prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Ulredningen har slutligen redogjorl för överväganden om yrkesinspekiionensdislriklsindelning. Utredningen föreslär,med anledning av de ohka överväganden som görs i nu redovisade avseenden, alt yrkesinspektionens instmktionändras. Förslaget avser bl, a. yrkesinspektionsnämnderaas uppgifler och delegationav tjänstetillsättningar lill yrkesinspektionen. Som jag tidigarenämnt ses instmktionerna för yrkesinspektionen och arbelarskyddstyrelsenöver. I ett första skede har bl.a. bestämmelsenom tjänstetillsältningar i instruktionen för yrkesinspektionen ändrals.Ändringen innebär att arbelarskyddsstyrelsen far överlämna ät distriktschef atl besluta om tillsättning avijänsler inom yrkesinspektionen utan de begränsningar som lidigare har gällt,Förslagel överensslämmer med regeringens strävanden atl förenkla regler ochdelegera beslul, I enlighet med dessa slrävanden har också rätten attöverklaga arbetarskyddsstyrelsens beslul till regeringen avskurits i de falldelegation har skett. De övriga förslagsom har lagts fram av utredningen och somjag inte nu närmare har behandlat kommer jag att laupp vid den fortsatta inslruk-tionsöversynen. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälleatt ta del av vad jag haranfört om 1. framtida bildskärmar, 2. tillsynen avarbetsmiljön. Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning Prop.1986/87:100 '5/86 Utgift 292 999 921 -Bil-12 1986/87 Anslag 298 755 000 1987/88 Förslag 318 849 000 Arbelarskyddsstyrelsen är chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsen är centralmyndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor. Styrelsen är vidare landetscentrala forsknings- och utbildningsinstitution inom det arbelsmedicinskaområdet. Vid styrelsen finns en delegationför hybrid-DNA-frägor, en forskningsdelegalion och en företagshälsovårdsdelegation. Arbelarskyddsstyrelsenleds av en styrelse. Den består av generaldirektören, överdirektören och nio andra ledamöter, varav sjurepresenterar parterna på arbetsmarknadenoch tvä är ledamöier av , I verksslyrelsen ingår också tvåpersonalförelrädare. Inom slyrelsen finnstre avdelningar, nämligen tillsynsavdeiningen, forskningsavdelningen ochadministrativa avdelningen. Till arbelarskyddsstyrelsen är knuten enarbetslidsnämnd, som består avgeneraldirektören, chefen för arbetstidsbyrån, en tjänsteman som generaldirektörenutser samt sex andra ledamöier som representerar parlerna på arbetsmarknaden. Yrkesinspektionenutövar tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstifiningensamt - inom silt verksamhetsområde - även efterlevnaden av lagen om kemiskaprodukter och i anslulning därtill meddeladeföreskrifter. ärindelad i 19 distrikt. I vaije distrikt finns en yrkes-inspeklionsnämnd, vilken består avdislriktschefén och lio andra ledamöter som bl. representerar parterna påarbetsmarknaden. Arbetarskyddsverkettilldelas anslag i programiermer. Följande programindelning gäller. verksamhel underprogrammen finansieras från ett förslagsanslag benämnt Arbelsmiljö - Tillsynoch forskning. 1986/37 Beräknad ändring1987/88 Summa kostnader 353 055000 -l- 22 989 000 Avgår: Inkomster förprograiunien 16 900000 + 2 895 000 Inkomster frän arbetsmiljöfonden 37400 000 -(1) Nettoutgift = anslag 298 755 000 + 20 094 000 (1) Beloppet kommer attjusteras med hänsyn till utfallet av arbetarskyddsavgiften Den centrala lillsynen av arbetsmiljön omfattar författnings-och gransk- Bil, 12 ningsarbele, ledning och samordning av yrkesinspektionensarbete, rådgivning och information om risker för arbetsolyckor samt om hurdessa risker förebyggs. Förnärvarande ligger tyngdpunkten i verksamheten på författningsarbetet, i förstahand omarbetningen av de regler som har utfärdatsmed stöd av arbetarskyddslag. Omarbelningsprogram-met har av olikaanledningar försenats men bör, enligt arbetarskyddsstyrelsensbedömning, med få undanlag kunna slutföras . Generellt gälleratt den centrala tillsynen måste präglas av en stor framförhällningbaserad