prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1984/85: 219) lämnade regeringen förslag till riksdagenom den lönepolitik som siaten som arbetsgivare bör föra. Förslagen togutgångspunkt i att verksamhetsintressel tydligare än skallvara styrande för slatens position i löneförhandlingarna. Del innebär bl. - alllönepolitik och lönesystem skall vara förenliga med en balanseradsamhällsekonomi, - altstörte löneskillnader skall undvikas för arbetstagare med likvärdiga arbeleninom olika arbelsmarknadssektorer, - alllönesystemet skall främja flexibilitet, decentralisering och delegering, - altlönesystemet i övrigt grundas på demokratiska ideal om rättvis fördelning. delade deuppfattningar som redovisades i propositionen (AU 1985/86:6, rskr. 1986 årslöneförhandlingar pä del slatliga området har från arbetsgivarens sida förlsmed dessa utgångspunkter. iräffade Slalens arbetsgivarverksamt /SR, SF och TCO-S ramavtal om löner 1986-87 för statstjänstemän m.fl.(RALS 1986-87). Enligt avtalel - inkl.lidigare träffat L-ATF-avtal - höjs lönenivån med 8,under perioden.Huvuddelen av ökningen kommer lill slånd genom höjda löneplansbelopp fr.o.m.den 1 oktober 1986. Tillsammans med effekterna av tidigare Iräffade avtal kanlönekoslnaderna på del statligt reglerade omrädet beräknas öka med förtvåårsperioden. Sädana kostnadsökningar över är inle förenligamed en balanserad samhällsekonomi. Lönenivåökningen är för perioden emellerlidlägre än som kostnadseffekterna minimerats.Avtalet bör härigenom kunna lägga en grund för en utveckling av lönekostnadsökningarpå sikl som är förenliga med samhällsekonomisk balans. Lönespridningeninom del slalligl reglerade områdel har under en följd Prop. 1986/87: 100av år minskat snabbare än på den privata arbeismarknaden. Del har bl. 9 inneburil all de statliga myndigheterna drabbats av personalförsörjningsproblempå viktiga verksamhetsområden. Det slatligaavtalet för 1986-87 innebär en annorlunda fördelning av löneökningarna iförhållande till lidigare år, vilkel bör kunna motverka obalanserna.Utrymmel för selekliva åtgärder riktade till specialister, chefer m. m. har ökats betydligt. Avlalet bördärför kunna leda tiU förbättrade möjUgheter att behålla och rekryterapersonal. harulrymmel för lokala förhandlingar på myndigheterna i huvudsak bestått av I %enligt det s.k. L-ATF-avtalel. Detta årliga uirymme kvarslår. skall pä myndighetsnivåfördelas ytterligare drygt I % i samband med de selektiva åtgärderna. Detlainnebär att myndigheternas möjligheter att anpassa löneökningarna lUl de behov somfinns i den egnaverksamhelen ökats väsentligt. Pris-, konkurrens- och konsumentpolitik Statens pris- och kartellnämnd (SPK) bedriver enfortlöpande övervakning av pris- och konkurtensförhållandena i näringslivel och ioffentlig verksamhet i enlighet med sin instruktion och särskilda riktlinjer frånregeringen. Iutredningsverksamheten analyseras pris- och konkurtensförhållan-den av betydelse. SPK skall bl. a. belysa huroffentliga regleringar påverkarpris- och konkurrensförhåUanden. Insynen i och offentligheten kring prisbildning och konkurrensförhåUanden utgörviktiga förutsättningar för attfrämja en effektivi fungerande konkurtens. Utredningarna utgör i stor utsträckning ocksä underiag för bedömningar iaktuella frågor hos (), offentligautredningar, andra myndigheter ochdepartement. Under budgetårel 1986/87 genomförs en översyn av nämndensorganisation. För all göra en översyn av prisregleringslagstifi-ningen har en särskild utredare tillkallats.Resullatet av utredningsarbetet kommer all redovisas . NO har under åreterhållit ytterligare erfarenheter från tillämpningen av den nyakonkurtenslagen. NO har lagl stor vikt vid granskning av och ingripanden mol bl.a.företagsförvärv och offenOiga regleringar. Denna inriktning av arbetetväntas bestå . faslställde riktlinjer för denframtida konsu mentpolitiken(prop. 1985/86: 121, LU34, rskr. Målet för konsument politikenskall vara aU stödja hushållen i deras strävan att effektivi