prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — En jordbruksfastighet är ett speciellt fastighetsobjekt somställer särskilda krav på ägaren och är dennes enda förvärvskälla. 2.9.2Lantbruksstyrelsen: Nuvarande jordförvärvslag utestänger sådana förvärvare för vilka spekulation och/eller snabb realisering av skogstill gångarna varil av primärt intresse. Enda möjligheten för sådana köpare atl förvärva jordbruksfastighet är vid exekutiv auktion. De kan sedan inom avyttringsfristen vidta mycket långtgående äigärder på egendomen som l.ex. Härigenom kan förulsällningarna för den kom mande tillståndsprövningen ändras. Under senasie åren har antalet exeku tiva försäljningar ökat. De jordpolitiska problemen kring exekutiva försälj ningar har efterhand blivit alltmer påtagliga. Lantbrukssiyrelsen hade där för i första hand sett att undantagsregeln för exekutiva förvärv avskaffats. Utredningen har emellertid inle funnit delta möjligt. Bland annat har 167 lagrådet 1979 uttalat atten sådan åtgärd kräver en omfattande översyn av Prop. 1986/87; 122 deberörda exekutionsrättsliga reglerna. Någon sådan översyn har inte skett.Utredningen har inte heller haft möjlighet atl göra en sådan. Utredningenhar mot bakgrund härav föreslagil att tväårsfrtsten ändras till och attden föreslagna 4 § första stycket 4 inte skall gälla om egendomen vidareförsäljsunder eltårsfristen och tillstånd alt behålla egendomen vägrats. Denallmänna liberalisering som karaktäriserar hela utredningsförslaget minskarsannolikt antalet spekulationsförvärv i samband med exekutiva auktioner.Problemen torde emellertid i allt väsentligt kvarstå. Erfarenhetsmässigtvidtar förvärvaren mycket snabbt olika åtgärder som kan ändra förulsällningarnaför den kommande tillståndsprövningen. En förkortning av tiden torde därförendast få marginell betydelse. Deflesta lantbruksnämnder godtar emellertid förslagel. Ett anlal lanl-bmksnämnderanser dock att förslaget inte går tillräckligt långt. Lantbmksstyrelsenvill understryka betydelsen av all de exekutionsrättsliga reglerna ses övermen styrelsen kan tills vidare godta utredningens förslag i avvaktan på ensådan utredning. bör enligl styrelsens mening undanlagsregeln slopasoch förvärv vid exekutiv auktion behandlas som andra förvärv. Styrelsenvill emellertid föreslå ett tillägg i förslagets 3 § punkt 10 som klargör attdet krävs tillslånd enligl 16 § att behålla en fastighet som ropats in påexekutiv auktion. Detta bör ske för att undvika missförstånd och göra lagtextenmer lättillgänglig för allmänheten. Lagtexten kan kompletteras med texten"Däremot fordras tillstånd alt behålla egendomen enligt reglerna i 16 §". Utredningenföreslår vidare att vid auktion enligt samäganderättslagen skall auktionsförrättarenupplysa om tillståndsförfarandel enligt bland annat jordförvärvslagen. Lantbruksstyrelsenfinner atl den föreslagna åtgärden kan leda lill att många missförstånd undvikstill nytta för både inblandade parter och myndighet. 2.9.3 Skogsstyrelsen:Utredningen föreslår att den avyttringsfrist som gäller vid exekutiv auktion skall förkortas till . Antalet exekutiva auktioner pä jordbruksfastigheter bedöms uppgå till mellan 100 och 200 . Nuvaranderegler synes innebära att lantbmksnämnderna ofta tvingas lämna förvärvarentillstånd till ibland olämpliga förvärv. Skälet till detta är att köparen underivåårsfristen vidtar åtgärder och ingår avtal som gör att intresset för attvägra tillstånd blir mindre. Skogsstyrelsenkan inte se att det lagda förslaget löser dessa problem -möjligen kan de minskanågot genom den förkortade avyttringsfristen. 2.9.4 Kammarrätten i : Reglerna om exekutivauktion föreslår utredningen förändrade enbart i ganska ringa utsträckning. Denutredning som lagrådel efterlyste 1979 har inle företagits. Reglerna blirfortfarande svårtillämpade. 