskilda medel till stöd och slimulans för dels SÖ:s ochlänsskolnämndemas mera långsiktiga utvecklingsarbete med matematikundervisningen,dels forskningen vid i om tidig räkning och maiemaiiksvärigheter. Dessutom har defacktidskrifter som finns för matematiklärare fätl särskilt ekonomiskt stöd. Flertalet avmatemalikgruppens förslag tillomedelbara åtgärder för atl förbättra matematikundervisningen är därmed iprincip tillgodosedda. Enligt direkliven harmatemalikgruppen haft i uppdrag all förutsäuningslösl pröva resultat ochulformning av matematikundervisningen i såväl grundskola som gymnasieskola.Särskild uppmärksamhel skulle därvid ägnas åt läg- ochmellanstadier. Matematikgruppen har isin analys av siluationen funnit atl de allvarligaste brislerna vad gällermatematikundervisningen finns på mellanstadium. En siarkt bidragande orsak anser gruppen vara alt klasslärarna där harallmänl sell otillräckliga ämnesteoretiska och ämnesmetodiska kunskaper imatematik. Detla har lett lill en oftast hårt läromedelsstyrd undervisning utanhänsynstagande lill elevernas individuellabehov, som är en nödvändig förutsättning för en god inlärning. Om dessa lärareskall kunna förändra sitt sätl attundervisa i riklning mot en mera individualiserad undervisning, måste de enligtmatemalikgruppens och flertalel remissinstansers mening ges möjlighet atl bl.a. tillägna sig ell bredare regisler avundervisningsmetoder. Vi vet bäde genominlernationella och inhemska undersökningar, all elt Prop. 1986/87:100 av deallra viktigaste villkoren för att eleverna skall nä bra resultat i Bil. 10skolarbetet är alt undervisningen meddelas av väl ulbildade och engageradelärare. Med hänsyn lill della och med beaktande av dels den slora betydelsemellanstadieåren har för elevernas kunskapsinhämlande, dels de trots alltbegränsade nya resurser som kan satsas anserjag all insatserna för atlförbättra matematikundervisningen i försia hand bör riktas mol justklasslärarna på mellanstadiet. Målsätlningen bör därvid vara att alla nuverksamma mellanstadielärare som i framliden skall undervisa i matematik igrundskolans tidigare årskurser skall få ökad ämnesteoreiisk och ämnesmetodiskkompelens i ämnet genom en kombinalion av fortbildning och pedagogisktutvecklingsarbete. Jag vill i detta sammanhang särskilt understryka vikten avall olika insalser för forlbildning och utveckling planeras och genomförs såalt de samverkar och understöder varandra. Mol denna bakgrund serjag det som naturiigt att en fortbildning för mellanstadiets klasslärare imalemalik kopplas lilllänsskolnämndemas övriga slöd för all utveckla matematikundervisningen påmellanstadiet. Jag kommer i det följande att föreslå alt en del av densärskilda s.k. lägsladieresursen i fortsättningen skall användas pägrundskolans mellanstadium och därvid bl.a. speciellt användas för altutveckla undervisningen i de grundläggande kommunikations- ochfärdighelsämnena svenska och matematik. Genom atl länsskolnämnderna fårdisponera både medel för en ämnesfortbildning för lärarna och del särskildabidraget lill lokalt utvecklingsarbete i bl.a. matematik pä mellanstadiet bördel finnas goda möjligheter atl samordna de olika insatserna och pä så sällfinna de mest effektiva formerna för säväl fortbildningen som en förbättradundervisning i matematik. Härigenom kan ocksä ett effektivi resursutnyttjandeuppnås. Fortbildningen förmellansladielärare i matematik bör ha sinlyngdpunkl i arbetssätt och undervisningsmeloder, men den bör ocksä ge en grundför förbättrade ämneskunskaper i matematik. Den bör kunna utgöra en del av denfortbildning i kompetenshöjande syfle som blir en följd av lärarutbildningsreformen(prop. 1984/85:122. UbU 31, rskr. Jag räknar med atl denna fortbildningbör kunna nå ca hälflen av de nuvarande klasslärarna på mellanstadiet, dvs. För delta ändamål har jag avsatt . redovisningsårel1987/88. Jag räknar med all dessa medel skall ulgå . Del närmare innehållet ioch formerna för den fortbildning jag nu har föreslagit, bör avgöras på regionaloch lokal nivå. Det är därvid angelägel all länsskolnämnderna samråder med dellokala skolväsendet om former och innehåll, så alt fortbildningsinsatsernaförankras i lokala behov och anpassas till lokala förutsättningar. Som jagtidigare har framhållil är del lika viktigt atl fortbildningsinsatsernasamordnas med andra insalser på malematikområdet och genomförs sä alt de slödervarandra. Jag vill understryka atl jag ser det som nalurligl alt högskolansresurser och kunnande utnyttjas i denna fortbildning. Som jag anförl i detföregäende har regeringen för budgeiårei 1986/87 anvisat särskilda medel lill SÖ och länsskolnämnderna till slöd och sfimu lans för deras långsikliga arbete med matematikundervisningen i grund- 50 Syftet är bl.a. all länsskolnämnderna skall startaett Prop. 1986/87:100 långsiktigt uppföljnings- och vidareuivecklingsarbele påregional nivå med Bil. 10 utnyttjande bl.a. av de resurslärare i malemalik somfr.o.m. innevarande läsår kommer alt finnas ule på skolorna. Jag anser detangeläget alt detta arbete kan drivas vidare under ytterligare elt par år. Jagberäknar kostnaderna härför för näsla budgelår lill 1,2 milj. kr. I likhei medvad som gäller för innevarande budgetår bör en mindre del av medlen avsättasför centralt samordnings- och utvärderingsarbete kring matematikundervisningen. Jag vill här särskiltunderstryka betydelsen av att effeklerna av de resurser för all förbättramatematikundervisningen i skolan somjag nu har föreslagil ulvärderas och allvunna erfarenheler sprids mellan regioner och skolor. Utvärderingen bör göraspå alla nivåer inom skolväsendet, men ett särskilt ansvar faller självfallet pälänsskolnämnderna och SÖ. Jag ulgår från att SÖ i sinanslagsframställning redovisar erfarenhelerna av verksamhelen. I syfte att möjliggöramatematikundervisning i mindre grupper på mellanstadiet än vad som ärmöjligt föreslär matematikgruppen all förstärkningsresursen utökas med 0,0055vir/elev. skulle kosla ca 35 milj. kr. Av statsfinansiella skäl är delenligt min mening inte möjligt atl genomföra förslagel. Några remissinstanserhar också varil tveksamma till om en sädan utökning skulle medföra någonpåtaglig förbällring av matematikundervisningen. Jag biträder därför inlematemalikgruppens förslag pä denna punkl. Matemalikgruppen föreslåratt en översyn skall göras av kursplanen i matematik för .