prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En särskild enhet för fariigtgods är under uppbyggnad vid denna nya myndighet ochjag har funnit delolämpligt att föregripa den prövning av del samlade resursbehovet som snartkommer att göras. Jag föreslår av denna anledning lills vidare inga nya ijänslerför della ändamål till . 1denna fråga har jag samrätt med chefen för ochchefen för försvarsdepartemenlel. Elt av inslagen i denverksamhelsinriklning som styrelsen föreslagit skall gälla för den kommandetreårsperioden gäUer avvägningen mellan service och kontroll. Den konflikt somslyrelsen anser finns mellan all tillgodose näringslivels krav påtullklareringsinsatser och avdela tillgängliga kontrollresurser förprioriterad kontrollverksamhet har under del senasle årel visat sig iprövningen av lillstånd till vissa färjelinjer. För atl göra del möjligt förlullverkel all i viss utsträckning tillgodose näringslivets önskemål i dessahänseenden medgav regeringen i regleringsbrevet att /87 skullesom avlösning av vissa tidigare inkomsler fä disponera 6 milj. kr. Detta tillskotl föresläs även fortsättningsvis fä användas avtullverket för sädana insalser. I nuvarande slalsfinansiella läge finns ejförulsältningar alt tillskjuta ytterligare resurser för delta ändamål. Behov avytterligare tillskoll får prövas när del föreligger förutsättningar attfinansiera sädana insatser. I detla sammanhangvilljag uttala vikten av all arbetet fortsäller med alt se över de materiellabestämmelser är satt att konlrollera. Dessa uppgifler faslslällsofta av andra föreskrivande myndigheler. I vissa fall lorde resursbesparingarhär kunna göras säväl av tull som näringsliv. Som etl led i arbelel alleffeklivisera kontrollverksamheten har styrelsen initierat en översyn av hundljänsten inom . Slutsatsen av delta arbele blev att slyrelsen i ärels anslagsframslällning föreslår ell tillskoltav 67 yllerligare 11 hundekipage, uiöver de 29 ekipagesom redan finns, under Prop. 1986/87: 100 den kommande treårsperioden. Av detlatotala tillskolt faller 4 hundeki- Bil. 9 page på budgetårel 1987/88. Jag ser,i likhet med styrelsen, slora förtjänster med atl i ökad ulslräckning utnyttjahundar i spanings verksamheten. Jag föreslår därför atl fyra hundekipagelillförs verksamheten under budgetårel 1987/88. Denna försiärkning finansierasgenom omfördelningar inom huvudtiteln. Faklureringen avtullverkels uppbörd och uppgifter för handelsstatistiken bygger pä dendataregislrering som utförs vid generaltullslyrelsens statistiska sektion.Seklionen har under de senasle åren fått vidkännas en krafiig volymökning lillföljd av den ökade aktiviteten i ekonomin. Styrelsen har funnit det angelägetatl hemställa om resursförslärkningar i form av 7 Ijänsler, 6 nyaterminalarbetsplatser och anskaffning av en ny ADB-utruslning. För egen delärjag beredd all instämma i styrelsens bedömning av atl behov finns för vissaresursförstärkningar lill sektionen. Emellerlid ärjag inte beredd alt föreslåett tillskott i form av nya ijänsler. De anspråk som finns för ytteriigarearbetskraftsinsalser får lösas genom tillfälligt inhyrd personal och attservicebyrå anlitas. För della ändamål är jag beredd alt föreslå all 300000 kr.lillförs anslaget. Den ADB-ulrustning som sektionen har till förfogande ärföråldrad. med leveranlören löper ul . Jag föreslåratt genom statskontorets försorg medges all anskaffa nyADB-ulrustning med ett oförändrat antal terminalarbelsplatser tUl denstatistiska sektionen. Den ärliga avgiften till statskontoret för utruslningenuppgär till . Förhandlingarna mellanEG-kommissionen och EFTA-länderna om införandel av etl enhetsdokument - SingieAdministrative Document (SAD) - i handeln mellan EG- och EFTA-länderna samlmellan EFTA-länderna sinsemellan är i princip avslutade. Enligt del förslag till multilateral konvention som harförhandlats fram skall SAD börja användas . Syftet med attinföra SAD är all begränsa den flora av blanketter som används i de olikaländerna, att harmonisera uppgiftskraven