prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Somen följd av mina förslag bör det vara möjligt för yllerligare ca 4200vuxenstuderande all få SVUX. Ökningen av anlalel SVUXbör i försia hand användas för sluderande på grundskolenivå i komvux och på molsvarande nivå i folkhögskola. Som en jämförelse kan nämnas, alt 1984/85 var det ca 5000 vuxna som försörjde 302 sig på studiemedel under studier pågrundskolenivå i komvux. Det är emellerlid en realistisk bedömning, allanlalet SVUX under överskådlig lid inle kommer atl räcka till för alla vuxna som önskar studera påhellid. Bland annat av detta skäl måste man överväga all sälla en övre gränsför hur lång lid en person skall kunna få erhålla SVUX. Jag är inle beredd alli dag lämna någol förslag på denna punkl. Jag avser all i stället senareåierkomma lill regeringen med förslag om hur denna fråga skall beredas. 1sammanhanget villjag emellertid hänvisa till vad jag lidigare har anfört underinledningen till littera C. 1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgifl 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag () är enligt förordningen (1978:500) med inslruktion förcentrala sludieslödsnämnden central förvaltningsmyndighet för ärenden omstudiesocial verksamhel och därmed sammanhängande frågor i den mån sådanaärenden ej ankommer på annan myndighet. Nämnden är chefsmyndighel för sexsiudiemedelsnämnder och 24 vuxen-ulbildningsnämnder. CSN:s delegation förulländska studerande handlägger vissa frågor rörande utländska studerandesprincipiella räll lill svenskl studiestöd, Sludiemedelsnämnderna(SMN) handhar ärenden om sludiemedel. För studiemedelsnämnderna gäller ensärskild inslruklion (1965:745, ändrad senasl 1986:42 och 392). Vuxenulbildningsnämnderna(VUN) handhar ärenden om vuxensludieslöd, timersällning och bidrag tilluppsökande verksamhet på arbetsplatser. För vuxenutbildningsnämnderna gälleren särskild instruktion (1975:394, ändrad senasl 1986:41 och 672). , studiemedelsnämnderna och vuxenulbildningsnämnderna avutgifterna under anslaget rör administration av och Prop. 1986/87:100informalion om vuxenstudieslöden och täcks av medel från vuxenutbild- Bil.10 ningsavgiflen. I. Pris- och löneomräkning m.m. . För verksamheten vid CSN,SMN och VUN har CSN i en särskild rapport hemställt om medelenligt huvudalternativ för budgetperioden /88 /90. I dennaanslagsframställning gör CSN en kompletterande hemställan enligt nedan. CSN föreslår att destudielån med statlig kreditgaranti som överförts till regionkontori från övriga banker skall överföras lill cenirala siudiestödsnämnden. CSN föreslår allmyndigheten för administration av sludielån med statlig garanti lillförs medelunder anslaget E 1. med . avseende utvecklingskostnader /88.För löpande driftkostnader begärs . CSN föreslår allmyndighelen får ersättning för uppflyttning av personal i tjänstetidsklass medtolall . CSN föreslår atlmyndigheten får ersäitning för den prisökning med . som DAFA DATA ABaviserar /88 avseende dator-driftkostnader. CSN föreslår allmyndighelen med hänvisning till altmyndighetens kostnadsandel för programvaror vid servicebyråer ej får bekostasur datamaskinfonden, anvisas medel med . 1987/88 atl återbetalas underefterföljande ållaårsperiod. CSN föreslår alt 4 §förordningen med instruktion för studiemedelsnämnderna ändras så alt Gotlandslän får tillhöra verksamhetsområdet för sludiemedelsnämnden i . CSN föreslår allmyndigheten medges rält atl överskrida anslaget E 1. med medel motsvarande denfakiiska merkosinaden för atl servicebyrå-verksamheten vid DAFA DATA ABmomsbeläggs. CSN föreslår altmyndigheten får åierkomma med slutligt medelsbehov för utvecklingskostnadernasamt de löpande driftskoslnaderna för timersättning vid grundvux och svenskaför invandrare, månadsulbelal-ning av sludiemedel saml förändradeulbetalningsrutiner för studiehjälpen. CSN föreslår allmyndigheten får åierkomma med preciserat medelsbehov för adminislralionen i defall beslul fallas om alt överföra ärenden om bidrag lill