2.9.5 : Med hänsyn till de lättnader iförvärvsvillkoren som utredningen föreslår, torde en avyttringstid enligl 16 §om vara tillräcklig för att i sådana fall finna en ny köpare, som kan fåförvärvstillstånd. Tingsrätten tillstyrker därför förslaget i denna del. Omnågon prisprövning överhuvudtaget skall bibehållas i jordförvärvsla gen, vilket tingsrätten som framgått ovan avstyrker, bör den inskränkas på 168 det sätl somutredningen i detta sammanhang har föreslagil. Tingsrättentillstyrker den ändring i samäganderättslagen som utredningen föreslår. I denmån det förekommer alt andra än jurister förordnas att handha försäljningenligt samäganderättslagen, bör någon kortfattad handledning utfärdas, så attden information som lämnas om jordförvärvsprövningen blir kortekt. 2.9.6 i : Beträffande förvärvpå exekutiv auktion föreslår utredningen att förvärvarens tidsfrist för attåter avyttra egendomen skall begränsas lill mot nuvarande tvä. Syftet äratt hindra förvärvaren att vidtaga alltför omfattande ändringar på fastigheten,som kan förändra fömtsättningarna för tillståndsprövning. Lagrådet tog 1979 uppdenna möjlighet men ansåg sig inte ha underlag för ett sådant förslag.Länsstyrelsen är för sin del tveksam om del utredningen anför kan anses varatillräckliga motiv för alt få olika tidsfrister i jordförvärvslagen och i lagenom utländska förvärv av fast egendom (lag). Förslaget avstyrks i dennadel. 2.9.7 i : Länsstyrelsenkonstaterar atl förslagelinte på något sätt löser de svåra frågor som är förknippade medförsäljning av jordbmksfastigheter vid exekutiv auktion. Problemen är ihuvudsak två. Förvärvaren kan antingen investera fast sig alternativt"plundra" egendomen under Ivåårsfristen. Åtskilliga exempel härpåfinnes. Förslaget innebär bara alt förvärvaren måste agera något snabbare änidag. Detta kommer även fortsättningsvis att innebära att lantbmksnämndernakommer att "bli tvungna" att lämna tillslånd att behälla sådana i ochför sig ofta olämpliga förvärv. anser därför att också förvärv påexekutiv auktion borde prövas på vanligt sätt alternativt genom någon form avförhandstillstånd. Detta borde vara möjligt i all synnerhet som prisprövningenförsvunnit i förslaget. Kan inte detta genomföras måste under alla förhållandensådana regler tillskapas atl köparen förhindras att reducera fastighetenssubstansvärde eller ingå olika former av avtal belastande fastigheten intilldess att förvärvsfrågan är slutligt löst. 2.9.8 i : Förändringarnaär välmotiverade och länsslyrelsen tillstyrker dessa. 2.9.9 : Enligt utredningensförslag skall avyttringsfristen förkortas lill . Lantbrukarnas riksförbundtillstyrker denna förändring. 2.9.10 : Sparbanksföreningenhar inget att invända mot förslagel att den som förvärvat en faslighet genominrop på exekutiv auktion och som inte fär förvärvstillstånd skall vara skyldigatt avyttra fastigheten . 2.9.11 Glesbygdsdelegationen: I vissa fall förekommer"plundring" av fastigheter som lösts in på exekutiv auktion innanfrågan om förvärv avgjorts. Detta bör kunna förhindras på något sätt genomsedvanlig förvärvsprövning eller regler som förhindrar atl faslighetenssubstansvärde sänks innan förvärvsfrågan slutgiltigt lösts. 2.9.12 : Utredaren föreslårförkortad tid - från tväår till etl år - av den tid som förvärv inropade på exekutiv auktion får 169 behållas, innan den återskall avyttras. anser atl , Prop. 1986/87:122 som inuvarande lagstiftning, är skäligt. 2.10 Instansordningen i jordförvärvsärenden 2.10.1 Lantbruksstyrelsen:Utredningen föreslår ingen ändring i instans- ordningen med hänvisning till prop. 1983/84; 120 om regeringens befattning med besvärsärenden. 