saml atl skapa bälire förutsättningarför en övergång lill uppgiftslämnande med hjälpv ADB. Ett införande av ettenhetsdokumenl inom hela del europeiska frihandelsområdel har naturiiglvis etlslort symbolvärde. , när syslem för dokumenllös överföring har införts,kan det förvänlas ge avsevärda rationaliseringsvinster. Det förhållandel alltullprocedurerna i de olika länderna inte är harmoniserade och anpassade lillSAD leder dock lill svårigheter vid användningen av dokumentet. Del här ärproblem som delar med flertalet andra EFTA-länder. Regeringen övervägerför närvarande de handlingsalternativ som finns och kommer att fattabeslut i frågan. har nyligenbifallit regeringens proposiiion om alt anta den inlernalionella konvenlion somligger till grund för en ny nomenklatur, Harmonized Syslem (HS), (prop.1986/87:53, SkU: 32, rskr 1986/87: 13). Styrelsen har begärtresursförslärkningar för del merarbeie som tullver ket drabbas av med anledning av SAD och HS. Det resursbehov som slyrelsen vill anmäla avser 6 tjänsler för SAD. För HS gäller hemställan 1,6 milj. kr. för nytryck av handböcker saml 1 milj. kr. Enligt vad jag erfarii ärde beräkningar som slyrelsen presenterat vad Prop. 1986/87: 100 gäller HSmyckel osäkra. Slyrelsen har därför för avsikt atl senare anmäla Bil. 9 tillregeringen förslag över vilka resurser man vill beräkna för della ändamål.Beiräffande SAD är jag inte beredd atl föreslä tillskolt av nägra tjänster. Deresurstillskott som erfordras bör islället ske i form av projektmedel. Jag harberäknat ett engångsvis belopp om 2 milj. kr. för della arbete. I samband medbehandlingen av regeringens proposition 1984/85: 19 om en samordnad ochinlensifierad narkolikapolilik beslutade att lullverkel skulle medgesalt påbörja uppbyggnaden av ell ADB-baserat spaningsregisler (JuU: 1984/85: 12och SkU 1984/85:9, rskr 1984/85: 103 och 106). Del syslemförslag som tullverketsedermera utarbetade bar arbetsnamnet SPADI (spaningsdiarium). I kompletterandedirektiv från regeringen fick generaltullstyrelsen i uppdrag atl belysamöjligheterna atl utnyttja datakapaciteten hos polisens allmänna spaningsregister(). 1 den rapport som redovisades för regeringen framgär det attslyrelsen förordar elt alternativ som innebär att spaningsregistret byggs upphelt i regi på egen dalor. Men med hänsyn till del statsfinansiellaläget kunde alternalivel med drifl av spaningsregistret inom ramen för polisensallmänna spaningsregister accepleras (lull-ASP). Anslagsbehovel för lull-ASPunder /88 har styrelsen beräknai lill 6,8 milj. kr. För egen delanserjag alt många fördelar finns förknippade med all välja alternativet sominnebär gemensam drifl med polisens ADB--system. Jag kan ocksä konstatera -vilket klart uttalade i samband med behandlingen avnarkotikapropositionen alt inlegrilets-och behörighetsfrågorna har beaktats iden studie som tagil fram i samarbele med ochdatainspektionen. Emellertid framstår styrelsens resursanspråk som nägol högtberäknade. I styrelsens anslagsyrkande ingär bl.a. anskaffning av 40terminaler, utbildningsinsatser och ombyggnadskostnader förterminalarbetsplatser. Jag ser det som angelägel all införandet av detADB-baserade spaningsregistret sker i etapper. I en första elapp bör enbegränsad försöksverksamhel påbörjas pä någol eller ett par ställen i landel.Denna försöksverksamhet kan påbörjas . På grundval av deerfarenheter som kan dras från dessa försök bör en utvärdering göras vad gällerdel fortsatta resursbehovet i anslulning lill anslagsframställningför budgeläret 1989/90. Jag föreslär mot denna bakgrund atl del s. k. tull-ASPalternativet genomförs ochjag beräknar resursålgången för den första elappen avutbyggnaden av systemet till 2,6 milj. kr. Beloppet bygger pä en beräknadanskaffning av 18 terminaler. Statskontoret utvärderarför närvarande del av slatens löne- och pen sionsverk (SPV) framtagna löneregislreringssyslemet . En utvärde ringsrapport kommer att avlämnas lillregeringen i början av är 1987. I avvakian pä statskontorets rapporl ärjag inte beredd alt föreslä medel för 1. 