prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — 379).Småföretagspolilikens mål utgår från småföretagens stora betydelse för - marknadsekonomins utveckling, - leknisk och affärsmässigförnyelse, - produktion och distribution av varoroch tjänster, - underieveranser lill slörreföretag, - den regionala utvecklingen. Småföretagenmöter särskilda utvecklingshinder i form av brisl på riskkapilal, speciellabehov av utbildning samt otillräcklig information och service. Målel försmåförelagspolitiken är att undanröja dessa hinder och på olika sätt stimuleraförelagens produktion, export, förnyelse och konkurrenskraft. Av slor betydelse försmåförelagens utveckling är givetvis den allmänna ekonomiska politik som förlssedan år 1982. Som ett komplement till denna och för atl underlättasmåförelagens utveckling görs ytterligare insalser. Inom ramen förnäringspolitiken uppmuntras och stimuleras nyföretagandel. Småföretagensutveckling underlättas genom bl.a. insalser för att förbättra rådgivning,utbildning och lillgång på riskkapital. Det sker genom alt del privata utbudetav utbildning och rådgivning saml finansierings-tjänster komplelteras med olikariktade samhällsinsatser. av de viktigaste insirumenten i småföretagspolitikenär de regionala utvecklingsfonderna. Staten, landstingen och berörda kommunerhar strävat efter att successivt bygga ul organisalionen och höja kompetensenoch effektiviteten. Anslagen för småföretagsutveckling - som går främst tillutvecklingsfonderna - har höjts från ca IOO till ca 150 milj. kr. kommer insatsernaatt fortsätta i oförminskad skala. Som jag fidigare har redovisat (avsnitt 7) pågår ettomfattande arbete som syftar till att förenkla och ta borl regler som medföronödiga kostnader och olägenheler för näringslivet. Erfarenheterna hittillsvisar på posiliva resultat inom etl flertal områden. Så har t. ex. inomskatteområdet genomförls etl antal administrativa reformer samordnad uppbördav källskatl och arbetsgivaravgifter, höjda momsgränser m.m. - som är avsärskild betydelse för småföretagen. Av särskilt intresse för nyföretagandel ären studie som har utfört på regeringens uppdrag och somsyftat till all undersöka möjligheten att samordna olika myndighelers agerandei samband med all nya företag etableras. Skattefrågorna är väsentliga. Jag har tidigare (avsnitt5.4) redogjort för vissa skattefrågor som har belydelse för småföretagen. Somdärvid nämndes har beslutat atl fribeloppel förvinstdelningsskatlen skall höjas från 0,5 till 1 milj. kr., vilket gör att entredjedel av de företag som betalar vinsldelningsskatt blir befriade frånden skallen. Regeringen lägger slor vikt vid överföringen av tekniskkompetens från bl.a. högskolor till småförelag. En rad teknik- ochutvecklingscenlra har vuxit fram i många regioner. Siaten har på olika sättmedverkat i den ulvecklingen. har regeringen satsat på även andrainnovations-främjande åtgärder som har visat sig vara framgångsrika. a. kannämnas näringsbidrag lill innovatörer från slyrelsen för leknisk utveckling,som ger ca 10 uppfinnare möjlighel atl på under två års lidägna sig åt kreativ verksamhet. Del finns också ca 20 rådgivare i uppfinnarfrågor som ärplacerade ute i landets olika regioner. Styrelsen för teknisk utveckling haruppdragit ål att utbilda dessa rådgivare och hålladem med aktuellt arbetsmaterial. Det finns ett slort behov av den här formen avservice, väl spridd över hela landet. Jag har tidigare (avsnitt 10) redogjort närmare för stödettill enskilda uppfinnare. Under /88 beräknarjag alt 3 milj. kr.bör anvisas till uppfinnarföreningar, vilket är en avsevärd försiärkningjämfört med fidigare år. Särskilda insatser görs även för att främja småförelagensexport. Exportråd har avdelat särskilda resurser för detta ändamål.Bl. a. kan nämnas delprogrammel Exportchef-att-hyra. industriverket och utvecklingsfonderna. olikabranschfrämjande åtgärder innehåller inslag av exportslöd. Insatserna riklarsig i hög grad till små och medelstora företag. Arbetsmiljöfonden har tidigare finansierat