prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Summa förändringar enligt föredraganden Avslutningsvis vill jag redovisa förändringarna iindelningen av statsbudgetens inkomstsida i förslaget lill statsbudget /88 (tabell 6). Tabell6 Förslag till förändringar i uppställningen av Prop. 4517Återbetalning från porlugalfonden ny inkomsttitel 5300 Statliga avgifter ny inkomslhuvudgrupp 5311 Avgifter för företagshälsovård ny inkomsttitel I del slutliga förslaget till statsbudget för budgetåret1987/88 uppgår utgifterna 348638 milj. kr. I årets budgetproposition upptogs utgifterna /88 till 345 846 milj. kr. Av detta belopp svarade minskadeanslagsbehållningar, ökad disposition av rörliga krediter och beräknattillkommande utgiftsbehov, netto för 11 000 milj. kr. Ulgiflsanslagen uppgicksålunda lill 334 846 milj. kr. Sedan förelades budgetpropositionen har framlill dels elt antal propositioner innebärandeanslagsförändringar förelagts , dels beslutat om ett antalanslag som föreslogs i budgetpropositionen. Om bifaller förslagen ipropositionerna ökar de samlade ulgiflsanslagen med ca 5 800 milj. kr. Beloppetinkluderar även de anslagsförändringar i förhållande lill budgetpropositionensom beslutals av men inte de minskade utgifterna för slalsskuldsränlorsom jag strax återkommer lill. I samband med min beräkning avanslagskonsekvenserna har jag låtit upprätta en specifikation över föreslagnaoch i förekommande fall beslutade anslagsförändringar på statsbudgeten iförhällande till budgelpropsilionen. Denna specifikation (bil. 1.5) täcker iprincip perioden t. o.m. Härtill kommer atl, mot bakgrund av vad jagtidigare anfört om lönesummans utveckling, den beräknade belastningen på någrastörre förslagsanslag att väsentligen ändras. Detta gäller följande anslag:Bidrag lill driften av grundskolor som i budgetpropositionen togs upp med 15017 milj. kr. bör räknas upp med 1000 milj. kr., bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag som i budgetpropositionen logsupp med 3 632,8 milj. kr. bör räknas upp med 200 milj. kr, samtskatteutjämningsbidrag lill kommunerna m. m. som i budgetpropositionen togs uppmed 12 681 milj. kr. bör räknas upp med 150 milj. kr. Anslaget Räntor på statsskulden m.m. upptogs ibudgetpropositionen för /88 med eU lill 63000 milj. kr. Belast ningen på detta anslag är beroende av den ackumulerade statsskulden under det budgetår för vilket anslaget anvisas och av räntenivån inom och utom landet saml av bokföringsmässiga valutaförluster på grund av ändra de växelkurser vid omsättning eller återbetalning av utlandslån. En beräk ning av ger vid handen atl utgifterna för räntor på stats skulden m.m. torde bli ca 1000 milj. kr. lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. De inhemska räntorna beräknas nu bli ca 1 000 milj. kr. högre främst till följd av ett allmänt högre ränteläge, medan räntorna och valutaförlusterna på de utländska lånen sammantaget beräknas bli ca 39 2000 milj,kr, lägre. Förslag till Inkomst- och ulgiftsstal för anslaget Prop.1986/87: 150 Räntor på statsskulden m. m. framgår av bilaga 1.4. Anslaget bör ienlighet Bilaga 1 med förslaget föras upp på statsbudgeten för /88 med 62000 milj. kr. Tabell 7 Räntor på statsskulden /88 Budgetär Budget- Nuv.be- Förändring -H,0 -0,2 -1,8 Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska länValutaförluster Summa 63,0 62,0 -1,0 Sammantaget innebär delta atl jag beräknar statsbudgetensutgifisanslag för /88 till sammanlagt 339638 milj. kr. 1 syfte att få en så långt möjligt rättvisande bild avhela belastningen på statsbudgeten beräknas, utöver ulgiflsanslagen, påslalsbudgelens utgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningar,ändrad disposition av rörliga krediter och beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto. I budgetpropositionen beräknades förbrukningen av anslagsbehållningarkomma att uppgå till 1 500 milj. kr. netto, /88. De propositionerinnebärande anslagsförändringar som därefter förelagts motiveraringen ändring av den beräkning som