1 övrigt vad gäller framtida, mer genomgripande, ADB-anskaffning ar vid vill jag för kännedom anföra följande. I fjol årets budgetproposition anmälde jag arbetsläget i tullverkels s. k. TRK-projekt. Av en rapport som generaltullstyrelsen hade redovisal för 69 regeringenframgick att inriktningen och omfattningen av projektet avse- Prop. 1986/87:100 värt hade förändrats i förhållande till deursprungliga planerna. Det visade Bil.9 sig att planerna för en kommandedatorisering omfattade samtliga ruiiner i samband med införsel av gods. Med anledning av denna omfattande ambitionshöjning i projektet, vilket medförde atlkretsen av intressenter ulanför väsentligt utvidgades, beslutaderegeringen atl en särskild utredare skulle tillsättas (dir1986:20). 1 uppdraget ingår att förutsäuningslöslundersöka vilka alternativa möjligheter som finns för att överföra dokumentlös information mellannäringslivel och mot bakgrund av tillgängliga tekniska lösningar ochden pågående inlernationella utvecklingen av teknik, procedurer ochförfattningsregleringar. En andrafråga beslår i att utreda vilka krav ett framtida datasystem kommer att ställapå de interna tullprocedurerna när det gäller klarering och kontroll.Utredningsarbetet har etappindelals och en försia avrapportering tillregeringen avses ske . Innan arbetet har avslutats bör enligt min mening behoven av störteADB-satsningar inom prövas restriktivt. MAREG är ett daiorbaserat system förmaskinell matrikelföring av stafligtanslällda vilket administreras av SPV. Tanken bakom systemet är atlmyndigheterna inte längre behöver föra matriklar över sina anställda. Dettaskall innebära en resursbesparing för den enskilda myndigheten minst molsvarande avgiftens storiek. Av dettaskäl ärjag inte beredd atl föreslä ett resurstillskott för dettaändamål. Förinformationsinsatser om narkotikabekämpning i skolor och uU ideellaföreningar begär styrelsen . Jag ser i delta mycket betydelsefullaarbete en stor insats frän berörda medarbetare inom tuUverket. Samtidigtfullgörs inom mänga myndigheler molsvarande arbetsuppgifter utan ersättning.De framträdanden som gör i dessa sammanhang bör, enligt min mening,fortsätta inom ramen för myndighetens serviceroll. Självfallel bör kompetensutnyttjas i samhällels upplysningsverksamhetpå detta område. Jag har i denna fråga samrått med chefen försocialdepartementet. Fr. o. /88 bortfaller värdmyndigheternas ansvar - i detta falltullverkets - att slä för vissa servicekostnader som hör samman med revisionskontorens verksamhet.Revisionskontoren är sedan den 1 juli 1986inordnade i RRV:s organisafion. har ålagts att under innevarandebudgetår svara för kostnader för lokaler, kontorsservice, expenser etc. Dessa kosinader skall avräknas fråntullverkets budgel inför /88. Jag beräknar dessa kosinader lill405000 kr. Av de civila statliga myndigheterna exklusiveaffärsverken har etl fåtal, däribland och , ansvaret för verksam- helsspecifikalokaler medan byggnadsslyrelsen har ansvaret för förvalt ningslokaler.Störte om- och nybyggnader utförs enligt gällande regler av byggnadsslyrelsen.Enligt min uppfattning bör strävan vara atl erhålla en förhela statsförvaltningen likformig prövning vad gäller omfattningen och 70 kosinaderna för del statliga lokalbeslåndet. Enenheilig grund bör läggas Prop. 1986/87: 100 för prioritering mellanambitionsnivåerna i myndigheternas lokalhållning. 