flerasmåförelagsprojekl. Fondens erfarenheter visar på behovet av en samordnadinsats vad gäller Prop.1986/87:74 Utvecklingsfonder Fonden har därför beslutat att sammanföra sina insalsertill etl särskilt program. Delta kommer att bedrivas i samarbete med parternapå arbetsmarknaden samt SIND och arbetarskyddsstyrelsen. Exempel på andrainsatser som statsmakterna har genomfört är stöd tillindustridesign, den särskilda småföretagsfonden och tillsammans medkooperalionen - elt särskilt utvecklingssystem för ny kooperation. Småförelagenfår också en slor del av statens betydande regionalpolitiska slödålgärder iform av lån, bidrag, företagsutvecklande insatser, förbättrad infrastruktur m.m. 11.3 De regionala utvecklingsfonderna Min bedömning:Utvecklingsfondernas inriktning, verksamhet och organisation bör ligga fast.Insatserna bör, liksom , i huvudsak riktas till tillverkande företag.Även företag som tillhandahåller tjänster till industrin och till andrabranscher bör ingå i fondernas målgrupp. Liksom ingår ocksåturistföretag i målgruppen. Bakgrundoch skäl för min bedömning: För alt genomföra den riktade småföretagspolitikenhar en regional utvecklingsfond inrättats i varie län. Fonderna, som är stiftelser,har bildats av staten och landstingskommunerna samt i några fall ävenkommuner. Verksamheten regleras genom avtal mellan staten, landstingen ochberörda kommuner och till avtalen fogade sladgar för stiftelserna. Nuvarande avtalsperiod löper t. o. m. . Landstingenoch berörda kommuner utser styrelsen i resp. fond och bidrar tillsammans medsiaten till att täcka fondernas driftskostnader. Enviktig utgångspunkt för fondernas verksamhet är att de skall komplettera delbefintliga ulbudel av såväl finansierings- som informalions-ochrådgivningstjänster till småförelagen. Enligt min bedömning är ulvecklingsfondernasservice- och finansieringsprogram av en mycket stor belydelse för attslimulera småföretagens utveckling. De kosinader som är förknippade medfondernas verksamhet uppvägs på lång sikt av en ökad konkurrenskraft inäringslivel. Fondernas verksamhet skall även stä i samklang med samhälletsregionalpolitiska strävanden. De ulgör därmed viktiga instrument för atlutveckla företag över hela landet och bidrar därigenom till atl förbättra denregionala balansen. Utvecklingsfondernasinsalser riktas i försia hand mot de tillverkande företagen och företag somtillhandahåller tjänster till industrin samt turistförelag. Krav på atluividga fondernas målgrupp till all omfalta samtliga näringar har under desenaste åren framförts av SHIO-familjeföretagen, ochTjänsteförbundet. Som motiv har bl.a., angetts ett rätlvisekrav, dvs. att allaförelag oavsett branschtillhörighet borde ha tillgång till samhälletsstödåtgärder. Men även tjänstesektorns expansion och informationsamhällelsframväxt är motiv som förts fram i debatten. Stat, landsting ochkommuner driver regionala utvecklingsfonder Motden bakgrunden villjag anföra följande. Det finns motiv som lalar för attutvecklingsbara företag oavsett bransch, som kan vara i behov av samhälletsstöd, bör ha möjlighet alt få del av detta. En sådan inställning måsteemellertid vägas mot de resurser som kan ställas till utvecklingsfondernasförfogande. Jag förordar därför en fortsatt inrikining på i huvudsakindustriföretag. Härvid priorileras också branscher som dels svarar förhuvuddelen av näringslivets tekniska utvecklingsarbete, dels har en produktionsom är delvis inriktad på export. Vidare vill jag erinra om all industrin oftaulgör basen för tjänsteverksamhet saml atl omfattningen av industrinsproduktion är olillräcklig och att elt av regeringens mål är att väsentligluividga denna. Jag vill erinra om atl del av tjänstesektorn ryms inom utvecklingsfondernas målgruppgenom att tjänsteföretag som lillhandahåller tjänster till induslrin redaningår i målgruppen. Fortsättningsvis bör fill målgruppen också kunna räknastjänsteföretag som riklar sig till andra branscher. Jag räknar vidare med altfonderna inom givna resursramar i högre utsträckning kommer att arbeta