1 denna framhålls atl undantag från tvåinstanspröv- ningar - dvs. att även regeringen skall kunna pröva ett ärende - endasi skall göras när särskilda skäl talar för det och då det behövs en politisk styrning av praxis. Utredningen menar att detta är fallet i jordförvärvs ärenden genom den fakultativa utformning som 4 § erhåller i förslaget och genom behovet av politisk styrning av praxis. Förändringarna som utred ningen föreslår lorde leda lill färre regeringsbesvär. Även delta talar för att nuvarande ordning bibehålls. Lantbrukssiyrelsen delar utredningens upp fattning. Lantbruksstyrelsenvill under denna rubrik även behandla några frågor, som rör rationalisering avärendehanteringen och som utredningen inle tagit upp till behandling. Dessahänger delvis ihop med instansordningen. Ijordförvärvsärenden förekommer ofta att intressenter, som till exempelgrannar, vilka enligt av regeringen utformad praxis inte har besvärsrätt ändåöverklagar beslut som de anser inte tillgodoser deras intressen. Detta sker istor omfattning och beror främst på att överklagningsrätten är oklart uttryckti såväl jordförvärvslagen som förvaltningslagen. Lantbruksstyrelsen vill medanledning härav framhålla att överklagningsrätten bör preciseras i 18 § och atlparagrafen även bör ändras med hänsyn lill den nya förvaltningslagen. Lantbruksstyrelsenhar tidigare i skrivelse till regeringen hemställt om en ändring i 8 § första slycketjordförvärvsförordningen (1979:231) atl gränsen för regeringens prövning avjuridiska personers förvärv ändras från 1 milj. kronor lill 5 milj. kronor.Styrelsen vill i detta sammanhang på nytt aktualisera denna fråga. 2.10.2 : Tingsrätten har ingen erinran motutredningens överväganden. 2.10.3 i : För närvarandesker besluten i i lantbruksdelegationen eller av tjänsteman ilantbruksenheten på delegering eller i vissa fall i styrelse. Beslutkan överklagas hos lantbruksstyrelsen och lantbruksstyrelsens beslut hos regeringen. Någonändring föreslås inte och länsslyrelsen tillstyrker att nuvarandeprövningsförfarande behålls. 2.10.4 Bräckekommun: kommun delar utredningens förslag om atl del är väsentligt alt behålla möjligheten lill överprövning hos regeringen då tvister kan väntas uppkomma om bland annal tolkningen av den föreslagna lydelsen och tillämpningen av § 7. 2.11.1Lantbruksstyrelsen: Produktivitetsutvecklingen inom jordbruket har fört med sig atl nuvarande areal jordbruksmark är för stor i förhållande till möjligheterna alt på ett lönsamt sätt avsätta livsmedelsproduktionen. Dettaförhållande kan väntas bestå. Mot denna bakgrund finner utredning- Prop.1986/87:122 en all det inte är skäligt all jordbruksförelagarna skall varaskyldiga atl hålla all den nuvarande åkermarken i jordbruksproduktion och atten omfattande nedläggning av jordbruksmark bör tillålas. Delta kan emellertidmedföra betydande olägenheter i områden, där jordbruket har regionalpolitiskbetydelse. Problem kan också uppstå från kulturminnesvårdens eller naturvårdenssynpunkt. I vissa fall kan ocksä möjligheten att vidmakthålla effektivafamiljeförelag äventyras om mark som behövs för utveckling av sådana läggs ned. Lantbruksstyrelsendelar utredningens uppfattning alt möjligheterna till nedläggning bör ökas men atldet alltjämt bör krävas tillstånd för sådan åtgärd. Lantbruksstyrelsen finnerdel också förtjänstfullt att det i förslaget preciseras när tillstånd lillnedläggning inle får lämnas och tillstyrker utredningens förslag lill ändringav lagen. Beträffande5§ punkt 3 vill styrelsen peka pä inlösenskyldigheten. Hinder för nedläggningpå grund av lill exempel naturvårdsskäl kan därför endast resas om naturvårdsmyndigheiernaär beredda atl ställa resurser till förfogande. Lantbmksstyrelsenhar inget alt erinra mot utredningens förslag att energiskog fortsättningsvisskall betraktas som jordbruksgröda. Odling av energiskog kan då anläggas utantillstånd. Förslaget innebär att energiskogsodling faller under den allmännahänsynsregeln i 6a §. 