prop · GA03134 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87:134 Regeringenbereder tillfälle all ta del av vad som har tagils upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . Iskrivelsen redovisas flyktingsituationen i världen, de internationella organisationernasarbete med flyktingfrågor och agerande i dessa organisationer. Vidareredovisas mottagningen av asylsökande och flyktingar i , med tonvikt påår 1986. 1 1986/87. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden , , , , S. , ,, , . , , , , , G.Andersson, Lönnqvist. Förteckning över jörkorlnlngar (i bokslavsordnlng) Committee ad hoc of Experts on the Legal Aspects ofTerritorial Asylum, Refugees and Stateless Persons ad hoc-kommiltéför asylrätt och flyktingar styrkommittéför migrationsfrågor Disembarkation reseltlement offers/Rescued at sea re-setllementoffers UNHCR: s särskilda program för omplacering av s. k. båtflykfingarfrån migrationskommitténInternational rödakorskommilténInternational Council of Internationella rådet förfrivilliga organisationer of för afrikanskenhet arbetsgrupp mot etnisk diskriminering United Nations Börder Relief Operations FN:s hjälporganisafionför flyktingar vid den thai-kam-pucheanska gränsen United Nations Children"sFund FN;s barnfond United Nations High Commissioner for Refugees FN:s flyklingkommissarie for Refugeesin the Near Easl FN;s hjälporganisation för ProgrammeInternationella livsmedelsprogrammet 1 Inledning Skr. (A 1980:4) föreslog i silldelbetänkande (SOU 1983:29) Invandrarpolitiken - Förslag all en redovisning avSveriges flyktingpolitik åriigen skall överlämnas till . Regeringenanslöt sig till förslaget och gav sill bifall (prop. 1983/84:144, SfU30, rskr 410.) Den senasie redovisningen, som avsåg , lämnades i mars1986 (skr. 1985/86:129) och behandlades av (SfU 1985/86:21) i maj1986. Efler samråd med chefen för jusliliedepartementet, chefen för utrikesdepartemenletoch statsrådet anhåller jag all få lämna följande redovisning förär 1986, avsedd alt föreläggas . Ärendet har beretts under vissmedverkan av den tillsälia flyktingpolifiska beredningen. Den redovisning somjag lämnar avser pä samma sätl somtidigare år den samlade flyktingpolitiken, dvs. åtgärder som vidtarinom flera olika områden i syfte atl bidra till att flyktingproblemen i världenminskas. Jag avser att inför kommande år se över formerna för redovisningen föratl möjliggöra en mer fullsländig presentation av utlänningslagens tillämpning. Den svenska flykfingpolitiken beslår främst av följandedelar: - agerande i FNoch andra internationella fora för att motverka och lösa internationellakonflikter och för att upprätthålla de mänskliga rällighelerna, - ekonomiskt stödtill UNHCR, UNRWA, och andra organisationer för flyktingarbete utanför , - inlernalionelltsamarbete i syfte att verka för en solidarisk ansvarsfördelning och stärka flyktingarsrättsliga skydd, - aktivainsatser, främst i samarbete med UNHCR, för överföring lill avflyktingar som behöver en säker tillfiyklsort undan förföljelse, - mottagande avflyktingar i , i enlighet med en asyllagstiftning som i vissa avseendenger flyktingar ochjämförbara grupper etl starkare skydd än vad 1951 årsflyktingkonvention stadgar, - kommunala ochandra insatser i det svenska samhället för flyktingar och därmed jämförbarapersoner, som syftar lill all främja deras möjligheter att finna sig fillrättahär, - stöd tillflyktingar som frivilligt vill lämna för alt bosätta sig i hemlandeteller annal land. 1 del följande redovisas den praktiskatillämpningen av dessa principer med tonvikt pä . 