medtjänsteföretag. Delbör vidare nämnas atl utvecklingsfondernas etableringsrådgivning ochstarta-eget-kurser m. m. är tillgängliga för företag i samtliga näringsgrenar.I vissa län lämnar fonderna också särskilt bistånd till länsarbelsnämnden förarbetssökanden som önskar starta egna företag. Erfarenhelerna visar atl dennadel av fondernas verksamhet i stor utsträckning riktas till personer som harför avsikt att starta företag inom handel och service. Jagövergår nu till vissa frågor som rör utvecklingsfondernas rådgivningsverksamhet. Utvecklingsfondernaarbetar med olika former av förelagsservice, såsom allmän informalions- ochkontaktverksamhet, översiktliga företagsanalyser och djupare konsullinsatser.Rådgivning till enskilda förelag skall i huvudsak inriktas på strategiskafrågor av typ produktutveckling, marknadsval etc. För mer omfattandekonsultinsatser utlas i regel arvoden. Denna del av konsultverksamheten harökat markant . Isamband med förnyelsepropositionen (prop. 1983/84:135) infördes begreppelstrategisk företagsutveckling. Detta syftar till alt utvecklingsfonderna skallprioritera företag med utvecklingsmöjligheter och insatser som leder tillstrategisk utveckling och genomtänkta marknads- och produktval. Genom att samarbeiadjupare med ett antal utvecklingsbara förelag bidrar fonderna lill attutvecklingspotentialen hos dessa förelag snabbi tas lill vara. Fonderna kandelfinansiera konsullinsatser i förelagen. Om s. k. ulvecklingskapital lämnasför produktutveckling, marknadsinvesteringar e.d. kan SIND i efterskott lämnabidrag till fonderna som motsvarar hälften av sådana finansieringsinsatser. Denna offensiva verksamhethar pågått . Erfarenheterna visar alt fondernasamarbetar med förelag med goda utvecklingsmöjligheter. Preliminäraberäkningar tyder på att dessa företag kommer all väsentligt höja sinomsättning, vinstnivå och sysselsättning. Programmet bör enligt min meningfortsätta med samma höga ambitionsnivå. Jag räknar med att fondernai sin verksamhet med företagsservice ger ökad uppmärksamhet även ål dekvalitetsfrågor som jag har berört. Mitt förslag ochmin bedömning: Stiftelsen Småföretagsfonden tillförs ytteriigare IOO milj. kr.från AP-fondssyslemel. Det statliga systemet med s. k. industrigarantilånavskaffas vid ingången av /88. Stiftelsen börinrikla sin verksamhet på små och medelstora företag och samordna den medulvecklingsfondernas i de fyra nordligaste länen. Skälför mitt förslag: Jag har lidigare (avsnitt 5) redogjorl för min allmänna synpå kapitalmarknadens utveckling. Jag avser nu att ta upp vissafinansieringsfrågor med särskild betydelse för småförelagen. Genomskilda beslul har regleringen av bankernas utlåningsränloravskaffats och de s. k. ullåningstaken slopats. Avregleringen har ökatkonkurrensen mellan olika långivare och därmed underlätlat för företagen atl fåsedvanliga krediter. Det gäller även småföretagen. Delfinns emellertid bland småföretagen en belydande eflerfrågan påfinansieringsinsatser med elt högt risktagande. Ofta saknar småföretagenerforderiiga säkerheler för krediter. Småförelagens finansieringsbehov kandärför inte hell tillgodoses av den ordinarie kreditmarknaden. Förulom denslora förlustrisken i sådana projekt innebär prövningen av ärendena belydandeinsalser i form av rådgivning och uppföljning. När del gäller små företag ochprojekt har bankerna inte alltid möjlighet till etl högt risktagande ikombinalion med etl sådant kostnadskrävande berednings-och uppföljningsarbete,trots att projekten kan vara lönsamma för både förelagen och samhället. Deföretag som agerar på den s. k. venlure-capilal-marknaden (jfr avsnitt 5.2) är etlviktigt inslag men kan inte helt tillgodose småförelagens behov av riskkapital.Venlure-capital-företagen inriktar ofta sina investeringar på företag ochprodukler som utvecklats under ett anlal år. Däremot satsas relativt lilel pånystartade företag och helt nya produkler. Del är därför motiverat medsamhälleliga insatser genom bl. a. de regionala utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet och Småföretagsfonden för att tillgodosefinansieringsbehoven vad gäller nya företag och nya produkler. När det gällerkompletterande försörjning med riskkapital och krediter lill småföretag harsamhället en viktig uppgift alt fylla, främst genom de regionalautvecklingsfonderna. behandlade utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhel senasl (prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr.379). Verksamhelen regleras i förordningen (1982:682) om slallig finansieringgenom regional utvecklingsfond (omtryckt 1984: 556). Fondernaarbetar med olika former av finansiering: rörelselån, garantiersamt s.k. ulvecklingskapital. Den sistnämnda finansieringsformen kan ges somvillkorslån eller bidrag mot royaity. vissalän kan också bevilja s. k. regionalpolitiskt utvecklingskapital (prop.1984/85:115, AU 13, rskr. Allmänl gäller att fonderna skall komplelteraden ordinarie kreditmarknaden genom alt bl. a. acceptera en högre risknivå. Jagvill betona att fonderna när del gäller ulvecklingskapital har möjlighet attkompensera silt risktagande genom att få lillbaka väsentligt större belopp ände som har satsats, såvida projekten lyckas väl. Utvecklingsfondernahade per utestående lånefordringar på drygt I miljardkronor och en likvid reserv i samma storleksordning. En del av denna reservmotsvaras dock av beslutade, ännu inte utbetalade lån m. m. gickfonderna in i nya engagemang (brutto) i form av rörelselån med ca 380 milj.kr.,garanlier med ca 50 milj.kr.och utvecklingskapital med ca 160 milj. kr. Andelenulvecklingskapital av fondernas totala finansieringsinsatser har successivtökat . Jaghar tidigare framhållil alt krav vad gäller fondernas finansieringsverksamhelbör vara att kapitalet bevaras (prop. 1983/84: 135 s. 153). Delta krav börligga fast. En ökad satsning på utvecklingskapital som finansieras med medelfrån den egna lånefonden, kan dock medföra en temporär urholkning av en fondsreserver, vilkel skall kompenseras av inbetalning av t. ex.royaity till fonden från de projekt som lyckas. Sådana långsiktiga salsningarskulle hindras om utvecklingsfonderna inriktade sig på alt kortsiktigt bevarasitt kapital. Pengarna gör bäst nytta när de satsas i framåtsyftande projekt iutvecklingsbara förelag. Vad jag nu har anförl innebär ingen ändring av denallmänna risknivån i fondernas finansieringsverksamhel. Den närmare ulformningenav fondernas finansieringsverksamhet ankommer det på regeringen att besluta ominom ramen för de huvudlinjer som har godkänt. Jag vill förriksdagens informalion anmäla att jag avser att se över fondernasfinansieringsförordning i syfle all göra reglerna enklare. Jagavser nu all redogöra för den hittillsvarande verksamheten i SliftelsenSmåföretagsfonden saml ge förslag till medelstillskott till stiftelsensframtida verksamhel. Småföretagsfondeninrättades (prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr. I enlighet med lagen(1984:704) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden har riksförsäkringsverkel överfört 100 milj. kr. fill fondensom stiftelsekapital. Fondens sladgar har fastställts av regeringen. Fondenhar en av regeringen utsedd styrelse men är knuten lill på så sätl atl fonden mol ersättning utnyttjar bankensexpertis och kansliresurser. Syftetmed fonden är att bidra fill att finansiera små och medelslora förelag.Fondmedlen skall placeras så all kraven på god avkaslning, långsikiighel ochriskspridning tillgodoses. Fonden skall för liden tillAP-fondsystemet överföra en real avkastning som motsvarar I % av de tillfördamedlen. Avkastningskravet höjs sedan successivt tiU3'%fr.o. Fondenskall förvärva minorilelsposler i form av akiier, konverlibla skuldebrev m. m.i främst investment- och ulvecklingsbolag, som i sin tur är inriktade på attgöra placeringar av riskkapital i andra småföretag. Satsarpå riskkapital i småföretag hänsyn lillavkastningskravet har fonden tills vidare inemol av sina medel iränteavkastande placeringar. Per den 31 december 1986hade fonden använl sina 100 milj.kr. jämle ränteintäkter på