kontakttolkutbildningoch de s.k. utbildningsarvodena tillCSN. () ingår enligtdirekliv ulfärdade av regeringen i den särskilda försöksverksamheten med treåriga budgetramar för vissa myndigheter. Enligt direktiven skulle CSN 304 redovisa en särskild rapport med ett preliminärthuvudförslag föi' hela Prop, 1986/87:100 myndighetsanslagetför budgetåren 1987/88-1989/90 Bil. CSN:s rapport innehålleren resultatanalys för perioden /82-1985/86 samt förslag om inriktning förplaneringsperioden /88-1989/90, Rapporten innehåller också ett preliminärtbudgetförslag, en anslagsöversikt och det beräknade finansiella utrymmet förbudgetperioden, 1 bilageform redovisas bl, a. en detaljerad resuliatanlys medproduktivitetsutvecklingen, personalutvecklingen saml utvecklingsinsatser ocheffekter . Vidare redovisas ADB-strategin förde studiesociala myndigheterna, samverkan med andra myndigheter samt behovet avdatorkraft för perioden efter den 1 juli1989. Av resultatanalysenframgår all CSN bedrivii elt framgångsrikt utvecklings- ocheffeklivitetsarbete . Produktivitetsutvecklingen, med dei och för sig osäkra mått som finns atl tillgå, är myckel god. Men framför alllhar myndigheten kunnat öka sineffektivitet och trots ökade ärendevolymer uppnått uppställda besparingsmålutan att behöva ge avkall på servicemålen. bl.a. genom elt ökat utnyttjande av datorkraft, servicen gentemoide studerande kunnat förbättras, CSN har inlett etl samarbete i informationsfrågormed bl,a, (),universiteis- och högskoleämbetet (UHÄ) saml ().som kommer att följas upp . En samverkanmellan myndigheterna bör kunna leda till ett effektivare uppgiftsinsamlande ochett bättre utnyttjande av de resurser som används för olika registrerings- ochstatistikändamål. Delresultat har redan uppnåtts genom ett samutnyttjandemellan SÖ. SCB och CSN när det gäller de uppgifler rörande elever igymnasieskolan, som finns i studiestödets informationssystem (STIS), 1 sin anslagsframställningför /88 har CSN någol reviderat det siffermaterial sompreliminärt presenterades i den särskilda rapporten. Jag godtar den allmänna inriktningen av CSN:s verksamhet så somden presenteras i rapporten och förordar atl den läggs till grund för myndighetens arbeie . Vidare godtar jag CSN:shuvudförslag för tre är med en total real minskning av utgifterna undertreårsperioden fördelade med vardera året. For /88innebär det en minskning av myndighetens administrativa resurser med , fördelade med . på anslagetE 2. Ersättning till vissamyndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd och med .180000 kr. Jag övergår nu till attbehandla förvaltningskostnaderna vidCSN, sludiemedelsnämnderna och vuxenulbildningsnämnderna. Underförvaliningskostnadsanslagei harjag gjort löneomräkningar med hänsyn tillträffade avtal saml sedvanliga prisomräkningar. CSN har föreslagit atlmyndigheten skall överta bevakningen av ett antal äldre lån med statlig kreditgarantifrån i , För detta övertagande beräknarjag ökade adminisiraliva kosinader om , 305 20 1986/87. samt etl engångsbelopp om . Vissa koslna- Prop. 1986/87:100 der är alt belrakta somen investering och bör återbetalas med . Bil, 10 under enåttaårsperiod fr.o.m, /88, CSN har en omfallandedalordrifi för hanteringen av de olika studiesociala stödsystemen. För dennadalordrifi har CSN ingått elt serviceavtal med . Jag har beräknaiökade kosinader för della serviceavtal om . Jag förordar vidare atlCSN får möjlighel all investera i ny programvara genom all myndighelen anvisasmedel om sammanlagt , Eflersom dessa medel är atl betrakta som eninvestering, bör de återbetalas med , åriigenfr.o.m. budgeiårei 1987/88. Från har DAFA ombildals tillaktiebolag och lar ut mervärdesskatt (moms) på sina datortjänster. Dä del ärmycket svårl alt på förhand beräkna dessa kostnader förordar jag all CSN fårtäcka dem genom etl överskridande på förvaltningskostnads-anslaget med detbelopp som moisvarar de faktiska momskoslnaderna. Chefen förcivildepartementet föreslår , som elt led i en ökad delegering, alt2,2 