på en akliv bevakning av den tekniska utvecklingen och läget på arbetsmarknaden. Blandfrågor som står i förgmnden nämnerstyrelsen säkerhetsfrågor med anknylning till den ökande användningenav slyr- och reglerelektronik samt effekter av samhällels ökandeinformationshantering vad gäller krav på individ och organisafion och andrafrägor i samband med införande av ny leknik. Bland medlen itillsynsarbetet intar föreskrifterna en framträdande plats. I takt med attomarbetningsprogrammet blir färdigt kan dock andra slag av insalser få ökaderesurser. Del gäller t. ex. information och utbildning. En betydande del av insatserna inom dencentrala tillsynen riktar sig till yrkesinspektionen. Syftet är att samordnaverksamheten och utveckla arbetsmetoder och kompetens. Den regionala tillsynsverksamhetenomfattar olika ålgärder såsom inspektion av arbetsställen, förhandsbedömningav planer för ny-, om- och tillbyggnad av arbetslokaler och arbetsmetoder;utredning av riskförhållanden, t. ex. arbetsskadeutredningar, yrkeshygieniskamätningar m. m. Vidare svararyrkesinspektionen för informalion och rådgivning i arbetsmiljö- ochskyddsfrågor. Inspeklionsbesök kommer även ifortsättningen alt vara den viktigaste kontakten med företag och förvaltningaroch den viktigaste formen för tillsyn. arbetar efterett branschprogram som syftar till att lyfta fram problemområden som skalluppmärksammas särskilt i tillsynen och atl peka ut de tillsynsmetoder som kanförväntas ge störst effekt. Utöver branschspecifika-problem finns också ettantal problemområden som är relativt generella för nästan alla branscher.Bland dessa nämner styrelsen t. ex, frägorkring den lokala skyddsverksamheten. En angelägen uppgift föryrkesinspektionen är alt siödja företag och förvaltningar i deras eget arbetemed att hantera arbetsmiljöfrågorna. förhandsbedömningar avplaner på ny-, till- och ombyggnad förvänlas öka i anlal. Verksamheten ärkonjunkturbelingad, vartill kommer deförhandsbedömningsärenden som den kommunala tillsynen lidigare harhandlagt. Övertagandet av den kommunala lillsynen medför över huvud taget omfattande förändringar för yrkesinspekiionensarbete. Anlalet arbetsställen ökar frän 135000 till omkring 260000. Slyrelsenavser atl genomföra omfattande informationsinsatser i syfte att nå alla berördaföretag och deras anställda med informalion om yrkesinspektionen ochföretaeshälsovården. Arbelarskyddsstyrelsen är genom sinforskningsavdelning landets cen- Prop. 1986/87:100 trala forsknings-ochutbildningsinstitution inom det arbelsmedicinska om- Bil. Mälet förforskningsavdelningens verksamhet är att förse landet med kunskap kring olika risker i arbetsmiljön. Till uppgifterna hör ävenatt bygga upp kompetens införframlida arbetsmiljöproblem. En viktig del i denna planering utgörforskningsavdelningens satsning på forskarutbildning. För kommande är planerasoförändrat hög ambitionsnivå för denna verksamhet. Detforskningsprogram som lades fram är 1984 gäller t. o. m. /89.Det innebär atl särskilt prioriterade områden för styrelsens forskning är belastningssjukdomar, förändradekrav på människan i samband med införandeav ny leknik, lungskador på gmnd av luftföroreningar, genetiska skadoroch cancer samt eliminationsleknik. Forskningsavdeiningenproducerar ca 400 olika skrifier med redovisning av forskningsresultat. Skrifterna vänder sigtill övervägande del till relativt initierade läsare och avsikten är alt dessaskall utnyttja forskningsresuUaten i sillarbete med att förbättra arbelsmiljön. Att föra ul kunskap om risker, regler och forskningsrön äretl viktigt inslag i arbetsmiljöarbelel. Styrelsen högprioriterardärför informationsverksamheten. Genom ökadavgiftsbeläggning av denna kommer del all bU möjligt atl öka den totalamängden information. Dokumentationsverksamhetenvid slyrelsen har utvecklats snabbt under senareär. Databasljänsien innebär alt tre svenska databaser med information om arbetsliv och miljö samordnasmed vissa utländska databaser inom samma områden i en gemensam ADB-teknisklösning. Slyrelsen avser alt utöka biblioleks- och dokumentationstjänsternaliil all omfatta viss informalionsservice om kemiska hälsorisker för all inågon mån kompensera för bortfallet av detjänster som tidigare gavs vid enheten förtoxikologisk informationsservice vid karohnska institutets bibliotek (TOXINFO). 