prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Även om den polifiskasituafionen i flera av ländernaofta försvårar det humanitära biståndet, har möjligheterna att lämna effekiivt bistånd - framför allt iCentralamerika - förbättrats under desenaste åren till följd av ökadkapacitet hos mottagande och förmedlandeorganisaiioner. Jag finner att siluationen i motiverar fortsattaoch belydande humanilära biståndsinsatser. bör höjas med25 milj kr till . SIDA:s förslag tillinrättande av en ny anslagspost för särskilda insatser i har fill syfte bl. a. att främjademokrafiska strävanden och stödja särskilt utsatta befolkningsgrupper. Jaganser att detla syfte kan lillgodosesinom ramen för anslagsposlen Humanitärt bistånd i . Humanitärt bistånd i södra De ökande motsättningarna och det växande förtrycket iSydafrika ställer krav på ell omfattande humanitärt bistånd till dem somdrabbas. Genom humanitärt biståndi södra stödjer rörelser och människor som är motståndare tilleller offer för apartheidsystemet. Biståndet omfaltar stöd till uppbyggnaden av demokratiskaorganisationer samt rättshjälp, studiestöd, facklig utbildning, försörjningsbidragfill politiska fångar och deras familjer liksom informafion och forskning om apartheidsystemetsföljder. Härigenom bidrar till att icke-rasis-tiska ochdemokratiska samhällen skall kunna byggas upp i och Sydafrika.Huvuddelen av detta bistånd skall även i fortsättningen utgå till befrielserörelserna (ANC) och South West AfricaPeople's Organizafion (SWAPO). Särskild hänsyn skall därvid tas lill behovel av slöd lill utbildning och planeringinför framtida majoritets-styre iNamibia och . Vidare bör i ökande omfattning stöd lämnas till humanitär verksamhet i de bägge länderna,företrädesvis genom förmedling av svenska enskilda organistioner. Jag finner attsituationen i och ger anledning till en kraftig ökning avmedelsramen för det humanitära biståndet. Denna bör ökas med 50 milj.kr. till 250 milj. kr. Skulle utvecklingen föranleda ytteriigare behov kan medelfrån anslagsposten Katastrofer m. m. utnyttjas för humanilära insatser i södra . Katastrofer m.m. Prop. 1986/87: 100 Somjag anmälde i budgetpropositionen för budgetårel 1986/87 (prop 1985/86:100, s. 52) påbörjades hösten 1985en översyn av det svenskakatastrofbiståndet. Utredningen som gjordes av en särskilt fillkallad utredare' framlade sitt belänkande Katastrofbistånd för utveckling (Ds UD 1986: 2) . En sammanställningav remissytlrandena finns tillgänglig på . Sammanfattningav ulredningens slutsatser och rekommendationer Ulredningen som ägnat särskild uppmärksamhet åtsvältkatastofer framhålleratl bistånd i akuta katastrofsituationer - eller överlevnadshjälp -alllid kommeralt behövas, men attkatastrofhjälpen - för att inte få en alltför begränsad verkan - måste ses i ett längre perspektiv. Denbör länkas närmare samman med reguljärt utvecklingssamarbete. Därigenom förbättrasmöjligheterna att förebygia katastrofer. Utredningen pekar på att katastrofer oftabottnar i missförhållandena i de sociala strukturerna. Det är därför defattigaste människorna i de fattigasteländerna som drabbas mest av katastroferna, vare sig dessa är direkt vållade avnaturkrafter eller människor eller båda i förening. För att närmakatastrofhjälp och långsiktigt utvecklingssamarbete föreslår utredningenatt katastrofbistånd regelmässigt bör tas upp i biståndsförhandlingar ochandra diskussioner med mottagarländer där det finns risk för katastrofer. Katastrofbiståndet böruformas så att det kommer de sämst ställdatill del. I detta arbete bör så längt möjligt de katastrofdrab-badesegna erfarenheter och resurser utnyttjas. En betydande del avde medel som finns tillgängliga för katastrofbistånd bör användas förkatastrofförebyggande insatser. I samband härmed förordar utredningen attinsatser bekosias med medel både från det reguljära utvecklingssamarbetetoch anslagsposten Katastrofer m. m. En huvuduppgift bör vara att stödjautvecklingsländernas egna ansträngningar alt förebygga katastrofer och stärka