prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Omjakten på allmänl vatten anses böra kunna ingå i jaklvårdsområde har i vartfall inte i betänkandet redovisats konsekvenserna härav vid områdesbildningenoch förvallningen av sådana områden. flertal prakliska problem måsteuppkomma. Frågan bör därför i vart fall övervägas ytterligare. Enligtmoiiven (s 305) berörs endast jakt på allmänt vid rikets kuster. Ensådan begränsning finns inte i förslagel fill lagtext och lorde för övrigl inlevara påkallad om man genomför förslaget all låla jakl på allmänt vatten ingå ijaklvårdsområde. ---- Enligtkammartältens, mening finns del inte tillräckliga skäl atl lagstiftningsvägenlillägga jaktarrende besittningsskydd, även om skyddet i detta fall inte ärlika omfattande som vid andra former av upplåtelser som är förenade medbesittningsskydd. Jaktär trols allt en fritidssysselsättning och enligl kammarrättens mening bör ettbehov av besittningsskydd i försia hand regleras i avtal mellan berörda parter.Jägarorganisaiionerna har här en slor uppgift alt verka för bättre avtal. Detkan såsom beredningen har påpekal inte heller bortses från att etl i laginskrivet besittningsskydd kan inverka menligl på ett önskat ökal utbud avjaktarrenden. 8.12 Länsstyrelseni län: Enligt gällande bestämmelser får den som påträffar säi vid yrkesfiske även om han saknar jakträtt, döda och behåUa djuret. Utredningenföreslår ingen annan ändring än att dödad säi fortsättningsvis skall tillfallastaten. Resonemanget bygger enligt uppfattning pä ell föråldratlänkande från den lid då salen uppfattades som ett skadedjur. ------ Bestämmelsenbör avskaffas, åtminslone så länge som den nuva rande för arterna bekymmersamma siluationen består. 8.13 Länsstyrelseni : I frågan om skyddsjakt konslale- 180 rar beredningen att det vid utformningen avverkställighelsföreskrifterna Prop. 1986/87:58 bör övervägas om det finnsskäl all begränsa de nuvarande möjligheterna till skyddsjakt. Länsstyrelsenvill understryka alt denna fråga särskilt aktualiseras för säi och duvhök. 8.14----------------------------------- iKalmar län: Enligl åsikl måste en klar åtskillnad göras mellan del fall där jakträttenföljer av ett jordbruksarrende och del fall där den regleras i ett särskilt -ibland muntligt - avtal om jaklarrende. I del förra fallel ingår jakten som ennaturlig del av arrendatorns övriga rättigheter och skyldigheler i vad avserfastighetens skötsel. Del är då nalurligl att jakträtten inle åtskiljs från delbesittningsskydd som lagstiftningen ger en jordbmksartendator. När det emellertid gäller jakträtt som följer av särskiltavtal om jaktarrende är del i regel främst fråga om utövning av enfritidssysselsättning. Enligl mening kan del ur allmän synpunkiinte anses påkallat att införa en bestämmelse varigenom jaklräitsarrendatortillerkännes besittningsskydd i strid med en markägares önskan atl efter egetönskemål få disponera jakträtten på sin fasfighet. får därför avstyrkaberedningens förslag i denna del. Om besittningsskydd för jaklrättsarten-dalorinförs, bör denna beslämmelse eniigl mening endast varafillämplig i de fall där skriftligt avtal om jakträttsupplåtelse föreligger. ----- har inget all invända emot alt enmöjlighet införs för att till sjöfågdjaktföreningen delegerabeslutanderätten i fråga om tillstånd till jakl på sjöfågel. Med hänsyn fillförhållandena inom län bör den föreslagna bestämmelsen även innefatta enmöjlighel för att i förekommande faU i stället delegera dennarätl på vederbörande jaktvårdsförening. viU även i della sammanhangframhålla vikten av att en översyn av de nuvarande reglerna för upplålelse avjakl på allmänl sker. De anvisningar som i huvudsak reglerarlillslåndsgivningen måste anses som föråldrade och är delvis svåra atl tillämpapå dagens förhållanden. 8.15 i : Beredningenfastslår att jakträtten skall vara knuien fill ägandet. Enjordarrendator har dock, om ingel undan lag görs, rälien fill jakl på del artenderade området. är av samma uppfattning. Beredningen föreslår att länets arrendenämnd efterframställan från jakträtlsarrendatorn skall kunna besluta om förlängning av etlarrendeavtal om det kan anses oskäligt att det upphör. anser det inte vara motiverat med ett sålångtgående besittningsskydd för jakträltsarrendalorn. Arrende av räll tilljakl avser till skillnad från jordbruksarrende - i huvudsakfritidssysselsättning och rekreation och bör inte inskränka fastighetsägarensdispositionsrätt över sin faslighel. 