1 1986 årsbudgetproposition fastställdes en treårig budgetram för arbelarskyddsverket.Denna innebär en minskning för treårsperioden /87 - 1988/89 iförhållande lill etl prisomräknal anslag /86. Anslagsmedlenmedför enligt arbelarskyddsstyrelsen emellertid inte tillräcklig kompensalionför yrkesinspekiionen under de tvä sisla åren av treårsperioden. Därför har man redovisat etlförändringsaltemaliv som bl, a. innebär ökade medel lill den inspekterandeverksamhelen. Anslag 1986/87 Förslag 1987/88 1988/89 Fastställd treårsbudget 298 755 000 300 678 000 296 386 000 Förändringsalternativ - 310 928 000 308 736 000 Arbetarskyddsstyrelsens budgetförslaginnebär en uppräkning av ansla get i förhållande lill treårsbudgeten med , för /88 och med . Styrelsenbegär atl yrkesinspektionen kompenseras för besparingarna som följer av treårsbudgeten ävenför under treårsperio den och föreslår att anslagettillförs . för /88 och . för /89. förvardera budgetårel 1987/88 och 1988/89 för att även i fortsättningen kunnaarrangera kurser för personal inom företagshälsovården som uppdragsutbildning vid i . Dettoiala /SARA-systemet beräknas vara helt genomfört . Vissa kosinader inträffar föreden egentliga driftsstarten. Det gäller främst den årliga avgiften lill statskontoret som uppkommer i lakl med upphandlingen. Behovet /88 beräknas till . och för /89 till . Inom ramen för treårsbudge ten finns dock . för resp.budgetår som har anvisats för ISA-verksamheten och för driften avISA/. Behoven utöver de fastställda anslagen är därför . för /88 och . för budgetårel 1988/89.Kosinaderna fördelas enligt följande: Prop.1986/87: 100 Bil. Regeringen avser att upprätthålla en hög ambitionsnivå iarbetsmiljöarbelel. Somjagframhöll i 1986 ärs budgelproposition är del emellertid inte längre möjligt, i samma utsträckning som undertidigare år, att tillföra arbetarskyddsverket resurser genom omfördelningarinom arbelslivsområdel. har beslulal att arbetarskyddsverkets anslagskall minskas /87-1988/89. Etl visstutrymme har sålunda skapats för insatserinom särskilt angelägna verksamhetsområden dels genom denna begränsningav lillämpningen av huvudförslagel, dels genom en i förhållande tillarbetarskyddsstyrelsens förslag annorlunda fördelning av besparingarna underIreårsperioden. Styrelsens arbete med all omarbeta äldre anvisningar ochmeddelanden tillföreskrifier enligt arbetsmiljölagen kan inte som tidigare planerats slutförasunder . Inom flera tillsynsomräden finns dock nu endast ett fätal äldreregler kvar. Därigenom har resurser kunnat frigöras för regleringsarbele på nyaområden, informalions- och utbildningsinsatser, uppföljning av lidigare utfärdade föreskrifter m. m, I många fallgenomförs dessa insatser i samverkan med yrkesinspekiionen. Enligtarbelarskyddsstyrelsen böromarbetningsprogrammet, med fä undantag, kunna slutföras . Jagfinner del angelägel atl omarbetningen av äldre regler slutförs möjligt sä atl ytteriigare resurser kansättas in på angelägna Prop, 1986/87:100 områden av nyssnämnda slag. Det är vidare viktigt attarbetet med all Bil. 12 utveckla konsekvensbeskrivningar i anslutning lillförfattningsarbetet snabbt drivs vidare. Arbetarskyddsverketsanslag minskas realt . Den treåriga ramen underlättar för styrelsen all långsiktigt planerarationaliseringar, omprioriteringar och nödvändiga nedskärningar. Enligt styrelsens bedömning ianslagsframställningen för /86finns det inga möjligheter att vidmakthålla ambitionsnivån i fräga om denregionala tillsynsverksamheten om inte yrkesinspektionen lillförs . ytterligaremedel utöver,huvudförslagel. Slyrelsen begärde 2,3 milj. kr. åriigen för budgetåren 1986/87-1988/89 för altden regionala tillsynsverksamheten skulle kunna hållas