prop · GA03112 · 1986-12-31 00:00:00 — Möjligheten att låtaden häktade under vissa Uder vistas utanför förvaringslokalen står i bjärtkontrast till häktningens syfte, nämligen att ha den häktade i säkert förvar iavvaktan på rättegång, lät vara all häklningsgmndema kan variera. Somutredningsmannen framhåller (motiven s. 168) kan "natlhäkte" ocksåmedföra den risken, att häktning beslutas också i sådana fall då den misstänkteannars skulle ha frigetts. SödraRoslags tingsrätt: Nalthäkle kan uppenbarligen inte komma ifråga vid häktningsgmndernaflykt- eller kollusionsfara. Vid häktning på grund av återfallsrisk torderisken för all den häktade begär nya brott vara lika stor under daglid somnattetid. Vi avstyrker därför att förslaget läggs gmnd för lagstiftning i dennadel. Göteborgstingsrätt: Anser man alt del krävs all en person häktas för alt det t. ex. finns påtaglig risk för att han fortsätter sin brottsligaverksamhet, men man anser att denna person kan vistas i frihet underdagUd ulan all syftet med häktningen omintetgörs är det svårt att förstå varför man inte istället sätter personen under rannsakningsövervakning. Tvivlar man å andra sidan på all rannsakningsövervakning är en tillräckligt ingri pande åtgärd för att förebygga fortsatt broftslighet av en misstänkt verkar 301 del inte särskilt troligtall man i den praktiska tillämpningen skulle bedöma Prop. 1986/87:112 "natlhäkte"som mer ändamålsenligt. Tingsrättenvill emellertid inte utesluta att "nalthäkle" i enstaka undantagsfallframstår som det lämpligaste alternativet. Det är dock tveksamt om man börinföra en bestämmelse som kan förväntas komma till användning endastundanlagsvis. Härtill kommer att eftersom man tänkt skärpaförutsättningarna för häktning borde det inte behövas så många häktningsallernaUv.Dessutom underlättas knappast rättstillämpningen om man inför alltför mångaalternativa tvångsmedel. Tingsrätten anser det därför inte vara tillräckligtmotiverat att införa nalthäkle. Luleåtingsrätt: Tingsrätten ifrågasätter om behov av denna häklningsformföreligger. Enligtförslaget skall såväl rätten som åklagaren kunna medge att den häktade undervissa Uder får vistas utanför häktet. Om förutsättningarna för medgivandetändras får det återkallas av rätten eller åklagaren. Ett medgivande av rättenom vistelse utanför häktet kan således enligt förslaget återkallas avåklagaren. Tingsrätten håller före att invändningar kan göras mot den valdautformningen av bestämmelserna som gör alt både rätten och åklagaren kandisponera över medgivande och återkallelse. Ett sådant medgivande kanjämställas med restriktioner i fråga om att läsa Udningar och medgivande atttillfälligt vistas utanför häktet. Undersökningsledaren eller åklagarendisponerar enligt 16 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållnam. över frågor om inskränkning av häktads rätt och om hinder för medgivandetill vistelse utom häktet. Tingsrätten anser att - om nya möjligheter tillvistelse utanför häktet införs medgivande och återkallelse av medgivande bördisponeras endast av åklagaren. Tingsrättenvill påpeka att ett införande av "natlhäkte" med stor sannolikhetkommer att medföra ökade kostnader för det allmänna. Domstolsverket:DV avstyrker förslaget. Häktningskall i princip tillgripas endast när det föreligger en påtaglig risk för attden misstänkte - om han försätts pä fri fot - flyr, undanröjer bevis etc. ellerfortsätter sin brottsliga verksamhet. Häktning får vidare endast ske om syftetmed åtgärden inte kan tillgodoses genom mindre ingripande tvångsmedel. Under nunämnda förutsättningar har DV svårt att se i vilka fall del kan finnas skäl attmedge att en häktad under vissa tider får vistas utanför häkteslokalen. Om fömlsättningarnaför ett sådant undantag skulle vara för handen torde den misstänkte lika välkunna underkastas övervakning eller anmälningsskyldighet. (Däremot skulle manmöjligen kunna tänka sig en ordning som innebar att den som står under rannsakningsövervakningi vissa fall kunde åläggas all vistas i