gjordes i budgetpropositionen. Jag räknar såledesäven nu med en minskning av anslagsbehållningarna med 1 500 milj. kr. Budgetutfallel, och därmed statens upplåningsbehov,påverkas även av förändringar i utnyttjandet av rörliga krediter hosriksgäldskontoret. Sådana krediter har enligt beslut ställts tillförfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag. Dessutom vill jagerinra om all vissa myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet disponerar enrörlig kredit i . beslutade (AU 1985/86:11) attAMU-styrel-sen får disponera en rörlig kredit i om högst 160milj. Någon sådan kredit har under /87 ännu ej behövtutnyttjas. För nästa budgetär föreslår jag emellertid att den nuvarande ramenför rörliga krediter för uppdragsmyndigheters behov ökas med 160 milj. kr. till360 milj. kr. Sammantaget räknar jag schablonmässigt med en ökning avutnyttjandet av rörliga krediter med 500 milj.kr. I syfte alt förslaget lill statsbudget så långt sommöjligt skall visa en realistisk budgetbelastningen förs på budgetensutgiftssida upp posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Vidberäkningen av denna post görs en uppskattning av sådana utgifts- ochinkomstförändringar som inte förts upp på något annat ställe i budgeten. I budgetpropositionen ingick i denna post bl. a.budgeteffekterna till följd av särpropositioner som senare under skulle komma atl föreläggas . Då dessa förslag numera föreligger har medel istället beräknats under berörda anslag och inkomsttitlar. Tabell 8 Statsutgifterna för /88 Prop,1986/87: Bilaga 1 Andrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1986/87 och1987/88 Med hänvisning till min redovisning i det föregåendeberäknar jag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarandebudgetår och förslaget lill statsbudget för /88 enligt vad somframgår av tabell 9, Beräkningen av budgetutfallel för innevarande budgetår handen att budgetunderskottet för /87 blir 6,9 miljarderlägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. föruses ett underskott omca . Statsinkomsterna nästa budgetår uppskattas nu till 318,1miljarder kr. Utgifterna exkl, slalsskuldsränlor beräknades ibudgetpropositionen till 282,8 miljarder. beräknar jag utgifterna lill 286,6miljarder kr. Sammanfattningsvis innebär beräkningarna alt budgetunderskottetför /88 minskar med . till ,jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Förändringarna av inkomsterna och utgifterna i förslagettill statsbudget för /88 sedan budgetpropositionen har jag ävenlåtit sammanställa i en specifikation som bör bifogas tillregeringsprolokollet i detta ärende. (Bil 1.5). Tabell 9 Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1985/86-1987/. 1985/86 Utfall -46,8 -40,5 -35,6 -33,6 Tabell 9 Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1985/86-1987/88 forts. Frän utfall /86 till ny beräkning 1986/87 Frän ny beräkning 1986/87 till ny ber. Inkomster Utgifter exl. -36,9 -30,5 -t- 7,- 1, -1-4,. 1986/87: 150 Bilaga1 Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls om del redovisadesaldot korrigeras för sädana effekter som är av tillfällig art eller hängersamman med ändringar i redovisningsprinciperna. Det bör betonas att det ofta ären bedömningsfråga om en enskild post skall betraktas som en reguljärinkomst/utgift eller som en extraordinär effekt. Trots detta anser jag detangelägel att redovisa en beräkning där de extraordinära effekterna exkluderalsså statsbudgetens underliggande utveckling klargörs. Påinkomstsidan har exempelvis följande effekter betraktats som extraordinära vidframräkning av det underliggande budgetsaldot: - ändrade uppbördsperioder för inkomstskatt,arbetsgivaravgifter och andra skatter, vilket medför alt den i samband medomläggningen registrerade inkomstströmmen ger en felaktig bild avskatteinkomsterna - vissa engångsvisa skallehöjningar/sänkningar påt.ex. vinster, förmögenhet och löner - tillfälliga extra inleveranser från affärsverk tillstatsbudgeten - fondupplösningar som fillfälligt ökarslalsbudgelens inkomster - utförsäljning av beredskapslager av olja. påutgiftssidan har bl. a. följande effekter beaktats; - valutaförluster/vinster som uppslår vid amorteringav statens utlandslån - rena budgetavlastningar, som altbostadslånegivningen /86 inte belastar statsbudgeten - vidare att vissa affärsverk finansierar sinainvesteringar genom lån på kreditmarknaden eller direkt i istället för som tidigare över anslaget på statsbudgeten. Som exempel på effektersom inte beaktas vid framräkning av den underliggande budgelutveckiingen kannämnas delsratt ränteutgifter för statsskulden periodiseras på olika sätt förolika låneinstrument, dels de särskilda insatser inom arbetsmarknads- ochindustripolitik som gjorts med hänsyn till sysselsättningsläget. Tabell 10 visar statsbudgetens underliggandeutvecklingunder perioden /86 /87' 150 1987/88 Miljarder kr., löpande priser 1985/96 1986/87 . Budgetsaido -42,7 -33,3 -31,8 Andel av BNP (%) 5,3,3, Vid en finansiell analys är det av intresse att studerahur likviditeten i ekonomin påverkas av statens inkomster och utgifter.Utgångspunkten vid en sådan analys är begreppet statens lånebehov, som kandefinieras som statsskuldens iransaklionsförändring. Om man utgår ifrån det avRRV redovisade budgetunderskottet krävs en del justeringar för all erhållastatens nettolånebehov. I det följande redovisas kortfattat hur de tvåbegreppen är relaterade till varandra. Del av RRV redovisadebudgetunderskottet utgör utgångspunkt för kalkylen. Korrigeringar görs då detförekommer skillnader mellan när transaktioner bokförs i myndigheternasredovisning och när de registreras på statsverkets checkräkning. Som exempelkan nämnas regeländringen beträffande statens förskotlering avkommunernas kostnader för kommunall bostadstillägg (KBT). Ändringen innebär bl.a. en engångs-effekt i form av elt minskat länebehov för staten istorieksordningen . Denna engångseffektkommer dock inte lill uttryck i ett minskat redovisat budgetunderskott. Valutaförluster/-vinster pästatliga utlandslän förs enligt nuvarande praxis upp mot statsbudgeten då ettutlandslån förfaller till betalning. Från uppläningssynpunkt innebär dessakursdifferenser inte någon netloupplå-ning när samma belopp som förfaller iutlandslån lånas upp i utlandet. Vidare innebär kursdifferenserna inte någotlikviditetsflöde till den inhemska marknaden. Om däremot återbetalningen avdet utländska lånet finansieras inom landet kommer storleken på denna upplåningatt bli beroende av eventuella kursdifferenser. Givet att upplåningen sker iriksbanken medför kursdifferenserna inte heller något likviditetsflödetill den inhemska marknaden. har visskreditgivning lyfts ut ur statsbudgeten och i stället fått formen av lån frånriksgäldskontoret. Denna utlåning innebär ett likvidiletsflöde lill marknadensamtidigt som denna utlåning måste finansieras via statlig upplåning. Den beslutade engångsskatten påförsäkringsbolag kommer att, via en inkomsttitel på statsbudgeten, omedelbartöverföras lill för avskrivning mot statsskulden. Dettainnebär all skatten inte kommer att påverka budgetutfallet, men däremot medföraen indragning av likviditet och en minskning av lånebehovet. Genom en saldering av posterna 1-5erhålls statens lånebehov. Det bör påpekas alt statens lånebehov definierat pä dettasätt innehåller 43 transaktioner,som inte påverkar likviditetslägel, eftersom de sker mellan Prop. 1986/87;150 och . Som exempel kan nämnas statens ränle- Bilaga 1 utgifter lill . Då dessa utgifter ökar statsskulden ochkräver ökad statlig upplåning inkluderas de dock i statens lånebehov. Tabell 11 Statens lånebehov (netto) budgetåren1985/86-1987/8 Statens budgetunderskott enligt RRV Diverse komgeringar för att uppnå -3,3 -3,6 Valutaförluster/-vinster på statliga -4,2 -2,1 -0,3 RGK:s kreditgivning m. m. -2,3 -1-1,4 -1-2,2 (varav kreditgivning till affärsverk) (+1,0) (-0.8) (-3,3) (4-0,6) (+0,5) livförsäkringsbolag m. fl. -7,5 -7,5 4 Statens avkastningsränta och statens utlåningsränta Detankommer på regeringen alt fastställa statens