2 Flyktingsituationen i världen De siffror som finns tillgängliga om flyktingsituationen ivärlden är med nödvändighet ungefärliga och bygger pä delvis olikadefinitioner. Enligl FN;s konvention angående flyktingars rättsliga ställningav (Flyktingkonventionen SÖ 1954:55, 1961:33, 1966:27, 1970:62) och1967 års protokoll (SÖ 1967:45) är den att betrakta som flykting "sombefinner sig 11 1986/87. ulanJÖrdet land, i vilket han är medborgare, därför alt han känner väl- Skr.1986/87; 134 grundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras. nationalitet,tillhörighet lill viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller poliliskauppfattning och som inle kan eller på grund av sin fruktan inle vill begagnasig av detta lands beskydd". Fiyktingbegreppel har emellertid på det internationellaplanet ofta kommil alt omfatta även människor som av andra skäl,exempelvis inlerna strider, tvingats lämna sill land och som befinner sig i en flyktingliknandesitualion. Organisationen för afrikansk enhet (OAU) har antagit en egenflyktingkonvention som tar hänsyn till förhållandena på den afrikanskakontinenten. Som flykting räknas enligt denna konvention även människor som hartvingats lämna sitt land på grund av extern aggression, ockupation, utländskdominans eller händelser som allvarligt stört den allmänna ordningen. Dennakonvention tillämpas allmänl i del internationella flyktingarbetet i . Del är ofta svårt alt få fram korrekta uppgifter omantalet flyktingar i etl område. Befolkningsstatislik saknas eller ärotillförlitlig i många utvecklingsländer. I det kaos som ofta uppstår i en massflyktingsiluationkan registreringen, om den alls fungerar, bli bristfällig. Uppgifter omflykting-antal fär därför i många fall betraktas som ungefärliga. UNHCR skallenligt sin stadga inhämta information om antalet flyktingar hos värdlandet, menkan också i samråd med lokalt verksamma hjälporganisationer göra egnauppskattningar av hjälpbehovet. Enligt uppskattningar inom FN uppgår del sammanlagdaantalet flyktingar till 14 miljoner, varav 2 miljoner under UNRWA: s mandat.Till delta skall emellertid läggas del stora antal människor som befinner sig iflyktingliknande situationer i grannländer eller i sina egna hemländer. Flyklingrörelserna under 1970-lalel och börian av1980-talet var exceptionellt stora. Den för västvärlden mest påtagligaflyktingströmmen kom från , främst i samband med Vietnams återförening.Sedan år 1975 har över en miljon människor lämnat området och sökt sig enfristad i andra länder. Antalet båtflykfingar från har minskat undersenare år. I finns under UNHCR:s mandat ca 150000 flyktingar,främst från men åven från och . Flertalet befinner sig iläger i medan mindre grupper finns i , , Malaysiaoch . Omkring 280000 vietnameser av kinesisk härkomst har integreratsi . Många av de indokinesiska flyktingarna har vislats i läger ochhar begränsade utsikter alt bli mottagna i tredje land. Flyktingströmmen iregionen har minskal något , men genom dels minskad avresetakt,dels naturlig befolkningstillväxt, är antalet flyktingar i regionen i slorlsett oförändrat. Nämnas bör även de ca 250000 kampucheaner som vistas under flyktingliknandeförhållanden i gränsområdet mot . För deras försörining ansvarar ensärskild organisation, United Nations Börder Relief Operations (UNBRO). Äveninternationella rödakorskommiltén (ICRC) är verksam bland flyktingar i dettagränsområde. Det land som hyser det största antalet flyktingar ärPakistan. Som en följd av väpnade invasion i Afghanistanberäknas för närvarande3 miljoner afghaner befinna sig i och 1,9 miljoner i Skr. 1986/87; 134Iran. Internationella organisationer som WFP, WHO, och samarbetarmed UNHCR i hjälparbetet. Sedan är 1984 drivs elt sysselsättningsskapande Ulvecklingsprojeklav UNHCR och Väridsbanken för konstruktion av vägar, kanaler ochskogsplantering som innefattar såväl flyktingar som lokalbefolkning. Den största flyktinggruppen i är fortfarande palestinaflyk-tingarna.Del palestinska flyklingproblemet, som uppstod i samband med stridigheterna eflerstaten bildande , är del äldsta akluella flyklingproblemeti världen. Den fjärde generationen flyktingar börjar nu växa upp i depalestinska flyklinglägren. Kriget mellan och är inne på sjunde året. Enhalv miljon människor uppskattas ha blivit dödade och över en och en halvmiljon ha sårals. Kriget har även medfört att antalet flyktingar från regionenstadigt växer. Många av dessa söker