2.11.2 : delar utredningensuppfattning att en okontrollerad nedläggning av jordbruksmark kan medförabetydande olägenheter. I vissa fall kan nedläggning vara olämplig. I andra fallkan nedläggning tillåtas och marken bör då, såvida inte starka naturvårdsskältalar för ett fortsatt öppethållande, överföras till annan produktion, l.ex.skogsproduktion. biträder utredningens förslag att tillståndtill nedläggning i dessa fall får förenas med villkor. I de fall då markägarenavser alt använda den nedlagda jordbruksmarken för skogsproduktion kan det ivissa fall av nalurvårdsskäl vara befogat att ställa villkor att marken skallplanteras med lövträd. utgår ifrån atl lantbruksnämnden samrådermed om utformningen av dessa villkor. Det är vikligt atlregler och tillämpningsföreskrifter utformas så atl frågan om villkor hanleraspå etl sätt som överensstämmer med berörda myndigheters kompetensområde.Skogsstyrelsen vill också påpeka att det i de fall som villkor ställs somskulle medföra stor ekonomisk belastning för markägaren kan detta leda tillatt markägaren fortsätter med nägon form av mer eller mindre extensiv jordbruksproduktion.Eftersom detta knappast är önskvärt ur samhällsekonomisk synpunkt borde någonform av samhällsstöd för skogsplantering av dessa marker kunna utgå. 2.11.3 : JN tillstyrker utredningensförslag om atl det i viss utsträckning skall bli lättare att få tillslånd atlta jordbruksmark ur produktion och att detta lillstånd kan förenas med villkor. 2.11.4 : Glesbygdsområdenadär regionalpolitiska synpunkter ska få göra sig gällande får inte avgränsasså snävt söm utredningen föreslagit i samband med 7 § jordförvärvslagen ochbegreppet "landskapsvård" bör utbytas emot "naturvård". Naturvårdsverketstödjer också utredningens förslag atl tillslånd att ta mark ur jordbruksproduktion skall kunna förenas med villkor. Det kan gälla villkor om skogsplantering med vissl trädslag. Del kan t.ex. från 171 naturvärdssynpunkt i vissafall vara önskvärt med plantering av lövträd. En detaljatt observera är att utredningen lar ställning till frågan om Prop.1986/87; 122 energiskogsodling skall anses falla under skogsvårdslagen ellerskötsellagen. Utredningen anser atl energiskogsodling skall betraktas som enjordbruksgröda. har inget all erinra däremot ifråga om grödorsom skördas med kortare intervall (kortare än 5 ä ). ställer sig kritiskttill utredningens syfte atl underlätta en omfattande nedläggning av jordbmksmark med hänsyn till rådande marknadspriser och överproduktion av jordbmkspro dukter. ----- Den drastiskt ökade nedläggningstakl som skisseras för åkermarken skulle påtagligt förändra del svenskakulturlandskapet, hota områden av värde för naturvård, friluftsliv och kuliurminnesvårdoch innebära att nuvarande negativa effekter på miljön av jordbruksdriftenbibehålls och förstärks. anser att förändrade driftsformer inom jordbmketmed en mindre intensiv produktion per arealenhel kan minska behovet av enomfattande nedläggning av jordbmksmark som det ger möjlighet till siörrehänsyn till kraven på en god miljö och en bibehållen handlingsfrihet förframtiden. Odling av grödor för energiändamål eller annan industriellanvändning innebär också bibehållen handlingsfrihet och ringa påverkan påkulturlandskapet och bör stödjas som alternativ användning. En omläggning lillskogsproduktion skulle däremot innebära ett långsiktigt ianspråkstagande avmarken, speciellt vid barrskogsodling. Energiskogsodling intar i detta sammanhang enmellanställning. vill inte motsätta sig utredningens förslag attenergiskogsodling betraktas som jordbruksgröda, men anser att odling inomområden av värde för ex. vis naturvård, kuliurminnesvård och friluftsliv måstekunna anpassas eller i vissa fall förhindras. Jordbrukslagstiftningens hänsynsreglerbör ses över för atl möjliggöra en sådan styrning av odlingen. De översiktsplaner som kommunema kommer att utarbeta medstöd av den nya och nalurresurslagen kommer att konkretiseranaturresurslagens regler och bl. a. redovisa kommunens ställningstaganden tillinom vilka områden särskilda hänsyn behöver tas till andra intressen vidtillståndspliktiga förändringar av markanvändningen. Av intresse i dettasammanhang är främst bestämmelserna om hänsyn till ekologiskt särskiltkänsliga områden (2 kap. 3 § NRL) samt om hänsyn till natur-, kultur- och friluftsvärden(2 kap. 6§ NRL). I propositionen om naturresurslagen har departementschefenfömtsatt att den kunskap om allmänna markanvändningsintressen som läggs till grundför