häkte.) Ilikhet med vad som anförs beträffande rannsakningsövervakning avstyrker DV ivart fall att åklagaren ges rätt att ensam medge undantag från ett av rätlenfattal häktningsbeslut. RPS:Förslaget om natthäkte går i huvudsak ut på att den häktade pä dagarna skall kunna sköta arbete eller skola, men därefter återvända till häktet för att tillbringa natten där. Med hänsyn till häktesmiljön och den 302 påfrestningsom en misstänkt är utsatt för undei-- förundersökning kan man Prop.1986/87:112 enligt RPS ifrågasätta, om inte natlhäkte skulle utsätta enmisstänkt för störte psykisk press än många skulle kunna bära. Förmodligenskulle de flesta ha svårt att kunna sköta ett vanligt socialt liv medvetskap om att de måste återvända häktet för inlåsning i en cell Ullkvällen. Risken är stor att många skulle undandra sig natthäklet ochkanske hälla sig undan och begå nya brott. Nalthäkle skulle pä så sätt kunnabli en otjänst mot de misstänkta. I motsvarande mån skulle natthäkte givetvisockså innebära ett minskat skydd för allmänheten mot brottslighet, inte minstden vardagsbetonade. Polisresurser skulle komma all las i anspråk för attefterspana och återföra misstänkta efter avvikande. En ytterligare nackdel mednatthäkte vore att det skulle öka riskerna för all t. ex. narkoUka ellermeddelande från medbrottslingar smugglas in i häktena. Medhänsyn det anförda anser RPS att förslaget om natthäkte är förenat medsådana olägenheter, att det inte bör genomföras. Kriminalvårdsstyrelsen:Förslaget om nalthäkle avstyrker styrelsen bestämt. Häklen/häktesavdelningarfinns endast på ett 30-lal orter i landet. Nalthäkle skulle i princip kunnakomma ifråga endast för personer som bor på eller i relativ närhet till deorter där del finns ett häkte. En sådan begränsning, som också måste uppfattassom en olikhet inför lagen, är inte acceptabel. Utredningen har inte hellernärmare angett hur de natthäktade skall kontrolleras under utevistelsen t. ex.pä arbetsplatsen, i skolan eller i hemmet. Vid frigång, som ligger närmast ijämförelse, finns normalt flera personer (frigångsansvariga, kontaktmän ochfrivårdens tjänstemän) som har ansvar för både stöd och kontroll av frigångaren. Styrelsenföreslär däremot en ändring i 13 § häkleslagen, som ökar möjlighetema för häklesföreslåndarnaatt medge vistelse utanför förvaringslokalen. En sådan ändring skulle gekriminalvården bättre möjlighet att förbereda häktade, som kommer att frigesdirekt från häktet, för frigivningen. Om den av frivårdskommittén föreslagnapåföljden villkorligt fängelse införs skulle ett förberedelsearbete inför eneventuell kontraklsvård kunna undertätlas. Ändringen skulle även medföra ökademöjligheter all minska skadeverkningarna för dem som är häktade . : Se under avsnittet Rannsakningsövervakning. RRV:RRV ställer sig tveksamt till förslaget om naUhäkte. Natthäkte kan enligt RRVsbedömning Ullämpas i ett ytterst litet antal fall. Som utredaren berör kan natlhäkteäven komma att tillämpas i svårbedömda fall och då medföra all användningen avtvångsmedel ökar. Länsstyrelseni : Se under avsnittet Rannsakningsövervakning. Polisstyrelseni polisdistrikt: Natlhäkte måste bygga på fömtsättningen att denhäktade har en välordnad socialmiljö . Del är dock - tyvärr -polismyndighetens erfarenhet alt sä är normalt icke fallet. InsUtutet torde bliganska sparsamt använt och innebär därför troligen inga negaUva effekter förpolisens arbete. Polisstyrelsenvid : Förslaget om "nalthäkle" 303 innebär, somutredningsmannen framhåller, en nyanserad övergång mellan Prop. 1986/87:112häktning och alternativ till häktning och synes vara värt att pröva, t. ex. ide fall då ingen påtaglig flykt-, kollusions- eller flyklfara kan påvisas, mendär obligatorisk häktning ändock skall ske. fömtsätter attarbetsgivaren hålles informerad om den häktades situation. Polisstyrelsenvid polisdistrikt: är tveksam till att införa natthäkte.Många av förmögenhetsbrolten utförs numera pä dagen. När det är möjligt börreseförbud eller anmälningsplikt användas