prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Där finns vidare en hänvisning till 4 kap. 2 § för det fallet att enförening i konkurs efter ålerbelalning av förlagsinsatser.Hänvisningen innebär alt den som har återfått en föriagsinsats kan bli skyldigatt ålerbära beloppet, om det behövs för att konkursborgenärerna skall fåbetalt för sina fordringar. Reglernai detta kapitel bygger på samma principer som gällande rält. 6 kap. Vissanyheter föreslås dock. De viktigaste är att beslämmelser om verkslällandedirekiör införs och att kraven på att föreningsledningen skall ha svensktmedborgarskap och vara bosatt i mjukas upp när det gäller nordiska medborgare(se avsnill 2.4 och 2.5 i den allmänna moliveringen). skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Styrelsenväljs av föreningsstämman, om del inte föreskrivs i sladgarna 6 kap. alt eneller flera styrelseledamöter skall utses på annat sätt. Enstyrelseledamots uppdrag gäller för den lid som anges i stadgarna.Uppdragstiden får inle omfatta mer än fyra räkenskapsår och skall beslämmas såatt uppdraget upphör vid slutet av den ordinarie föreningsstämma på vilkenstyrelseval förrättas. Vadsom sägs i denna lag om styrelseledamöter skall i lillämpliga delar gälla ävensuppleanter. (Jfr7 kap. 1 § i utredningens förslag.) Paragrafen, sommotsvarar 21 § och 23 § första stycket FL, innehåller regler om styrelsensstoriek och om hur styrelsen skall utses. En nyhet är alt längsta fiden förstyrelseuppdrag föreslås uiökad från nuvarande tre till . Föreningensstyrelse skall beslå av minst tre personer. Slyrelsenskall i normalfallet väljas av föreningsslämman. I sladgarna får dockföreskrivas att hela styrelsen eller någon eller några av styrelseledamöternaskall tillsättas på annat sätt, t. ex. utses av en centralorganisation. Någolförbud mol atl styrelsen ulses av verkslällande direklören eller revisorernauppslälls visserligen inle i lagen, men en sådan stadgebestämmelse skulleslrida mot gmnderna för ansvarsfördelningen mellan föreningsorganen och kandärför inte förekomma. Inte heller är del lämpligl all styrelsen utser sinaegna ledamöter, om man bortser från det fallet att styrelsen har atl ulse enverkställande direktör som enligt stadgarna även skall vara styrelseledamot.Beiräffande rätlen för anslällda all i vissa fall flllsätta en eller flerastyrelseledamöter, se lagen (1976: 351) om styrelserepresentation för deanslällda i akliebolag och ekonomiska föreningar. Enstyrelseledamots uppdrag gäller för den lid som anges i sladgarna. Eftermönsier av 8 kap. 1 § aktiebolagslagen har föreskrivits att tiden för uppdragetinte får omfalta mer än fyra räkenskapsår och att den skall beslämmas så atluppdragel upphör vid utgången av ordinarie föreningsstämma på vilkenstyrelseval förrättas. Längsta tiden för ett styrelseuppdrag utökas alltså frånnuvarande tre till . Maximitiden gäller för alla slyrelseledamöler ochinle bara för dem som har valls av föreningsslämman. (Se även 14 § lagen omstyrelserepresentation för de anställda i akflebolag och ekonomiskaföreningar.) Styrelseledamöterna kan väljas för olika lid för alt underiälla ensuccessiv förnyelse av styrelsen. Fjärde slycket Prop. Fjärdestycket, som överensslämmer med 23 § försia slycket FL, innehål ler en bestämmelse om atl lagens regler om styrelseledamöter i tillämpliga ' delar skall gälla även suppleanter. Skall styrelsesuppleanter finnas, måste detla enligt 2 kap. 2 § 6 anges i sladgarna med uppgift om antalet eller högsia och lägsta anlalet suppleanter. I23 § andra stycket FL stadgas bl. a. all i sladgarna kan tas in närmarebestämmelser om de föratsättningar under vilka en suppleant kan inträda iIjänslgöring och om ordningen för inträde då del finns flera suppleanter. har framhållit torde det ligga i sakens natur att sådanabestämmelser kan meddelas. Någon uttrycklig molsvarighet till 23 § andraslycket FL har därför inte lagits in i den nya lagen. företräds av en suppleant utan att förutsättningarna försuppleantens inträde