avkastningsränta och statensullåningsränta. För information vill jag anmäla följande. Statensavkastningsränla och statens ullåningsränta fastställs av regeringen per den 1juli . Räntesatserna, som /87 uppgår till , avsesmotsvara statens ränta på utnyttjat kapital och beräknas på tillgångarnasnyanskaffningsvärde. Räntan skall således ge uttryck för statensavkastningskrav eller förräntningskrav. Statensavkastningsränta och statens ullåningsränta har fastställts till eltgenomsnitt av den långa obligationsräntan på prioriterade obligationer underde tre närmast föregående kalenderåren. En vägning sker av de olikaräntesatsernas inverkan med hänsyn lill tiden. Dessutom görs elt tillägg om enkvarts procentenhet för atl täcka förvaltningskostnader m, m. Beräkningsförutsättningarnanär det gäller att fastställa statens avkastningsränla och statensullåningsränta har ändrats eftersom den prioriterade upplåningen upphörde vidutgången av november månad 1986. Medanledning härav finns del anledning atl göra en översyn överberäkningsprinciperna när del gäller all fastställa statens avkastningsränlaoch statens utlåningsränta. Jag avser atl i samband med budgetproposi-Uonen1988 återkomma till i denna fråga. 5 Utnyttjande av finansfullmakten Regeringenhar av bemyndigats att, om arbetsmarknadslägel kräverdel, för /86 besluta om utgifter intill ett sammanlagt beloppav 2 500 milj. kr. 1985/86; 150 bil 1, FiU 30, rskr. 1985/86:150redovisades alt fullmakten utnyttjats med 187 milj. kr. beredskapsarbetenoch 173 milj. kr. för investeringar i statliga vägar och ,. Därutöverutnyttjades finansfullmakten för vissa sysselsätlningsskapan- Prop. 1986/87:150 de åtgärder genom beslut . Besluten avsåg byggande av Bilaga I statliga vägar (50 milj. ), investeringar i järnvägens system (80milj. ), och flygplatser m. m. samt byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde (56,5 milj. Sammantagetdisponerades således 599,5 milj. kr. av finansfullmaklen under budgetåret1985/86. Även för innevarande budgetår har bemyndigatregeringen att, om arbetsmarknadslägel kräver det, besluta om utgifter intillett sammanlagt belopp av 2500 milj. kr. 1985/86; 150 bil 1, FiU 30, rskr350). Finansfullmakten får användas för att tidigarelägga, utvidga ellerpåskynda statliga investeringar som normalt finansieras med anslag påstatsbudgeten. Regeringen kan också använda den för bidrag till kommunalaprojekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten får därvidfastställas med hänsyn till ändamålet men inte översliga . Vidare fårfinansfullmakten användas för bidrag lill näringslivet och bostadssektorn. Idessa sammanhang får gällande bidragssatser tillfälligt höjas lill högst . Genom beslut utnyttjadesfinansfullmakten med 75 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder inomarbetsmarknadsdepartementets område. Något ytterligare utnyttjande underinnevarande budgetår har ej ägt rum. Vid sidan om finansfullmakten finns ett antalbemyndiganden som regeringen kan använda om det behövs av konjuktur- ellersysselsältningsskäl. Villkoren för hur dessa bemyndiganden får utnyttjasvarierar något. har begärt att regeringen skall se över systemet medfinansfullmakten och övriga snarlika bemyndiganden. Syftet är att delsbegränsa antalet bemyndiganden, dels fastställa en för finansfullmakten ochövriga konjuktur- och arbetsmarknadspolitiskl motiverade bemyndigandengemensam beloppmässig ram (FiU 1985/86; 30, rskr 358). En sådan översyn pågår.Jag vill vidare erinra om det förslag till nya riktlinjer för statenslokalförsörjning som regeringen har redovisat i årets budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 2 s. 18-25). Förslaget innbär bl. a. aU regeringen gesfullmakt att besluta om investeringar inom en ram som bestämmer förett år i taget. Regeringen avser att återkomma till i dessa frägor. Av sysselsättningsskäl kan även behov uppstå av att ökaden utbildningsvolym som anvisat för arbetsmarknadsutbildningen. Vidsådana tillfällen bör arbetsmarknadsmyndigheterna kunna ges möjlighet