prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En allmän översyn av operafivaorganisalion, behovet atl rationalisera och möjligheter lillmerulnylljande i samhällets tjänst ter sig angeläget. Delta bör ske i samrådmed bl.a. , länsstyrelser och mililäramyndigheter. Styrelsen avser att ta initiativ fill delta när kanslihuselsberedning av organisationsfrågorna avslutats. Budgelåren 1984/85-1986/87 - har tu/lens sparmål varit90 tjänster. Beräkningen för rationaliseringen var grundad pä en personalbasom 1 500 personer.På della underlag motsvarar 90 tjänster en neddragning . Styrelsen framhålleratt detta sparmål inneburil alt all överkapacitet har eliminerals och atläven icke oväsentliga delar av den inilialivinriktade kontrollverksamhetenreducerats. nytt sparmål av denna storleksordning skulle enligtstyrelsens uppfattning komma att kräva hell andra åtgärder än vad som tidigare vidtagits. Om man i likhet medlidigare skulle utgå från en bas om 1 500 personer blir sparmålet 75 personer(alternativet) . Enligt styrelsens bedömning är del inulägel inte rimligt atl ställa upp etl sparmål som ligger så högt som 75personer. Styrelsen har redovisal elt förslag lili hur dessa nedskärningarskulle slå. Bland annal måste vissa tullkammare dras in eller ombildaslill tullstationer och vissa tullstationer göras obemannade samt vissa kustposleringar läggas ned. Moldenna bakgrund har slyrelsen utarbetal ett alternativt förslag lill 59 sparmål.Vid beräkning av den bas pä vilken sparmålet skall bygga har Prop. 1986/87: 100styrelsen lill de områden som lidigare ansetts priorilerade också fogat Bil. 9 uppbörden respeklive registreringen avvaruhandeln. Totall omfattar beräkningsunderlaget för sparmålet numera 400personer. Styrelsen föreslår altsparmålet sätts lill av 400 man , vilkel innebär en neddragning med 20 Oänsler.Nedskärningen för budgetårel 1987/88 föreslås bli 6 ijänster, vilketmoisvarar 0,9 milj. kr. I likhet medföregående år föreslår slyrelsen även vissa resursförslärkningar för vissainsatser. Sammanlagt begärs medel för 46 ijänsler. I föregående ärs anslagsframslällninganmälde slyrelsen problem till följd avomfallande pensionsavgångar och etl ovänlat stort antal avgångar av andra skäl bland tullens kammarskrivare. Föratt möla dessa problem föreslogs attintaget till tulltaxerarutbildningtillfälligtvis skulle öka i form avdubblerade kurser. För detta ändamål anslog ell engångsvis belopp om3,5 milj. kr. Enligt styrelsens uppfallning kommer problemet med höga avgångarbland kammarskrivarna alt kvarstå. Slyrelsen hemsläller därför all denlillfälliga försiärkningen blir permaneni saml att beloppet påförs ytterligare1,4 milj. kr. För budgetårel 1987/88 innebär detta ett sammanlagi resurskrav pä4,9 milj. kr. I likhei med dentidigare treårsperioden ser slyrelsen kampen mol narkolikasmuggling somen högpriorilerad del av verksamheten. Även EKO-brotlsbekämpning kommer i fortsättningen, i likhei med vadsom gällt , att vara en prioriterad arbetsuppgift. Uiredningarsom bedrivs inom ovannämnda områden är oftamyckel komplicerade och tidskrävande. För att förstärka tullverketsutredningsresurser vad gäller bekämpning avnarkotikabrott respeklive ekonomisk brottslighet begär styrelsen 10ijänster. Styrelsen lade ifjolårets anslagsframställning fram vissa förslag tillresursförstärkningar när det gällerkontroll av farligl gods och av internationella transporter. Tillsyn över efterlevnaden av lagen (1982: 821) omtransport av farligt gods och medstöd av lagen meddelade föreskrifter åligger sex olika myndigheter. På ankommer gränskontroll av vägtransport tiU och från utlandet samt kontroll avfordon och andra lastenheter sominkommer med fartyg. tillsyn i sammanhanget utövas i sambandmed den rutinmässiga klareringen av fordon, containrar och andra lastenhetersom in- eller utförs över landgränsen eller inkommer med fariyg. Några extra resurser för lillsynen har inte tillförtstuUverket varför verkets insatser när del gäller kontroll av berörd lagsefterlevnad