i stället för natlhäkte. Riksdagensombudmän: Se under avsnittet Rannsakningsövervakning. vid : Se under avsnitt 5 Rannsakningsövervakning. Sverigesadvokatsamfund: Se under avsnitt 5 Rannsakningsövervakning. FöreningenSveriges åklagare: som går ut på att en häktad av domstolen eller avåklagaren skall medges rätt alt under vissa tider få vistas utanför häktet ikombination med föreskrifter om anmälningsskyldighet eller andra villkoravstyrks . Den som är häktad på grund av kollusionsfara eller risk för flyktkan sällan eller aldrig ges rätt att lämna häktet. Den som är häktad på recidivgmndhar som regel gjort sig skyldig brott som riktal sig mot någon annans liv,hälsa eller frihet eller är av annan farlig art eller brottslighet som är avstor omfattning. Denna kategori är enligt föreningens mening oftast benägen attbegå brott under alla tider av dygnet. : Beträffande begreppet natlhäkte delar vi inte den uppfattningensom framförs att personer som blir häktade på gmnd av recidivfara skulle varamest brotlsaktiva och nätter. De exempel som redovisas iavsnillet om hur personer med frigivningspermis-sion sköter sig ser vi mer somett resultat av att övervakningen inte fungerat . Natthäktebör av de skäl vi anfört ovan inte införas som ett begrepp. Dessutom kan viinte acceptera att den pågående utredningen för sädana personer regelmässigtska skötas utanför ordinarie arbetstid. Misstänkta som inte är frihetsberövadefår i stor utsträckning finna sig i att kallas förhör under kontorslid.Motsvarande måste naturligtvis gälla för dem som är villkorligt häktade. : Se under avsnitt 5 Rannsakningsöver vakning. Svenska Röda korset: Se under avsnitt 5 Rannsakningsövervakning. LO: När det gäller natlhäkte föreslår utredningen alt häktad person skall få vistas utanför häktet. Enligt LOs uppfattning föreligger del stor risk alt en sådan lagstiftning medför all socialt väletablerade personer misstänkta för t. ex. ekonomisk brottslighet skulle komma i åtnjutande av denna häktningsform, medan personer som saknar arbete och bostad ald rig skulle kunna komma ifråga för delta. En sådan ordning har karaktären av klasslagstiftning. LO avstyrker således förslaget om nalthäkle. : Se under avsnitt 5 Rannsakningsövervakning. Svenska avdelningen av internationella juristkommissionen: Utredarens 304 argumentering för "natlhäkte"har inte övertygat avdelningen om att Prop. 1986/87:112 härigenom skulleskapas en i praktiken tillräckligt ofta användbar tvångsmedelsform. Förslageti denna del avstyrkes därför. 7 Reseförbud - anmälningsskyldighet JK:Reseförbud - anmälningsskyldighet bör finnas kvar i dess nuvarande form ochutgör ytterligare ett skäl mot att införa institutet med rannsakningsövervakning. Åklagarmyndigheteni Handens åklagardistrikt: Beträffande frihetsinskränkningar i övrigt harutredningen föreslagit en viss uppspaltning av nu gällande regler omreseförbud, men då det i sak icke innehåller något nytt finns ej skäl att häringå på detta. SödraRoslags tingsrätt: Det bästa sättet att nedbringa antalet häktningar är atttillskapa effektiva och realisUska alternativ till häktningen. Redan idagtillämpas enligt vår erfarenhet reseförbud och/eller anmälningsskyldighet iett icke ringa antal fall. Dessa alternativ har också kommit flitigareanvändning och vi anser aft del finns utrymme för en viss ökning.Utredningsmannen har framhållit häklningssubslitutens karaktär av en form avvillkorlig häktning. Vi anser alt detta bör komma till uttryck direkt ilagtexten. Vi föreslår därför att 25 kap. erhåller mbriken "Villkorlighäktning" samt att 24 kap. 3 § sista stycket formuleras om i enlighethärmed. Begreppet "villkorlig häktning" visar direkt vad del ärfrågan om och sambandet med häktningen framhävs, bl.a. på det viset attäventyret för åsidosättande av ett villkor är häktning. Göteborgstingsrätt: Förslaget att reseförbud skulle tillgripas vid kollusionsfara framstårsom än mer verklighetsfrämmande än tanken att rannsakningsövervakning dåskulle vara till nytta. 