att medkort varsel planera och upphandla AMU-kurser för dem som drabbas avarbetslöshet. Jag förordar mot denna bakgrund alt bemyndigarregeringen att utnyttja finansfullmaklen även för arbetsmarknadsutbildningen. Chefen för kommer senare idagall anmä la behovet av arbelsmarknadspoliliska insatser föranledda av den i prop. 1986/87:110 föreslagna handelsblockaden mot och . Del är svårt atl uppskatta både eventuella behov och storleken på sådana insatser varför denna bedömning måste anstå tills läget bättre kan överblickas. Jag föreslär därför atl regeringen inhämtar bemyn- 45 5 1986/87. digande atl tillfälligtvis få utnyttja finansfullmaktenför att läcka del resurs- Prop. 1986/87: 150 tillskott som kan bli nödvändigt. Regeringen disponerar för beslut innevarande budgetår, somjag tidigare nämnt, en finansfullmakt om 2500 milj. kr. För /88förordar jag atl en fullmakt begärs med samma belopp. budgetproposition redovisade jag att statensgarantiåtaganden per skulle komma all uppgå till drygt 145,4miljarder kr. Regeringen har därefter lagt fram förslag till riksdagensom berör omfattningen av det statliga garantiåtagandet. Förslagen redovisas itabell 12. Med dessa förändringar av garantiramarna kommer statenssamlade garantiåtagande att uppgå lill ca . Tabell 12 Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande efter budgetpropositionen 1987 (milj. Proposition Garantins Nuvarande Föreslagen Förändring Tidpunkt för ändamål garantiram garantiram förändring 1986/87: 109 1986/87: 145 ' Stödformen industrigarantilän har i prop. 1986/87:74 omnäringspolitik inför 1990-talet föreslagits upphöra vid ingången av budgetåret1987/88. Förslaget innebär dock ingen förändring i fråga omåtaganden från statens sida som gjorts eller görs innan stödformen upphör. 7Årsbokslut för staten 1985/86 Prop. BilagaI () har överiämnat Årsbokslut för staten budgetåret1985/86. Delta årsbokslut omfattar statliga myndigheter inklusive affärsverkensamt riskgäldskontoret och övriga myndigheter under . somtillhör den senare kategorin ingår dock endast med grundfond på 1miljard kr i årsbokslutet. Enligt beslut upptogs riksbankensgrundfond lill redovisning bland statens kapitaltillgångar. Iövrigt ligger tillgångar helt vid sidan av den statligaredovisningen. eget kapital uppgick vid utgången av till 24miljarder kr. 7.1 Balansräkning med noter Balansräkningeni årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i ovannämndamyndigheters bokslut. I dessa bokslut tas i regel anläggningstillgångarna upplill anskaffningsvärden minskade med avskrivningar. Balansräkningen återges inågot förkortad form i tabell 13. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1 Tabell 13 Balansräkning för staten Materiella tillgångar och förråd Skepp, maskiner ochinventarier Byggnader och mark Statliga vägar' m.'' Skatlefordringar Övriga fordringar"* Likvida tillgångar Län i Lån utomlands Kortfristiga skulder Långfristiga skulder affärsverken m, m. Statens netloförmögenhet Vid budgetårets börian Förändringar under budgetåret - Statsbudgetens neltounderskott' Summa skulder och kapital Övriga statliga skuldförbindelser redovisade inom linjen hos 3,5 -342,9 - 47,5 + 0,6 -286,6 - 57,7 + 1,4 -204,7 - 35,0 -169,9 -389,8 -342,9 -239,7 -204,7 ' Nukostnad definieras som en tillgångsnyanskaffningsvärde minskat med avskrivningar grundade på detta - Värdet pä de statliga vägarna har beräknats medinvesteringarna i vägnätet under den senaste 40-ärsperio- den som underiag. Som investering har räknats utfallet päanslagen för byggande av statliga vägar. värde har lagts av anslagen till drift av statligavägar. Erfarenhetsmässigt bedöms nämligen en sä stor andel av anslaget utgöra värdehöjande förbättringsarbeten.De sålunda beräknade investeringsbeloppen har 1årsbokslutet redovisas också tillgångarna upptagna lill beräknade nu- Prop.1986/87: 150 kostnader. I beloppen för nukostnad ingår såväl de bokfördatillgångarnas Bilaga I nukostnad som värdet av vissa icke redovisadetillgångar. Kravet på lillgångsredovisning