i praktiken är blygsamma.Enligt styrelsens uppfattning bör kontrollresurserna på de störteinfartsorierna inom ramen för nuvarande organisation förstärkas med 10tjänster. Mot bakgrund av densnabba ulvecklingen inom transportområdet inför des 1974 en ny tullprocedur med bl.a. ett obligatoriskt deklaralionsförfa rande och hemtagningssystem. Tulldeklarafionsgranskningen är ett viktigt led i tulltaxeringskontrollen dä granskningen bl.a. ger incitament till fort sattmer djupgående kontroll och dessutom är erforderlig för den efterföl jande databehandlingen av deklarationerna för uppbörds- och statistik ändamål. Enligt siyrelsens uppfallning mäste tullverketlillföras ett antal revi- Prop. 1986/87: 100 sionsgrupper för placering vid destörre tullplalserna, nämligen Stock- Bil. 9 holm, och . Varjerevisionsgrupp bör bestå av vardera två tulltaxeringsutbildade tjänstemän ochpå sikt bör tillföras fyra grupper, två och en, dvs.sammanlaget 14 tjänstemän. För budgeläret 1987/88 begärs medel för 6 tjänsterför bildandet av tvä grupper i Siockholm och en i Göleborg. De s. k.kontrollgruppernas verksamhet syflar lillall molverka och uppdaga smuggling och andra tullbrott. Den bedrivs genomallmän tillsyn (patrullering), pädragoch stickprovskontroller. Vid vissa färjeorter saknas, menar slyrelsen,tillräckliga kontrollresurser. I pägår färjetrafiken dygnet runtoch för kontroll finns två grupper om vardera fyra man avdelade. I saknashell konlroUpersonal. En försiärkning av kontrollresurserna i ochYstad är enligt slyrelsen mofiverad. Någon omfördelning av konlrollresurserinom skåneområdet i övrigl är med hänsyn till trafiken pä andra platser inomområdet inte möjlig. Slyrelsenföreslår alt tullkammaren i försiärks med tvä kontrollgrupperinklusive reserv, dvs. 10 man (2x44-2). Slyrelsen yrkar medel för 5 tjänsterunder /88. Ersättningsanskaffning avmedelstora kustbevakningsfartyg (B-klassen) medför etl behov av besäliningsförslärkning.De nya fartygen erfordrar fyra mans besättning till skillnad från de nuvarandefartygen som vardera har tre mans besättning. Styrelsen hemställer därför om enpersonalförslärkning om fyra ijänster /88 för alt pä tvä fartygerhålla dubbla besättningar. Styrelsen har i tidigareanslagsframställningar redogjort för svårigheten all balansera mellan kraven påservice och kraven på kontroll. Mot bakgrund av de krav som ärligen ställs pätullverket från näringslivets sida har styrelsen gjort den bedömningen alttullverket för att klara av dessa ökade krav behöver etl tillskott av 6 Mkrunder treårsperioden. Behovet har schablonmässigt fördelals med perbudgetår. Inom pågårfortlöpande arbetet med alt effeklivisera kontrollverksamheten främsl inomprioriterade områden. Så har t. ex. under försia genomförts enriksomfattande översyn av narkotikahund-tjänsten. har tillgångtill 29 hundekipage. Elt hundekipagebestår av l hund, 1 hundförare och 1 tjänstebil. 1 rådande narkotikasituationser slyrelsen det som nödvändigt att tillföra verksamheten ytteriigarehundekipage. Del omedelbara behovet är beräknat lill 11 ekipage. Slyrelsen föreslår med hänsyn lill delansträngda ekonomiska läget all anskaffningen av hundekipage fördelas pä detre kommande budgetåren 1987/88-1989/90. Fyra hundekipage föreslås tillföraslullverkel /88 lill en sammanlagd koslnad av 1,8 milj. kr. Kostnadenför 1 hundekipage uppgär lill , varav 180000 avser lönekosinader och100000 kr. kostnader för hunden. Reslerande del av beloppet avser fordons- ochdriftskoslnader. Den dataregistrering somulförs vid generaltullslyrelsens statistiska sek tion är en grundläggande förutsättning för faklureringen av uppbörd och för handelsstatistiken. ökningen uppgått tiU . Detta har inneburilatl sektionen tvingats data- Prop. 1986/87: 100 registrera på övertid och anlila inhyrdarbetskraft. Trols delta, påpekar . styrelsen, har faktureringen vid upprepadetillfällen försenals. finnerdet angeläget med resursförstärkningar och hemställer om medel för 7 dataoperalörer och 6 nya arbetsplatser.Kostnaden