sig till och . Flyktingproblemen i är av komplicerad natur.Flyktingar blandas här med personer som flytt från krig, torka och sväll. UNHCRberäknar att det finns 4 miljoner fiyktingar i ochuppskattningsvis 5 miljoner,om man inkluderar dem som lever som flyktingar isitt eget land. Mer än hälften av alla har tagit emot ettstort antal flyktingar. Merparten finns på och i . En miljonkommer från . Situationen har dock förbättrats efler enkulmen under lorkkatastrofen 1984-1985. Förbättringar har bl.a. lett lill atl eltstort antal flyktingar återvänt från östra till Tigray. Spontant har etl slortanlal flyktingar från återvänt till siu hemland från Centralafrikanskarepubliken. Likaledes har ugandiska flyktingar återvänt lill från södraSudan. Strömmen av etiopiska flyktingar till ökade under början av år1986. Flyktingarna i södra , ca 300000, kommerhuvudsakligen från , , och . De inlernaoroligheterna i kombination med torka, har medfört en dramatisk ökning avflyktingströmmen från (närmare 200000) . Antaletflyktingar från har också ökal. Även om antalet flyktingar i dennaregion är lägre än pä och i , är situationen för den enskildeflyktingen särskilt kritisk på grund av de starka poliliska motsättningar sområder i regionen. Den sydafrikanska attacken i som delvisförstörde elt flyktingläger, är ett exempel på detta. Andra afrikanska ländersom hyser stora flyktinggrupper är , , och . Mångaafrikanska länder visar av tradition stor generositet gentemot flyktingartrots stora egna ekonomiska svårigheter. Situationen för flyktingar och hemlösa i Centralamerikafortsätter all försämras. Totalt uppskattas dessa till 2 miljoner, varav dock endasica 320000 räknas som flyktingar. Av dessa bislår UNHCR ungefär hälften. Ca150000 flyktingar finns i , där merparten utgörs av flyktingar från ElSalvador som har vistats i under lång lid. UNHCR;s bistånd utgörs iförsta hand av katastrofhjälp till nyanlända och förnödenheter till flyktingari läger i , , , och . Viss frivillig repatrieringhar skett till , El Den ekonomiska och poliliska utvecklingen i Skr. 1986/87:134Centralamerika ställer krav på omfattande hjälpinsatser för elt växande anlalflyktingar och hemlösa. UNHCR söker också öka flyktingarnas självförsörjninggenom olika projekt, ofta administrerade av enskilda organisationer, varavflera svenska. I har antalet flyktingar minskal under senareår. Tusentals flyktingar har återvänt till och . Del störstaantalet flyktingar i utgörs av chilenare som fortsätter au lämnalandet som andra ber om UNHCR: s hjälp för att återvända. uppskattas antalet asylsökande som anlände tillVästeuropa lill 185 000 mot 165 000 . Uppskattningen av antaletasylsökande är gjord på grundval av nationell statistik i varje enskilt land.Del kan emellertid förekomma atl en person sökt asyl i flera länder, vilketsnedvrider stalisliken. Ett särskilt problem är den ökande andelen personersom saknar identitetshandlingar eller använder förfalskade dokumenl. Ökningenav antalet asylsökande har föranlett flera mottagarländer all se över sinautlänningslagar och motlagningsbestämmelser. Totalt tog emot 9 300 asylsökande mol8 1985. ändrades den danska utlänningslagen. Bl.a. medgesatt asylsökande som anländer till utan erforderliga inresehandlingar direktavvisas.En fömtsättning är dock att avvisningen kan ske till ett land bundet av 1951års flyktingkonvention. Lagändringen har medfört att antalet asylansökningarminskat kraftigt. Antalet asylsökande i ökadeunder lill nära 100000. Den största andelen (21000) kom frånIran, medan antalet från uppgick till 15000. Till antaletösteuropeiska flyktingar skall läggas antalet tyskbördiga (Aussiedler) somsöker sig till och som uppgick till 65000personer. Asyltillströmningen dämpades under årets sista månader, sedan TyskaDemokratiska Republiken (DDR) efter samtal med de västtyska myndigheternaskärpt kontrollen av visuminnehav för personer som ämnar söka asyl iFörbundsrepubliken . har dessutom skärpt1982 års lag om asylförfarande med verkan . a. hot om