8.16 iHallands län: De nuvarande reglerna om jakl på allmänl vatten är ålderdomligaoch svåra att fillämpa på nuvarande förhållanden. En snar översyn enligtberedningens förslag är därför angelägen. 8.17 iGöteborgs och län: tillstyrker beredningens förslagbeträffande jaklvårdsområde på allmänt vatten. lillstyrker ocksåberedningens förslag om viss uividgning av den personkrels som skall kunnaerhålla tillstånd fill jakl på allmänt vatten med lillhörande och skär.Enligt mening krävs dock detaljerade anvisningar om hur personkretsen skallavgränsas. sen har utan resullal iskrivelse till jordbmksdepartementet den 19novem- Prop. 1986/87:58 ber 1975föreslagit en översyn av bestämmelserna om jakl på allmänt vatten och vissaholmar och skär. Gällande anvisningar är svåra att lillämpa och är inteanpassade lill dagens förhållanden. Länsstyrelsenifrågasätter om jakiarrendalors intresse av att få förlängning avjaklarrendeavtal är av sådan allmän vikt alt det med hänsyn lill kosinadernaför samhället är försvarbart att frågan skall kunna bli föremål för processinför arrendenämnd. 8.18 i : 1 skiljaktig meninganför ledamöierna , Slen Josefson och attyttrandet bort innehålla en hänvisning till reservafion fillbetänkandet. 8.19 i : I ärendetanmäldes skiljaktig mening av ledmolen , som beträffandejaklrältsartendators besittningsskydd anslöt sig lill vad L. i sin reservation lill betänkandet. 8.20 i Kopparbe]'gs län: Beredningenföreslår att jakträtten skall vara knuien till äganderätten till mark ochvatten. Detla innebär ingen ändring i förhåUande till vad nu gäller.Länsstyrelsen lillslyrker förslagel. --- Vadberedningen dock inle berört är frågan om bildande av jaktvårdsområden som avsesomfalla samhälligheter i vilka även andra registerfastigheterän de, som skall ingå i området har del. länsstyrelsensmening är det nödvändigl alt det skapas regler som ger möjlighel all tain även sådana samfälligheter i jaktvårdsområde. 1 annat fall befararlänsstyrelsen att jaktvårdsområdesbildningen inom de mest ägosplitlradekommunerna avstannar. 8.21 Länsstyrelseni : har med delat sk grupptillstånd för sjöfågeljakt inom länet. Delta lillstånd har dock utnyttjats i mycket ringa omfallning. Länsstyrelsenifrågasätter om det kan finnas behov av att bilda sjöfågel-jaktvårdsområden isamtliga berörda län. Det kan för i komma attinnebära en arbetskrävande administration som förmodligen inle skullemotsvaras av vunna fördelar vad avser upplåtelser av jakl samt skötseln avjakt- och viltvården på allmänl vatten med tillhörande och skär. Länsstyrelsenhar dessutom den erfarenheten att del i många fall kan vara svårt att dragränser mellan vissa områden i vatten. Pågrund av vad som anföris ovan anser att den nuvarande möjlighetenall meddela grupplillslånd eller individuella tillstånd bör kvarstå. 8.22 Länsstyrelseni : Ej heller anser all det finns lillräckliga skäl alt rubba principen i slort om jakträttens anknyt ning lill jordäganderälten. Jaktutövandehar för jägaren betydande värde från bla frilufts- och rekrealionssynpunkl. Dessa värden är emellertid inte så slora att de moti verar atl en jaklräitsarrendator ges besittningsskydd. Sannolikt skulle många tvister uppstå mellan Fastighetsägare och jakträltsarrendatorer. Samhällets kostnader för förfarandel i arrendenämnder och fastighetsdom stolar skulle därmed bli stora. Vidare skulle fastighetsägarnas intresse för alt arrendera ut jakten på sina marker minska. De angelägna önskemålen om att jakt kommer till slånd på ytteriigare marker och att fler människor 182 fårmöjligheiei alt jaga skulle på så säll molverkas. Förslagel är ett exem- Prop. 1986/87:58 pel på en sådan samhällelig reglering som i ett störreperspektiv fär anses mindre lämplig. Del avsiyrks därför. 