utnyttja sina resurser samtatt stärka konsumenternas ställning på marknaden. Viktiga inslag är också att den lokalakonsumenipoUtiska verksamheten utvecklas, atl särskilt utsattagrupper slöds och atl fler grupper i samhällel engageras i konsumentpolitiken.Vidare markeras det samband som finns mellan pris-, konkurrens- och konsumentpolitik. En omorganisation av har också genomförtsi syfte alt utnyttja verkets resurser mera flexibell och effektivt. För atlge allmänna reklamalionsnämnden vägledning i policyfrågor har etl partssammansatt råd knulils lill nämnden. För att förstärka konsumentskyddet på kredii- och spårområdet har i regeringen uppdragit ål atl i samråd medbankinspektio- Prop. 1986/87: 100 nenoch bankerna söka åsladkomma en förbättrad konsumentinformation Bil. 9 om bl. a. bankernas villkor för olika kredit- ochsparerbjudanden. Resultatet avuppdragel skall redovisas för regeringen före utgången av maj månad 1987. AktiebolagetTipstjänst och (ATG) ökade sin omsättning underdet senasle verksamhetsåret. Omsättningen hosPenninglotteriet beräknas ha uppgått till ca2000,0 milj. kr. Härav beräknas ca 850,0 milj. kr. Liksom har bolagel under år 1986anordnat ett s. k. fredslol-teri, som gav en behållning av ca 2,2 milj. kr.Bolaget har introduceratett nytt lotteri benämnt TRISS, vars omsättning var ca 360,0 milj.kr. beräknar bolagel ensammanlagd omsättning av ca 2 700,0 milj. kr. Omsättningen hosTipstjänst beräknas ha uppgått till ca 4443,3 milj. kr. Till slatsverket beräknas ca1800,8 milj. kr. Ioktober 1986 har en ny spelform introducerats i form av vadslagning under namnel Oddset. beräknar bolaget ensammanlagd omsättning av ca 4992,5 milj. kr. Omsättningen pätotalisatorspelet i ATG: s regi beräknas ha uppgått till ca 4092,0 milj. kr. varav ca 409,8 milj. kr. beräknas tillfalla staten. År 1987väntas totalisatorskalten inbringa ca 438,0 milj. kr. huvuduppgift är att förse de civilastatliga myndigheterna med ändamålsenliga lokaler. Slyrelsen arbetar fortlöpande med älgärderför alt öka effektiviteten i lokalutnyttjandet och att förbättra lokalekonomin. Som eltled i detta arbele ser styrelsen över vissa standard- och normfrågor,omfattande bl.a. areastandard för enskilda tjänsterum, möjlighetertill Slörre samutnytljande avlokaler, ularbetande av effeklivare planlösningarsamt översyn av de bestämmelser som reglerar byggandet av lokaler. Slyrelsen arbelar vidare med ålgärder isyfle att öka myndighelernas koslnadsmedvelande i lokalfrågor och atlskapa incitament för all få lill stånd etlrationellare utnyttjande av myndighelernas lokaler. Kontrollinsatser riklade mot narkotikasmuggling ochekonomisk brottslig-hel är verksamheter som prioriierar. Exempel päandra angelägna områden för kontrollverksamheten är efterlevnaden avmiljöskyddsbe-slämmelser och exportkontroll. Den föreslagna verksamhetsinriktningen bygger pä detlidigare presenierade policydokumentel VAR TULLVÄG. För /88 föreslär slyrelsen enbesparing i form av en ned- Prop. 1986/87: 100 dragning med 6 tjänster.Slyrelsen yrkar på nya resurser i form av bl. 9 hundekipage, 42tjänster för bl.a. narkotika- och EKO-brottsUghel, revisionsinsalser, åtgärdermot farligt gods, förstärkning av kontrollgrupper och för nya besättningar inomkustbevakningen. I övrigt yrkar slyrelsen på ökade driflsmedel om 12,7 milj.kr., anskaffningar om 66,4 milj. kr. varav merparten avser nya fartyg förkustbevakningen och nya byggen om 63 milj. kr. Ett modifierat huvudförslagföresläs tillämpas på lullverkel för budgetåret. För de ändamål som slyrelsenbegär ökade resurser för i form av tjänsler konstateras atl väsentligatillskolt lidigare medgivits av statsmakterna. Mot denna bakgrund föreslås attprövningen av ytterligare resurstillskott bör anstå i avvaktan pä atl enuppföljning kan göras av redan gjorda satsningar. Frågan om kustbevakningensframtida organisationstillhörighet bereds i regeringskansliel.Arbetet avslutas i sådan tid att eventuella förslag kan redovisas förriksdagen i regeringens