följande sätt(milj. Beslutade, ej genomfördaengagemang i nya projekt och inuvarande kundförelag 22115 milj. kr. Jagförordar att Småföretagsfonden nu tillförs ytteriigare IOO milj. kr. frånAP-fondsystemet på samma sätl som när fonden bildades. Fonden bör ha en ihuvudsak oförändrad verksamhetsinriktning och placeringspolicy. De ulökaderesurserna innebär dock alt fonden får möjlighet att satsa en slörre del avsilt kapital än i regionalpolitiskt prioriterade områden. Jagförutsätier att fonden kan utveckla elt närmare samarbete med de regionalautvecklingsfonderna. Sammakrav på avkaslning bör gälla för de nya medlen som för de som fonden redandisponerar. Det innebär att fonden fr.o. m. till AP-fondsystemet skallöverföra en avkastning på av nuvärdet av de senasl tillförda kapitalet. Detär lämpligl att fonden fortfarande vid behov utnyttjar Investeringsbankensexpertis och kansliresurser. Del ankommer på regeringen atl besluta om deändringar av Småföretagsfondens stadgar som kan behövas. Inomindustridepartementet har upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen(1983: 1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Förslagel - sombeslår i ell lillägg i övergångsbestämmelserna - har upprällals i samråd medchefen för och innebär att år 1987skall föra över ytteriigare 100 milj. kr. Därmed kommersammanlagt 200 milj.kr. ätt ha förts över till fonden. Jag redogjorde (prop. 1985/86: 100 bil. 14, NU 14, rskr. 170) för min syn på StiftelsenNorrlandsfondens verksamhet. Jag förordar atl den inriktningen i stort settligger fast. Del är dock motiverat att fonden i större utsträckning inriktarsin verksamhel på alt finansiera induslriellt . utvecklingsarbete i små ochmedelstora företag. Härvid bör ell nära samarbete utvecklas mellanNorrlandsfonden och de regionala utvecklingsfonderna i de fyra nordligastelänen. Vidare kan det vara motiverai alt Norrlandsfonden i beredningen avenskilda projekt i ökad utsträckning samverkar med Industrifonden ochSmåföretagsfonden. Jag har tidigare lagil upp frågor om Industrifondensverksamhet (avsnitt 10). Norrlandsfondensfinansiella ställning är god. Under budgetåren 1987/88-1989/90kan fonden inle räkna med statliga kapitaltillskott. Verksamhelen måsleulformas med hänsyn till della förhållande. Detankommer på regeringen all besluta om den närmare utformningen avNorrlandsfondens verksamhel. Ytterligare 100 milj. kr.till småföretagsfonden Norrlandsfonden ökad inriktning på småföretag Systemet medindustrigarantilån behandlades av Prop. 1986/87: 741984 (prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr. Stödformen har funnils sedan Minskat behov av (prop. 1954: 210, NU 29, rskr. För närvaranderegleras den lånegarantier i förordningen (1978:507) om industrigaranlilån m.m. (omtryckt 1985: 651). Från att från börian havarit riktad lill hemslöjd, hantverk och småindustri övergick siödformen i ochmed statsmakternas beslul lill atl inriktas mol industriförelagoavsett sloriek (prop. 1982/83; 113, NU 39, rskr. Huvuddelen av anlalelindustrigarantilån har gells till medelstora företag, som genomden slalliga garantin har kunnat få banklån även till riskfyllda projekt. Undersenare år har stödformen industrigarantilån använts i liten omfattning. Underbudgetåren 1984/85 och 1985/86 har garanlier tecknats för lån på sammanlagtknappt 90 milj.kr. Avregleringen på kreditmarknaden torde ha underiätlal förmedelstora förelag att få lån ulan statlig garanti. En ytteriigare förklaringtill den låga efterfrågan är att de regionala utvecklingsfonderna har fåttökade möjligheter att ge både egna lån och garanlier för banklån. Jag villerinra om all fonderna ulan samråd med SIND kan ge rörelselån på upp lill 3milj.kr.tiU ell enskill förelag. Del genomsnittliga industrigarantilånet lågunder /86 pä knappl 1,5 miij. Jagförordar atl siödformen industrigarantilån upphör vid ingången av budgetårel1987/88. Endast ansökningar som görs bör prövas. Förslagelinnebär dock ingen förändring i fråga om ålaganden från statens sida som gjortseller görs innan siödformen upphör. Med tanke på bl.a. utvecklingsfondernasgoda finansieringsmöjligheter räknar jag med alt småföretagen inte skall fåsina låneinöjligheter försämrade genom mitt förslag. Jag vill erinra om attriskvilliga krediter i form av lokaliseringslän kan lämnas till företag iregionalpolitiskt prioriterade områden. 