beräknas uppgå till 1,6 milj. kr. varav löner 1,3 milj. kr.,ADB-kostnader 0,225 milj. kr. lokalkoslnader 0,14 milj. kr. Inom EG har underåtskilliga år pågått arbete med atl förenkla gränspassage och procedurer isamband med handel mellan länderna inom gemenskapen. Ett av projekien harvarit att skapa ett enhetligt dokument för tullbehandlingen (SingieAdministrative Document - SAD) inom . Beslut om att införa SAD inomEG fattades . Tillämpningen skall börja . SADskall användas för säväl exporl- som transit- och importändamäl. En expertgruppmed representanter frän och har under periodenoktober 1984-april 1986 tagit fram underiag för en rapport om hur ett enhetsdokumentbaserat på SAD skulle kunna användas i handeln mellan EG och EFTA-länderna fr.o. Slutrapporten färdigställdes och skallligga lill grund för slutförhandlingar . hari särskild skrivelse till regeringen redovisat sin syn på användandet av SAD iden svenska tullproceduren. Härav framgår atl ser avsevärdasvårigheler förknippade med införandet av enhelsdokumentet. Styrelsen kommeratt resa betydande krav på resursförslärkningar. Det omedelbara behovet avresurser för delta ändamål, som slyrelsen ser del, avser 6 ijänsler medplacering vid generaltuUstyrelsen. De arbetsuppgifier som skall fullgörasgäller bl. a. översältning, utformning av svenska blanketter, utarbetande avprocedur- och kontrollbestämmelser, utbildnings- och informationsinsatser. En annan fråga vilkenanmäldes i fjolårets anslagsframställning gäller införandel av en nyinternationell tullnomenklalur ("Harmonized Syslem"- HS). Den nyanomenklaturen som avses träda i kraft har sökt beakla denlekniska och kommersiella utvecklingen av världshandeln med varor och ärbetydligt mer detaljerad än den nuvarande s.k. CCC-nomenklaturen. att praktiskt taget samtligavaruslag kommer atl få ändrade statistiska nummer. Styrelsen framhåller att närdel gäller information och utbildning ligger ett stort ansvar på atlsåväl den egna lulllaxeringspersonalen som företagens tulldeklaranter görsförtrogna med den nya nomenklaturen. /88 beräknar slyrelsenkostnaderna för nytryck av vissa av tullverkels handböcker till 1,6 milj. kr.och kostnaderna för utbildning till 1milj. För kustbevakningensvidkommande påpekar styrelsen behovet av vissa ulbildningsinsaiser. Medhänvisning till avgångar påpilotsidan, bl.a. lill privata flygbolag, saml nyanskaffning av flygplanfordras nyutbildning av flygförare. Kostnaden för utbildning av nya piloterberäknas lill 1,5 milj. kr. Även för kemskyddsberedskapen krävsutbildningsinsatser. Kostnaderna härför bedömer styrelsen för budgetåret1987/88 uppgå lill 1 milj. kr. lämnadestyrelse en förstudierapporl tillregeringen gällande ell daiorbaserat informationssystem för lullkonlroll- och lullkriminalverk- 62 samheten.Syslemförslagel bar arbetsnamnet SPADI (spaningsdiarium). 1986/87: 100systemet skall registreras information om objekt (personer, fordon, fartyg.Bil. 9 gods m.m.) som misstänks förekomma i smugglingssammanhang. Pä grundvalav denna rapport fick generallullslyrelsen i uppdrag från regeringenatt i en kompletterande studie belysa möjligheterna atl utnyttjadatakapaciteten hos polisens allmänna spaningsregister (). I den rapport somredovisades för regeringen presenteras etl sådant alternativ -benämnt lull-ASP - jämte alternativet där SPADI drivs i lullverkets regi påegen dator. Studien har framtagits i samråd med datainspektionen,rikspolisslyrelsen och statskontoret. Slyrelsen förordar ell genomförande avalternativet SPADI i egen regi men kan, om inle delstatsfinansiella läget tillåter detla, som en övergångslösning accepteraTull-ASP. Anslagsbehovet för lull-ASP beräknar styrelsen till 6,8 milj. kr.under 1987/88. Kostnaden avser bl. a. engångsvisa insalser för utbildning avpersonal, anpassning av lokaler för ca 40 lerminaler och avgifier tillstatskontoret för härdvarukoslnader. 