totalförsvarsproposition i vår. Bank- och försäkringsverksamhet, m. m. överfördes rättenatt tillverka och ge ut mynt från regeringen till riksbank.Myntverkets lokaler och utrustning har övertagits av bruk, som svarar för mynttillverkningen. Med utgångspunkt ibanklagsutredningens betänkande Ny banklagstiftning (SOU 1984:26-29) har enproposition (prop. 1986/87: 12) lämnats med förslag till ny banklagstiftning.Fyra nya banklagar föreslås, nämligen bankrörelselag, bankaktiebolagslag,sparbankslag och föreningsbankslag. Med utgångspunkt i den s.k. betänkande (Ds Fi 1986:21) Riktade emissioner av aktier m.m. förbereds en proposition med förslag rörande emissioner av aktier tillstyrelseledamöter och anställda i emitterande aktiebolag. Värdepapperscentralen VPCAktiebolag har avlämnat etl förslag till ett kontobaseral värdepapperssystem.Förslaget har remissbehandlats och bereds nu inom departementet. Avsikten ärall en proposition skall kunna avlämnas . Kreditmarknadens strukturses över av kreditmarknadskommittén (Fi 1983:06). Frågor som kan komma attaktualiseras redan i vär är bl.a. sparbankernas tillskott av externtriskkapilal samt de risker som är förknippade med aktiviteter som inte framgårav bl.a. bankernas och fondkommissionsbolagens balansräkningar. Spardelegationen föreslåsfä 20 milj. kr. i form av engångsanvisning för att främja sparandet bland barnoch ungdomar. Inom försäkringsområdetarbetar försäkringsverksamhelskommittén (E 1979:01) med en översyn av degrundläggande principerna för bedrivande av försäkringsrörelse. Regeringen hari beslul tagit ställning i vissa frågor som kommittén harutrett i sitt delbetänkande (SOU 1985: 34) Gruppförsäkring. avlämnadekommittén ännu etl delbelänkande, (SOU Prop. 1986/87: 100 1986:8)Soliditet och skälighet i försäkringsverksamheten. beräknas kommitténs slutbetänkande bliavlämnat. Bidrag och ersättningartill kommunerna Skalteutjämningssystemet syftar till att utjämnade slora skillnader som finns mellan enskilda kommuner resp. landslingskommuneri fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande av verksamhet. Bidragssystemelär ett av de främsta medlen för en i möjligaste mån likvärdig servicei olika delar av landet. beslöl våren1979 (prop. 1978/79:95, FiU 35, rskr 335, SFS 1979:362) om en omfattandeförändring av skatieuljämningssystemel vilket medförde alt bidragel ökade med2,9 mUjarder kr. i 1979 ärs penningvärde eller . Reformen var fulltgenomförd är 1982 och innebar att grundgarantinivän höjdes kraftigt i framförallt de södra och mellersla delarna i landet. sänktes allagrundgarantier med en procentenhet för atl finansiera den automatiska ökningenav skatteutjämningsbidragel detla år. Bidragsökningen 1986 finansierades genomen skalleutjämningsavgift om /skr. som togs ut pä kommunernas ochlandstingskommunernas toiala skatteunderlag. Skatteuijämningsavgiflen höjs1987 till /skr. för kommunerna och /skr. En viss del av avgiftshöjningen för kommunerna, 0,13kr./skr., ersätter en utebliven besparing inom ulbildningsbidragen. får kommuneroch landslingskommuner tillsammans ordinarie skatteutjämningsbidrag medpreliminärt 12906 milj. kr. Av landets totalt 284 kommuner erhåller 253kommuner () skatteutjämningsbidrag . Samtliga landsting utomStockholms läns landsting och fårskatteutjämningsbidrag. Utöver ordinarie bidrag har beviljats extraskalteutjämningsbidrag. Extra skatteutjämningsbidrag utgår främst tillkommuner som av olika skäl har kommii i ekonomiska svårigheter. Sammantagethar anslagils 400 milj. kr. i extra skatteutjämningsbidrag för är 1987. Delför provisoriska slödel lill 20 kommuner för alt göra det möjligt fördem att sänka skallesalsen föriängs lill alt gälla även . Bidraget somför uppgår till 110 milj. kr. är förknippat med villkoret atl skattenej höjs. För atl tryggakollektivtrafiken i glesbygden dä statsbidraget för detla ändamål försvinner,utges ett särskilt bidrag om 35 milj. kr. lill saml kommunernaoch landstingskommunerna i de s. k. skogslänen. Fr.o.m. är 1988 