prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringen beslöt mot bakgrund avdelta att förslärka polisens resurser för asylutredningar under innevarandebudgetår med 23 Ijänsler. Vid invandrarverket harhandläggningsliderna trots den ökade ärende-mängdenendast ökat marginellt . Detta har varit möjligt genom alt verkets resurser för handläggningav tillståndsärenden förstärktes medlio tjänster fr. o. m. saml genom interna ralionaliseringaroch etl betydande övertidsultag. Ökade dock handläggningstiderna till följd av ytteriigare ökandeärendemängd. har därför anvisats en tillfälligförstärkning under innevarande budgetår. För nästa budgetår föreslås altinvandrarverkel anvisas medel, för en permaneni försiärkning av resurserna förhandläggning av asylärenden. Vidareföreslås att bemyndigar regeringen att besluta om nödvändigaåtgärder för att kunna anpassa invandrarverkets organisation till antaletasylsökande. resurserför handläggning av utlän ningsärenden förstärktes fr. o. m. den 1januari 1986 mera långsiktigt med 45 medelmotsvarande tio Ijänster. Dämtöver fick departementet en tilirällig Prop.1986/87: 100 förstärkning motsvarande fem tjänster. konstaterades emellertidatt balanssituationen vid departementets utlänningsenhet var sådan att extraålgärder måste vidlas. Det bedömdeslämpligt atl genom en massiv extra arbetsinsats under en kortare tidarbeta av de balanser av asylärenden som hade uppståti hos regeringen. Fr. o. m. augusti månad 1986 hararbetsmarknadsdepartementels utlänningsenhet därför förstärkts med 25personer som skall arbeta av en balans av ca 2000utlänningsärenden. Ulvecklingen avhandläggningstiderna i uflänningsärenden vid polismyndigheterna, invandrarverket ocharbetsmarknadsdepartementets ul-länningsenhet följs av en gmpp iregeringskansliet. I delta sammanhangbör även nämnas atl chefen för harföreslagit att 2 milj. kr. anslås för förstärkning av utrikesförvaltningensresurser för handläggning av utlänningsärenden vid hårt belastade utlandsmyndigheter. Asylulredningen (A1984:01) överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1986:48) Rättssäkerheten viddirektavvisningar. Ulredningen föreslår altbeslul om avvisning av asylsökande alllid bör meddelas av statens invandrarverk som första insians.Betänkandet remissbehandlas . ändrades ullänningslageni flera avseenden (prop. 1985/86:133, SfU21, rskr. I enlighet med vad som föreslogs i asylutredningens delbetänkande (Ds A 1985:4) Klagorätti verkställighetsärenden enligt ullänningslagen, infördes en möjlighet att ivissa fall överklaga en polismyndighets beslut i eltverkställighetsärende. Vidare fick statens invandrarverk rätt att ompröva silleget beslut även om besvär anförts. Slutligenfick polismyndigheten möjlighet alt under vissa förutsättningar omhänderta en utlännings pass som bestämmelserom när fingeravtryck och fotografi får tas av en utlänning fördes in iutlänningslagen. Reglerna i utlänningslagen om när barnskall få tas i förvar ses över inom . Jagvill här inledningsvis erinra om atl kampen mot främlingsfientlighet och diskriminering också har angetts som ettsärskilt angeläget område i regeringsförklaringen. Flera åtgärder i opinionsbildande syftehar vidtagils. Min företrädare inbjöd ledarna för landets folkrörelser, inkl. de politiska partierna och fackföreningsrörelsen, konferens kring temat Solidari tet med flyktingar och invandrare. har ett journalistse minarium genomförts och en konferens med ungdomsorganisalionerna genomfördes kring sammatema. Invandrarorganisationerna har också deltagit i dessa möten, vilkas syfte har varit atl stimuleralill insatser för alt skapa bättre etniska relalioner. Konferenserna dokumente ras i rapporter utgivna av . Regeringen stödde också -86 genom bidrag tili dess administra- 46 tion.