prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänvisning lill vad jag nu har anfört ochtill sammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår att 1. godkännaden av mig förordade ändringen i grunderna för fraktstöd för film, 2. lillSlaicns biografbyrå för /88 anvisa ett förslagsanslag av4275000 kr. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag För stiftelsen gäller film-och videoavtal, som godkändesav regeringen . Ändringar infördes i avtalet, för statens delgenom beslul , den 29 augusli 1985 och den 2 oklober 1986.Enligt avtalet, som är slulel mellan staten och organisationerna inom film- ochvideobranscherna, skall avgifter lill stiftelsen erläggas av biografägare ochvideogramuthyrare. Avgifterna tillförs en filmfond för alt enligt närmarebeslämmelser i avtalet användas för produktion av svensk film, för att främjaspridning och visning av värdefull film, för branschfrämjande ändamål samt förövriga filmkullurella ändamål. För /86 uppgick biografavgifiernatill , och videoavgiflerna lill29634000 kr. Från anslaget utgår bidrag enligt följandesammanslällning. Främjande av spridning och visning av värdefull film -(- 641000 Därav högst 2 milj, kr, förförsöksverksamhet med lokalt arbete med video. Svenska Filminstitutets anslagsframställninginnebär i huvudsak följande. ' Filminstilulethar för /86 ökat sinomslutning med jämfört med /83 som var det försia inomramen för det nya film- och videoavialei. har konsumentprisindexstigit medan det slalliga anslaget ökal med endasl 11,. För all hävaurholkningen skulle del behövas en ökning av anslaget med drygt 6 milj. kr.Inslilulet begär emellertid enbart en uppräkning som kompensationförökade kosinader (. Inom ramen förtillgängliga medel och de begränsningar som film- och videoavtalels 32 § angeravser institutet att särskilt prioritera debutant-regissörer, barn- ochungdomsfilmer, biografer i de mindre orterna samt medieundervisning ochmedieforskning. För atl kunna göra insalser av vikt krävs det särskildaförstärkningar på två områden, nämligen parallelldisiribution av akluellafilmer lill biografer på mindre orter saml medieundervisning. Situalionen för biograferpä mindre orter har blivit allvariig.Besöksfrekvensen sjönk under del gångna årel efler en tillfällig uppgång årelinnan. Minskningen gäller framför alltåldersgruppen , 1 detta läge krävs det särskilda insatser för attförse i försia hand biograferna i landsorlen med aktuell kvalilelsfilm. som branschen har avsall särskilda medel för verksamhet med s,k,parallelldisiribution av film med såväl som 16 mm bredd. För alt kunnasprida film med de avsevärl billigare kopiorna krävs ytterligare medelför dels investering i projektorer, dels kopieframställning. Insliluletbegär en medelsökning med 0,5 milj. kr. för detta ändamål (. Institutet genomfördeunder budgetårel 1985/86 ett framgångsrikt projekt med medieundervisning förgrundskoleelever i kommun. Projektet genomfördes med särskildamedel inom ramen för verksamhelen Kultur i skolan. kanverksamhelen i tjäna som modell för andra kommuner. För alleffeklivl kunna sprida erfarenheterna saml bidra med fortbildningsinsatser avlärare krävs dock särskilda medel. Institutet begär härför en ökning med 0,5milj. (-,), Biografbyråns verksamhelmed fraklslöd bör vidgas till alt även omfalta kostnader för frakt av 16 mmfilm, bibliolekbör ges ställning som ansvarsbibliotek för området rörliga bilder, Försökverksamhetenmed lokalt arbete med video bör fortsätta även näsla budgelår. Den särskildaverksamhelen med video på bibliolek som bedrivits inom denna medelsram mästeemellerlid på grund av resursbrist sannolikt läggas ner vid ulgången av , föreslåri sin anslagsframslällning att ett belopp av I milj. kr. överförs från anslagetFilmstöd till anslaget F 7. Bidragtill konslnärer att användas som startbidrag tillunga filmare, bidrag lill film-och videoexperimenl saml lill författare avmanus till konstnäriigt syftandefilm. Nämnden anser att dessa ändamål inte kan lillgodoses av . Föredragandens överväganden - . Efter det alt 1982 ärs film- och videoavtalvarit i kraft hölls under föregäende budgetår i enlighet med avtalets35 S överläggningar mellan parlerna om villkoren i avtalet. Som resultat avöverläggningarna ändrades avtalet pä en punkt. Produkiionsgarantier till svenska kortfilmer kan numera beviljasocksä när filmens producent är utlänning med hemvist här i landel. Biografbesöken minskadeunder /86 åter i antal efter en tillfällig uppgång under åretdessförinnan, en höjning av biljettpriserna har intäkterfrån biografavgifierna minskat med 2,i fasta priser. Enligt en nyligenpublicerad undersökning minskade den dagliga biopubliken med . I åldersgruppen är - den hitlills dominerande åldern vad gällerbiografbesök - halverades det genomsnittliga anlalet besök per dag under sammaperiod. intäkterfrän videoavgifterna för /86 ökade med i fasta priserjämförl med året innan. I proposition 1985/86:199om radio- och TV-sändningar i kabelnät anfördes alt även de som distribuerarfilm i kabelnät bör eriägga avgifter lill . Regeringenuppdrog äl kabelnämnden att komma in lill regeringen medförslag om hur denna fräga skall lösas. Som framgär av minredovisning har biografbranschens ställning försvagats. Även om det finnsbiografer i näslan alla landetskommuner är mänga mindre orters biografer nedläggningsholade. För alt stärkafilmvisning pä biograf gentemot andra visningsformer har tillsammansmed branschen börjat satsa på spridning av premiärfilmer -uiöver i normala 35mm kopior även i kopior lillett stort antal platser, s.k. parallelldisiribution. Regeringen anvisade underföregående budgetär ett engångsbelopp av 2,5 milj, kr. för anskaffning av 16 mmprojektorer. Genom dessa åtgärder kan ell aktuellt filmutbud göras tillgängligtäven pä mindre orter. räknar med alt under innevarande budgetärmed nämnda bidrag saml etl lika storlbelopp av egna medel kunna förse 70 - 100 biografer pä mindre orter medprojektorer. För atl trygga en kontinuerlig verksamhet med spridning avaktuella filmer till mindre orter - i kopior av såväl som 35 mm bredd -föreslär jag en medelsökning av . Som villkor för medelsanvändningen bör gälla atl ochfilmbranschen vardera avsätter elt likaslort ärligt belopp för samma ändamål. Mitl förslag under föregående anslag omatt utvidga det statliga fraklslödel till alt omfalta även film avseddför biografvisning bör också kunna bidra lillatt stimulera parallelldistributionen. genomfördeunder föregäende budgetår ett projekl med undervisning om rörliga bilder iVallentuna kommun. Projektet finansierades med särskilda medel inom ramen förverksamheten Kultur i skolan. I projektet deltog grundskoleelever i kommunen,totalt ca 100 klasser fördelade på åtta skolor. I projektet ingick delsskapande aktiviteter med rörliga bilder, dels filmanalyser med hjälp avbiograffilmer och videokassetter 28 1986/87. som tillhandahölls av , Institutet anser alt liknande verksam- Prop, 1986/87:100 het kan genomföras i fiera kommuner ulan särskildaprojektmedel under Bil, 10 förutsättning atl kan förseskolorna med undervisningsmaterial, t,ex, filmkopior för biografvisning samtvideokassetter och diskussionshandledning för uppföljning i klassrummen. För egen del anser jagdet angeläget med fördjupade kunskaper om rörliga bilder hos barn och ungdom.Formerna för sådan medieundervisning kan variera mellan olika kommuner ocholika skolor. Del är dock enligt min mening angelägel atl lokala iniliativ på della område får slöd genoinett centralt utarbetal material för dylik projektverksamhet samt för lokalforlbildning av lärare. Jag anser Filminstilulet vara etl lämpligt organ för en sådan verksamhet, inte minst med tankepä de möjligheter institutet har att tillhandahälla filmer i videokopior förbearbetning av filmupplevelsen i undervisningen. Jag föreslår för ändamålet enmedelsökning med ett belopp av , I likhet med föregåendeår bör som villkor för statsbidrag åtgärder gälla att bidragen till Folkets HusföreningarnasRiksorganisaiion för Bio