katastrofberedskapen. Utredningen förordar vidare attkatastrofbiståndet ökas i en jämn takt. Bl.a. föreslås att starkare stöd ges genom enskilda organisationer framför allt för att stärka dessas systerorganisationer iutvecklingsländerna. Även FN-organenbör i större utsträckning utnyttjas för katastrofbistånd. I samband härmedföreslås att SIDA ingår fleråriga ramavtal om katastrofförebyggande insatser såväl med programländer somenskilda organisationer och FN-organ.Därutöver bör i vederbörande FN-organ framhålla vikten avkatastrofförebyggande insatser som ett led i det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Utredningenunderstyrker slutligen vikten av att befolkningsutvecklingen och kvinnornasroll beaklas mer än hitfills vid utformningen av katastrofbistånd. Föredragandes överväganden Prop. 1986/87: 100 Ril 5 Svälten i desenasle åren har letl till en ökad insikt om nödvändigheten att angripaakuta svältkatastrofers bakomliggande orsaker. Den yttersta orsaken tillatt människor svälter är deras fattigdom. Då allt reguljärt utvecklingsbiståndsyftar till att lindra fattigdom bör katastrofbiståndet mer än nu lämnas i ell nära sammanhang med del långsiktiga utvecklingssamarbetet. Jag delarutredningens uppfattning om vikten av att de drabbades egna erfarenheter ochresurser utnyttjas i katastrofbiståndet liksom i biståndet i övrigt. Inte minstgäller det alt ta fill vara kvinnors erfarenhet och engagera dem ibiståndsarbetet. Likaså ansluter jag mig till tanken att katastrofbiståndet måste sesi långsiktigt utvecklingsperspektiv och atl katastrofrisker bör beaktas idet reguljära utvecklingsbiståndet. Som utredningen föreslår, kan detla skegenom att frågan om kataslrofrisker tas upp i biståndsförhandlingar och andra diskussioner medprogramländer med stor katastrofbenägenhet. Redan nu utnyttjasanslagsposten Katastrofer m. m.för finansiering av långsiktigakatastrofförebyggande insalser i förening med medel som anvisats för reguljärtutvecklingssamarbete. Även om katastrofförebyggande insatser i regel börplaneras och bekostas inom ramen för det reguljära utvecklingssamarbetet, lalarstarka skäl för att anslagsposten för kalastrof-bistånd i länder med särksiltallvarliga katastrofrisker också i fortsättningen används för sådant långsiktigtstöd. Detta kan exempelvis gälla fall, där miljö- och klimatfaktorer medför hotom omfattande nöd och mänskligt lidande. Därför biträder jag ett av SIDAframfört förslag atl avtal för högst tre budgelår får ingås med programländerna om insatsersom finansieras pä della sätt. Förutsättningen härför bör dock vara att enfinansieringsplan föreligger enligt vilken katastrofbiståndets andel av finansieringengradvis sjunkeroch andelen av medel från det reguljära utvecklingssamarbetet i molsvarande takt stiger. Eftertreårsperioden bör insatsen bekostas heh från medelsramen förutvecklingssamarbete. Etl väsentligtinslag i katastrofbiståndet bör också i fortsättningen vara stöd till utvecklingslandets egenkatastrofberedskap. Lämpliga insatser kanvara stöd till spannmålslagring,iransportsyslem och landets egna hjälporganisationer. Älgärder för atlstärka katastrofberedskap bör iförsta hand finansieras inom ramen för del reguljära utvecklingssamarbetetmen bör, om del finns särskilda skäl, kunna bekostas med bidrag från anslagsposten för katastrofbistånd ochgöras till föremål för fleråriga avtal på samma sätt som katastrofförebyggandeinsatser. I detla sammanhang villjag erinra om möjligheterna att för katastrofberedskap ochkataslrofförebyggande insalser utnyttja specialenheten för katastrofbistånd. De enskildaorganisationernas roll i biståndspolitiken är väl känd. Deras kunskapom bistånd och och deras nära kontakt med nödlidande människor liksom derasförmåga atl nå ut till utsatta grupper gör dem särskilt lämpade att lämna nödhjälp. Jagfinner därför liksom utredningen all så långt möjligt en större andel av katastrofbiståndet bör lämnas genom de enskilda organisationerna. I överensstämmelse härmed bör svenska hjälporganisafioner