dästatsbidraget är helt avskaffat kommer del särskilda bidragel all uppgå till 70milj. Inom ramen för extra skatteutjämningsbidragel fmns även avsatt etlbelopp om 25 milj. kr. som stöd liU kommuner som vidtar förebyggande älgärdermot jordskred och andra nalurolyckor. Skatteutjämningsbidragenför motsvarar en skallesats pä /skr. i genomsnitl förlandet eller /invånare. Den största betydelsenhar skatteutjämningsbidragen för Gollands, Jämllands och Nortbotlens län. Skatteutjämningsbidragensutveckling framgår av föl- Prop. 1986/87: 100 jande sammanslällning. Skatteutjämningsbidragtill den kommunala sektorn samt (milj. varav till kommuner landslingskommuner kyrkliga kommuner 5 664 4 292 7 142 5 764 varav särskid kompensation (l98l-83)/rik-lat stöd (1984) ' Bidragsnivån är 1985hänger samman dels med neddragningen av grundgarantin dels med slopande av denkommunala beskattningen av juridiska personer ' Av 400 milj. kr. utfärdadesdirektiv till en pariamenlariskkommitté med uppdrag att se över skalteutjämningssystemet.Skatteutjämningskommit-tén överlämnade sitl belänkande tillchefen för . I denna budgetproposition (bilaga 9) redovisarchefen för ett förslag lill revideratskalieuljämningssysiem som skall kunna träda i kraft . slopadesden kommunala beskallningen av Juridiska personer och kommunerna fär enkompensation härför genom ett särskilt statsbidrag. beslutaderiksdagen att bidraget skulle reduceras med /inv. eller 250 milj. kr. För1987 har regeringen fastställt kompensalionen till kommunerna för slopadkommunal beskattning av juridiska personer lill sammanlagi 1 569 milj. kr. 1986/87: 100 Förändringarnainom verksamhetsområde i förhål- ''- lande tillmotsvarande utgiftsändamål pä stalsbudgelen för budgeiårei 1986/87 framgår avföljande sammanslällning. A m. m. B Skatte- och indrivningsväsen -M212,2 C Pris-, konkurrens- och D Vissa centrala myndigheter E Bidrag och ersättningar till 9 Uidrag urprolokoll vid regeringssammanträde Föredragande: slalsrådel såvitt avserfrågorna under litiera A, B, D punklerna 1-9, E, F punklerna 1-5, statsrådetJohansson såvitt avser frägor under littera C, D punkterna 10-12, F punkterna6-8. m. m. 1985/86 Utgifi 48000340 1986/87 Anslag 48610000 1987/88 Förslag 50990000 1986/87 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 48610000 -t-2 380 000 (därav lönekostnader) (41048000) (-t- 300000) 48610 000 -1-2380000 Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgelår till . Medelsbehovet har beräknatsmed en planenlig real minskning av utgifterna för budgeläret 1987/88 enligt denbesparingsplan som fastlades inför /87. Jag har därutöver /88 beräknai medel för anskaffning av ADB-slöd för atl möjliggöraytterligare rationaliseringar. Resursförstärkningen har finansierats. Jaghemställer att regeringen föreslår alt tillFinansdepartementet för budgetårel 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av50990000 kr. Finansråd/Ekonomiska attachéer Prop.1986/87:100 1985/86 Utgifi 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslaget bestrids kostnaderna förfinansråd/ekonomiska attachéer. Sådana tjänster finns inrättade i ,och Washinglon. Anslagsbehovet beräknarjag till 2540000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslär atl till Finansråd/ekonomiska attachéerför /88 anvisa etl förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1985/86 Utgift 20138450 Reservalion 5385852 1986/87 Anslag 21300000 1987/88 Förslag 21300000 Från anslagetbeslrids förutom kosinaderna för kommitléer ävenkostnaderna för de ekonomiska långtidsutredningarna och vissa arbetsgrupper. Med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med oförändrat beloppför näsla budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. för /88 anvisaetl reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Jag förordar att anslaget förs upp med . i slalsbudgeten förnästa budgetär. Jag hardärvid räknat med att bidrag till utgivningen av statskalender skall beslridas från detla anslag. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl lill Extra utgifter för budgeiårei1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av . B.Skatte- och indrivningsväsen Prop.1986/87: lOO 1 Allmänt om skatteförvaltningen ochindrivningsväsendet Ett väl fungerande skattesystem är av stor betydelse församhällets verksamhel. Regeringen har påbörjat en målmedveten satsning i syfle att förenkla ochförbättra skattesystemet. Ålgärder har redangenomförls pä en rad olika områden och nya ålgärder föreslår. Insatserna gällersäväl de maleriella beskattnings- och uppbördsreglema sombeskaliningsförfärandet saml skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Målsättningen är atl skapa enklarebeskattningsregler som gör det lättare för enskilda och myndigheler altöverblicka systemet och all skapa en effektivare skalteförvaltning som bäitreän den nuvarande kan tillgodose rällvisa och likformighet vidbeskattningen. Den totalaanslagsökningen för skatteförvaltningen uppgär till ca 1 200 milj. kr. Huvuddelen av ökningen - 991 milj. kr. -förklaras av en överföring av medelfrån trettonde huvudlilelns anslag El. Länsslyrelserna på grund av bildandel av länsskaltemyndigheter.Vidare utgör kostnader ärs allmänna fastighetstaxering och kostnaderpå grund av investeringsbehov i enny centraldator pä en stor del av skatteförvaltningens resurstillskott. På dessa områdenär del ofrånkomligt med resurstillskott om verksamheten skall kunna bedrivas ienlighel med tidigare fattade beslut. kommer enligt beslul atlomorganiseras fr.o.m. denIjanuari 1987 (prop. 1985/86:55, BoU 11, rskr. Länsslyrelsernas skatteavdelningar skall enligtprincipbeslulet bilda egna myndigheter, länsskattemyndigheter, ochtillsammans med och delokala skaltemyndigheterna ingå i en sammanhållen skatteförvaltning. har en särskild kommitté,organisationskommittén för skatteförvaltningen,arbetat med förberedelserna för den nya organisationen. Reformen medför att länsskattemyndigheterna måstetillföras administrativa resurser. Dessa resurser tillförs de nyamyndigheterna i första hand frän länsstyrelsernasadministrativa enheter. Samtliga frågor i samband med utbrytningen har inte hunnit lösas i sädan tidatt organisationen är helt klar den 1januari 1987. På grund härav kan myndigheterna under ett övergångsskede behövabislå varandra med administrativa resurser. beräknas emellertid alla kvarvarande frågorvara lösla. Riksskatteverketsroll i den nya organisationen blir atl ha del övergri pandeansvarei för och att leda skatleförvallningen i landel. Verkels sam ordnanderoll blir mer markerad. Vidare stärks den medborgerliga insynen i skatteförvaltningen genomatt lekmannaslyrelser inrättas hos länsskalte myndighetema. 2.2 Exekutionsväsendet Prop.1986/87:100 Iexekutionsväsendets nuvarande organisalion finns två huvudproblem. Det försia -som bara gäller indrivningar av skaller och avgifier s. k. allmänna mäl - har sin grund i att man inteorganisatoriskt har beaktat del funktionella samband som finns ibeskatiningskedjan taxering, debitering, uppbörd och indrivning. Exekutionsväsendets organisation har gjort det svårt all samordna beskallningskedjans sisla länkmed övriga delar. De organisaloriska brislerna har varit bl. a. altkronofogdemyndigheternas geografiska verksamhelsområde har skilt sig fränskatteförvaltningens och all det saknats effektiva styrmöjligheter fräncenlral nivå. Del andra problemet- vilket gäller för säväl allmänna som enskilda mäl - har sin grund i atl mångaav de nuvarande kronofogdemyndighelerna är för smä. Bl.a. mol bakgrund av dessa problem har riksdagenbeslulat (prop. 1986/87: 52, LU 12, rskr.103) om en ändrad organisation för exekutionsväsendet. Målsättningen är all åstadkomma elt mer rationellt ulnyttjandeav resurserna och all underiälla samverkan mellan kronofogdemyndigheterna ochlänsskatiemyndigheterna på regional nivå. Principbeslulet innebär atl nuvarandeorganisation ändras så att en kronofogdemyndighet bildas i vatje län i stället för nuvarandeorganisation med 81 myndigheler i