Kontrast-verksamheten saml lill FörenadeFilmstudios inte skall understiga vissa belopp. För /88 börbidragen inte understiga , resp, . För fortsattförsöksverksamhet med lokalt arbele med video bör även näsla år fä användashögst 2 milj, kr. Enligt min mening behövs ytterligare erfarenheter, framförallt i fräga om en eventuell samverkan mellan videoverksamhet och lokalprogramverksamhet i kabelnät, innan ställning kan las lill frågan om enpermanentning av stödet. Frågan omansvarsbibliotek kommer alt behandlas i den forskningsproposition somregeringen avser att lägga fram , Jag är därför inte bereddatt nu ta ställning till förslaget omatt Filminstitutels bibliotek skall få ställning som ansvarsbibliotek för denrörliga bilden. film- ochvideoavtal innebar alt fick tilluppgift att främja spridning och visning av värdefull film. 1 och med atlavtalet Irädde i kraft fick institutet också ansvaret för vissa statligaåtgärder inom della omräde som tidigare hade skötts av organ utanförinstitutet. Jag syftar dels på stödel till filmvisning i nya former, som förutfördelades av regeringen, dels på gransknings- och informationsverksamhet pä barnfilmområdetsom barnfilmrådet hade ansvaret för. I proposition 1981/82:111om vissa filmfrägor m.m. motiverade föredraganden den nya ansvarsfördelningenpä bl.a, följande sätt (s, 22-23). "De nackdelar som enligt vad jag anfördeunder avsnitt 2.5 hänger samman med den splittrade organisalionen påfilmområdet har varit särskilt märkbara när det gäller insalser förkvaliletsfilmvisning. Del har inte funnits möjlighel att, i den grad som varitönskvärt, grunda de olika åtgärderna på samlade behovsbedömningar eller attlöpande la lill vara de kunskaper som kommer fram i verksamheten. Med en mersamlad organisation bör det bli möjligt all uppnå en större effekt av insattaåtgärder än ," 1 samband med att fick de nyauppgifterna inrättades två 434 oberoende beslutsorgan inom institutet, nämligenvisningsnämnden och , Moiiven fördenna organisation . 1986/87:100 redovisades i propositionen pä följande sätt (s,23), Bil, 10 "Som framgär av vad jag har sagt innebär ansvaret för attfrämja spridning och visning av värdefull film alt man måste arbela genom enrad olika organisationer, företag och andra grupper. I en sådan situation ärdet givetvis angeläget all del organ som skall svara för verksamhelen kan ageraopartiskt och utan bindningar tillden ena eller andra av fiera tävlande parter. Med hänsyn till attFilminstitutet har verksamhet inom en rad olika områden där konkurrens medorganisationer och grupper kan förekomma måste den visningsfrämjandeverksamheten förankras i organ som står fria från institutets övriga verksamhet." 1 budgetpropositionen1983 (prop, 1982/83:100 bil, 10 s,135 f,) uttalade jag att det var mindre ändamålsenligt att söktestöd för filmimport hos sin egen visningsnämnd, I stället föreslog jag ett eget statsbidrag för Filminstitutetsfilmkulturella ändamål. lämnade del anförda utan erinran (KrU 30,rskr, 358), De båda nämndernas organisatoriska ställning ändrades emellertid inte i della sammanhang. Mot bakgrund av att dennya ordningen har gällt som förutsättningarna underdenna tid har ändrals finns detanledning atl undersöka om formerna för verksamheten är ändamålsenliga. Jagavser att återkomma till regeringen i denna fråga. De föreslagnamedelsökningarna möjliggörs genom en omprioritering inom medieområdet. Vid minmedelsberäkning har jag räknat med viss kompensation för prisutvecklingen. Med hänvisning lill vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär att lill Filmslöd /88 anvisa ett reservationsanslag av . Stöd till fonogram och musikalier 1985/86 Utgift 6825649' Reservation 5769009 1986/87 Anslag 8092000' 1987/88 Förslag 8471000 ' Anslagels rubrik Stöd till fonogramverksamhet m, m. Från anslaget ttgär stödenligt förordningen (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram. Inom ramen för detta stöd utgår bidrag till Rikskonserters fonogramproduktion. Under anslaget ulgår