milj.kr. från anslaget B 2. under trellonde huvudliteln slälls lill CSN:sdisposiiion /88. Chefen för har i dennafråga samråti med mig. CSN har under budgelåren1985/86 och 1986/87 hafl betydande utvecklingskostnader samt ökadedriftskoslnader för de nya ruiiner som har införts på grund av CSN:sövertagande av utbetalningen av timersättningen vid svenska för invandrare,månadsutbetalningen av sludiemedel saml förändrade ulbetalningsrutiner förstudiehjälpen. De slulliga kosinaderna är ännu ej beräknade ochjag avser all,när beräkningarna föreligger, ta upp denna fråga i regeringen. CSN har föreslagit atlGollands län i siudiemedelshänseende skall föras till sludiemedelsnämnden iSiockholm i slället för som till sludiemedelsnämnden i Lund.Huvudskälet för förslaget är atl uibildningsanordnare i Siockholm oftaanoidnar utbildningar på Golland och alt det därför är nalurligl försludieslödstagare på att vända sig lill sludiemedelsnämnden iStockholm. Jag avser all senare föreslå regeringen en ändrad regionsindelning ienlighet med CSN:s förslag. Jag förordar ingenändring beiräffande del administrativa ansvaret för de siudiesocialaersättningarna i samband med kontaktlolkutbildningen eller förutbildningsarvodena vid vissa yrkespedagogiska lärarutbildningar, som liggerhos SÖ resp. UHÄ. De sammanlagda kostnaderna på förvaliningskostnadsanslageiberäknar jag till . en ökning med . Lokalkostnadernaberäknarjag till ,, en ökning med . Jag beräknar de ökadeinkomslerna för aviserings- och påminnelseavgifierna lill . Jag beräknar vidarekostnaderna för administrationen av vuxenstudieslöden lill ,, enökning med . Dessa medel bör tillföras anslaget av de medel som tillfaller statsverket genom inkomsternafrån vuxenutbildningsavgifien. Chefen för finansdepartementethar lidigare (bilaga 1, avsnittet Särskilda frågor) lämnat förslag om ettnylt syslem för överföring av anslagsmedel mellan budgetår, CSN bör ingå i försöksverksamheten med 306 ö;érfera\rinsfössq;edelfr,o,m, /88, Medel för CSN:s Prop, 1986/87:100 valtningsutgifier bör daWör anvisas under etl ramanslag, Bii. Jag hemsläller atl regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännaalt . av de medel som lillfaller slatsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /88 används för att delvis finansiera anslaget, 2. tillCenirala sludieslödsnämnden m.m. för /88 anvisa ett ramanslag av83888000 kr, Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning avstudiesocialt stöd 1985/86 Ulgift 16376071 1986/87 Anslag 12520000 1987/88 Förslag 12885000 Från detta anslagbestrids kosinaderna för porloavgifier och avgifier till kronofogdemyndigheteroch tingsrätter för viss kravverksamhet. 1, () beräknarmedel till postverket för porloavgifier med , /88, 2, CSN beräknar medel föravgifter till kronofogdemyndigheter och tingsrätter för viss kravverksamhet lill . Jag beräknar kostnaderna för ersättning till postverket för följesedelsbun-den posttill , en ökning med . Sedvanlig prisomräkning saml enberäkad volymökning innebär en kostnadsökning om ca ,, men från dennasumma dras en beräknad besparing på ,, som hänför sig till enövergång till s, k. B-posl, Avgifterna tillkronofogdemyndighelerna och tingsrätterna beräknarjag lill ,, enökning med . Jag hemsläller att regeringen föreslår alt till Ersällning lill vissa myndigheler förderas handläggning av studiesocialt stöd för budgetårel 1987/88 anvisaell förslagsanslag av Studiehjälp m.m. Prop. 1985/86 Utgift 1463238023 1986/87 Anslag 1806445000 1987/88 Förslag 2065645000 Från anslaget bestridsutgifter för studiestöd enligt 3 kap, studieslödslagen (1973:349, omtryckt1981:579. ändrad senast 1986:230, 250, 251 och 385) vad avser sludiebidragjämte tillägg, resekoslnadsersältning, ersättning till svenska eleverutomlands för vissa resor, statsbidrag tilllänstrafik-företagen för gymnasieelevernas resor samt återbelalningspliktigastudiemedel. () beräknarmedelsbehovet för /88 till 2068,1 milj, kr, Detla är 261,7milj,kr. mer än vad som anslagits /87 vilket i första hand