Även andra insatser har fått stöd. Min avsikt är att fortsätta detta Prop.1986/87:100 viktiga arbete. Särskilda medel föreslås därför även för nästabudgetår för Bil. 12 information till allmänheten och opinionsbildandeverksamhet i flyktingfrågor. I regeringens invandrarpoliliskaproposiiion (1985/86:98) föreslogs våren1986 rikflinjer för den framtida invandrarpolitiken, en omläggning av systemet för statsbidrag till invandrarnasriksorganisationer samt av statsbidragen till tidningar på andra språkän svenska. Dessutom lämnades förslag om enny lag mot etnisk diskriminering samt om inrättande av en särskild ombudsman och en . Slutligen lämnades i propositionen förslag till vissa ändringari regler om olagadiskriminering. Propositionen hade föregåtts av ett omfattande utredningsarbetesedan år 1978 av invandrarpoliliska kommittén och diskrimineringsulredningen. beslutadevåren i enlighet med propositionens förslag (SfU 1985/86:20, rskr. 301 och KU1985/86:23, rskr. Beslutet innebär att mål och riktlinjer för invandrarpolitiken-jämlikhet, valfrihet och samverkan står fast. Vissa preciseringar gjordes avvalfrihetsmålet. Begreppet bor tolkas sä atl det innefaltar respekt för den enskildesidentitet och integritet samt möjligheter alt utveckla det egna kulturarvetinom ramenför de grundläggande normer som i del svenska samhällel gäller för mänsklig samlevnad.Nyckelbegreppet för invandrarpolitiken är gemenskap. Det nya systemet för statsbidrag lillinvandrarnas riksorganisationer, vilket träddei kraft , innebär att regeringen fastställer, efler förslagfrån invandrarverket, vilka av organisationerna som skall vara bidragsberättigade för nästkommande budgetår.Statens invandrarverk administrerar stödet vars storlek följer antaletbetalande medlemmar i riksorganisationen.Ett syslem med inplacering i ett antal stödklasser tillämpas. Statsbidragetinnefattar även del lidigare stödel lill organisationernas tidningar. Under /87 lämnas bidraglill 21 riksorganisationer. För /88 har medel beräknalsså alt bidrag skall kunna lämnas till ytterligare en organisation. En ombudsman mot etnisk diskrimineringinrättades genom att lagenmot elnisk diskriminering trädde i kraft. Ombudsmannen är en självständig myndighet. En nämnd mol etniskdiskriminering inrättades . Ombudsmannens uppgifter är inriktadesåväl på individuella som pågenerella frågor. Ombudsmannen skall bl. a. genom räd och upplysningarmedverka till att den som anser sig ha blivit diskriminerad kan tillvaratasina rättigheter. På det generella planet skall ombudsmannen ta initiativ till åtgärder mol etnisk diskrimineringgenom överiäggningar med myndigheler,företag och organisationer och genom opinionsbildning, information och påannat liknande sätl. Ombudsmannen har att lill regeringen rapportera omulvecklingen och vid behov föreslå förändringar, t. ex. skärpningar av rättsreglerna. Arbetslivet skallägnas särskild uppmärksamhet. Ändringarna i innebär bl.a.alt straffmaximum för olaga diskriminering fr. o. m. harhöjls från fängelse 47 till fängelse iell är. Vidare vidgades krelsen av personer som kan ställas Prop. 1986/87:100till ansvar enligt bestämmelsen till att omfatta inte bara den som äranställd Bil. 12 i allmän tjänst ulan också innehavare av allmänt uppdrag.Genom en ändring i skadeståndslagen kannumera den som utsätts för olaga diskriminering få ersättning för detpsykiska lidande han tillfogats genom brottet. En ny lag (1986:159)om gmndläggande svenskundervisning för invandrare trädde i krafl (prop. 1985/86:67, UbU 1985/86:10, rskr. I lagen stadgas om kommunemas skyldighet all svaraför att gmndläggandeundervisning anordnas och att nyinflyttade invandrare erbjuds undervisning. Enligt det nya systemet försvenskundervisning för invandrare (sfi) kommer i genomsnitt 700 timmarsundervisning att erbjudas. Grund-sfi kan bestå av i genomsnitt 400 eller 500timmar beroende av vilken form avpåbyggnadsutbildning som kan bli aktuell för invandraren. Det lägreantalet undervisningstimmar skall gälla för dem som går vidare tillarbetsmarknadsutbildning och i anslutning till yrkesutbildningen får påbyggnads-sfi i ca 300 limmar. Del högre anlalellimmar i gmnd-sfi gäller för dem somskall få sin påbyggnads-sfi i form av