8 Häktning på nya grunder - talan mot häktningsskäl RÅ:Utredningen har övervägt men avvisat tanken på att införa en särskild regel som medger att åklagaren för talan mot skälen för ett häktningsbeslut eller alt den som är häktad förklaras häktad på annan gmnd. Även om behovet av en sådan regel minskat sedan det genom rättsfallet NJA 1983 s. 894 blivit klart att "utbyte" kan ske i fråga om den brottslighet somen häktning avser finns det enligt min mening ändå skäl för en lagändring. Som utredningen framhållit torde nämligen en talan om ändring enbart beträffande en särskild häktningsgmnd (t.ex. kollusionsfara) inte tas upp prövning (jfr NJA 1980 s. 444). Detta medför, med hänsyn de av utredningen exemplifierade rättsverkningar som kan vara knutna till sär skild häktningsgmnd, risk för att allvarliga olägenheter från utrednings- och effektivitetssynpunkt kan uppkomma. i : Del finns i vissa situationer ett 305 20 1986/87. klart behov av alt kunnameddela restriktioner även för den som inte Prop. häktats på gmnd av kollusionsfara.Sådan fara kan uppkomma under en - Jagdelar utredningens uppfattning, att talan inte ska föras mot skälen fören häktning och jag delar dess uppfattning att en fömtsättning för sådantalan är en ändring av . ändring behöver emellertidinte ske för att ge åklagaren möjligheten alt meddela restriktioner.Reglerna härom är inte . rationellt alt geåklagaren den här befogenheten. Göteborgstingsrätt: Tingsrätten har inget att erinra mot förslaget. Riksdagensombudmän: Jag har inte något att tillägga till vad utredaren har anfört i deltaavsnitt. : Utredaren har berört vissa frågor om möjlighet häktning pänya gmnder och om möjlighet för åklagare all få frågan om häktningsgmnderprövad i högre rätt och har uttalat att en särskild regel för de avsedda falleninte är tillräckligt uttalad för all en särreglering bör införas. Som utredarenpåpekat är vissa rättsverkningar knutna till häktningsskäl, t. ex.restriktioner för den häktade att la kontakt med utomstående, brevcensur.Förbundet anser att när nu hela häklningslagslift-ningen tas upp tillomprövning även de frågor som berörs i delta avsnitt inte bör lämnasoreglerade. 9 Organisatoriska frågor - kostnadsfrågor JK:Del kan finnas skäl att överväga om inte hovrätt vid prövning av en däruppkommen fråga om häktning skulle vara domför med två ledamöter, varav enordinarie. En sådan domförhetsregel borde göra det avsevärt lättare attorganisera den jourverksamhet som framtvingas av de föreslagna reglerna. RÅ:Ett genomförande av förslaget till kortare frister och därmed sammanhängandeförfaranderegler kommer att kräva omfattande administrativa reformer inom helarättsväsendel. Inte bara åklagar- och polisväsendena kommer att beröras utanockså de allmänna domstolarna och i viss mån kriminalvården. Stora krav kommeratt ställas på advokatkåren. Vid sidan av dessa mera centrala funktioner torde,för att nämna endast ett par lösryckta exempel, den snabbare handläggningen avutredningarna ställa stora krav på organ som statens kriminaltekniskalaboratorium, rättsläkar-organisationen m fl. Utredningenhar pä ett utomordentligt knapphändigt sätt behandlat de organisatoriskafrågorna och därmed sammanhängande resursproblem. Jag finner det inte meningsfulltatt på det föreliggande underlaget närmare gå in på dessa frågor. Underhandhar jag inhämtat all åklagarkommittén kommer att ta upp de aktuella följdfrågorna till behandling. Enligt min mening kan del ifrågasät tas om denna lösning är den bästa med hänsyn till de återverkningar av organisatorisk art som reformen måste fä långt utanför åklagarväsendet. För alt de hithörande frågorna skall kunna genomlysas i hela sin vidd kan 306 del vara befogat allbereda dem i en särskild organisationsutredning med Prop. 1986/87:112bredare sammansättning. Oavsetthur det fortsatta utredningsarbetet sker är det utomordentligt angeläget alt dehithörande frågorna får sin lösning före ett ikraftträdande avreformen. För åklagarväsendets del kommer denna att kräva omfattandeförberedelser