översiktsplanen bör vara av stort värde också vid tillämpningen avhänsynsreglerna för de areella näringarna. föreslår att det imotiven till skötsellagen liksom i anvisningarna till lanlbmksnåmndema förtillämpningen av denna lag anges att lantbruksnämnderna i sin tillsynsverksamhetbör beakta de allmänna markanvändningsintressena så som de redovisats i dekommunala översiktsplanerna. Dessutom föreslår planverket med hänsyn till de omfattandekonsekvenserna av en nedläggning av jordbruksmark i stor skala attlänsstyrelsen, lantbruksnämnden och kommunerna gemensamt bör utarbeta länsvisaprogram för användningen av jordbruksmarken och för intensiteten i arealut-nyttjandet.Därvid bör förutsättningar och möjligheter i olika regioner kunna klarläggas lillslöd för statsmakternas överväganden. En försöksverksamhet med detta syfte börinledas som etl led i den fortsatta fysiska riksplaneringen. 2.11.6 : tillstyrker utredningensförslag alt i 172 förhållandetill gällande lag öka möjligheterna atl lämna tillstånd till ned- Prop.1986/87:122 läggning av jordbmksmark. Den föreslagna bestämmelsen atl tillslåndfår förenas med villkor avslyrkes. Villkoren avses innehålla föreskrifter omskogsplantering, naturvårdshänsyn o.d. - dvs. förhållanden som är reglerade iskogsvårdslagen och naturvårdslagen. 2.11.7 Luleåtingsratt: Tingsrätten tillstyrker utredningens förslag men vill också i deltasammanhang ifrågasätta om inte små fastigheter kan undantagas från regleringen. 2.11.8 iStockholms län: Enligl föreslagen lydelse av skölsellagen skall tillståndockså forlsäuningsvis krävas för alt ta jordbruksmark ur produktion. Tillståndskall dock inle behövas när åtgärden är av ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten. Då tillståndsprövning skall ske finns enligl utredningensförslag vissa möjligheter att vägra tillstånd i de fall jordbruksproduktion börfortgå från bl.a. landskapsvårds- och kulturminnesvärdssynpunkl. Naturvårdensintressen kan dock inte beaktas fullt ut eftersom magra marker ofta har störstbetydelse från naturvårdssynpunkt men oftast är av "ringa betydelse"för jordbruket. Avgränsningen mol naturvårdslagens tiUämpningsom-råde bördärför övervägas närmare. Tillstånd att ta jordbmksmark ur produktion fär enliglförslaget förenas med villkor. Detta gäller t.ex. villkor om skogsplantering.Samråd mellan lantbruksnämnden och föreslås i sådana fall.Lämpligen bör i anvisningar till lagen också rekommenderas samråd med länsstyrelseninnan sådana villkor utfärdas eftersom har ett övergripandeansvar i naturvårdsfrågor. 2.11.9 i : Mol bakgmnd avproduktivitets utvecklingen i jordbruket är det naturligt att lätta på nuvarande hårda krav att hålla all brukningsvärd åker i hävd. Länsslyrelsen tillstyrker därför förslagel lill lättnad på denna punkt. tillstyrker förslaget atl tillståndsprövningen skall kunna ta hänsyn lill regionalpolilis ka förhållanden (jordförvärvslagens § 7) och lill landskapsvårdens (natur värdens) och kulturminnesvårdens intressen. 2.11.10 iKalmar län: Likaså anges i förslagel till skötsellag atl när jordbruksmark lasur produktion, kan tillståndet förenas med villkor. har dåalt meddela föreläggande i anslutning till beslutet. Också här torde en direktinformation från lantbruksnämnden till skogsvårdsslyrelsen om att tillståndlämnats, vara tillräcklig gmnd för atl fortsätta handläggningen i enlighet medskogsvårdslagen. Uppmjukningen av skötsellagen bör medges. Ägare av områden somär intressanta från natur- och kulturminnesvårdens synpunkt bör dock kunnavägras nedläggningstillstånd. Lagen synes ge lantbruksnämnden möjlighel allbedöma det enskilda fallet. 2.11.11 iGotlands län: Utredningen föreslår vidare, atl vid prövning enligt skötsellagenom jordbruksmark får las ur jordbruksproduktionen, ska lantbruksnämnden kunnaförena etl tillslåndsbeslut med villkor. Även vid denna prövning föreslårlänsstyrelsen atl lantbruksnämnden efler samråd med länsslyrelsen skall kunnainom de av prioriterade områdena förena villkor med ekonomisktstöd. 