8.23 Göteborgsuniversitet: BGSN inslämmer i önskemål om allbestämmelserna för skyddsjakt på säi skall omprövas, särskilt med tanke på attskyddel av sälstammarna är en internalionell angelägenhet och nuvarandebestämmelser kan vara en belastning i del internationella samarbelel. 8.24 iStockholm: Vi tillstyrker beredningens förslag om en allmänlagbestämmelse för skyddsjakt. Principen för skyddsjakt bör Vi lillstyrker förslag för skyddsjakt på säi.Grundprincipen är atl alla salar är fridlysta eflersom de är utrotningshotade. Situalionen i är så akut atl inle ens skyddsjakt kan tillåtas. 8.25 i : i Växjöupplåter jakträtten på ca 58.000 ha fördelade pä 350 fastigheter. Med få undanlag är jakträtten upplåten till på orten boende. En handfull jaklrättsupplåtelser byter inne havare pga att jaktarrendatorn flyttat från orten, atl markerna bör omdisponeras ur jaktlig synpunkt, all ny jordbruksarrendalor tillträder eller lill förmån för anslällda skogsarbetare. 1 prakliken fungerar således elt tämligen starki, informellt besittningsskydd för jaklrällsinnehavarna. anser atl detta i praktiken fungerandebesittningsskydd i kombinalion med fem-äriga upplåldseperioder ger erforderligaförutsättningar för god vUtvård. En fritidssysselsättning som jakt kan intejämföras med hyra eller jordbruksarrende när det gäller behovel av stadfästbesittningsskydd, varför ett formellt sådant för jaklupplåidser och ettinrättande av en besvärsinslans som arrendenämnden inle tillräckligt kanmoiiveras. 8.26 i : Förslaget atl gejaklräitsarrendator be sittningsskydd och låta arrendenämnden pröva frågan om förlängning är något som stifisnämnden bestämi motsätter sig. Detta skulle dessulom sannolikt motverka önskemålet om att öka utbudet av jaklmöjligheter. Bäsla metoden att dämpa prisutvecklingen torde vara allminska konkurrensen d.v.s. ge flera marklösa jägare möjlighel atl jaga. Eltstandardiserat prissätlningssystem underiäiiar i vissa fall prisdiskussionernaoch domänverkets modell torde i och för sig vara lämplig men är onödiglkomplicerad. Erfarenheten från ularrenderingen av boslällsmark visaratt obenägenheten att släppa in jägare "utifrån" bland jagandeortsbor är stor, dock förekommer atl välfungerande lag innehåller även ickeortsbor. 8.27 : När del gäller jaklrätlsupplåtelserna vill slyrelsen betonaall det är viktigt atl utbudet av jaktmöjligheter utökas och fler människor kanbedriva jakl. Jaklmöjligheter för turister kan bidraga lill att förbättraekonomin inom jakten och öka attraktiviteten för olika områden frånrekreationssynpunkt. 8.28 Landstingsförbundet:Den första synpunkten handlar om möjligheterna för flera människor all ulövasill jakfintresse. Beredningen anvisar fiera olika åtgärder för alt åstadkommaett bättre utnyttjande av landets jaktmarker. Förbundet anser all della ärpositivi och vill särskilt poänglera den del iförslagel som uimynnar i att jakträtten på samhällsägd mark i lg3 störreutsträckning än hitlills upplåts till jaklföreningar. 8.29 CentralorganisationenSACO/SR: /SR biträder beredningens Prop. 1986/87:58 uppfattning att ökat utbud av jaktmark bör eftersträvas - tex genom bäitre utnyttjande av markoch som ägs av kommunerna. Beredningensförslag om visst besittningsskydd för jaklräitsarrendator är välmenande, menSACO/SR kan inte tillstyrka förslagel att arrendenämnd, efter framslällningfrån jakirättsarrendator, skall kunna besluta om förlängning av avtal om detanses oskäligt att upplåtelsen upphör. Förslaget innebär också altarrendenämnd, i sill beslut om förlängning, skall fastställa arrendevillkoren.SACO/SR avvisar förslagel dels genom all nya administrativa komplikationerskulle införas krav på besvärsinstanser elc - dels på den grunden allbestämmelsen kan molverka syflel alt öka Denstimulans av en artendators vilja till vUlvårdsålgärder som beredningen genomsitl förslag eftersträvar, bör kunna åsladkommas genom rekommendalioner omfleråriga arrendeavtal och därtill kopplade uppsägningslider. 