i en styrelseledamots slälle var för handen, kan dennaomständighet inte åberopas mot en Iredje man i god tro (se 14 §, jfr 33 § andraslyckel FL). Eflersom sådana förutsättningar inte regislreras, torde god trooftast föreligga. Ettuppdrag som styrelseledamot upphör , om ledamoten eller den som harutsett honom begär del. Anmälan om avgång skall göras hos styrelsen och, om enledamot som inte är vald på föreningsstämma vill avgå, även hos den som hartillsatt honom. Omen styrelseledamots uppdrag upphör i förlid eller hinder enligt 4 § uppkommer förhonom alt vara styrelseledamot och det inle finns någon suppleant som kaninträda i hans slälle, skall övriga styrelseledamöter vidta ålgärder för att enny styrelseledamot tillsätts för den återstående mandalfiden. Sådana ålgärderbehöver dock inte vidlas, om den förutvarande ledamolen vararbetstagarrepresentant som avses i lagen (1976:351) om styrelserepresenlalionför de anställda i akliebolag och ekonomiska föreningar. Skall ledamoten väljaspå föreningsstämma, kan utan hinder av 1 § försia stycket valet anslå tillnästa ordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas, om styrelsen ärbeslutför med kvarstående ledamöier och suppleanter. Omen styrelseledamot som enligt sladgarna skall tillsättas i annan ordning ängenom val av föreningsstämman inle har utsetts, skall rätten förordna enersättare på ansökan av en styrelseledamot, medlem, borgenär eller någon annanvars rätl kan vara beroende av att del finns någon som kan företrädaföreningen. (Jfr7 kap. 2 § i utredningens förslag.) paragrafen,som har förebild i 8 kap. 2 § aktiebolagslagen, innehåller beslämmelser för delfall att en styrelseledamots uppdrag upphör . Paragrafens första ochandra stycken motsvarar 21 § tredje och fjärde styckena FL. Första stycket Prop. Slyrelsemandaleti en förening är ett förtroendeuppdrag. En slyrelseleda-mol har enligt försiaslyckel, som sakligt överensstämmer med 21 § tredje stycket andra-fjärdemeningarna FL, rätt att efler anmälan avgå . Anmälan skall göras hosslyrelsen och, om ledamolen inle är vald på föreningsstämma, hos den som hartillsalt honom. En styrelseledamot kan också när som helsl skiljas frånuppdragel genom beslut av den som har utsett honom, dvs. Den som begär alt en av honom tillsall styrelseledamot skall avgå iförtid skall anmäla detta till styrelsen. Delta innebär bl. a. att när enarbetslagarledamot har entledigats av den som har utsett honom, vederbörandeockså skall anmäla delta lill styrelsen. Enverkslällande direktör kan kvarslå i denna befattning men avgå ur styrelsen. Omenligt stadgarna verkslällande direktören skall vara ledamot av styrelsen, kanhan dock inle lämna slyrelsen utan all även avgå från befattningen somverkställande direkiör. Upphörstyrelseuppdraget eller blir en styrelseledamot omyndig eller försalti konkurs elier uppfyller ledamolen annars inle kvalifikationskraven enligt 4§ och finns del ingen suppleant som kan inträda i hans ställe, skall enligtandra slycket, som har motsvarighet i 21 § fjärde stycket FL, övrigastyrelseledamöter vidta ålgärder för atl en ny ledamoi ulses för denåterstående mandattiden. Styrelsen skall alltså sammankalla föreningsstämman,om valet ankommer på slämman, eller anmoda den som skall tillsälta den nyaledamolen att fullgöra denna uppgift. De kvarvarande styrelseledamöterna ärdock inle skyldiga all vidta några åtgärder när den förutvarandestyrelseledamoten var arbetslagarledamot. I elt sådant fall ankommer det istället på vederbörande fackliga organisation alt ta ställning lill om en nyledamot skall utses. Beträffandeen ledamoi som skall väljas av föreningsslämman får enligt andra stycket valetanstå till nästa ordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas, om slyrelsenär beslutför med kvarstående ledamöier och suppleanter. I motsats till vad somär fallel enligt 21 § Qärde slycket FL gäller regeln ulan hinder avbestämmelsen i I § första stycket om minsta anlal ordinarie ledamöier islyrelsen. Slyrelsen kan