9 En viklig faklor idella sammanhang är också, enligt min mening, regeringens fortsatla arbele medalt uppnå en förbättrad kvalité i budgetprövningen. Del budgeilekniska arbelet- som kommer att beröra inom en näraliggande framtid - innebär atllokalkostnaderna förs in i förvallningskosinadsanslaget. Detta kommer atlmedföra atl kostnaderna för lokalerna blir föremål för prövning på etl heltannat sätl än lidigare. Mot denna bakgrund föreslår jag all lullverketsfaslighelsförvallning överförs till byggnadsslyrelsen. ochtullverket bör få i uppdrag all uiarbeta elt förslag för hur samverkan ilokalfrågorna bör ske inom ramen för den nya ansvarsfördelningen.Lokalkostnaderna för budgeiårei 1987/88 beräknarjag til! kr., vilketinnebär en uppräkning med 4,4 milj. kr. Av detla belopp avser 2,0 milj. kr.förhöjda kostnader till följd av marknadsanpassning av vissa hyror. Jag är inle ulan närmare ulredning beredd allbiträda förslaget till införande av en särskild postförtullningsavgift. iagdelar styrelsens synpunkt att en olikhet i kokurtenshänseende föreligger mellanpostverket och övriga spediiörer. ser jag problem förknippade med altpostverket och tar ul avgifter av varandra. En ytterligare fråga sombör resas i sammanhanget är om etl särskilt postförtullningsförfarande även ifortsättningen bör tillämpas. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringenatl en arbelsgrupp bildas med represenlanler för , postverket,riksrevisionsverkei, statskontoret och andra intressenter med uppgift attnärmare studera förutsättningarna för att behälla postförtullningsförfarandetoch att föreslå lämpliga avgifter så alt konkurtensneutralitet uppnås. Jag hari denna fråga samråti med chefen för . Förfarandel medpreliminära deklarationer har visal sig smidigl för näringslivel, menförorsakar elt icke oväsentligt merarbeie för . I etl slort antalfall lämnas preliminära deklaralioner även när möjlighet all lämna slutligadeklaralioner föreligger. Emellertid bör, enligt min uppfattning, dennaolägenhet i första hand mötas med andra älgärder än avgiftsbeläggning.Tullverket bör inom ramen för de befogenheter man har inta en mer resiriklivinslällning lill att motta och behandla ofullsländiga deklaralioner och pä såsätt komma lill rätta med de problem som styrelsen utpekat. Styrelsen menar atltullverkets liUsyn och kontroll av frihamnsverksam heten är mer resurskrävande än motsvarande uppgifter vid tullupplagen. I motsats till vad som gäller för tullupplagen utgär ingen avgifi för lillsyn av frihamnarna. Det finns enligt styrelsens uppfallning inga bärande skäl för all frihamnsinslilutet skall favoriseras i förhällande till andra lagerformer.I det yllrande över styrelsens förslag i denna del som regeringen inhämlal frän () sägs att RRV inte har någol atl invända mol en avgifi som täcker kosinader för lillsynen, under förut sätlning att avgifiens konstruktion och storiek inle äventyrar frihamnsvä- 71 sendets fortsatta existens. Även enligt min uppfattningär det befogal alt la Prop. 1986/87: 100 ut en avgift.Del är dock, som RRV påpekat, väsentligt att avgiften utfor- Bil. masså all de nämnda negativa effekterna inle uppstår. åierkommamed författningsförslag beträffande denna avgift i etl senare Styrelsen har vidare föreslagit enhöjning av förseningsavgiften. Pä dennapunkt bör överensstämmelse finnas med motsvarande tillämpning på skatteområdet. I avvaktan pä den översyn sompägår vad gäller förseningsavgifterpä skatiesidan ärjag inte beredd all nu ta ställning till styrelsens förslag. Jag avser att åierkomma i dennafräga i etl senare samn\an-hang. Exportbuliker ärinrättade på flygplatser för försäljning av oförtullade varor tillpassagerare som avreser till utlandet. För Ullsyn över denna verksamhel tartullverket inte ut någon avgift. Enligt min uppfattning bör ensådan avgifi införas även för denna tillsynsform. förslag ärenligt min mening lämpligt och även om den internationella konkurtensenpä omrädet bedöms som hård, anserjag all den föreslagna avgiften inte är avden storleken att de svenska exportbutikerna drabbas av oförmånliga verkningari konkurrenshänseende. Inkomsterna fränavgiften bör tillföras inkomsttitel. Jag avser att senare återkomma medförfattningsförslag i denna fräga. Frän näringslivetssida har intresse visats för köp av viss ADB-lagrad information. Enevenluell försäljning omfattar självfallel inte personuppgifter m. m. Enligtmin mening är det skäligl att tilläts avgiftsbelägga denna typ avinformation som efterfrågas av näringslivet och som kostar resurseri form av personal och maskintid. Det