med betydande erfarenhet avkatastroflDiständ ges möj- Prop. 1986/87: 100 lighet att - som redan är fallet i frågaom Svenska Röda korsel - fä Bil. 5 rambelopp för mindre nödhjälpsinsatser. Ett syfte med ettökat katastroftiistånd genom de enskilda organisationerna bör vara att siödjaderas systerorganisationer i mottagarländerna. Därigenom stärkskatastrofberedskapen inom dessa länder och de drabbade ges större möjligheter tillsjälvhjälp. Behovet av akutkatastrofhjälp särskilt i är allljäml mycket stort. Vidare bör det medhänsyn till destabiliseringspolitik finnas en beredskap för ökat katastrofbistånd i södraAfrika. Med hänsyn härtill och behovetav katastrofförebyggande åtgärder främst i anser jagatt anslagsposten Katastrofer m.m.bör höjas med 25 milj.kr.till 525 milj.kr. Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer Folkrörelser och andra enskilda organisationerna spelaren viktig roll inom biståndspolitiken. Den kunskap orn bistånd och u-ländersom finns hos organisationerna utgör en viktig bas för det svenska biståndet. SIDA genomförde år1985 på uppdrag av regeringen en översyn av enskilda organisationersbiståndskapacitet. Översynen har behandlats i fjolårets budgetproposition. SIDA hardärefter fastställt nya riktlinjer för sitt samarbete med de enskildaorganisationerna. Mot bakgrund av deenskilda organisationernas stora betydelse för det svenskabiståndsarbetet har regeringen funnit del värdefullt att tillskapa ett forum för atlfördjupa kontakterna mellan folkrörelserna och regeringen och ge möjlighet tillerfarenhelsubyte och diskussion om biståndsfrågor. Regeringen beslöt att tillsätta ettsärskilt folkrörelscräd för biståndsfrågor.1 rådet ingår representanter för olika slag av folkrörelser och organisationer med eller utan egenbiståndsverksamhet. Genom rådet har ett nytt instrument skapats för de enskildaorganisationerna att till regeringenframföra sina erfarenheter och synpunkter, men också en möjlighet förregeringen atl diskutera rnål och inriktning för den verksamhet somstöds med statliga biståndsmedel. Jag föreslår altanslagsposten Folkrörelser och andra enskilda organisationer' höjs med 50milj. kr., varav 15 milj. kr. för bidrag direkt tillenskilda organisationer i programländer för medverkan i projekt som ingår i landprogrammen. AnslagspostenFörsöksverksamhet och metodutveckling m.m. är f.n. uppdelad i en delpost för försöksverksamhet och metodutveckling och en delpost för insalsförberedelser ochresullalvärdering. Från den förstnämndadelposten utgår slöd både till försöksverksamhet och metodutveckling som innefattar huvudsakligenexperimentell och innovativ verk- ' benämnd Enskilda organisationer. samhet och tillandra särskilt angelägna projekt utanför det landprogram- Prop. 1986/87: 100 merade biståndet, främst i fråga om miljö-och markvård saml energi. SIDA föreslär atlstödet till särskilt angelägna projekt som inte harexperimentell eller innovativ karaktär förs över till en ny anslagspost med benämningen Särskilda program. Jag delar SIDA:suppfattning aft dessa två slag avverksamhet bör redovisas för sig. Jag anser emellerfid att detta syfle bör tillgodoses genom att anslagpostenFörsöksverksamhet och metodutveckling m. m. ersäfts av en ny anslagspost försärskilda program. Denna börinnehålla delposter för försöksverksamhet och metodutveckling, miljö- och markvård, befolknings- och hälsofrågor,energi, kvinnofrågor, kuliur ochmassmedia samt insatsförberedelser och resullalvärdering. Stöd från delpostenFörsöksverksamhet och metodutveckling bör enligt SIDA:s förslag inriktas uteslutande påexperimentell och nyskapande verksamhet på områden som bedöms angelägna men som saknarresurser. I första hand bör stödet utgå för insatser i programländer. Därvid bören näraanknytning till de reguljära samarbetsprogrammen eftersträvas. Enökad koncentration av verksamhettill ett mindre anlal områden och insatser bör samlidigt kunna ledalill större effektivitet. Verksamheten inom deämnesinriklade delposterna bör omfatta insatser som har