också bidrag till för utgivning av den musikhislo riska fonogramantologin och notulgivning av äldre svens ka tonsättares verk. Vidare finns under anslaget medel till regeringens disposition för vissa informalions- och disiributionsåtgärder m.m. 4(5 Slöd lill utgivning av en musikhislorisk Slod till uigivning av äldre svenska ton- älgärder m. m. Svenska tonsällares internationelhi musikbyrå () lör informalion och (819 000)' 8 092 000 -t 1 543 000 4- 379000 'For hudgelärel 1986/87 anvisal under anslagei Vissa bidrag lill lealer-, dans-och musikverksamhet. Statenskulturråd, Musikaliska styrelse m.fl. 1, Stödeltill fonogramproduktion i sin nuvarande form har funnils , 1mars 1986 överlämnade till regeringen en Ulvärdering av siödet förliden fram lill ulgången av (Kulturrådels fonogramslöd 1982 - 1985, Rapportfrån 1986:4), Rådet lämnar i rapporten en ulföriig redovisning avhur fonogrambidragen fördelals samt avger synpunkier på siödet och denfortsatta hanteringen, 1 rapporlen understryks stödets belydelse, särskilt iljuset av den tekniska utvecklingen och tillkomsten av nya medier som ökarkonkurrensen från utländsk musik. Rådel pekar på all stödets realvärde harminskat betydligt och föreslår därför en ökning av anslagsposten med 300000 kr.utöver kompensation för årels prisökningar med , (,), 2, Centralamusikkommiltén (U 1984:01, Cemus) har lämnal anslagsframslällning /88 avseende de medel för fonogramproduktion som hitlills har beviljals Stiftelsen Institutetför rikskonserter av kullurrådet, I proposition 1985/86:114 om omorganisalionav regionmusiken och Rikskonserter uttalades att den nya institutionen skallha en egen fonogramproduktion och få en andel av de slatliga stödinsatserna förfonogramverksamhet, Cemus förutsälter atl dessa medel anvisas direkt till dennya institutionen rikskonserler, Cemus föreslår atl eU belopp av1030000 kr, för del förs över lill anslaget Svenskarikskonserter (-,): 3, redovisar i en särskild rapport verksamheten med denmusikhisloriska fonogramantologin , Styrelsen begär med hänsyntill utgivningsplanen och de ökade kostnaderna för /88 eltbelopp av I , (,), 4, beräknar kostnaderna för utgivning av noter till äldre svenska lonsätiares verk till totalt . Enligt styrelsen är denna utgivning ett viktigtunderlag för akademins fonogram anlologi (-i--S8 ,). 5, Kulturrådetöverlämnade i augusli 1985 i anslutning tillsin anslags- Prop. 1986/87:100 framställning för /87 en utredningsrapport om utgivning Bil.10 och distribution av noter med titeln - beskrivning och förslagtill åtgärder. begär i årets anslagsframställning ett belopp av700000 kr. att anvisas under en ny anslagspost, Notsiöd. , avserkosinader för nolulskrifler och , medel för tryckningsbidrag förutgivning av noter. Medlen förulsälts anvisas tillstatens kulturråd för vidare fördelning lill /Svensk Musik (,), 6, har i skrivelse anhållil om bi drag till fortsatla utgåvor av den ärliga kalalogen över skivor och kassetter, den s,k, , I föregående ärs budgetproposition (prop,1985/86:100 bil, 10 s, 487 - 489)redovisade jag att det på flera håll pågick översyner och utvärderingar inomområdet fonogram och noter. Delta översynsarbele är nu avslutat. Det har getten klarare bild av de insatser som olika parler gör på området och möjliggör nuen samlad bedömning av de statliga stödåtgärderna. Jag redovisar i det följandemina överväganden och förslag avseende hela området fonogram och musikalier iett sammanhang. Det statliga siödet tillfonogramverksamhet har hittillsnäslan uteslutande gällt produktion av fonogram. medan fonogramdislributionendast marginellt har bedrivits med slalliga medel. Även del statliga stödeltill notulgivning och dislribulion av noter har haft liten omfattning. Slatligt stöd till fonogramproduktion harfunnits sedan millen av 1960-talel när försöksverksamheten med Rikskonserterstartade. Fonogramverksamheten utökades fr.o.m. /74 (prop.1973:1 bil. 10, KrU 10, rskr, 89), Genombeslut av om vissa musikfrägor m,m, (prop, 1981/82:128, KrU 