oförändrad. budgetproposition beräknade jag medel för den regionalatillsynsverksamheten för den kommande treårsperioden. Vid behandlingen av1986 års budgetproposition uppmärksammade socialutskottet att de medel som hade beräknals för arbelarskyddsverketunder treårsperioden endast räckte för atl kompensera yrkesinspekiionen underdel första budgetåret. För det andra och tredje året visade sig kompensationen vara otillräcklig för altlillsynsverksamhelen skulle kunna hållas på oförändrad nivå. Utskottetframhöll all del inte kunde acceptera någonnedskärning av den totala omfattningen av yrkesinspekiionens verksamhel, i synnerhet som den kommunala tillsynenskulle överföras till inspektionen . Utskottet förutsatte attregeringen skulle återkomma lillriksdagen i denna fråga i samband med budgetproposition. Jag delar utskottels bedömning. Denotillräckliga kompensationen berodde på oklarheter i beslutsunderlaget inför1986 års budgetproposition. Genom omprioriieringar inomarbetsmarknadsdepartementels område har en jusiering av medelsberäkningen förnäsla budgelår möjliggjorts. Jag : utgår från att detla även skall kunnaske för /89. Styrelsen har begärt vissa budgetmedelför att kunna upprätthålla sina insalser när del gäller utbildning av personal inom företagshälsovården. Det gäller kurser för företagsskölerskor och för förelagssjukgymnasler som på styrelsens uppdrag bedrivs som uppdragsutbildning vid . Dessa kurser finansieras med riiedel bl. a. från arbetsmiljöfonden. Jag anser del angelägel all arbelarskyddsstyrelsen kan fortsätta denna vidareutbildning av personal inom förelagshälsovården och har beräknat 1 milj. kr. Dessa medel bör lillföras program met Forskning och utbildning. I underläget för styrelsens anslag harjag dämtöver beräknat 3,5 milj. kr. förökade forskningsinsatser inom arbels miljöområdet. Jag avser att återkomma lill frågan om styrelsens forsk nings- och utbildningsverksamhet,i den forskningspolitiska proposition som regeringen kommer atl lägga fram undervåren 1987. Tillsynen av arbetsmiljön vid vissamindre arbetsställen förs den 1 Prop. 1986/87:100 januari 1987 över från kommunerna till yrkesinspektionerna. Som enföljd Bil. 12 av detta skallkommunerna fr. o. m. varje är föra över ca 20 milj. kr. För budgeiårei 1987/88 harjag beräknat . som kompensationför styrelsens övertagande av den kommunala tillsynens uppgifter. Regeringen godkändevären huvuddragen i arbetarskyddssiyrelsens förslag om utformning ochinförande av en samordnad lösning för informationssystemet om arbetsskador () och ettsamordnat arbetsstäl-leregisler för arbelarskyddsverket (). a. atl regeringen bemyndigade arbelarskyddsstyrelsen att konstmeraoch på försök, via pilotdrift vid ett yrkesinspektionsdistrikt, införa densamordnade lösningen förISA/. Resultatet av pilotdriften skulle enligt nämnda beslut redovisas till regeringen senast den 1februari 1986. Efter hemställanfrän arbelarskyddsstyrelsen beslutade regeringen attresultatet av pilotdriften för /skulle redovisas lill regeringen den 1seplember 1986. Arbetarskyddsstyrelsen har emellertid ånyohemställt om alt redovisningstidpunkten för pilotdriflen senareläggs.Anledningen är inträffade förseningar i utvecklingsarbetet. Arbetet har bl. a.försvårats av att den levererade datorkraften till piloldis-iriklet visat sigvara otillräcklig. Regeringen har därför beslutat att resultatet av pilotdriftenskall redovisas till regeringen . Jag är mol dennabakgrund inle beredd atl nu la ställning lill styrelsens begäran om ytterligare medeltill /. Jag avser atl föreslå regeringen att senare återkommatill i denna fråga efter det all arbetarskydds-styrelsen har redovisal resultatet avpilotdriften. Beräkningen av detlotala medelsbehovei under detta anslag framgär av programsammanställningen. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att lill Arbetsmiljö- TUlsyn och forskning för /88 anvisa elt förslagsanslag av . Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning avvetenskaplig apparatur 3 305 000 . Från anslaget bestridsarbetarskyddsstyrelsens utgifter för anskaffning av vetenskaplig apparatur, vilkas anskaffningsvärde översiiger 80000kr. Annan utrustning anskaffas med anlitande av resp. programanslag. Styrelsenberäknar ett oförändrai medelsbehov för anskaffning av veten- skaplig apparatur under budgelåren 1987/88-1988/89. 1 enlighet med regeringens förslag i 1985 årsbudgetproposition godkände all 3 milj. kr. skall förasöver från fonden för arbelsmiljöförbällringar lill statens inkomstbudget och därefteranvisas styrelsen över dettaanslag. Vid beräkningen avdessa medel togs emellertid ingen hänsyn till behovet av prisomräkningav anslaget . godkände i enlighet med regeringensförslag budgetproposition därför all yllerligare 1 milj, kr. under enfyraårsperiod skall föras över från fonden för arbelsmiljöförbällringar till statens inkomstbudgel föratt anslagets reala värde inte skall urholkas. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår all tillArbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för /88 anvisa ettreservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 517 839 000 Reservation 27 025 609 1986/87 Anslag 530 309 000 1987/88 Förslag 554 464 000 Från anslagetfinansieras anordnande och drifl av () samtmetodutveckling, forskning och personalulbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Yrkesinriktad rehabilitering 530 309 000 + 24 155000 För /88 räknar AMS med alt denanslagsfinansierade verk samhelen vid arbetsmarknadsinstituten () blir av oförändrad omfatt ning. Den verksamhet som vänder sig till icke inskrivna väntas däremoi fortsätta atl öka. Medelsbehovet beräknas uppgå till 530,3 milj. kr. Därut över behövs resurser för atlytterligare förbättra arbetsmetodiken saml för alt lillgodose vissa investeringsbehov. Somett led i det fortsatla utvecklingsarbetet sker vissa modifieringar av Prop. 1986/87:100 . a. skall inga institut ha färte äntvå arbetslag eller Bil. 12 fler änfyra. Vid institut med tre eller fyra arbetslag skall ett av lagen arbeta rörligt,dvs. enligt olika modeller arbeta med sökandegmpper, som inle behöver halillgång till sjuksköterska, sjukgymnast, socialkonsulent eller annan sådanpersonalresurs. Det finns, enligtAMS, en efterfrågan på tjänster från hos många företag, som inlehar lillräcklig kompelens all driva anpassnings- och rehabilileringsverksamhet för sinaanställda enligt de nya regler i arbelsmiljölagen,som gäller sedan den Ijanuari 1986. Under /87 bedriver AMS försöksverksamhet, som innebär attverket på konsullbasis medverkar i företagens anpassningsverksamhet.Styrelsen framhäller all försökel bedrivs med full kostnadstäckning och därmedinte konkurterar med befintliga resurser. Styrelsen avser all redovisaerfarenhelerna av försökel. För att förstärka län som ärunderförsöijda med resurser för yrkesinriktad rehabilitering och för allförbättra insatserna främst inom områdenahörsel-, psykiska och socialmedicinska arbelshandikapp begär AMS elt tillskottmed 100 ijänster till . Förändringarna inomAmi-organisationen leder till behov av lokalförändringar. Kostnader förflyttning och ulmstning beräknar AMS till 2,5 milj, kr. förbudgeiårei1987/88. Lokalförändringar avseende med särskilda resurser för olikagmpper funklionshindrade - Ami-S - beräknas kosta ytterligare.4 milj. /88. För förnyelse av maskinutmslning vidinstituten behövs en permaneni uppräkningav anslaget med 6 milj, kr. Vidare begär AMS ytterligare medel till resor med 3,6 milj. kr. i syfte atl ökapersonalens möjligheter att följa sökande på företagsbesök m, m. Organisationsförändringarnainom Ami-S förutsätter informalions- och utbildningsinsatser för all berördpersonal. För konferenser och utbildning begärAMS 3 milj. kr. Nya personalkonstellationer behöver pröva olika metoder för alt nå bälire resultat. Meloder församverkan och konsultativt arbetssätt behöver utvecklas, närarbetssättet blir mer ulåtriktal. De olika Ami-S-områdenaintensifierar utvecklingsarbetet inom sina resp. områden och överför kunskap lill arbetsförmedlingen