beror på attstudiebidraget utgår under årets alla månader. Hänsyn har då tagits till en förväntad minskning av anlaletelever med studiehjälp. På studiehjälpsområdelföreslår CSN en relativt krafiig höjning av inackorderingstillägget. När detgäller inkomslgränserna för det extra tillägget föreslår CSN höjningarmotsvarande en förväntad inflations- och löneutveckling. Slutligen föreslårCSN alt deltidsstuderande (minst halvtid) skall få rätt lillhalviidssludiehjälp. För sludiebidrag haranvisats 1 162,9 milj, kr, 1986/87, Med hänsyn lill alt studiebidraget utgårunder alla årets månader beräknasutgiften /88 öka med 294,3 milj, kr. För inackorderingstillägghar anvisats 193,5 milj. kr, 1986/87, CSN beräknar utgiften /88 lill 228,1milj, kr,, vilkel är en ökning med34,6 milj.kr, beroende pä den föreslagna uppräkningen av tillägget. När del gäller det extratillägget föreslår CSN all inkomslgränserna höjs med . till 55000,75000 resp. . För extra tillägg haranvisals 100.7 milj. kr. 1986/87, /88 beräknas utgiften efter de avCSN föreslagna regeländringarna bli 100.8 milj, kr. CSN föreslår ingaförändringar av reglerna för resekoslnadsersältning till studerande vid statensskolor för vuxna. /87 har anvisats 2.8 milj. kr. /88 beräknasulgiften till samma belopp. CSN upprepar förslagelalt yngre elev som studerar på minsl halvlid men som inte kommer upp iheltidsstudier skall ha rätt tillhalv studiehjälp. Förändringen kan förväntas leda till atl ca 1 500 elever kommer att få halviidssludiehjälp,vilket kan beräknas medföra en kostnadsökning på 2,7 milj. kr. Utgiften ärinräknad i utgiften för sludiebidrag ovan. För slalsbidrag tilllänstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor har /87 anvisats 251,7 milj. kr. /88 föreslår CSN en uppräkning av anslagsposlen med 3,'. Ulgiften skulle därmed öka med 8,8 milj. kr. Med hänsyn till ett minskat antal elever med dagliga resor minskar emellertid utgiften med 10,8 milj. kr. Den loiala utgiften /88 308 beräknasdärmed uppgå till 249,7 milj, kr,, dvs, cn minskning med 2 Prop,1986/87:100 milj,kr, i förhållande till innevarande års anslag, Bii, 10 Föråterbetalningspliktiga sludiemedel har anvisats 94,9 milj, kr, 1986/87,Utgiften 1987/88 beräknas till 62.8milj. kr., vilket är en minskning med32,1 milj. kr. CSN beräknar det lolalamedelsbehovet för anslaget Studiehjälp m.m, till 2068.1 milj.kr. /88,en ökning med 261.7 milj, kr, i förhållande till vad som anvisats /87, har vid 1982/uttalatatt regeringen bör göra en översyn av tillämpningen av begreppet fosterbarn ide studiesociala författningarna, som en konsekvens av attfosterbarnsbegreppet inte förekommer i socialtjänstlagen (SfU 1982/83:19, rskr268), () har i en skrivelse föreslagil altbegreppen fosterbarn och fosterföräldrar tas bort ur de studiesocialaförfattningarna. Det innebär dels att sludiehjälp betalas ut till föräldrarna,om inle särskilda skäl föreligger, dels alt elevens rätt till extra lillägg ochinackorderingstillägg kommer alt prövas mot föräldrarnas ekonomi, CSN hävdaratt avskaffandet av fosterbarnsbegreppet innebär en förenkling av reglernasåväl för eleven som för de studiesociala myndigheterna. Jag anser liksom CSN attfosterbarnsbegreppet bör slopas ur de studiesociala bestämmelserna, eflersomdet ekonomiska ansvaret för barns försörjning ligger kvar hos föräldrarna,även om barnet är placerat i familjehem. Studiehjälpen bör även då ulgå lillföräldrarna och prövas mol deras ekonomi. I de fall då eleven är omyndig ochdet är olämpligt atl utbetalning sker till föräldrarna kan studiehjälpen enligtbestämmelserna utbetalas till socialnämnd eller annan för att användas lillelevens utbildning och uppehälle. Milt lorslag förutsälter en ändring av 3kap. 27 § studieslödslagen (1973:349). Enligt den nya regeringsformenkrävs etl uttryckligt bemyndigande för att en myndighet skall få utfärdaföreskrifier i en viss fråga. CSN har begärt bemyndigande all utfärdaföreskrifier för kraven på studiernas omfattning för rätt till studiehjälp vid och statlig