alltså enligt den nya regeln vid inträffad vakansinterimistiskt fungera med två ledamöter (jfr 9 §), om inle sladgarnaföreskriver att flera ledamöter skall vara närvarande för atl slyrelsen skallvara beslutför. Andraslyckel ulgår från alt en suppleant i regel träder in i styrelsen för denåterstående mandattiden. Del förekommer emellertid alt en suppleantväljs under föratsätlning all han inte skall tjänstgöra varaktigt i styrelsen.Del slår inle i strid med andra stycket all i ett sådant fall flllsätta denlediga slyrelsebefaltningen med någon annan än suppleanten. Tredje slycket Prop. Omen vakans får bestå utöver vad som medges i andra stycket och antalet styrelseledamöter till följd av delta understiger det i lagen eller sladgarna ' angivnaminimilalel, kan enligt 11 kap. 4 § föreningen försättas i likvidalion. Om enunderlåtenhet atl utse ny slyrelseledamol beror på föreningens egna organ, fårföreningen ta konsekvenserna av del. En utomstående som enligt stadgarna skallutse en slyrelseledamol bör emellertid inte genom underlåtenhet i dellaavseende kunna tvinga föreningen i likvidalion. I Iredje stycket, som saknarmotsvarighet i FL, föreskrivs därför alt rätten kan förordna en ersällare isådana fall. Delta sker på ansökan av en styrelseledamot, medlem, borgenäreller någon annan vars rält kan vara beroende av att det finns någon som kanföreträda föreningen. En av rätlen utsedd ersättare skall avgå, om en nyledamot utses. Tredjestycket gäller endast när enligt stadgarna en styrelseledamot skall ulses isärskild ordning. Bestämmelsen blir alltså inte flllämplig om l.ex. en fackligorganisation skulle underiåla all ulse efterträdare till en arbetslagarledamotsom har lämnat slyrelsen. Slyrelsenskall utse en verkslällande direkiör, om antalet anslällda i föreningen underde två senasle räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Har enverkställande direkiör utsetts, får han kvarstå i befattningen även om antaletanslällda skulle komma alt nedgå lill 200 eller ett lägre tal. I en föreningssladgar kan föreskrivas att styrelsen även i andra fall skall utse enverkställande direktör. Vadsom sägs i denna lag om verkslällande direkiör skall i tillämpliga delar gällaäven en suppleant för honom (vice verkställande direktör). Regeringeneller den myndighel som regeringen bestämmer får i särskilda fall meddelaundantag från första stycket första meningen, om det finns särskilda skäl. (Jfr7 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafensom saknar motsvarighet i FL innehåller beslämmelser om verkslällande direktör. allmänna motiveringen (avsnittet 2.4) harjag framhållit att en skyl dighel alt ulse verkslällande direktör bör finnas i föreningar av särskilt stor betydelse från ekonomisk och social synpunkt samt att gränsen för skyl dighelen bör dras vid 200 anslällda. I försia meningen föreskrivs därför atl slyrelsen skall utse en verkställande direktör, om antalet anställda i för eningen under de två senasle räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Om antalet anställda sedermera går ner lill 200 eller därunder, ulgör della enligt andra meningen inte något hinder mot atl verkslällande direklören slår kvar i sin befallning. Någol krav på atl en verkställande direkiör skall finnas i etl sådant fall uppslälls dock inle. En annan sak är all föreningens organisation torde ha inrättats med hänsyn till atl en verkställande direkiör 104 funnitsoch alt det därför är mesl praktiskt all utnyttja möjligheten alt Prop.1986/87: 7 behålla honom. Iföreningar med 200 eller färre anställda bör del ytterst ankomma på 6 kap.föreningsstämman att avgöra, om en verkställande direkiör skall finnas ellerinte. Enligt Iredje meningen får det därför föreskrivas i stadgarna atlslyrelsen skall ulse en verkställande direktör även i andra fall än som avses iförsta meningen. Endasten verkställande direktör kan ulses. Han ulses alllid av styrelsen. Lagenföreskriver inte någon skyldighet all ulse suppleant (vice verkställandedirektör) för verkställande direktören. Om vice verkställande direktör likvälutses, gäller i lillämpliga delar lagens beslämmelser om verkslällandedirektör. Flera vice verkställande direktörer kan utses. De ekonomiskaföreningarna företer högst skiftande karaklär, och det kan därför finnas falldär en verkställande direktör inle passar in i föreningsledningensorganisation. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårdärför i särskilda fall meddela dispens från skyldighelen att utseverkslällande direktör i större föreningar. Del skall finnas särskilda skäl föratt dispens skall meddelas. Som särskilda skäl bör anses alt en verkställandedirekiör inle passar i det system för den löpande förvaltningen som föreningenlillämpar eller planerar för den närmasle framliden. bör krävas altföreningen visar all den löpande förvaltningen ändå kommer alt skötas på eltändamålsenligt sätt. Styrelseledamöternaoch verkställande direklören skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen besiämmer isärskilda fall tillåter annat. Med svenskt medborgarskap jämställsmedborgarskap i , , eller . Nordiska medborgare somär bosatta i någol av dessa länder kan vara slyrelseledamöler, om minsl halva anlalelstyrelseledamöter är bosatta i . Den som är omyndig eller i konkurs kaninle vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Slyrelseledamöterna skallvara medlemmar i föreningen, om inle sladgarna i särskilt angivna falltillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, omen juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiskapersonen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan alt varamedlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. (Jfr7 kap. 4 § i ulredningens förslag.) Paragrafen som har motsvarighet i 22 § FLinnehåller regler om slyrelse- När det gäller styrelseledamöter innehåller Prop.1986/87:7 paragrafentvå nyheter, båda efter aktiebolagsrätlslig förebild. förstamjukas kraven på svenskt medborgarskap och bosättning i 6 kap. uppnär det gäller nordiska medborgare. Vidare införs en föreskrift om att densom är i konkurs inte kan vara slyrelseledamol. Bestämmelsernahar utformats efter mönster av 8 kap. 4 § aktiebolagslagen. Enligt förstameningen skall slyrelseledamöterna och verkställande direktören vara svenskamedborgare och bosatta i , dock med möjlighet till dispens i varjesärskilt fall. Enligt andra meningen bortfaller emellertid, både i fråga omstyrelseledamöter och verkslällande direktör, kravel på svenskl medborgarskapnär del gäller nordiska medborgare. För sådana medborgare jämställs vidareenligt Iredje meningen, i fråga om styrelseledamöter, bosättning i annatnordiskt land med bosättning i , om minst hälften avstyrelseledamöterna är bosatta i . Om skälen för denna särbehandling avnordiska medborgare hänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5). EnligtQärde meningen kan inte den som är omyndig eller i konkurs vara styrelseledamoteller verkslällande direkiör. Bestämmelsernaöverensslämmer med 22 § andra stycket FL. I bestämmelserna upptas detprincipiella krav som på föreningslagstiftningens område har gälllatt styrelseledamöterna skall vara medlemmar i föreningen. Från denna regelgörs undanlag för den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem och förden som är styrelseledamot eller delägare i en juridisk person som är medlem.Undantag från kravet på medlemskap kan vidare föreskrivas i stadgarna.Beslämmelsema gäller inte arbetstagarledamöter eller suppleanter för sådanaledamöier (se 9 § lagen om styrelserepresenlalion för de anslällda i akliebolagoch ekonomiska föreningar). Styrelseledamöternaoch verkställande direklören skall när de tillträder sina uppdrag för införingi aktiebok anmäla sitt innehav av aktier i aktiebolag inom samma koncern somföreningen, om del inle har skelt . Förändringar i aktieinnehavetskall anmälas inom en månad. Försiastycket gäller inle, om anmälningsskyldighet föreligger enligt lagen (1985:571)om värdepappersmarknaden. (Jfr7 kap. 