inom staten är begränsat på så sättatt i princip endast sädana tillgångar som ger en finansiell avkastning behöverbokföras. En betydande del medel frän statsbudgeten och från andrafinansieringskällor har därutöver använts lill uppbyggnad av tillgångar somnyttjas i myndigheternas verksamhet men som inte åsalts något redovisat värde.För all få uppgift dels om värdet av dessa oredovisade tillgångar och dels omredan bokförda tillgångars nukostnad, har förfrågningar sänts ut till elt slortantal myndigheter. Uppgifter som kommit in från myndigheterna har bearbetatsoch sammanställts i kolumnen för nukostnad i balansräkningen. Uppgifter frånnågra större myndigheter saknas. Bl.a har underlag för beräkning avkapitalvärdet för tillgångar som används inom försvaret - flygplan, fordon ochannan krigsmateriel - inte kunnat erhållas. Värdet av museisamlingar, bibliotekm. m. ligger också utanför redovisningen. Den största tillkommande poslenbland nukoslnaderna är värdet av del statliga vägnätet, som här beräknats ochtagils in i balansräkningen. Beräknad lill nukostnad uppgår statens nettoförmögenhetlill - 239,7 miljarderkr, medan den bokförda nettoförmögenheten är - 389,8 miljarderkr. 7.2 Kommentarer till balansräkningen Enligt balansräkningen minskade statens bokfördanettoförmögenhet under budgetåret med och uppgick vid åretsslut lill -398,8 omräknats till nukostnad med ledning av vägverketsvägkostnadsindex. Det erhållna bruttobeloppet har sedan reducerats medavskrivningar (avskrivningstid ). Anskaffningsvärdet för vägarna minskatmed avskrivningar uppgår till . Vägarnas beräknade nukostnadär lägre än föregående är pä grund av att vägkostnadsindex sjunkit med 0,5%under 1985/86. ' Aktierna är upptagna till sina anskaffningsvärden. "" Därav lånefordringar 121,8 miljarder kr.Lånefordringarna har tagits upp till sina nominella belopp. Hänsyn har alltsåinte tagits till osäkra fordringar som ingår i summan. Lånefordran har minskat jämförtmed 1984/85. Detta förklaras av att nya bostadslån fr, o. m. 1985/86finansieras och redovisas av SBAB.Utestående bostadslän hos uppgår till . ' Från statsskulden enligt redovisningavgår skulder inom staten. 1 nukostnadskolumnen har statsskulden omvärderatsenligt balansdagens valutakurser. '' Enligtde regler som tidigare gällde för flertalet affärsverk skulle återanskaffningenav anläggningstillgångar finansieras med avskrivningsmedel. Reglerna var säutformade att avskrivningsmedlen skulle täcka även det ökande behov av kapitalför återanskaffning som uppstod vid inflation. Om inga expansionsinvesteringargjordes innebar detta i princip att det av staten tillskjutna kapitaletsnominella värde förblev oförändrat med det successivt ökande värdet avanläggningstillgångarna finansierades med driftmedel. /86 tillämpadesdenna princip endast för . De avsättningar som tidigare gjorts vidandra affärsverk kvarstår dock i redovisningen. Vid sammanställningen avbalansräkningen för staten har det kapital som lillskjutils från staten förtstill den i balansräkningen redovisade nettoförmögenheten under det att kapitalsom tillförts från statens driftintäkter redovisas som en särskild post ibalansräkningen. Uppskrivningar av statskapitalets värde har hänförts tillnettoförmögenheten. När tillgångarna och skulderna omvärderas till nukostnad(vad avser skulder enbart statsskulden som omvärderats till balansdagens valutakurser)måste även kapitalkostnaderna omvärderas. ' Med statsbudgetens nettounderskottavses budgetunderskott (46,.) korrigerat för vissa finansiellatransaktioner avseende främst den statliga utlåningen samt förinvesteringstransaktioner som påverkat balansräkningens tillgångsposter. Minskningen har till övervägande del orsakats av statsbudgetensnettounderskott 47,6 miljarer kr., dvs. budgetunderskottet 46,8 miljarder krkorrigerat för sådana finansiella transaktioner och investeringstransaktionersom påverkat tillgångsposter i balansräkningen. Den negativa förmögenhetenbestår i slort sett av ackumulerade netto-underskott i statsbudgeten.