vuxenutbildning.Jag lillstyrker CSN:s förslag dock med elt tillägg. Med hänsyn lill alt studieri reducerad omfattning kan förekomma även i andra skolformer än i komvux ochvid slatens skolor för vuxna bör bemyndigandet omfalla samtliga skolformer.Mitt förslag kräver ändring av 3 kap. 4 § sludiestödslagen. De förstärkningar av studiebidragen somriksdagen har beslulat om under I98.V86 års (prop. 1985/86:137, SfU22. rskr 351) medför atl 309 belastningen på förevarande anslagspost beräknasöka under budgetårel Prop. 1986/87:100 S1987/88 med 386,8 milj. kr. Antalet elever medstudiehjälp vänlas minska under nästa budgetår med ca 17000, vilkel medför enminskning av belastningen med 92,5 milj. kr. Jag är inte beredd att accepteraCSN:s förslag atl elever, som studerar på minsl halvlid, men som inte kommerupp i heltidsstudier skall ha rätt lill halv sludiehjälp. Sammanlagt räknar jag medatt utgiften för sludiebidrag kommer att öka under budgetårel 1987/88 med 294,3milj. kr, till 1 457,2 milj, kr. Inackorderingstilläggens storlek varierar iavslåndsklasser efter studieortens avstånd från hemorten, CSN har föreslagilökningar av tilläggens storlek i alla avståndsklasserna. Även jag anser atlinackorderingstilläggen bör höjas, dels för att kompensera för prisökningar,dels för atl utjämna den ekonomiska skillnaden mellan de gymnasieelever somstuderar på hemorten och de som måsle bo inackorderade för att gå på denstudieväg de valt, 1 genomsnitl innebär mitt förslag en höjning . Dellägsla tilläggsbeloppet blir enligt milt förslag . och det högsia 1550kr. Förslagel förutsälter en ändring av 3 kap. 7 § sludiestödslagen. Jag beräknar koslnadenför inackorderingstilläggen till218,7 milj. kr. för /88. Det innebären ökning med 25,2 milj. kr. Extra lillägg ulgår efter behovsprövning medhögst 660 och lägsl . Vid prövningen las hänsyn lill elevens och hans föräldrars ekonomiskaförhållanden, så att det högsia tilläggsbeloppet utgår vid en inkomst om högst45000 kr. och det lägsta vid en inkomsi om högst . Jag avser attföreslå att regeringen, för all följa löneulvecklingen, höjer inkomstgränsernaför extra lillägg med . Jag beräknar kosinadernaför extra lillägg för /88 lill 70,3 milj. kr. Resekostnadsersällning och ersättning tilllänstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor För resekoslnadsersältning lill sluderande vidslatens skolor för vuxna räknar jag liksom CSN med oförändrat belopp, dvs. 2,8milj. Ersättningen lilllänstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor bör räknas upp med fem procenlmed hänsyn lill kostnadsutvecklingen.Det sjunkande elevantalet innebär dock att kostnadsökningen inte blir fullt sästor. Jag beräknar ersättningen tilllänstrafikföretagen lill sammanlagi253,9 milj. kr., vilket innebär en ökning med 2,2 milj. kr. CSN har till regeringenredovisat ett uppdrag atl pröva om det finns andra sätt än det nuvarande atl tillförsäkra gymnasieeleverna ersättning för deras resekostnader. CSN har i sittförslag anfört bl.a. att det är 310 nödvändigt att siatsmakterna, innanstatsbidragssystemet förändras, preci- Prop. 1986/87:100 serar villkoren förgymnasieelevernas dagliga resor, samt klargör om an- Bil. 10 svaret förverksamheten skall ligga hos staten eller hos kommunerna. CSN har vidare anförlall liden för utredningsuppdraget varit för kort. Jag anser liksom CSN attregeringen och bör kunna få ett bäitre underlag, om man skjuter påbeslutet om en eventuell förändring tillnästa budgetår. CSN har fördelat statsbidragetmellan lokallrafikförelagen efter rikllinjer som fastställdes av vidriksmötet /83 (prop. 1982/83:129, SfU 25. rskr 386). Fördelningsprincipernaupplevs av en del länstrafikförelag som orättvisa. Jag föreslår all regeringenfår lämna ett uppdrag lill CSN all, efler samråd med . och , göraen fördelning av statsbidraget lilllokallrafikförelagen som grundar sig på kostnaden för månadskort i de olikalänen samt på anlalet resande elever i varje län /87. Studiehjälpens bidrag och lillägg kankomplelteras med