30, rskr.360) permanentades fonogramverksamheten inom siiftelen Institutet förrikskonserter fr,o,m, /83, Samiidigi kompletterades dellaålagande med statligt slöd lillfonogramulgivning hos andra producenier i form av dels ell allmäntutgivningsstöd som slalens kulturråd kan ge till svenska och i Sverigeverksamma fonogramproducenter. dels ett riktat statsbidrag för utgivning av ensvensk musikhistorisk fonogramanlologi i Musikaliska regi. Fonogramverksamheten inom Rikskonserler skulleenligt proposition 1973:1 (s. 45) vara inriktad på att vara reperioarkompleiterande och avse uigivning av svensk musik som är orepresenterad eller ofullständigt repre senterad på fonogram saml utgivning av fonogram med svenska artister vars konsinärsskap inle kan anses vara tillräckligt dokumenterat pä fono- 437 I proposiiion 1981/82:128 (s. 25 - 29)uUalade sig det föredragande Prop. 1986/87: 100 statsrådet för samma inriktningsamtidigt som han angav något ändrade Bil. 10 förutsättningar för verksamheten,främsl med hänsyn lill altRikskonserter inte längre var ensam mottagare av slatligt stöd till fonogramulgivning. Rikskonsertersutgivning skulle samordnas med stöd på sä sätt atl Rikskonserterskulle söka och erhålla produktionsstöd pä i princip samma satt som andrafonogramproducenter. efler ansökan hos . lillbasorganisationen skulle emellerlid anvisas direkl lill stiftelsen. Vidareskulle Rikskonserter vidga sinuppgifl att ge stöd och vara konsult åt lillfälliga producenier. 1proposilionen betonades slutligen kraftigt vikten av att Rikskonserterproducerade fonogram för barn och ungdom. förslag om minst entredjedel sädana fonogram i Rikskonserters ärliga produktion avvisades dock, bl.a. med hänsyn lill svårighelen attavgränsa vad som är fonogram för barn och ungdom. Den totala utgivningen påRikskonserters märke Caprice har t.o.m. /86 varit 326produktioner. Under budgetåren 1973/74 -1985/86 har utgivningen omfattat 287produklioner på LP-skiva, kompakl-skiva eller kassett. Fördelningen pä genrerhar varit konstmusik, folkmusik och visor, jazz och musik förbarn. Den årliga utgivningen har legal på i genomsnitt ca 25utgåvor. Rikskonserler disponerar innevarande budgetår för sin fonogramverksamhet dels ell belopp av6.1 milj. kr. under anslaget Rikskonsertverksamhet, dels etl belopp av drygl 2milj. ur förevarande anslag som kullurrådet beviljat som produklionsbidrag.Rikskonserters fonogramverksamhet omfaltar utöver produktion ävendistributionsverksamhet, nordiskt samarbele och internationell lansering. Statligt stöd lill utgivning av enmusikhistorisk fonogramanlologi infördes fr.o.m, /83 genomriksdagens nämnda beslut med anledning av proposition 1981/82:128, Projektethade förberetts genom ell flerårigt utredningsarbete i Musikaliska akademiensregi, I propositionen angavs följande riktlinjer för en försiautgivningsperiod om tre å med en årlig utgivning av cirka tioIbnogramproduklioner, Akademin skulle svara för utgivningen, men etl samarbeteförutsattes med olika skivbolag enligt akademins förslag. Under det försiaverksamhelsårel anvisades 0,5 milj. kr., varvid del förutsattes alt femproduktioner hell skulle bekostas av Rikskonserter, 1 1984 årsbudgelproposition (prop, 1983/84:100 bil, 10) fastställdes tidsplan ochdimensionering för antologin. Utgivningen skulle omfalta totalt ca 100 fonogramoch genomföras . Fr.o.m. /85 ökadesmedelsanvisningen väsentligt till elt belopp som ansågs lillräckligt för allakademin ensam skulle kunna svara för sina kosinader inom ramen för den angivnadimensioneringen. För innevarande budgelår har anvisals drygl 1.4 milj. kr. Antologin ges ul undernamnet MUSICA SVECIAE, Samtliga utkomna utgåvor har producerats och getts ut i samarbete med aniingen Rikskonserter under skivmärkei Caprice ellernågot av de fem medver- 438 kände fonogrambolagen under respektiveskivmärke. Kostnadsansvaret Prop, 1986/87:100 för produktionerna har enligt ettramavtal mellan akademin och de med- Bil, 10 verkande bolagen fördelats sä atlakademin i huvudsak