sanktioner för transportbolag som befordrar asylsökare, förlängtarbetsförbud för asylsökare och hårdare kriterier vid prövningen avasylansökan. I minskade antalet asylsökande under år 1986till 26300 mot 28900 året innan. De nya besluten om visumkrav och skärpta reglerför medborgarskap anses inte ha inverkat på antalet asylsökande då de flestasom ansöker om asyl lar sig in i landet olagligt. Merparten av de asylsökandekommer från och . Andelen beviljade asylansökningar i förstainstans uppgår till . Även i övervägs ändringar iutlänningslagstiftningen som syftar till snabbare handläggningsmtiner,möjligheter till avvisning vid gränsen saml sankfioner mot transportbolag sombefordrar personer utan inresevi- sum.Antalet vuxna asylsökande lill uppgick till 7 500 mol Skr.1986/87:134 6200 , merparten från . 1 antogs ett ålgärdspaket som bl.a.skärpte kraven för atl uppnå flyktingstatus. har vidare beslutatsom ändringar i handläggningsproceduren som innebär färte beslutsinstanser.Under är 1985 kom nära 10000 asylsökande till medan antalet var8550 varav hälften frän . Andelen beviljade asylansökningar i förstainstans uppgår lill . Antalet asylsökande lill uppgick lill5 870 mot 5640 året innan. Sökande från Turkiel och är de störstagrupperna. Frän och med är 1987 höjs den nederländska flyktingkvoten från 250till 500 flyktingar vartill kommer etl åtagande atl la emot 100vietnamesiska båtflykfingar. Till kom ca 2700 asylsökande mot 830året . Därutöver har ökal antalet kvotflyklingar från 500 lill1 250. 1 beslöt regeringen om en flyklingkvoi påminst 100 personer . logs 130 flyktingar emot,huvudsakligen från . En arbetsgrupp har tillsätls för att bl.a.utreda möjligheterna att ta emot fler kvotflyklingar. För föreligger ingen uppgift om antaletasylsökande . ansökte 4 900 personer om asyl mot 2900 . Tamiler och iranier svarade för av ansökningarna.Merparten av asylansökningarna avslås. infördes böter förtransportföretag som till befordrar personer som saknar passeller andra identitetshandlingar eller som saknar erforderligt inresevisum. är ett viktigt transitland för främstösteuropeiska flyktingar. Andelen som flyttar vidare har dock sjunkit från 90%till . ansökte 8600 personer om asyl i Österrikemot 1985. Omkring 1/3 av ansökningarna beviljades. Merparten kom frånÖsteuropa, främst . Flyktingpolitiken i skiljer sig från vad somgäller i . Endast elt fåtal personer beviljas politisk asyl och antalet s.k. spontanflyk-lingar som ansöker om uppehållstillstånd uppgår till ca 400.Merparten av de ca 12 000 flyktingar som anländer till är uttagna iorganiserade former enligl en särskild kvot. Nära hälften är indokineser medanhuvudsakligen östeuropéer, latinamerikaner och flyktingar från mellanösternsvarar för resten av kvoten. tog emot nära 18000 s.k.spontanflyktingar. Merparten kom från , Sri Länka, ochTurkiet/. Vid slutet av väntade omkring 20000 asylsökande på dekanadensiska myndigheternas beslut. skärptes bestämmelsernaför asylprövningen. Bland annal kommer asylsökande som inreser från alttemporärt återsändas i avvaktan på intervju med de kanadensiska myndigheterna. 1 har eU "flykfinglak" på 70000 människorfastställts för , en höjning med 3000 jämfört med . Över hälftenav kvotanlalet är reserverat för indokinesiska flyktingar. Under år 1986anlände 62 500 flyktingar lill , varav 2/3 kom från . per lillUSA har kommit från , , , och Skr. 1986/87:134Centralamerika. 