helalandet. Vidare får i uppdrag att leda verksamheten i landet.Den medborgerliga insynen skall slärkas genom att del på varje myndighel skall finnas en lekmannastyrelse.Förberedelsearbetet för den nyaorganisationen kommer all uppdras ål en organisationskommitté. Den nyaorganisalionen skall träda i krafl . Folkbokföringen sker dels fortlöpande i kyrkoböcker ochandra register av , dels ärligen i mantalslängder. Kyrkobokföringen ombe sörjsav pastorsämbetena. I och sköts dock kyrko bokföringen i vissa delar av lokal skattemyndighet. Mantalsskrivningen skötsav lokal skattemyndighet. Den ordningen alt väsentliga delar av den grundläggandefolkbokföringen sköts av kyrkliga organ har länge varil ställd under debatt och har utreits vid etl flertal tillfällen. 1985/86: 100, bil. 9, anfördes allslällningstagande i fråga om vilken myn dighet som skall vara huvudman förfolkbokföringen skulle ske . folkbokföringskommiltésförslag (SOU 1981: 101) i vilket förordas atl de allmänna försäkringskassornaskall handha uppgifler som lokal folkbokföringsmyndighet och statskontorets rapport 1984:42 i vilken de lokala skattemyndigheterna föreslås all bli huvudman för folkbokföringen har remissbehandlats under året.Slalskontoret fick i uppdrag atl uireda etl alternativ med etl oförändrai huvudmannaskap. Uppdragel har redovisals till regeringen i oklober. I rapporten (1986:30) föreslås all folkbokföringen - liksomi dag handhas av såväl pastorsäm betena som de lokala skattemyndigheterna men med en mer rationell organisation för pastorsämbetena. Frågan bereds ochjag avser atl återkomma med förslag om framtida huvudmanna- , 3 Andrad anslagsstruktur Prop.1986/87: loo Den nya sammanhållna skatteförvaltningen medför behov avförändringar i anslagskonstruklionen. För del första sker en förändring av självaanslagen och deras detaljnivå. För del andra föresläs förändringar vad gäller anslagna medel för myndighelernasADB-kostnader. /88 blir det försia hela budgetåret förden sammanhållna skatteförvaltningen. Den nya organisationen medför mednödvändighet att anslagsstrukturen för förvaltningsområde mäste ändras.Förinnevarande budgetär anvisas medel frän anslaget Bl. Lokalaskaltemyndigheterna, B3. Kronofogdemyndighelerna och trettonde huvudtitelnanslaget El. För kommande budgelår föreslåsall skatteförvaltningen och exekutionsväsendet anvisas medel i huvudsak päföljande säll. Medel för lilldelas under anslaget Bl. Medel för den regionala och lokala skatteförvaltningen tilldelas i etl anslag B2. Regionaloch lokal skatteförvaltning. Medelför exekutionsväsendet lilldelas under anslaget B3. I riksskatteverketsanslagsframslällning har lämnats förslag till fördelning av medlen pårespektive län. Jag kommer atl föreslå regeringen att ta ställning till anslagsyrkandena motbakgrund av denna fördelning. Efter det attriksdagen har fattat beslut om anslagstilldelning kommer , som får dispositionsrätten till anslaget,att fä justera fördelningen med hänsyn lill de bedömningar som gjorts avregering och riksdag. Riksskatteverketkommer därefler att fördela medlen pä regional nivå medanlänsskatiemyndigheterna kommer atl fördela medlen pä lokal nivå enligt . Föratt man vid riksdagsbehandlingen skall fä enbild av hur tänkt fördela medlen regionalt och lokall kommerjag, vid redovisningen avriksskatteverkets yrkande under anslaget, atl ange den av riksskaiteverket ianslagsframställningen föreslagna fördelningen. Anslaget B2.Regional och lokal skatteförvaltning kommer all bestå av fyra anslagsposler.Förvaltningskostnader, Lokalkostnader, Till disposition samtEngångsutgifter. En viss del av anslaget kommer all hänföras lill anslagspostenTill disposition för att senare - under budgetåret - fördelas efter myndigheternasbehov. Medel förexekutionsväsendet kommer att tilldelas under anslaget B3. har i anslagsframställningen föreslagil en fördelning mellanmyndigheterna. Även fördetia anslag kommer jag all föreslå regeringen att taställning till anslagsyrkandena mol bakgrundav fördelning.