svarar för kostnaderna för projektplanering, nolmaterialoch artisigager. Akademin står också för marknadsföringen av antologin somhelhet. Det ulgivande bolaget bekostar den tekniska inspelningen och massproduktionenav fonogrammen. vidare lagerhållning, marknadsföring och försäljning av de enskilda fonogrammen samt tryckning avkonvolut och texthäften, 1 gengäld har intäkterna upp lill en viss försåldupplaga tillfallit de utgivande bolagen. har drygt ett tjugotalutgåvor innehållande ca 30 LP-skivor kommit ut. Enstaka produktioner hardessulom getts ut pä kassett och/eller konipaktskiva. Med hänsyn lill attutgivningen startade först under andra projektåret innebär detta att det igenomsnitt har getts ut K) fonogram per utgivningsär. hari sin anslagsframställning /88 samt i en särskild rapport om tre års uigivning avmusikantologin redovisat utfallet av verksamheten och den fortsattaplaneringen. Av redovisningen framgår att akademin räknar med en betydligt meromfattande utgivning än de ca 100 fonogram som förutsatts i regeringens ochriksdagens beslut. Akademin har som utgångspunki för sin planering en utgivningav totalt ca 160 fonogram med en utgivningstakt av ca 10 fonogram , ,'\kademin uppger vidareatt kosinaderna för den angivna årsproduktionen för näsla budgetår överstigerdet av staten anvisade bidraget med ca . Delta underförulsältning att den tillämpadekostnadsfördelningen mellan akademin och fonogrambolagen kan bibehållas.Akademin gör emellertid den bedömningen att bolagen inte är beredda altmedverka i kommande produklioner om inle akademin överiar en avsevärt störrekoslnadsandel än . Enligt akademin harutgivningen fungerat väl. Den fördröjning som har uppstått beräknas kunnahämias in under innevarande budgelår. Däremot anser akademin attmarknadsföringen bör förslärkas. Av slor betydelse i delta sammanhang, framförallt för lanseringen i utlandet, är möjligheten att ge ut ett större anlalproduktioner pä kompakiskiva. Elt allmänl stöd lill framslällning ochuigivning av fonogram infördes fr.o.m, /83 genom nämnda beslut med anled ning av regeringens proposiiion 1981/82:128 om vissa musikfrågor m.m, efter ett utredningsförslag (1979:1)från . Fonogrammen i kul turpolitiken. Syftet med stödet angavs i nämnda proposiiion (s. 18) vara att - mol bakgrund av en ökad privalkopiering som i sin tur lett till en minskad försäljning av fonogram - garaniera en fortsatt svensk produk lion av fonogram med kvalitativt högtstående men kanske svårsåld musik, Elt förbättrat stöd till fonogramproduktion skullebredda utbudet och ge stimulans ocksä för det levande musiklivel, 439 Stödet kan utgå tillsvenska eller i verksamma producenter för Prop. 1986/87:100 uigivningav fonogramproduklioner med svensk musik, svenska artisler Bil. 10 ellerartister bosatta i landet. Bidragen fördelas efter prövning av fono-grammenskonslnärliga och kulturpolitiska kvalitet samt producentens behov av slöd förulgivningen i fråga. Slödel skall främja elt allsidigl utbud vad avser delsgenrer och produklionstyper av musikverk, dels tonsättare, textförfattare ochartisler och dels mottagargrupper. Särskilt skall beaklas behovel avkvalitelsfonogram för barn och ungdom. Huvudparten av det lolalastödbeloppet skall tilldelas producenier med regelbunden utgivning. Särskildhänsyn skall tas till de mindre förelagensproduktion. En mindre del av anslaget kan avsättas för slöd till tillfälliga producenier för enslakaproduklioner. Stödet skall alltid avse en enskild produktion eller ettavgränsat projekt, Produklionsstödel har formen av ell förhandsslöd. Endasl entredjedel av bidraget belalas dock ut i förskott. Resten ulgär först närfonogrammet har kommit ul i handeln. harutvärderat siödet och bl.a. redovisalhur produklionsbidragen fördelats frän /83 fram lill ulgången av är 1985. Tolall har underperioden beviljats bidrag till etttotalbelopp av drygt 13 milj.kr. lill 435 produklioner. Bidrag har utgått lillcirka en tredjedel av det antal produktioner för vilka bidrag sökts.