avgiftsförslag slyrelsen har framförtberäknas ge en inkomst pä 0,2 milj. kr. Jag förordar all ifrågavarande avgiftinförs och att inkomsterna lillförs lullverkets anslag. föreslår atl ett system medadministrativa sanktionsavgifter skall införas mol fel i godslistor och andralastförteckningar som skall lämnas till tullmyndigheterna med slöd av 53 § tullstadgan(1973:671). Vidare föreslås altmolsvarande sanktionsmöjligheter införs mot överträdelser avbestämmelserna om farligt gods. Som skäl för attinföra sanktionsavgifter på dessa områden anför styrelsen bl. a., atlfelaktigheter är frekventa, allvarliga och svåra all komma till rälla med pästraffrältslig väg. Jag delar generaltullstyrelsens uppfattning att del är angelägelalt alla sändningar upptas i godslistor och andra lastförteckningar.Givelvis är det också mycket vikligl atl transporter av fariigt gods sker ienlighet med de bestämmelser som finns. När del gällerfrågan att införa nya administrativa sanktionsmöjligheter på tullområdet vill jagemellerlid hänvisa till att etl system med avgifter mot felaktigheter i tulldeklarationer, s.k. tulltillägg, har införts sä senl som . Erfarenhelerna av detta syslem bör enligt min mening ulvärderas, innan frågan ominförande av ytterligare sanktionsavgifter tas 72 upp till bedömning. En sädan ulvärdering är ännu för tidigall göra. övriga förslag Prop. 1986/87: 100 Generallullslyrelsen föreslår atttullmyndigheterna skall ges förundersökningsrält i fråga om brott som avserorikligheler rörande exportbidrag för jordbruksprodukier. Enligt förslagelskall detla åstadkommas genom atl lagen (1960:418) om straff för varusmugglig(varusmugglingslagen) kompletteras med föreskrifier om att vilseledande av ensådan regleringsförening, som avses i laS lagen (1967:340) om prisreglering päjordbrukets område, alt beiala ut oberättigade exportbidrag förjordbruksprodukter skall anses som varusmuggling. Sädana gärningar bedöms förnärvarande enligt den allmänna straffrättens regler, dvs. Förundersökningsrällen ligger hos polis och allmän åklagare. Till stöd för sinframställning om överföring av förundersökningsrällen anförgeneraltullstyrelsen, atl genom sina samarbetsmöjligheler medtullmyndigheter i andra länder och sina speciella kunskaper om utlandshandelnhar goda förutsättningar att utreda denna brottslighet. Del finns emellertidvissa invändningar mol förslagel av såväl juridisk som administrativ nalur.Till detla kommer alt regeringen ulfärdal direktiv för enlotal översyn av varusmugglingslagen. Det är självfallel angeläget atl denbrottslighet det här är fräga om förebyggs, uireds pä ett ändamålsenligt sättoch beivras. Jag avser att la upp frågan med chefen för justitiedepartementetoch chefen för jordbruksdepartemenlel. Mol denna bakgrund är jag förnärvarande inte beredd all föreslä någon ändring av de nuvarande reglerna. harockså begärt all tulltjänsteman vid misstanke om smuggling skall fä rält atlutföra kroppsvisitation och ytlig kroppsbe-siklning på annan plats än därinförseln kan antas ha ägl rum utan beslut av åklagare. Denna framslällningbör, enligt min uppfattning, behandlas inom ramen för översynen avvarusmugglingslagen. Generallullslyrelsenantyder också atl tullmyndigheterna skulle kunna medverka i kontroller vidåterbetalning av mervärdeskalt för exportförsäljningar. medverkanskulle vara motiverad av att den nuvarande kontrollen visat sig i vissa fallvara bristfällig. är nägon ändring i den nuvarande ordningeninle påkallad enligt min mening. Jag avser dock atl hålla mig informerad om denfortsatta tillämpningen. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört och lill sammanställningen hemställer jag atlregeringen föreslår alt lill Tullverket:Förvallningskoslnader för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . : Drift och underhåll av teknisk materiel Prop. 1986/87 Anslag 59462000 1987/88 Förslag 63 862000 Från anslaget bekosiasdrifl och underhäll av lekniska ulrustning samt vissa mindreanskaffningar. Under anslaget ingär ocksä molsvarande kostnader inomförsvarsdepartementets omräde för beredskap för oljebekämpning, exklusiveunderhåll av miljöskyddsmaieriel. Styrelsen yrkar 12,7 milj. kr. för ökadedriftskoslnader för tvä nyanskaffade övervakningsplan av typ , ökadersättningsanskaffning av bilar och i övrigt ökade medel för kustbevakningensverksamhel. Under anslaget harjag beräknat 4,6 milj. kr. förökade driftskoslnader för tvä nya, störte Casa-plan och 0,1milj. för driftskostnader för fyra hundekipage. Jag är inte beredd allföreslå medel för ökad ersättningsanskaffning för bilar eller i övrigt ökademedel för verksamhel. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt till Tullverket:Drifl och underhåll av leknisk maleriel m. m. för /88 anvisa eltförslagsanslag av . : Anskaffning av viss materiel 1985/86 Utgift 11816914 Reservalion 6866217 1986/87 Anslag 17 810000 1987/88 Förslag 2600000 Från anslaget bestridsutgifler för anskaffning av fortskaffnings- och telemateriel. Slyrelsen hemställer om etl anslag på sammanlagi66,5 milj. kr. Därvid har beräknals 34,0 milj. kr. för ersättningsanskaffningarav tvä fartyg av Tv 281 klassen och ett fartyg av lyp C. För modifiering avfartyg och båtar har styrelsen beräknai . För narkotikaulrustninghar styrelsen beräknat 2,0 milj. kr. och för ijänstebilar och övriga fordon 3,9milj. 1986/87: 100 Förnäsla budgetår föreslår jag medel molsvarande2,0 milj. kr. för anskaff- "'' " ning av narkotikaulrustningoch 0,6 milj. kr. för anskaffning av bilar för hundekipage. Övrigaanskaffningar är lill övervägande del hänförliga till kustbevakningensverksamhet. Med hänvisning till vadjag tidigare anfört vad gäller organisaloriska framtid ärjagf. n. inte beredd all la upp dessa anskaffningar lill prövning. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill TuUverkel:Anskaffning av viss materiel för budgetårel 1987/88 anvisa ettreservationsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslaget bestrids kostnader för anskaffningav markområden och byggnader avsedda atl tillgodose behovel av lokaler för deregionala och lokala tullmyndigheterna i den mån del inte täcks genomförhyrning. Därtill kommer nödvändiga om- och tillbyggnadsarbeten inombefintligt fastighetsbestånd för all tillgodose ändrade lokalbehov med krav päfunktionell utformning. Frän anslaget skall dessulom bestridas kostnader förenergibesparingsåtgärder och för ulredning och projektering av planeradebyggnadsprojekt saml investeringskostnader för telemaster. För /88 har styrelsen begärt 63,1milj. I det yrkade beloppet ingår nya lokaler för distriktslullkammare iArlanda, ny regionbas för i Höllviksnäs, nya lokaler förtulldirektionen i , ny tullstation i Hän och ny tullstation i Tärnaby.Vidare begärs mede! för ny avloppsanläggning i , saml medel förprojektering. Vad gäller tulldirektionen i harregeringen lidigare beviljal medel för projekiering. Jag föreslår atl deltabygge påbörjas och beräknar 4,4 milj. kr. Särskilda skrivelserhar inkommit till regeringen beiräffande nya lokaler för distriktslullkammarenvid , ny tullstation i Hän och ny tullstation i . Av dessaobjekt har styrelsen prioriterat högst och jag är beredd atl föresläalt 16,0 milj. kr. beräknas för delta bygge. Jag förordar att medel anvisasenligt följande invesleringsplan och anslagsberäkning. 1986/87: 100 Bil. Investeringsplan (1 OOO-talkr.) 1986/87 1987/88 Arianda, nya lokaler Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Jag hemsläller all regeringen föreslår alt lill Vissa byggnadsarbeten vid tullverketför /88 anvisa ell reservalionsanslag av . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag ärett vetenskapligt forsknings- och utredningsorgan med uppgifl att följa ochanalysera den ekonomiska utvecklingen inom och ulom landel, ularbela prognoserför den svenska ekonomin och bedriva forskning i anslutning härtill. Chef förkonjunkturinstilulel är en överdirekiör. Institutets uppgifter är fördelade påtre verksamhetsområden: forskning, löpande verksamhet och administration.