3 De internationella organisationerna Inom FN-syslemet finns två organisationer som bislårflyktingar: för Paleslinaflyktingar (UNRWA) och FN;sflyktingkommissarie (). UNRWA upprättades för atl bistå de palestinskaflyktingarna med oundgängliga förnödenheter och samhällsservice. UNRWA har medtiden kommit atl få särskild betydelse för skolundervisningen bland palestinskabarn. har nya flyktingskaror tillkommil, framför alll efterjuni-kriget mellan och arabstaterna . Del höga födelsetalet hardärtill gjort atl denna flyktinggrupp, som är uppgick lill en halv miljon,är fyra gånger så stor. har det största antalet palestinskaflyktingar, ca 800000. Övriga finns på och i Gha-zaområdet, Libanonoch . Någon lösning på detta flyktingproblem kan inte skönjas så längekonflikten mellan och arabländerna består. UNRWA har sedan starten hafl stora problem med atlfinansiera sin verksamhet. Nedskärningar i budgeten har blivit regel varie år.Under 1980-talet har UNRWA;s insamlade medel uppgått fill ca 180 milj. dollarper år. tillträdde italienaren som UNRWA:s generalkommissarie. skall ligga i ,men administrationen är f. n. på grund av säkerhetslaget i staden lokaliseradtill . UNRWA har fältkontor i sitt verksamhetsområde som omfattarJordanien, , , och Ghaza. UNHCR upprättades för alt under en treårsperiodfinna nya hem åt europeiska flyktingar efter . harnya flyktinggrupper tillkommil och UNHCR:s mandat har successivt förlängts i tagel. UNHCR: s främsta uppgift har sedan starten varil att gerättsligt skydd ål flyktingar, men inslaget av materiellt bistånd har ökalkraftigt . Flyktingproblemen har nätten mycket stor omfattning och komplexitet. De störte flyktingströmmarna harfrämst rört sig mellan . I flera av de krislägen som uppställ har UNHCRbetraktats som den bäst lämpade organisationen för akuta hjälpinsatser försåväl flyktingar som andra hemlösa. UNHCR har samarbete med flertalet av väridens länder. Deösteuropeiska staterna står dock utanför UNHCR: s verksamhet och lämnar inleheller några finansiella bidrag till organisationen. UNHCR; sarbete styrs av en exekutivkommitté som har 41 medlemmar: Ytterligare ett 40-tal stater - varav flertalet är u-länder- skickar observatörer till exekutivkommitténs årsmöten som brukar äga rum etlpar veckor varie år . Kommittén möts därutöver informellt ett pargånger . UNHCR lar vidare initiativ till enrad andra möten med berörda regeringar och organisationer för attdiskutera angelägna frågor. Flera möten om omplacering till tredje land och omintegrationen av flyktingarna i mottagarländerna har hållils . Etl 90-tal fältkontorhar upprättats. Sammantaget har UNHCR ca I 600 anställda. UNHCR brukar ange tre möjliga lösningar på ettflyktingproblem. Allmänt anses frivillig repatriering vara den bästalösningen, om förutsättning härför finns eller kan skapas; en sådan är ävenden enda realistiska, pä läng sikt, för del stora flertalet flyktingar. Oftakrävs åtgärder för alt de återvändande skall kunna försöria sig vid hemkomsten.Säkerheten för de återvändande är givetvis en förutsällning. - Integration i första asyllandet Integration i första asyllandet kan vara temporär iavvaktan på frivillig repatriering. Åtgärderna syftar lill ekonomiskt oberoendeeller bidrag lill självförsörining så alt flyktingarna kan leva på ungefärsamma standard som lokalbefolkningen. - Omplacering till iredje land Omplacering till tredje land eller kvotöverföring haralltmer kommit alt tillämpas när övriga lösningar inte kan komma i fråga.Traditionella mottagarländer har emellertid minskat antalet platser och laglökad vikt vid familjeanknytning. Länder i har visat ökad beredskap attmotta flyktingar om detta kan ske under ordnade former. UNHCR strävar alltid efler lösningar med bestående effekt.Hjälpen utformas i stor utsträckning så att den underlättar möjligheterna till självförsöriningi asyllandel. Om frivillig repatriering blir möjlig kan projekt med liknandesyfte också initieras i ursprungslandet. I börian av hade UNHCRmöjlighet att använda upp lill av sina sam- laderesurser till insatser med denna inriktning. Denna siffra sjönk dras- Skr.1986/87:134 tiskt i samband med de många samtidiga flyktingströmmarna kring år1980. Den senasie utvecklingen har lell till alt endast av UNHCR:sresurser för är 1986 kunde användas för beslående lösningar. En viktig uppgift för UNHCR är även att verka förflyktingarnas rättsliga skydd. konvention, respektive 1967 årsprotokoll, om flyktingars rättsliga ställning har ralificerats av mer än 100stater. UNHCR har atl övervaka atl konventionen följs och försöker även få nyastater alt ansluta sig lill