studiecirkelundervisning, ca 200timmar. För den som äranställd gäller en ny lag (1986:163) om ledighet för gmndläggande svenskundervisning förinvandrare. Den ersätter den tidigare lagen . Arbetsgivaren skallinle längre betala den deltagandes lön. En timersättning lämnas i stället medstatliga medel (. per undervisningslimme). Ett mindrestimulansbidrag (. perundervisningstimme) lämnas även till deltagare som inte förlorar nägonarbetsinkomst. Invandrare som kommit till föreden kommer under enövergångstid att erbjudas motsvarande grundläggande svenskundervisningsom skall vara genomförd senast . Vid iStockholm har inrältals ett tolkinstitul som börjat sitt arbete . Till institutetkoncentreras all högre utbildning av tolkar och översättare. På regeringensuppdrag har statens invandrarverk kartlagt förhållanden i vissainvandrartätaomräden. Verket harsommaren 1986 lämnal förslag till åtgärder.Bakgrunden lill uppdragel var vissa problem, bl. a. den försvagadeställning för svenska språket, som kunde konstateras i bosladsområden med starkkoncentration av många språk och kulturer. Rapporten bereds iregeringskansliet. Tillsammans med bostadsministern arrangerade jag en konferens kring dessa frågor medberörda myndigheter, bostadsföretag, invandrarorganisalioner. Efter förslag avinvandrarpoliliska kommittén uppdrog regeringen ål ensärskild utredare all se över stiftelsen uppgifter inom ramen församhällsinformationen till invandrare (dir. 1984:45). Invandrarnas situation på arbetsmarknadenär oroande. Under de senas le åren har därför inom arbetsmarknadspolitikens ram vidtagits åtgärder som är bättre anpassade till invandrares situation . Under inne varande budgetår har extra resurser, 14 milj. kr., anvisals för arbetsför- 48 Chefen för Prop. 1986/87: 100föreslår också för näsla budgetår molsvarande förstärkning. 12 har vidare tagit initiativ tiU försöksverksamhet ifyra kommuner med kombinationer avutbildningspolitiska och arbetsmarknadspoliliska ålgärder för vuxnainvandrare. Försöksverksamheten kommer att ulvärderas. De prehminära resuhateii, som redovisals, visar på behovet aven förbättrad samordning av arbetsmarknads- och ulbildningspoliliskainsalser. Regeringen har vidare underhöslen 1986 beviljat ytterligare närmare 1,5 milj. kr. för olika projekt för att stärka invandrarnas ställningpå arbetsmarknaden. Projekten kommer att genomföras i , Hallandsoch . Ett av syftena med projekten är att studera de särskildasvårigheter som invandrare kan ha att fa etl nytt arbete efter en företagsnedläggelse eller i samband medpersonalinskränkningar. Insatserna för invandrare i arbetslivet kommeratt fortsätta och fördjupas. Invandrarkvinnornamöter särskilda svårigheter och kan ha behov av särskilt slöd. Inom ramen för de medelsom disponerer under /87 för projektsom syftar till att förbättra kvinnomas villkor på arbetsmarknaden har lämnals bidraglill vissa projekl som ärsärskilt riktade till invandrarkvinnor. Regeringen tillsattei en parlamentarisk kommitté (A 1985:01) för att uiredafrågan om dubbla medborgarskap. Kommittén har överlämnatbetänkandet (DsA 1986:6) Dubbelt medborgarskap. I detta analyserasföljderna i skilda sammanhang för såväl den enskilde som för staten avdubbla medborgarskap. Olika lösningar för att möjliggöra dubbelt medborgarskap i störreutsträckning än redovisas. Regeringen harnyligen beslutat att fr. o. m. återinföra en avgifi för bevis om förvärv av svensklmedborgarskap. Regeringentillsatte en arbelsgmpp för översyn av reglerna om statligtslöd till invandrarnas trossamfund m. m. Betänkandet (Ds C 1986:12) Stödtill invandrarnas trossamfund har lämnals till civilministern ochbereds i . I den tidigarenämnda propositionen om invandrarpolitiken framhölls viklen av en långsikligkunskapsuppbyggnad som stöd för den fortsatta reformeringen av invandrarpolitiken. Särskilt betonades attfrågor om invandramas arbetslivsförhållanden, om de etniska relationemas utveckling saml om ulvecklingen av den nyaflyklingmottagningen borde