karaktär av långsiktigtutvecklingssamarbete. Avsikten med denna verksamhet är att tillgodose speciella behov iu-länderna inom områden där har särskild kompetens. Insatserna börfrämst ha anknytning till det reguljära utvecklingssamarbetet medprogramländerna. De bör emellertid också kunna omfatta verksamhet i andrautvecklingsländer i samarbete med FN-organ eller andra inlernationellaorganisationer. En ökande andel avmedlen för ämnesinriklad verksamhet bör användas för miljö- och markvård ochför projekt som stärker kvinnornas deltagande i utvecklingsansträngningar. Delposteninsalsförberedelser och resultatvärdering ger SIDA vidgade möjligheter attstärka sin fackkompetens för beredning, uppföljning och utvärdering avbiståndet, bl. a. genom att anlita konsulter. Jag förslår att . avsätts för anslagsposten Särskilda program. Regeringenkommer senare att besluta om fördelning av medlen mellan delposterna. SIDA bör i god fidföre utgången av budgetårel 1986/87 inkommamed förslag till fördelningarna.Förslaget bör innefatta en plan förverksamheten under samtliga delposter utom delposten för insatsförberedelseroch resultatvärdering. Planen bör bl. a. innehålla en närmareredovisning av nya insalser. Rekrytering och utbUdning av fältpersonal Rekrytering och utbildning av fältpersonalutnyttjas vid sidan av rekryleringen avSIDA:s kontraktsanslällda fältpersonal, i allt högre grad för SIDA:s medverkan i sambandmed svenska förelags urval av personal för u-landsarbete. Ett omfattande arbete bedrivs också för att aktivera den svenska resursbasen. utnyttjas vidare bl. a. för att finansiera vissa programländersegen rekrylering av svensk och annan utländsk personal. Därigenom bidrarSverige lill att förstärka och utveckla 87 mottagarländernasegen organisafion och kapacilet för personalrekryte- Prop. 1986/87: 100ring. m. /86 ingär även stöd till biträdande experter . 5 och FN-volontärer i poslenRekrylering och utbildning av fältpersonal. Jag förordar att 66 milj.kr.avsätts för anslagsposten Rekrytering och utbildning av fältpersonal. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl 1. godkänna deriktlinjer för utvecklingssamarbete och bidrag genom SIDA som jag idet föregäende har förordat, 2. tillUtvecklingssamarbete genom SIDA för budgetårel 1987/88 anvisa elt reservationsanslag av5026343000 kr. 1985/86 Utgift 24 678 000 Reservation 578 0001986/87 Anslag 26 110 000 1987/88 Förslag 27 240 000 Frän anslaget bestrids kosinader för atl spridaupplysning i om situationen i saml insatser för attbidra till utveckling i dessa länder. Ca två Iredjedelar av anslaget går fill enskildaorganisationers u-landsinformationoch ca en tredjedel till SIDA:s egen informationsverksamhet. Inriktningenav SIDA:s informationsverksamhet innebär att ökad vikt läggs på all föra ul information om biståndets resultat och effekter.För att effektivisera verksamhetenplaneras en viss datorisering. Den Afrika-kampanjsom nu inletis har utvecklats till etl projekt i samverkan mellan SIDA och ett dussintal störte organisationer med verksamhel i och information om på sitlprogram. Det är styrelsens uppfattningatl kampanjen, som redan från början var avsedd som en flerårig salsning,skall fortsätta även under kommande budgelår. SIDA framhåller altinformationsverksamheten fått vidkännas sjunkandeanslag i reala termer samlidigt som kostnaderna har sfigit. Tryckerikostnadernahar exempelvis ökat . SIDA förordar atl anslaget 1987/88 höjs från 26,1 milj.kr. lill 28 milj. kr. Informationsanslagels storlek mäste noga avvägas motandra angelägna behov inom biståndet. Jag har dock räknat upp anslaget med . Av detla belopp avser . bidiag fill enskilda organisationersinformationsverksamhetmedan . anvisas för SlDA:s egen informationsverksamhet. 