ochAmi. Denna metodutveckling beräknas kosta 2 milj. kr. Totaltbegärs under anslaget 568,4 milj, kr. AMShar i en skrivelse föreslagh atl sökande skall kunnagenomgå arbeisprövning efler anvisning av enarbetsvägledare vid förmedlingen. Erfarenheterna från verksanihetvisar, att arbeisprövning i reell miljö, dvs, på en arbetsplats utanför institutet, ger bra resultat. Den ger de sökande konkreta erfarenheter, som hjälper dem att välja lämpligt arbele eller utbildning. Elt väl underbyggt valminskar studieavbrott och felaktiga 123 yrkesval.Inle sällan leder prövningen till attsökande blir anställda på Prop, 1986/87: 100 prövningsplatsen. Redan handikappkommitténföreslog i betänkandet (Ds A 1984:12) Vägar till arbele för handikappade att möjligheten tillprövning i reell miljö skulle ökas för personer, som äi arbetshandikappade. Ensådan sökande borde kunna anvisas cn prövningsplats utantraditionellAmi-utredning, Enligt kommitténs förslag skulle den sökande formellt skrivas in vid ,men enbart ha ett inledande samlal med en arbetskdn-sulent om prövningens uppläggning m, m, AMS förslag skiljer sig frånhandikappkommitténs i flera avseenden. Denvidgade arbelsprövningen bör enligt AMS inte enbart gälla sökande med arbelshandikapp. Den bör kunna genomföras utanformell inskrivning vid och pågåi högst . Eftersom rätlen till utbildningsbidrag och försäkringsskydd av olika slag endast gällerden, som genomgår arbetsmarknadsutbildning eller är inskriven vid ,förutsätter AMS förslag att nuvarande regelsystem ändras, så att ävenden föreslagna formen av arbeisprövning ger rätt att omfattas avförsäkringsskydd samt utbildningsbidrag. Utbildningsbidragfinansieras delvis av en arbetsmarknadsavgift enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. Avgiften förs till statens inkomsttitel för finansiering avarbetslösheisersällningar samt utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinrikiad rehabilitering. Att införa enarbeisprövning utformad enligt AMS förslag skulle innebära en utökning avde verksamheter som arbetsmarknadsavgiften är avsedd att finansiera. Enligt minmening bör man därför också fortsättningsvis använda sig av en modell liknande densom handikappkommiltén förordade och som innebär atl de sökande skrivs in vidarbetsmarknadsinstituten. Delbör vara möjhgt att finna lämpliga former för arbelsprövningen som inle innebär onödig administrativ hantering. Jagfömtsätter således alt man kan tillgodose behoven av arbeisprövning för denaktuella gmppen, främst arbetshandikappade sökande, inom ramen för den volymför utbildningsbidrag till inskrivna vid , somjag har förordatvid min behandling av medel lillutbildningsbidrag m, m. Jag vill emellertid understryka atl ett genomförande avdenna form av arbeisprövning inte får innebära att andelenarbetshandikappade bland de inskrivna vid minskar, 1 sinanslagsframställning har AMS anmält att man på försök bedriver visskonsullverksamhet riktad till företag och förvaltningar som efterfrågar bl, a. tjänslerfrån , Jag avser att föreslä regeringen att uppdra ål AMS alt närmare redovisa denna verksamhel. Jag övergår nu tillatt behandla medelsanvisningen till den yrkesinriklade rehabilileringen för budgetåret1987/88. För budgetåret1987/88 beräknarjag lönekoslnaderna för till . (+ .) inberäknat L-ATF-medel med . Vidare ingår i dessamedel kostnader för lokalvård, bevakning ochekonomipersonal, som tidigare betalats av medel lill driftkostnader. För lokaler och värme beräknas . (+I ). administrations-och driftkosinader beräknas minska lill . 1986/87: 100(-). Häri ingår en real förstärkning med 3 milj. kr. för att Bil. 12 underiätta ersättningsanskaffning av maskinutrustning. Förstärkningen har finansierats genom neddragning pä andraanslag. Till metodutveckling beräknarjag . (-1- . )och till personalutbildning . Som en engångsanvisning för vissalokalförändringar har jag beräknai 3,1 milj.kr. Styrelsens övriga förslag om resursförstärkningar kan jag inte biträdamed hänsyn lill det statsfinansiella läget.