belysas genomforskningsinsatser. har sålunda under ärelfinansierat bl.a. ett slörre forskningsprojekt vid Centmm för invandringsforskning vid iStockholm i vilket frägor kring flyklingmottagningen,särskilt de kommunala insatserna, kommer att belysas. Delegationen för invandrarforskning(DEIFO) har anordnat ett störteseminarium för migrationsforskare i samt två seminarier omforskning rörande invandrarnas möte med den svenska hälso-, sjukochsocialvården. Det tidigare beslutade samarbetet mellan finska och svenskamigrationsforskare kommer att fördjupas. Internationellt samarbete i invandrarfrågor Prop.1986/87:100 Det internationellasamarbetet om invandrarfrågor sker dels inora ramen för det nordiskasamarbetet, dels i internationella organisationer som och . Sedan längeförekommer ett omfattande samarbete mellan och imigrationsfrågor. undertecknades riktlinjer för det fortsatta migrationsarbetet mellanFinland och . utgavs rapporten (NU1985:6) Nordbors rättigheter i , som på elt tiotal rättsområden redovisarbestänimelser enligt vilka en medborgare i ett annat nordiskt land inle harsamma rättigheter som landets egna medborgare. Arbetet med att följa upputredningen pägår. deltar i nordisktsamarbete även beiräffande nordisk migra-tionsstatistik, jämställdhet för invandrarkvinnor, uibyle averfarenheler av integrering avinvandrare med utomeuropeisk bakgmnd samt information om flyktingars villkor. hölls iHelsingfors ett första nordiskt migrationsministermöte, där berördaministrar från , , och dehog. deltaraklivi i samarbelel inom vad gäller invandrar- och migrationsfrågoroch innehar ordförandeskapet i förmigrationsfrågor. hörde tiil initiativtagarna lill den konferens inom OECDom migrationssamarbetel som ägde rum . Det fortsatta arbetet i arbetsgruppen kommer all ägnasuppföljning av konferensen. Arbetsgruppen samarbetar även med arbelsgmppför kvinnors roll i ekonomin i ett särskiltprojekt om kvinnor och migration som leds av . deltar vidare i för migrationsfrågor(CDMG). Inom ram skall en tredje migrations-ministerkonferens äga mm i Portugal.Sverige deltaräven i ett antal expertkommittéer som tillsatts för skilda frågorinom migrationsområdel. I ' den expertkommitté som syftar lill attåstadkomma goda relationer mellan invandrare och del egna landets befolkning,innehar ordförandeskapet. har också i drivitfrägor som rör rösträtt i kommunala val och dubbla medborgarskap. En arbetsgruppunder FN :s generalförsamlings tredje utskott har fortsatt den andragranskningen av en FN-konventioh om rättigheter för aUa migrerande arbetare och deras familjer. A. M.M. 1986/87:100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Beräknad ändring1987/88 Föredraganden 150(1) + 1 141 000 (därav lönekostnader) (24 760 000) (-1- 1 207 000) -H 1 641 000 (1) Härutöverfinns biträden anställda i departementet, vilka tjänstgör i konmittéväsendet.Kostnader för denna personal redovisas under anslaget A 2. Utredningcir m. m. , haren utvärdering gjorts av verksamheten vid jämställdhetssekretarial sominrättades . Vissaförbättringar föreslås beträffande mtiner och information.Sekretariatet benämns i fortsättningen jämslälldhelsenheten. Departementet harunder tiden lillfälligt förstärkts med 25 personerför handläggning av utlänningsärenden. Departementet bör permanent tillförastvå personer för atl förslärka ledningsfunktionerna inom delta område. Vidarekommer vissa exlraanställda att gå in påuppkomna vakanta tjänsler. Dessa personer efterträds inle av annan personal. Departementet får som enengångsanvisning disponera medel för fortsattarationaliseringsålgärder med hjälp av ADB-leknik. Detta belopp skall inbesparas . Medutgångspunkt i övrigt i huvudförslagel beräknar jag anslaget till . Jaghemställer atl regeringen föreslär atl lillArbetsmarknadsdepartementet för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag 22 262 551 18 420 000 17 833 000 Med hänsyn lill den beräknade omfattningen avverksamheten bör anslaget uppgå till . under näsla budgetår; Jag