5 § i ulredningens förslag.) Paragrafen saknarmotsvarighet i FL men har förebild i 8 kap. 5 § aktiebolagslagen. Första stycket Prop. Isamband med att en styrelseledamot eller verkställande direktör tillträder sin befattning i enekonomisk förening skall han för införing i aktiebok "' anmäla silt innehav avaktier i akliebolag inom samma koncern som föreningen, om det intehar skell . akfieinnehavet skall ocksåanmmälas. Syftetmed bestämmelsen är främst att medlemmar av föreningsledningen inteskall kunna köpa eller sälja aktier i koncernbolag utan att detta blir käntför föreningen. Dessulom medför bestämmelsen att uppgifter omaktieinnehavet blir kända för anställda inom koncernen och Dådet gäller dem som har insynsställning i sådana akflebolag som enligt lagen(1985:571) om värdepappersmarknaden utgör akliemarknadsbolag (börsbolag ochOTC-bolag) fillgodoses de insynsintressen som ligger lill grund förbestämmelsen i första slyckel genom anmälningsskyldighet enligt den nämndalagen. I andra stycket föreskrivs därför att första slycket inte gäller, omanmälningsskyldighet föreligger enligt lagen om värdepappersmarknaden. Styrelsensvarar för föreningens organisation och förvaltningen av föreningensangelägenheter. Verkslällande direklören skall ha hand om den löpandeförvallningen enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar.Verkställande direktören får dessulom ulan styrelsens bemyndigande vidtasådana åtgärder som med hänsyn lill omfaltningen och arten av föreningensverksamhel är av osedvanlig beskaffenhet eller stor belydelse, om styrelsensbeslut inle kan avvakias ulan väsenllig olägenhel för föreningens verksamhet. Isådana fall skall styrelsen underrättas om ålgärderna. Slyrelsenskall se till alt organisationen beträffande bokföringen ochmedelsförvaltningen även innefaltar en tillfredsställande kontroll. Verkslällandedirektören skall sörja för att föreningens bokföring fullgörs iöverensslämmelse med lag och att medelsförvaltningen sköts på elt betryggandesätt. (Jfr7 kap. 6 § i utredningens förslag.) Paragrafensom har utformats efter mönster av 8 kap. 6 § aktiebolagslagen innehållerregler om styrelsens och verkställande direklörens skyldigheter och kompelensi fråga om föreningens förvaltning. De bestämmelser som gäller slyrelsenmotsvarar i huvudsak 24 § första stycket FL. Allmänlgäller all slyrelsen och verkställande direklören är skyldiga atl i silthandlande ta ansvar för och främja föreningens verksamhel i överensstämmelsemed stadgarnas och stämmans uttalade målsättning. I della ingår inte baraföreningens affärsmässiga verksamhet utan även annan föreningsmässig aktivitetsom uttrycker den kooperaliva idéinriklningen, Prop. 1986/87: 7 exempelvisupplysnings- och ulbildningsverksamhel. Enligtförsta meningen är styrelsen ansvarig för föreningens organisation ochförvaltningen av föreningens angelägenheter. Om en verkslällande direkiör är ulsedd,har han enligt andra meningen hand om den löpande förvallningen. Till denna höralla åtgärder som inte med hänsyn till arten eller omfattningen av bolagetsverksamhel är av osedvanlig beskaffenhel eller stor belydelse. Den löpandeförvallningen skall verkslällande direklören ha hand om i enlighet med derikflinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. Styrelsen kan alltså geverkställande direktören bindande anvisningar om hur löpandeförvallningsålgärder skall handläggas eller beslutas. Kompetensfördelningenmellan slyrelsen och verkställande direklören är utformad så all slyrelsen ärdel överordnade organel. Verkslällande direklören är skyldig att rälla sigefter styrelsens föreskrifter. Styrelsen kan själv avgöra ärenden som ingår iden löpande förvaltningen. Verkställande direktörens befogenhet alt sköta denlöpande förvallningen upphör aUlså, om slyrelsen tar sin bestämmanderätt ianspråk. Del skulle dock slrida mot grundtankarna bakom lagen, om slyrelsenförelog så väsenlliga ingrepp i verkslällande direklörens rält att sköta denlöpande förvaltningen atl denne i