bl. a. för samordning med polisen, de allmänna domstolarna,advokaterna m.fl. Särskilda informations- och utbildningsinsatser torde blierforderliga osv. Allt detta förutsätter förutom alt de organisatoriska och resursmässigafrågorna förberetts väl också en god marginal mellan antagandet av nyabestämmelser på området och ikraftträdandet. Regionåklagarmyndigheteni och : Den korta ulredningsUd som enligt förslaget ståråklagaren till buds måste kunna utnyttjas effektivt. Detta ställer stora kravpå polisens utredningsavdelningar. Jag delar utredarens på sid 176 framfördauppfattning, alt "del kommer alt i störte utsträckning blinödvändigt att bedriva utredningar under icke- konlorsUd, fram för allt underlördagar och ". Likaså delar jag den på sid 178 anfördaslutsatsen, att bl.a. de kortare fristerna ställer "störte krav päaktivitet hos åklagama under beredskapstjänstgöringen". Det torde blinödvändigt all åklagarens beredskapstjänst förlägges i direkt anslutning tillkriminalpolisens lokaler och att minst en åklagare har s.k. bakjourför all rycka in om beredskapsåklagaren blir upptagen av komplicerade fömndersökningaroch av häktningsförhandlingar. Genomförsutredarens förslag, kommer det att orsaka staten väsentligt ökade kostnader.Domare, åklagare och poliser måste utföra kvalificerat arbete -söndag och de två senare gmpperna även under kvälls- och . Omförslaget skall genomföras, måste planeringsarbetet inledas . Regionåklagarmyndigheteni : I kostnadsberäkning saknas uppgift om dekostnadsfördyringar som kan bli aktuella genom försvararbyten samt för själva"jourhållningen". Sådana kostnader måste även las med ikostnadskalkylen vid ändrade regler. Regionåklagarmyndigheteni : Utredaren har uttalat all per sonella tvångsmedel, som innebär frihetsberövande skall utnyttjas med mycket stor försiktighet och att fömtsättningama för att tillgripa tvångs medlen skall begränsas så mycket som möjligt utan att rimliga krav på effektivitet eftersatts. Ingen kan ha något att invända mot detta. Enligt min erfarenhet hanterar åklagama tvångsmedlen med återhållsamhet. 1 utred ningen redovisad statistik tyder också på detta. Några väsentliga anmärk ningar mot här rådande förhållanden kan ej framställas. För uppfyllande av krav måste ändå de föreslagna lagändringama gö ras. Enligt min uppfattning underskattar utredaren de praktiska svårighe ter, som blir en följd av de förkortade frisltidema. De kalkyler, som utredaren redovisar, enligt vilka förslaget skulle kunna genomföras utan ökade kostnader totalt sett för det allmänna verkar föga övertygande eller realistiska. Den s.k. söndagsregeln blir ej tillämplig i framUden. För att kunna handlägga ärenden med frihetsberövanden med den skyndsamhet, 307 somkrävs enligt förslaget, måste polisens utredningsresurser avsevärt Prop.1986/87:112 förstärkas inte minst under veckoslut och . Det blirnödvändigt i de flesta distrikt att ha kriminalpolismän i tjänst dygnet om.Beredskapsåklagaren blir tvungen agera mer aktivt, närvara vid förhör bådeinom beredskapsområdet och utom på platser där någon misstänkt gripits;häktningsförhandlingar kan förekomma; för varje region måstenågon form av s.k. bakjour för beredskapsåklagaren ordnas. Del är ogörligtbedöma i vad mån den ökade arbetsbördan på beredskapsåklagarna kommer attpåverka deras arbetssituation i övrigt. Del är möjligt alt en resursförstärkningför åklagarväsendet blir nödvändig. Förslaget fömtsätter alt domstolar hållerberedskap och att advokater ingår i ett joursystem. Tolkmedverkan är oftanödvändig under utredningen, vilket fömtsätter någon form av tolkberedskap. Deföreslagna lagändringarna kommer att skapa mycket stora problem för framföralltpolis och åklagare. Det finns anledning befara att de kommer att försämraeffektiviteten i brottsbekämpningen. Förändringarna torde bli avsevärt mer kostnadskrävandeän utredaren antagit. Regionåklagarmyndigheteni : Konsekvenser för polis och åklagare Denkortare tid, som kommer alt stå till förfogande för utredning efter