1 fjolåretsanslagsframslällning redovisades behovel av lullverkets anslulning till ell avslatens löne- och pensionsverk (SPV) framtaget lönere-gistreringssyslem PIR-1.De årliga kostnaderna för inklusive avgifter till statskontoret förbasdalorutrustning beräknas liil . MAREG är etl daiorbaseratsystem för maskinell matrikelföring av stafligt anslällda, vilkel administrerasav SPV. lämnar varje är för varje anställd in uppgifter omledigheter under del gångna året till SPV. För att detla maierial skall förasin i MAREG måste i fortsättningen betala en summa för varjeanställd. kostnader /88 beräknas bli sammanlagt . Anställda i ärsedan lång tid tillbaka verksamma i arbetet med atl förebygga och på andra sätlbekämpa narkotikabruk. Detla sker bl. a. i form av informationsinsatser iskolor och hos ideella föreningar. Till en början bedrevs upplysningsverksamhetenav ijänslemän pä frivillig basis -ofta utanför ordinarie tjänstgöringstid. Påsenare år har informationen anlagit mer organiserade former. Det sloraintresset har medfört krav på fler informatörer, bäitre förevisningsmalerialsaml pedagogiska hjälpmedel. saknar medel för dennanarkotikainformation. För all klara en aUt större efterfrågan och samtidigtsvara upp mot statsmakternas uttalade policy måste för första gångenbegära särskilda medel. För informalion om narkotikamissbrukets faror begärstyrelsen under budgeiårei 1987/88. haransvaret för lullverkets lokalförsörjning med undantag av lokalbehovel förcentralförvaltningen där är lokalhållare. Tullverkels lokaleromfattar lolall 104 000 m varav i förhyrda lokaler 92000 m- och reslerande12000 m i det egna fastighelsbe-ständei. Hyreskostnaden i det förhyrdabeståndet uppgär till sammanlagi 64milj. Förutom medel somfortlöpande behöver disponeras för underhålls- och ändringsarbeten inom det förhyrda lokalbeståndet erfordras för /88 särskilda medel bäde för anpassning av lokalerna till nya organisalion och för den komplettering av arbelsmiljö och inredning 63 som de väsenlligl ulökade ADB-baseradearbetsrutinerna kräver. Slyrelsen föreslår ell resurstillskott på 6,3 miij.kr. för reglering av hyror, ändral lokalinnehav, vissa engångsinsalser ochökade energikostnader. Tulltjänstemansbefogenhet att utföra kroppsvisitation och ytlig kropps-besiktning enligt 19§lagen (1960:418) om siraff för varusmuggling är begränsad till de platser därinförseln av det smuggelgods som efiersökes antas ha ägt rum. Om tulltjänstemanpå andra platser misstänker all någon bär smuggelgods på sig kankroppsvisitation (och "ytlig kroppsbesikl-ning") endasl utförasenligt regler. 1 sådana fall måste dock åklagarens beslul omålgärden inhämtas. Detta gäller även om fara är i dröjsmål, eflersomlulkjänsleman inle har samma befogenhet som polisman att i dylika situationersjälv besluta om kroppsvisitation (RB 28 kap 13 § första stycket). Styrelsenuppfattar della som en brisl. vilken upplevs som en stor olägenhet itullarbeiel och lill stort förfång för en effekliv bekämpning av narkotikasmugglingen.Generaltullstyrelsen hemställerom all tulltjänsteman ges samma befogenhel sompolisman att besluta om kroppsvisitation om fara är i dröjsmål. Systemet medåterbetalning av mervärdeskatt vid exporlförsäljning lill utländska turisterstartade . Efter överiäggningar mellan , riksskatieverkel ochdåvarande budgetdepartemenlet beslöts att inte skulle delta iutförselkonlrollen. Det fick liU följd atl privata intressenter och vissaandra myndigheter gick in och blev sä kallade intygsgivare dvs. intygar atlvarorna som inhandlats förs ut ur . Några tullmyndigheter har förslyrelsen påpekat alt kontrollen av denna verksamhet är bristfällig. Vad detskulle innebära för lullverkel i form av merarbete all la över turislmomskontrolleneller i andra former engagera sig i etl kontrollarbete är för styrelsen svårtalt bedöma ulan alt ha studerat frågan närmare. Men går det ätresurser för att informera trafikanter om atl inle sköteråterbetalningarna samt hur de istället skall förfara. Om siatsmakterna finnerdel lämpligl avser slyrelsen alt återkomma med förslag lill hur tullverketskulle kunna engagera sig i denna verksamhet och vilka resurskrav som dä skulleuppkomma. Givelvis kan en avgiftsfinansiering komma i fråga. 