1986/87: 100 Ril 5 Jag hemsläller atl regeringen föreslårriksdagen atl till Informationför /88 anvisa ett reservationsanslag på . Styrelsen förinternationell utvecicling (SIDA) 1985/86 Utgift 191 036 0001986/87 Anslag 195 875 000 1987/88 Förslag200 804 000 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostn.126 520 000 + 5 570 308 (varav lönekostn. )(84 565 000) (+ 2 880 308) Lokalkostnader hemmamyndig heten 14 358 000 r 2 216 632 Lokalkostnader bistånds kontoren 22 294 000 - 1 500 000 Utlandstillägg m. m. 27 103000 542 060 Engångsanvisning 5 600 000 - 4 900 000 Till regeringens disposition - + 3 000000 195 875 000 + 4 929 000 SIDA konstaterar i anslagsframställningen all ökade kravställs på effektivitet och kvalitet i biståndet. Samlidigt medför en växandebiståndsvolym ökade anspråk på SIDA:s kapacitet. Fortsatla rationaliseringar harförbättrat möjligheternaatl klara de ökade kraven. SIDA anser dock atl det i längden blir nödvändigl att vända den nuvarande personalminskningentill en reell kapacitetsförslärkningom inte biståndets inriktning och kvalitet skall behöva förändras kraftigl.Styrelsen finner det nödvändigt att statsmakterna överväger hur klyftanmellan biståndspolitiska ambitioner och deresurser som ställs till förfogande skall kunna överbryggas. SIDA äskar medelför sex handläggartjänsler och fyra assistenttjänster föradministration av föreslagna nya anslagsposter för särskilda insalser i Latinamerikasamt särskilda program. Därutöver begär SIDA förökade personalkostnader i syfte atl ersätta en del av den utkonlrakte- ringsom sker f. n.. Vidare föreslår SIDA i en engångsanvis ningför utveckling av etl nytl ekonmiadministrativt syslem. SIDA vill däruiöver lillgodose biståndskonlorens behovav ord- och textbehandling och yrkar därför i engånsanvisning för ADB-utrustning. Föredragandens överväganden Prop. SIDA har i anslagsframställningen utförligt redogjortför sitt kapacitetsläge och i detta sammanhang argumenterat för en flexibel ochrationell avvägning mellan anslag för administrativa kostnader och rena bisländskosl-nader. SIDA upphandlarårligen elt stort anlal konsulttjänster. Till slörsia delen innebär SIDA:skonsultupphandling alt SIDA införskaffar nödvändig expertis för beredning, genomförande ochutvärdering av biståndsinsatser. En mindredel av de konsulter som har anlitats av SIDA utför dock arbetsuppgifier som iprincip bör ankomma pä SIDA:s tjänstemän. Denna upphandling avser konsulter somhar grundläggande fackkunskaper inom olikaområden och som av kapaciletsskäl används främst av SIDAs sektor-byråer. Jag har ibudgetförslaget för SIDA: s förvaltningskostnader 1987/88 beaktat den handlingsplan som finns förSIDA:s fortsatla arbele på AR/ ADB-områdetoch föreslår därför som en engånsanvisning för anskaffning av utrustning för ord- ochtextbehandling. När del gäller ettnylt ekonomi-administrativt system delar jag SIDA:s uppfattning atlSIDA:s verksamhet och dess omfattning är sådan att myndigheten behöver ett välfungerande uppföljnings- och styrsystem. () utreder f. n. påregeringens uppdrag vilka möjligheter enskilda myndigheler skall ha atl utvecklamyndighetsspecifika ekonomisystem.En av de aspekter RRV skall belysa i detta sammanhang är vikten av atl myndighetsspecifika system tillgodoserde krav som måste ställas i fråga omsystemets anknytning till riksbokföringen. Inrättande av myndighetsspecifika system kräver vidare ettsamrådsförfarande mellan myndigheten och RRV. I avvaktan på slutligtsamråd har jag avsatt 3 milj. kr. /88 lill regeringensdisposition. I likhet med andramyndigheters ADB-invesleringar kommer ett avkastningskrav att ställas påSIDA. Jag är ej bereddatt nu ta ställning till eventuella tjänster för atl ersätta upphandling avkonsulttjänster för arbetsuppgifter som i princip bör ankomma på SIDA:stjänstemän. SID..'\. bör fillsammans med statskontoret se överbl. a. denna konsultupphandling och till regeringen lämna förslag om hur tjänstestrukturenbör se ut med beaktande av nämnda konsultupphandlingi kombination med övriga resurser. Genomförda och planerade insalser på ADB-området, bl. a.rationaliseringsvinster som kanuppkomma genom det i)lanerade nya ekonomiadministrativa systemet, börbeaktas i detla utredningsarbete. SIDA och statskontorets analys och förslag bör överlämnas till regeringensenast . Vid beräkningen av SIDA:s fövaltningskostnader harjagmot bakgrund av SIDA:s och statskontorets kommande översyn tillämpat ett modifierat huvudförslag vid anslagsberäkningen. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Styrelsen för intemationeU utveckUng(SIDA)för budgetårel 1987/88 anvisa eftförslagsanslag om . Nämnden föru-landsutbildning Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 15 754 000 Bil. 1986/87 Anslag 20 422000 1987/88 Förslag 21 131 000 (varav lönekostn) (+ 131 000) i sinanslagsframställning huvuddragen i det påbörjade arbetet med ett handlingsprogramför nämndens framtida verksamhet. I nämndens anslagsframställningen anges attnämnden huvudsakligen kommit att fungera som en skolstyrelse och att arbetsuppgifter av informerande och samordnandekaraktär skjutits pä framti- ' den. Nämndenanför att tiden nu är mogen all uppmärksamma nämndens roll ifråga om andra ochmer övergripande arbetsuppgifter saml organisationen av dessa iförhållande till . Nämnden äskar som enengångsanvisning . för utredningsarbetet med handlingsprogrammet. förden /86 inrättade rektorsljänslen,. i lokalkostnader, vilket avser ersättning till slatens räddningsverk, räddningsskolan. , förhyror, samt för inredning ochutrustning av de nya lokalerna. Slutligen önskar nämnden få möjlighel att överföra intäktsmedel från denavgiftsfinansierade verksamheten från etl budgetår till etl annal. till uppgift att ledaoch samordna den utbildning i språk och u-landskunskap inför uppdrag i , som bedrivs vid . Nämnden har i sinnuvarande funktion funnits . harnämndens roll och arbelsuppgifter diskuterats utför ligt. Det har härvid framkommit atl ledningen av Sandöskolan utgjort den centrala arbetsuppgiften för nämnden, även om en ökad delegering till ordförande och rektor har skett. Denna inriktning av nämndens verksam hel har visat sig ändamålsenlig. Jag föreslår därför att och med ombildas till en styrelse för verksamheten i Sandö.Styrelsens sammansättning bör i likhet med den 91 nuvarande nämnden representera olika mål- ochintressegrupper. De flesta funktioner och arbetsuppgiftersom regleras i instruktionen för Prop. 1986/87: 100 nämnden föru-landsutbildning, och som utförts vid , bör även Bil. 5 inrymmas i verksamheten i Sandö.Skolan skall fillhandahålla utbildning i språk och u-landskunskap men ocksåarbeta med metodutveckling inom silt område. Skolan bör även spridainformation och kunskap om vilkenu-landsutbildning sorn finns att tillgå i och vem som erbjuder olika slags utbildning. Andra centralaarbetsuppgifter bör vara att anordnakonferenser och seminarier saml bedriva visst utredningsarbete i frågorkring u-landsutbildning. Kursdeltagarna på Sandöskolan erbjudsinformation och utbildning inom olikaområden kring vistelse och arbete i u-land. Det svenska biståndet är en viktig komponent i detla sammanhang menSandöskolan är ej begränsad tillbiståndsfrågor utan tillhandahåller även kunskap om förhållandena iu-länderna . Den utbildningu-centrum skall erbjuda avser inte enbart alt nå människor som skall resaul som statligt rekryterade biståndsarbetare. Andra målgrupper ärfredskårisier, medlemmar ur frivilligorganisationer och missionärer.Ytterligare en målgrupp är del svenska näringslivet som visar ett allt störreintresse för ökade kunskaper som underlättar verksamheier i . Små och medelstora företag somsaknar egna utbildningsresurser, kan ha särskilt behov av Sandöskolansutbildning. Mot bakgrund avskolans verksamhet föreslår jag atl den ombildade myndighetens namn blirstyrelsen för u-landsutbildning i (). Verksamheten vid kräversamverkan med en rad andra organisationeroch myndigheter. U-centrum skall känna till, informera om samt utnyttjabefintlig kompentens inom andra organisationer och myndigheler. Samarbetet med högskolan utgör härvid en viktig komponent. Metod- och kursutveckling saml samarbetei olika planeringsfrågor är områden där samarbetet med högskolan bör vara avsärskilt värde. I finns ettstort behov av utbildning i u-landsfrågor.