ettgripande gör det nödvändigt att kriminalpolisens beredskaps- eller jourverksamhetbyggs ut. Det måste allUd finnas utredningsresurser tillgängliga. Medhänsyn min inställning till utredningsförslaget om ett allmänthäktningsforum menar jag, att del inte finns något egentligt behov av åklagarei bakjour. Visserligen kommer beredskapsåklagare då och då nödgas inställa sigunder lördags- och söndagstid för häktningsförhandling, men hans resor försådan inställelse begränsas till det egna beredskapsområdet. Han måste dåkunna nås. Lämpligen bör mobil telefonutmstning anskaffas till honom. Utredningensbedömning är, som det påpekas, endast ett räkneexempel. Jag har denuppfattningen att kostnaderna väsentligt kommer att överstiga de som skissats.Kostnadsökningen blir betydande. Regionåklagarmyndigheteni : Den föreslagna nyordningen kommer att få stora konsekvenser förberedskapsåklagarna men även i vissa fall för övriga åklagare, som bl. a. kantvingas resa till annan ort i landet för att leda fömndersökning och hållahäktningsförhandling. Jag utgår från att dessa frågor kommer att bli föremålför ytterligare överväganden, varför jag inte tar upp frågeställningarna idetta sammanhang. Regionåklagarmyndigheteni : Trots att förslaget i aktuell del (avsnitt 11.6) Ullstyrkes måste följande enligt min mening påpekas. Den kortade tidsfristen kommer att medföra märkbart ökade svårigheter att i Ud få fram handlingar i ärendena. Risken att många häktningsförhandlingar kommer att få genomföras utan tillgång till skriftligt underlag är stor. I många fall kan detta eventuellt uppvägas av att utredningsmannen biträder vid häktningsförhandlingen. Då emellertid föreliggande förslag till ändring av bestämmelsema om tvångsmedel fömtom att det innebär en påtagligt 308 pressadhandläggningslakl, även medför all personutredningen kommer Prop. 1986/87:112att la mer tid , kommer polisens resurser alt belastas och splittras isådan utsträckning att del speciellt utanför ordinarie kontorslid kan bliomöjligt för utredningsmannen alt deltaga vid en häktningsförhandling. Nämndaökning av lidsåtgången för personutredning kommer naturligtvis även att påverkaomfattningen - och därigenom kvaliteten - av det brottsutredande arbetet. Detsynes mig omöjligt att upprätthålla ens dagens standard utan att polisensresurser påtagligt ökas. Utredningens uppskattning av kostnadsökningarna förpolisväsendet är ej realis-Usk. Deökade kraven på personutredningar och de kortade tidsfristerna kommer sannoliktall i förlängningen medföra att de sociala myndigheterna tvingas utöka ellerinrätta jourverksamhet. Detta medför självfallet kostnadsökningar. Dekortare fristerna innebär även en avsevärt ökad belastning på åkla-garorganisalionenoch domstolarna. Beredskapen måste avse både ordinarie och ickeordinarie arbetsUd.Den ökade tjänstgöringen under icke kontorslid vid beredskapen kommer attmedföra ökad lidskompensation för berörd personal. Vidare kommer sannoliktantalet beredskapsperioder för varje åklagare alt öka. För att under nämndaomständigheter kunna upprätthålla i vart fall nuvarande standard på del övrigaarbetet erfordras Ullskott av personal. Hur stora dessa blir och vilka deslutliga kostnaderna därför blir kan inte avgöras förtån ett förslag omberedskapens organisation presenteras, men utredningens uppskattning 3 mkrför åklagarväsendet och för tingsrätterna är uppenbarligen ej realisUsk. Förslagenkan vidare komma att medföra en viss beredskap för tolkar med därå följandekostnadsökningar. Regionåklagarmyndigheteni : Utredningens beräkningar i kostnadshänseende är myckel optimisUska.Kostnadsökningen torde bli avsevärt större. Sä synes resekostnader endast haberäknats för vid domstol anställd personal med reglerad arbetstid. Jag harvidare påpekat (4.6 i remissammanställningen) att kriminalvårdens nuvarandetransportsystem mellan olika orter i landet icke kan kvarstå. Jag erinrar ävenom de kostnader som måste uppstå av skäl som angivits under avsnitt 11.1. (4.1i remissammanställningen).