1986/87: 100 Bil. Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader därav lönekostnader lokalkostnader, förslagsvis (666 990) Föredragandens överväganden Prop. 1 sitl förslag lill verksamhetsinriktning förden kommande ireårsperioden framhäller generallullslyrelsen all ett omfattandearbele är nedlagt på all dela in verksamheten i områden som är begripliga fränsäväl styr- som policysynpunki. Styrelsen är medveten om alt man intei alla avseenden lyckats lillgodose kraven i regeringens direktiv. Vad gällerkustbevakningen i della sammanhang menar slyrelsen att oklarheterna kring denframlida organisationstillhörigheten inneburil alt planeringsförutsättningarnaför denna verksamhelsgren saknats inför de kommande tre budgetåren. Mot dennabakgrund hemsläller styrelsen om att regeringen godkänner den allmännainrikiningen av verksamheten för treårsperioden /88-1989/90 och attregeringen slutligt avslutar beredningen om framlidaorganisaloriska hemvist. För egen del vill jaganföra följande. De direkliv som regeringen utfärdade beiräffande arbelet medtullverkels anslagsframslällning inför den kommande treåriga budgetperioden varomfattande. a. ställdes krav på en fullständig resultatanalys av den hittillsvarandeverksamheten i form av resursåtgång, inriktning och utfall. På basis av dennaresultatanalys och de slutsatser som statskontoret lidigare dragit omtullverkels förbättrade produktivitet , skulle enbedömning kunna göras avseende effeklivitelen i verksamheten. Dessa slutsatseravsägs bilda underiag för beslul beträffande omprioriteringar av befinlligverksamhel och för att få lill stånd elt bättre resursutnyttjande. Trols ettomfattande och ambitiöst arbete från lullverkets sida för atl besvararegeringens frägor visade del sig att man mot bakgrund av redovisningssystemetsutformning inte kunde leverera den nödvändiga informationen.Redovisningssystemet är i nulägel inle upplagt på ett sådant sätt atl enuppföljning kan göras av resursinsatser och utfall. Enligt min uppfattning ärdet viktigt alt - som har en personalinlensiv och mångfacetteradverksamhet - har de redovisningsmässiga insirumenten för alt göra en sådananalys. Mol denna bakgrund har regeringen lidigare pä mitl förslag beslulal allge generaltullstyrelsen i uppdrag att i samråd med riksrevisionsverkei ochstatskontoret ularbela elt uppföljningssystem för . Delta arbeleskall bedrivas skyndsamt. I avvaktan på resultatet av denna översyn saknar,enligt min mening, regeringen underlag för atl la ställning lill denverksamhetsinriktning styrelsen föreslagit för den kommande treårsperioden. I beiänkandei (Ds K1985:5) "Service och övervakning" förordades en sammanslagning avtullverkets kustbevakning och . Utfallet av remissbehandlingenoch den fortsalla beredningen i ärendel visade emellerlid alt en sädan lösninginte var lämplig. Dock har det fortsatta arbetet i frågan utpekat andraalternativ som är ägnade atl uppfylla kraven pä ell effekiivtresursuinyttjande. Jag har för avsikt all återkomma lill regeringen med ellförslag i samband med framläggandet av totalförsvars-propositionen senare ivär. - vilkel omfattade budgetåren 1984/85-1986/87 - har tullenssparmål varit 90 ijänsler. Beräkningen för rationaliseringen var grundad pä enpersonalbas om 1 500 personer. 5 1986/87. svarande beräkning för den kommande treårsperiodenskulle innebära en Prop. 1986/87: 100 besparing pä 75 ijänsler. Enligt styrelsens uppfattningskulle ell sådanl Bil. 9 rationaliseringskrav innebära bl. a. indragningar avtullkammare, alt tullkammare ombildas till tullstationer och atl vissa kustposteringarläggs ner. Mot denna bakgrund har styrelsen utarbetal etl alternativtförslag till sparmål som ulgår frän enytterligare inskränkning av den bas på vilken besparingar kan beräknas.Sparmålet betyder en neddragning med 20 tjänslerfördelat på de tre kommande budgetåren. För /88 förordarstyrelsen en minskning med 