11.5 Nyetableringsinsatser m. m. Minbedömning: Insatserna för att stimulera lill en ökad nyetablering bör fördjupasoch mer än lidigare koncenlreras till atl ge bestående effekler i nya företagmed bärkraftiga affärsidéer. Skälför min bedömning: Jag har lidigare (bl.a. avsnitt 4) betonat den Nyetableringar storabetydelsen av att nya företag startas och utvecklas. De bidrar allmänt lilldynamiken i näringslivet och ersätter sådana företag som slås ul avstrukturella och andra skäl. Vidmin anmälan lill prop. 1983/84: 135 (s. 157) redogjorde jag för min syn påSlND:s och utvecklingsfondernas verksamhet med alt slimulera ett ökatnyföretagande. SIND fick särskilda medel för ändamålet för atl kunna driva egnaprojekt och samverka med fonderna. Även länsstyrelserna kan viautvecklingsfonderna bidra till förelagsstimulerande åtgärder. Härvid ärnyetablering elt prioriterat område. Jagvill nu för information redovisa några av de hittillsvarandeinsatserna och ge min syn på den framlida verksamhelen. Blandde projekt som SIND har finansieral, hek eller delvis, under Prop.1986/87:74 budgetåren 1984/85-1985/86 kan nämnas: radio/TV-serien isamarbete med Utbildningsradion, datoriserat budgetsystem förnyelablerade företag, kvinnliga Förelagarskolan iLuleå, erfarenhetsträffar för personalvid utvecklingsfonderna, med tonvikt på kvinnligt nyföreiagande, uiredningar, konferenser,mässor m. m. Utvecklingsfondernabedriver löpande dels information om nyförela- Starta eget gande, delsstarta-eget-kurser, dels individuell rådgivning för och finansiering av nyaföretag. Kostnaderna belastar i huvudsak de driflbidrag som fonderna får avlandstingen, siaten och berörda kommuner. Somjag tidigare nämnt omfattarutvecklingsfondernas nyetableringsinsalser alla branscher. Inomregionalpoliliken förekommer en rad olika aktiviteter för atl bl. a. stimuleranyföretagande. Bl.a. bedrivs ett samarbete mellan regionala högskolor och andraregionala organ för alt genom s.k. avknoppning starta nya verksamheter sominitieras genom forskning och utveckling vid resp. högskola. Genomalt dels allmänt uppmuntra enskilda personer atl starta nya företag, dels vidtade konkreta stimulansåtgärder som jag har nämnt har staten bidragil lillde senaste årens höga nyetableringsnivå. Enligt statistiska centralbyrånsberäkningar har som jag lidigare nämnt -i genomsnitl ca20000 företag med hell ny verksamhel tillkommit. Därutöver har ytterligare ettstort antal nya företag registrerats lill följd av s. k. avknoppningar av vissaverksamhetsgrenar från större företag eller av andra skäl. Nyföretagandelhar en strategisk betydelse för utvecklingen av ett konkurrenskraftigtnäringsliv och för alt förbättra den regionala balansen. Som jag haranfört bidrar en hög nyetableringsnivå till atl mildra de negativa effekler somär förknippade med en snabb strukturomvandling. Genom elt högt nyföretagandeupprätthålls dynamiken i näringslivel, nya idéer prövas på marknaden ochsysselsällningslillfällen skapas. Jag förordar därför atl SIND även ifortsättningen får disponera särskilda resurser för alt stimulera och utvecklanyetableringar, med hjälp av bl.a. utvecklingsfonderna. Enbrett upplagd verksamhet har bidragit lill att väcka intresse för Merdjupgående alt starta eget och till all nya företagare fått en inledandeutbildning och insatser rådgivning. Del är dock väsenlligl alt insatserna ifortsättningen kan vara relativt djupgående, så att de ger beslående effekleroch medverkar lill en långsiktigt positiv utveckling i de nyelableradeföretagen. Med tanke på SIND:s och utvecklingsfondernas begränsade resurser kandenna inriktning innebära behov av en större samverkan med andra organ vadgäller den breda inledande rådgivningen lill bl.