realiteten inte längre fyllde enverkslällande direktörs funklioner. Slyrelsenhar atl besluta i frågor som inle faller inom den löpande förvaltningen. Imolsals till vad utredningen har föreslagil men efter akliebolagsrättsligförebild har emellertid i tredje meningen tagils in en beslämmelse om allverkställande direklören i brådskande fall kan företa åtgärder som med hänsyntill arten och omfaltningen av föreningens verksamhel är av slor belydelseeller osedvanlig beskaffenhel. En förutsättning är då att styrelsens beslulinle kan avvakias ulan väsentlig olägenhet för bolagets verkamhel. Omverkställande direktören ingriper i elt sådant fall, är han enligt Qärdemeningen skyldig att underrätta styrelsen. Uppbyggnadenav föreningens organisation och väsentliga förändringar i denna ulgör en vikligdel av styrelsens verksamhelsområde. En belydande uppgift i sammanhanget är attse till alt organisafionen av bokföringen och medelsförvaltningen innefattar enbetryggande kontroll. Detta slås fast i första meningen. Enligt andra meningensvarar verkställande direklören för alt föreningens bokföring fullgörs iöverensstämmelse med lag och atl medelsförvallningen sköts på ett betryggandesätt. har blivit moderförening, skall styrelsen meddela detta flll Dotterföretagels ledning skall lämna styrelsen för 108 moderföreningen deupplysningar som behövs för beräkningen av koncer- Prop. 1986/87: 7 nensställning och resultatet av koncernens verksamhet. (Jfr7 kap. 7 § i utredningens förslag.) Paragrafensom innehåller vissa bestämmelser om underrättelseskyldighet ikoncernförhållanden överensstämmer med 24 a § FL. Inomstyrelsen skall en av ledamöterna vara ordförande. Slyrelsen skall väljaordförande, om inte annat föreskrivs i sladgarna eller har beslutats avföreningsstämman. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning. Verkslällandedireklören får inte vara ordförande. Ordförandenskall se lill alt sammanlräden hålls när del behövs. På begäran av enstyrelseledamot eller verkställande direktören skall slyrelsen sammankallas.Verkställande direktören har, även om han inte är slyrelseledamol, rält attnärvara och yttra sig vid styrelsens sammanlräden, om inle styrelsen bestämmerannat i etl särskilt fall. Vidstyrelsens sammanträden skall det föras prolokoll som undertecknas ellerjusteras av ordföranden och den ledamot som slyrelsen utser till det.Styrelseledamöterna och verkställande direktören har räll alt få avvikandemening antecknad till protokollet. Protokollen skall föras i nummerföljd ochförvaras på betryggande sätt. (Jfr7 kap. 8 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som behandlar frågor om styrelseordförande, styrelsesammanträde ochstyrelseprotokoll, har molsvarighet i 25 § FL men har utformats efler mönsterav 8 kap. 8 § akliebolagslagen. Nyheter i förhållande lill FL är bestämmelserom hur slyrelseordföranden skall ulses, en föreskrifl om altstyrelseprotokollen skall undertecknas eller justeras av ytterligare enstyrelseledamot utöver ordföranden samt regler som avser verkställandedireklören. Slyrelsenskall alllid ha en ordförande som utses bland dess ledamöier. Normalt utsesordföranden av styrelsen. Föreningsslämman kan emellertid, t. ex. i sambandmed val av styrelseledamöter, besluta alt en viss ledamoi skall varaordförande. Stadgarna kan också innehålla särskilda bestämmelser om vilkenstyrelseledamot som skall vara ordförande i styrelsen. Eftersom ledningen avföreningen inte bör koncentreras för mycket lill en och samma person fårverkslällande direklören inte vara slyrelseordförande. På grund avhänvisningen i 3 § andra slycket gäller del sistnämnda även en viceverkslällande direkiör. Delankommer på styrelsens ordförande alt se lill atl sammanlräden hålls när det behövs. För en styrelseledamot eller verkslällande direktören är del angeläget alt diskutera viktiga angelägenheler med styrelsen i dess 109 Omen styrelseledamot eller verkställande direklören begär del, Prop. 1986/87:7 skall därför slyrelsen sammankallas.