6 ijänsler. Enligt minuppfallning bör ell ställningstagande lill nivån pä lullverkets sparmål över en längre budgetperiodanstå inlill dess alt etl förbättrat uppföljningssystem har utarbetats. Mot denna bakgrundförordar jag ett ettårigt budgetförslag. De effekter som generallullslyrelsen pekar påskulle uppstå vid en huvudförslagstiUämpning som går uiöver den slyrelsen har föreslagit bör i nulägel beaktas.Samtidigt anser jag alt bör omfallasav ell begränsat huvudförslag. Enligt min mening bör inriktningen pä denbesparing jag föreslär främst vara administrationen vid generaltullstyrelsenoch vid tulldirektionerna. "Produktionen" i form av konlroll-och lulltaxeringsverksamhel bör undantas fränneddragningen. Jag föreslär atl enbesparing molsvarande etl belopp om 2 milj. kr. skall genomföras inomlullverkel under /88. I föregående ärs anslagsframställninganmälde slyrelsen problem till följd avomfallande pensionsavgångar och ett oväntat antal avgångar av andra skäl bland tullens kammarskrivare. Riksdagenbeviljade i samband med behandlingenav budgelproposition engångsvisa medel för att anordna ytterligare en tulltaxerarkurs. Medanledning av att de tidigare anmäldasvårigheterna delvis kvarstår är jag beredd atl föreslå atl det engångsvisabeloppel om 3,5 milj. kr. fär disponeras ytterligare etl är. Slyrelsen ser kampen motnarkolikasmuggling och EKO-brottsbe-kämpningsom fortsatta, prioriterade arbetsuppgifier. Vissa nya insalser kommer att krävas , vilkel moiiverar styrelsen alt begära ytterligareutredningsresurser i form av 10 tjänster. De s. k. kontrollgruppernasverksamhel bedrivs genom allmän lillsyn, pädrag och stickprovskontroller.Enligt styrelsens mening saknas vid vissa färjeorter tillräckliga kontrollresurser. Av detta skäl hemslällerstyrelsen för budgeläret 1987/88 om5 tjänster för förstärkning vid tullkammaren i . har bildat ettantal speciella kontrollgrupper somär uppbyggda kring samarbete mellan skilda personalkategorier. Här kan nämnas H-grupper,exportkontrollgrupper och revisionsgrupper. För det sisinämnda ändamålet yrkarstyrelsen pä en förstärkning med 6ijänster för /88 för att bilda två ytteriigare sådana grupper. Jag vill för min delkonstatera alt tuUverket under de tre senaste budgel årenav statsmakterna erhållit väsentliga resursförslärkningar för samtliga dessa ändamål. har riktade insatser gjorts både vad gäller narkotikabekämpningoch åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I samband därmed har lullverkel erhållit tillskott bäde i form av tjänster och medelför anskaffning av teknisk apparalur. Mol denna bakgrund föreslår 66 jag att prövningen av ytteriigareresurstillskott för dessa ändamål bör anslå Prop. 1986/87: 100 i avvakian på alt en uppföljning kan göras av redäh gjorda satsningar. Till hargeneraltullstyrelsen föreslagil elt tillskott om 4 ijänsler i samband medbegärda ersättningsanskaffningar av fartyg. Även vissa utbildningsinsatserföresläs för vidkommande. Somjag tidigare omnämnt harjag föravsikt atl i samband med regeringens försvarspolitiska överväganden komma medell förslag angående organisaloriska framlid. Av detta skälärjag f n. inte beredd att föreslå resurstillskott till . Styrelsen lade ifjolårels anslagsframslällning fram vissa förslag till resursförslärkningarnär det gäller kontroll av farligt gods och av inlernalionella iransporler.Framför alll gällde kravel pä ulökade resurser kontrollen av farligl gods därtvä riksomfallande konlrollaklioner hade visal pä brisier i lagefterlevnaden.Jag framhöll i fjolårets budgetproposition det angelägna i en effekliv kontrollpå områdel. hänvisades särskild interdepartemental arbetsgrupp som bl. a. hade alt belysa dennafråga. Inom ramen för detla arbete har det krav på 10 tjänsler för fariigt godssom styrelsen rest i årels anslagsframslällning prövats. Del har i sambanddärmed framstått som angeläget atl resursbehov, jämle de krav somövriga fem myndigheter vilka ulövar tillsyn på området vill hävda, bör prövassamlal inom ramen för arbele.