2.11.12 iKristianstads län: Del är angeläget atl möjligheter- 173 na till alternativ användning av jordbruksmark som ejbehövs för livsme- Prop. 1986/87; 122 delsproduktion utreds ochkonkretiseras. Frågan är bland annal föremål för spannmålsgruppensöverväganden. Så länge sådana alternativ avser mer traditionellajordbruksgrödor för annal än livsmedelsproduktion krävs inte tillstånd enligtskötsellagen. Utredningen har dock föreslagit atl samma bör gällaenergiskogsodling som då skulle betraktas som jordbruksgröda. Styrelsen delarinte den uppfattningen med hänsyn till de problem sådan odling kan medföra iform av skador på anläggningar för täckdikning, avlopp o. dyl. Dessutom kan grannelagsproblemuppstå liksom ogynnsam inverkan pä landskapsbild och -vård. Tillstånd böralltså normalt krävas för energiskogsodling. Skötsellagens tillämpning har i flera fall visat sig varakontroversiell beroende på de olika intressen som berörs och då inte minst bevaran-deinlressena.Styrelsen efteriyser därför klara och entydiga tillämpningsanvisningar vadavser de olika intresseområdenas befattning med och ansvar för dithörandespörsmål. För den enskilde markägaren inle minst verkar det förbryllande med åena sidan en samhällelig strävan att minska jordbruksproduktionen och å andrasidan starka bevarandeinlressen som försvårar produktionsbegränsning ochuppehåller en icke lönsam jord-bruksverksamhei. Sammanfattningsvis menarstyrelsen alt utredningsförslaget, på något undanlag när, ej innebär någon meromfattande ändring av skötsellagen med hänsyn till hur denna har tillämpats påsenare tid. 2.11.13 iHallands län: Villkoren för att ta jordbmksmark ur jordbruksproduktion mjukasupp. Prövning skall dock fortfarande ske om inte åtgärden endast är av ringabetydelse. Den föreslagna ändringen tillstyrks. 2.11.14 iVärmlands län: Det är en ur många synpunkter betydelsefull samhällsfråga hur viformar vårt framtida landskap. Även i områden med en ringa andel ijordbruksmark är del ofta kulturmarken med tillhörande bebyggelse som ger bygdenmycket av dess identitet och skönhetsvärden. En ny våg av nedläggningar av traditionella jordbrukkommer obönhörligen alt leda till förändringar. Det kulturlandskap vi harkan bara bevaras i begränsade delar. Detta innebär inte alt framtidens landskapnödvändigtvis behöver vara en ur natur- och kullursynpunkt fattigare och uniformaremiljö även om utvecklingen har gått i den riktningen.Värdesätter vi landskapets skönhetsvärden, värnar om dess levande innehåll,slår vakt om dess tradilionsvärden och övriga kulturvärden kan även framlidenslandskap bli någol alt känna för och stimuleras av. Detta kräver dock att delagar och förordningar som reglerar markanvändningen i ännu högre gradanpassas till dessa önskemål. Antalet mjölkproducenter i länet har halverats under densenaste 10- årsperioden och är snart nere i ca 1 000. Minskningen fortsätter och pro gnoserna pekar mot en ny halvering . Landskapet svarar ganska långsamt på förändringar av detta slag. Flertalet brukare känner ett motstånd mot all aktivt omföra kulturmark till skogs mark. Stora arealer åker bibehålls därför i en relativt extensiv hävd. Vallarealen är nu inom länet mellan 10000 och 20000 ha större än vad som behövs för dagens kreatursstam. Enligl skogsvårdsförordningen skall all mark som tas ur jordbruksproduktion skogsplanteras senast efler nedläggningen. En aktivare tillämpning av skötsellag och skogsvårdslag skulle leda till krav på åtgärder av betydande omfattning. I flertalet fall skulle det bli aktuellt med skogsplanteringar. Många avdessa jordbrukels marginalområden har stor betydelse för Prop. 1986/87:122människors trivsel och för landskapets natur- och kulturvärden, somde i många fall enligt §4 i nu gällande skötsellag kan las ur produktion utanprövning eftersom de "uppenbarligen saknar betydelse för jordbruket pä brukningsenheten".Del är således redan nu möjligt alt utan föregående prövning beskoga betydandeområden.