denna. UNHCR: s exekutivkommitté granskarflyktingkommissariens verksamhet och ger råd bl. a. om hur dennes mandat börtillämpas. Inlernalionellt skydd för flyktingar behandlas i ensärskild underkommitlé. där ingår, som möts på experlnivå omedelbartföre exekutivkommittén. På förslag av denna underkommitté antarexekutivkommittén rekommendationer för staternas handlande. verksamhel har imyckel hög grad inriktats på alt stärka flyktingarnas rättsliga ställning. Enav de frågor som kommittén ägnat särskilt intresse är tillämpningen av förbudetmol all återsända en asylsökande till etl land där han riskerar alt bli utsattför förföljelse. De stater som har ratificerat flyktingkonventionen är förpliktadeatt iaktta delta förbud. Kommittén har i hög grad bidragit till att förbudetdessutom kommit att alltmer betraktas som en folkrättslig regel. Kommitténs insatser har också varil av slor belydelse närdet gäller proceduren för att bestämma flyktingstatus. Kommittén betonade isina rekommendationer vikten av att polisen vid gränsen har klarainstruktioner för behandlingen av asylsökande så atl en flykting inte skickastillbaka till etl land där han riskerar förföljelse. harockså understrukit den asylsökandes räll att få vägledning och råd, att få sittfall omprövat liksom rätten all få stanna i landet till dess atl ett beslut harfaltals av centrala myndigheter. Det kan också nämnas att exekutivkommittén år1982 uttalade atl klara regler behövs för att garantera all en ansökanbetraktas som uppenbart ogrundad endasi om den är bedräglig eller om deåberopade skälen inle kan utgöra grund för asyl. har vidare framhållit att en statsbeslut att ge en person flyktingstatus inte skall kunna ifrågasättas i en annanstat annat än när alldeles särskilda skäl föreligger. antagit en rekommendation som anger fömtsättningarnaför att ta en asylsökande i förvar. Inom exekutivkommittén har utarbetats rekommendationer omskyldighet för en stal atl vid omfattande inströmning bereda de asylsökande ivart fall tillfälligt skydd i avvaktan på en eventuell omplacering till annatland. Däremot har försöken alt nå fram till en internationell överenskommelseom asylrätten misslyckats. har gjort storaansträngningar för atl åstadkomma etl dokumenl med allmänt fördömande avmilitära attacker på flyktingar i läger. Någon överenskommelse har emellertidännu inte nätts. Det är flyktingkommissariens bedömning () attflyktingsi tuationen är ett globalt fenomen , ofta oskiljbart från de många 10 problem som påverkar den polifiska, sociala, kulturellaoch ekonomiska Skr. 1986/87:134 utvecklingen i tredje världen. Dessa problemhar alltför ofta lett lill oroligheter och orsakat folkomflyttningar inom ochmellan och från till i-länder. Av världens alla flyktingarhar en överväldigande majoritet funnit en i . Därmed har ocksådessa redan existerande problem ytteriigare förvärrats. Ändå harflyktingarna mottagits i några av världens fattigaste länder. Alt hjälpa dessaflyktingar är en utmaning för det internationella samfundet. Åven inom bedrivs ett omfattande arbete föratt säkerställa och vidga skyddet för flyktingar. Bland de överenskommelser somhar utarbetats inom kan nämnas överenskommelserna om avskaffande avviseringstvång för flyktingar samt om överförande av ansvar för flyktingar. Densenare överenskommelsen innehåller regler om staters skyldighet att utfärdadokument till en flykting som vislats i landet . En särskild kommitté, CAHAR, arbetar inom medfrågor rörande flyktingars skydd. CAHAR, där f. n. inneharordförandeskapet, har under de senasie åren ägnat speciell uppmärksamhet åt attfå en lösning på det s. k. första asyllandsproblemet. Första asyllandsprincipeninnebär att ett land kan vägra att behandla en asylansökan frän en person, omdenne redan fått skydd i ett annat land. CAHAR tillsatte en särskild arbetsgmppför denna fråga. CAHAR arbetar även med en konvention omasylrätt. kan CAHAR på begäran av en medlemsstat extrainkallasför att diskutera aktuella problem. Ett sådanl möte ägde mm .