ålerbelalningsplikliga sludiemedel. Budgeiårei 1985/86minskade antalet beviljade ansökningar jämförl med föregåendebudgelår. Jag räknar därför med en minskning av anslagsposten med 32,1 milj.kr. Utgiften för återbelalningspliktiga studiemedel /88beräknas bli 62,8 milj. kr. Mina förslag tilländringar i sludieslödslagen finns samlade under anslaget E 5, Vuxensludieslödm. Jag hemsläller alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag förordat om centrala sludiesiödsnämndens fördelning av slalsbidrag tilllokallrafikförelagen, samt 2. tillStudiehjälp m. m. för /88 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 4273055264 1986/87 Anslag 4728290000 1987/88Förslag 4517900000 Frän anslaget bestridsutgifter för sludiebidrag enligt 4 kap. och för ålerbelalningsplikligasludiemedel enligt 4 och 7 kap. sludiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579,ändrad senasl 1986:230, 250, 251 och 385). Återbetalningen av sludiemedel regleras i 8 kap.samma lag. Med oförändrade regler beräknar centralasludieslödsnämnden (CSN) me-delsbehovel för sludiemedel under budgeiårei1987/88 till 4322,6 milj. kr., vilkelär en minskning i förhållande tillanslaget /87 med 261.4 milj. kr., varav 241.6 milj.kr, avseråieibetalningspliktiga studiemedel och 19,8 milj.kr,studiebidrag. Minskningen föranleds av ett minskat anlal sludiemedelslagare, CSN föreslår attsluderande som fullgör mililär repetilionsutbildning skall få behållastudiemedel och få skuldreducering enligt samma regler som gäller vid .sjukdomsamt att studiemedel skall belalas ut även till studerande vidfolkhögskolornas fritidsledarlinjer. Nämnden begär också bemyndigande alt fåutfärda föreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna i 4 kap. 5, 6, 7 och25 S§ studieslödslagen. Utgifler för särskiltvuxenstudiestöd i form av återbetalningspliktiga sludiemedel beräknas till164,7 milj.kr, för /88,vilket aren ökning i förhållande lill anvisade medel /87 med 20,4 milj.kr. CSN beräknar det toialamedelsbehovei för anslaget Sludiemedel m.m. till 4487,3 milj.kr, under /88, vilket innebär en minskningmed 240,99 milj, kr, i förhållande tillvad som anvisats /87, Beiräffande återbetalning av studiemedelföreslår CSN att reglerna ändras för hänsynslagande till makes inkomst så attgränsen upp lill vilken av inkomsien inräknas i den andra makensavgiftsunderlag höjs . Därigenom beräknas ca 3000avgiftsskyldiga erhålla nedsältning helt eller delvis av sin studiemedelsavgift, CSN föreslår också altstuderande som har uppburit ålerbelalningsplikliga sludiemedel i form avstudiehjälp inte skall bli återbetalningsskyldiga förrän under det tredje åretefter del utbildningen avslutats. För atl det skall vara smidigare all beialasiudiemedelsavgifterna föreslår CSN alt det införs fler inbetalningstillfällenän de nuvarande tre. Vidare lämnas förslag som innebär alt avgiften skallkunna sänkas vid exempelvis större avskrivningar. Om preliminär och slullig avgift skall återbetalaslill den återbelalningsskyldige sker delta även om det finns obetaldaålerkrav. Då det i övriga fall sker en avräkning mot obetalda avgifter vid återbetalningar bör en avräkning skeäven i det fall någon har obetalda äterkrav. Till slul föreslår CSN också atlrälien all besluta om avskrivning av återstående betalningsskyldighet försludiemedel och studielån på grund av synnerliga skäl överförs till nämnden. Chefen för har tidigaredenna dag föreslagil all beräkningarna när det gäller en rad sociala förmånerskall utgå från etl basbelopp som fr,o,m, förhöjs med ,uiöver vad som följer av Denna uppräkning börenligt min mening även Prop. 1986/87:100 komma de studerande till godo.För en sludiemedelslagare som uppbär Bil. 10 fulla studiemedel utanbarntillägg eller s.k. extra studiemedel innebär detta en förstärkning med ca ; perläsår. Mitt förslag kräver utfärdande av en särskild lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning avsludiemedel, Fr,o,m, innevarandebudgelår betalas sludiemedlen ut lili studerande i gymnasialutbildning.