räknarmed . till forskning,utredning och.utveckling vad avser arbetsmarknads- och arbetslivsfrågorsamt invandrar- och jämslälldhetsfrågor m. m. härvidräknat upp anslaget med . för särskilda forskningsin- Prop.1986/87:100 satser somjag avser att återkomma till i forskningspropositionen.Anslaget Bil. 12 har reducerats med700000 kr. för den finansiering av i somfortsättningsvis skall ske över anslag pä åttonde huvudtiteln. För övrigutredningsverksamhet i kommittéer och arbetsgmpper räknar jag med ettmedeisbehov av . och för opinionsbildande verksamhet i flyktingfrågorm.m. Jag har i dessa frägor samrått med statsrådet hemställer att regeringen föreslår att till Utredningarm. m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av . För /88 förordar jag att anslaget förs uppmed . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Exira utgifter för budgetåret1987/88 anvisa ell reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 14 447 350 1986/87 Anslag 16 200 0001987/88 Förslag 13 775 000 Frånanslaget belalas kostnaderna för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet och för (SFS 1977:987).Kostnader för annat internationellt samarbele inom departementets ansvarsområde betalas också från anslaget liksom kostnaderför internationella kongresser i för vilka ålar sig värdskapet,bl. a, inom FN-arbetet och det nordiska samarbetet. Jag hemställer attregeringen föreslår att lillInternationellt samarbete för /88 anvisa etl förslagsanslag av . finns fyraarbetsmarknadsråd stationerade i , Brys sel, och . Deras arbetsuppgifter anges i förordningen (1977:575) med instruktion förarbetsmarknadsråd. /88 förordar jag att anslaget förs upp med 4360000 Prop.1986/. Jaghemsläller atl regeringen föreslår alt tillArbetsmarknadsråd för /88 anvisa ett förslagsanslag av . m. m. 1985/86 Utgift 2 368 799 1986/87 Anslag 2 275 0001987/88 Förslag 2 450 000 Från anslaget belalas kostnader förjämställdhetsombudsmannen med kansli och jämställdhetsnämnden. Under /86 har antaletdiskrimineringsanmälningar varil ungefär detsamma som under tidigare budgetår.Antalet anmälningar om brist på aktivi jämställdhetsarbete har däremot minskat,vilket kan hänföras till att jämslälldhetsavtal nu föreUgger för slörre delenav arbetsmarknaden. (JämO) räknarmed elt ökat antal diskrimineringsanmälningar under budgeiårei 1987/88, delvissom en följd av den diskussion som kan antasuppstå sedan undersökningen om trakasserier på gmnd av kön på arbetsplatserna avslutats och redovisats . JämO önskar även iökad utsträckning ta egna initiativ i syfte att slimulera del aktivajämställdhetsarbeiet pä arbetsplatserna. Vid JämO:s kanslifinns sju tjänster: två ombudsmän, fyra handläggare och en assistent.Härtill kommer tillfälligt anställd personal i samband med större projekt. JämOframhåller alt arbetsbelastningen pä myndigheten är myckel hög. För altbemästra arbetssituationen har ombudsmannen tvingats göra hårda prioriteringar. JämO anser attmyndigheten behöver ytterligare en handläggare och en assistent/kontorist saml ytterligare200000 kr. JämO anser vidare atl huvudförslaget intebör lillämpas. i Föredragandens överväganden I Det sammanlagda medelsbehovei för för budgetårel1987/88 beräknarjag till . Av detta belopp utgör 2390000 kr.kostnader för JämO, varav . För att avlasta handläggarnaoch för all myndighelen skall kunna arbela mer rationellt anserjag alt JämObehöver förstärkas med en assistent. Jag har därförgenom omprioriteringar inom huvudtiteln beräknat medel för detta. Minberäkning i övrigl utgår från huvudförslaget. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslär att tillJämställdhetsombudsmannen m. m. för /88 anvisaell förslagsanslag av . Särskilda jämställdhetsåtgärder Prop.1986/87:100 1986/87 Anslag 9 000 000 ""' ' 1987/88 Förslag 9 000 000 Frånanslaget betalas kosinader för åtgärder som syftar till att främja jämställdhetmellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, m. m. Jag hemsläller att regeringenföreslår att tiW Särskildajämställdhetsåtgärder {ör budgetåret [91188 anvisa ett reservationsanslag av . ARBETSMARKNAD M.M. Prop.1986/87: lOO 12 Medlentill arbetsmarknadsverket anvisas under ett slort antal anslag dels under litiera B, dels, i fråga om åtgärder förhandikappade och svårplacerade, under littera C. I sin anslagsframställningföreslår AMS en ny anslagsstruktur som enligt AMS ger så rationellaarbetsförutsättningar som möjligt och medger slor flexibilitet i användningen avanvisade medel. AMS förslag innebär i korthet att medlen skall anvisas under fem anslag,nämligen Ettanslag för traditionella förvaltningskostnader Etl anslag för investeringar ileleutmstning , Ett anslag förvolymslyrda åtgärder. Under delta anslag finansieras Ett anslag för regelstyrda åtgärder. läkamndersökningar,resekostnadsersällning till arbetssökande sysselsättningsbidragtill textil- och konfektionsindustrierna Ett anslag för statsbidrag lill frivilligaförsvarsorganisationer. Jag är inte bereddatt tillstyrka AMS förslag eller att själv föreslå några genomgripande ändringar i anslagssirukturen. Jag kan för egen del se flera fördelar i att ha en flexibilitet i användningen av medel för olika åtgärder. Redan den nuvarandeanslagsstmkturen och det faktum att arbetsmark nadsverket i många avseenden är mindrestyrt i fråga om medelsanvänd ningen än många andra myndigheter ger emellertid, enligt min mening, . , AMS en betydande frihei i ulnyltjandel avanvisade medel och vid priorite ringen mellan olika åtgärder. Jag kommer dock all i det följande, dä jag behandlar de olika anslagen, föreslå vissa överföringar av medel mellan anslag och möjligheter till omprioriieringar inom anslag som skapar ökad flexibilitet. Jag vill erinra om altarbetsmarknadsverket fr. o. m. /89 skall ingå iförsöksverksamheten med treåriga budgetramar. Vi dare pågår ell utvecklingsarbeteinom som berör mål och styming av verksamhetensamt uppföljning och utvärdering. Jag vill inte utesluta atl det idessa sammanhang kan finnas anledning att överväga förändringar i anslagsstrukturen. Medel till utbildning av och förmåner åt vapenfriatjänstepliktiga liksom 55 medel l.o.m.innevarande Prop. 1986/87:100 budgetår under arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel. Ansvarei för Bil. 12 den vapenfria verksamheten övergår den 1januari 1987 till försvarsdepartementet. Medel till verksamheten /88 kommer att föreslås i totalförsvarspropositionen våren 1987.Jag är överens med chefen för försvarsdepartementet i denna fråga. finns ett anslagunder denna huvudtitel för byggnadsverksamhet inom arbetsmarknadsverketsverksamhetsområde. Medel för sädan verksamhet bör i fortsättningen anvisasunder tretionde huvudtitelns anslag Cl. Byggnadsarbeten för statlig förvahning. Jag har idenna fråga samrått med chefen för . Jag kommer vidareföreslå att ett nytl anslag inrättas för finansiering av de inskolningsplatser för ungdomar iåldern som infördes . 1985/86 Utgift 1 515 707 000 1986/87 Anslag 1 551253 000 1987/88 Förslag 1 817 048 000 Frän anslagetbetalas utgiftema för arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, exkl. kostnaderna för denyrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsmarknadsinstituten. Kostnaderna avserlöner m. m. för verksamheten vid arbelsförmedlingen, länsarbetsnämnderna ochAMS. I utgifterna ingår verkets kostnader för planering av hur landets arbetskraftskall utnyttjas under beredskaps- och krigstillstånd. AMS är cenlralförvaltningsmyndighel för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMS är även chefsmyndighet förlänsarbetsnämnderna med arbetsförmedlingen. Chef för AMS är en generaldirektörmed en överdirektör som ställföreträdare. Under AMS svarar länsarbetsnämnderna förallmänna arbetsmarknadsfrågor och förarbelsförmedlingen i resp. län. Arbelet hos en nämnd leds av enlänsarbetsdirektör. Fr. o. m. den 1januari 1987 gäller en ny organisation för arbetsförmedlingen. Indelningen iarbelsförmedlingsdislrikl, dislriklsarbetsnämnderna och dislriklskontorenslopas.