8.30 (): Upplåtelse av mark genom arrendeavtal, både jordbrukmark och betesmark är att belrakla som ell lolall nyttjanderättsavtal. Arrendatorn svarar för och förfogar över den arrenderade marken genom bmkning och lillsyn av fastigheten. Jakt- och viltvård är en naturlig del i denna helhet och ingår som en väsentlig beståndsdel av fastighetens omvårdnad och förvaltning. Artendalorns rält lill jakt å brukad mark är således självklar. Delär också av stor betydelse atl arrendatorer med sladigvarandearrendeförhållanden erbjudes förslahandsrätl till jakt i fasligheten ingåendeskogsmark. Moiiventill atl arrendatorn skall ha jakträtten är uiöver vad som anföris ovan, frågan om viltskadorna. Har skilda personer jakträtt respekti ve brukningsrätt till marken uppslår intressekonflikter som är svårlösbara. Beträffandesmåviltsjakten gäller särskilda förhållanden. Även här är det av slörsta viktalt samma person innehar såväl jakträtten som bmkningsrällen lill marken. Omannan än jordbruksarrendalorn harjakträtten försvinner intresset hosarrendalorn alt skyddsfodra på viniern. Därmed försvinner ocksä intresset hosarrendalorn atl ha kvar lämpliga läplante-ringar. Gärdsgårdar borttages ochbuskage kommer att kalhuggas. Vidarefinns andra frågor beiräffande småvilisjakten som måsle lösas. Hur långl sträcker sig allemansrätten? När och under vilka förhållanden fär jakträttsinnehavaren beträda jordbruksarrendatorns marker? Slutligenskall anföras att eti: vaktsläende bör ske kring den bofasta och brukande befolkningens jordnära intresse också i jaktsammanhang. Pånu anförda skäl hemslälles all del införes lagbeslämmelser om atl jakträtten obligatoriskt skall tillkomma jordbruksarrendalor. Måhända kan undanlag göras vid mindre sidoarrenden. Bestämmelsernaom obligalorisk jakträtt för jordbmksarrendator bör införas ijordabalken och ej i jaktlagen. Därestjakträtten och brukningsrätten till mark är skilda åt måste elt nytl syslem skapas för reglering av viliskador. ----- SJAhemställer om en utredning och omprövning av ersättnings systemet för viltskadorna så att tillfredsställande ersättningsnivåer upp nås. ---- Eftermönster från hyres- och arrendelagstiftningen som med utgångspunkt från socialaöverväganden och hänsyn, innehåller bestäm- Prop. 1986/87:58 melser om besittningsskydd och villkorsprövhing, föreslås nu sådant skydd och sådanprövning även för jakträttsupplåtelse. SJAdelar i denna fråga helt de synpunkter som framfört i sittsärskilda yllrande. SåvittSJA kan bedöma har beredningen i denna del av sitt förslag ej riktigt överväglde orimliga konsekvenser förslaget kan få. 8.31--- JägarnasriksförbundLandsbygdens jägare: Hela problematiken kring jaktvårdsområden, dess bildande och verksamhel, bör bli föremål för en noggrann undersökning och utvärdering. Den ulredning som Jakt- och vilivårdsberedningen lidigare genomförde var forcerad och be häftad med stora brister. Det är även hög lid att omedelbarl avskaffa de grundlagsslridiga kollektiva ivångsansluiningar till som alla markägare och jägare drabbas av vid bildandet av jaktvårdsområ den. Angåendeberedningens förslag till jaktvårdsomräden för sjöfägdjakl kan detla komma att få långtgående och negativa följdverkningar för kust befolkningens urgamla rätl till jakt på allmänl vatten. Samma förhållande kan uppkomma med de av beredningen omnämnda sjöfågeljaktförening arna. I båda fallen kan del inträffa alt bofasta kuslbor föriorar sina nuva rande möjligheter till sjöfågeljakt. Någol sådant får inte ske. Delråder ingen ivekan om atl viltlillgången och övriga omständigheter ger uirymme för fler jakttillfällen och en vidgad jakiutövning. Beredning ens förslag lill nya nedskärningar, hinder och förbud i jaklulövningen är obegripliga.-- --- Beredningensförslag om lagstifining för jaktarrenden torde inle fåde positiva effekter som beredningen fömlsälter. Det finns uppenbara risker att många markägare kommer atl reagera negalivi på beredningens föreslagna lagsliflning.- 8.32 (): Del har bedrivits försöksverksamhel med kortlidsjakt pä kronoegendomen . Även denna har varit mycket omtyckt av dem som haft möjlighel alt jaga där. Det är främst Domänver ket som upplåter areal för kortlidsjakt. LO anser atl del är viktigt att fler jägare bereds möjlighel till jakt, därför bör man arbela vidare med att få bolagen, kommunerna och kyrkan atl också avsätta areal för denna form av jakt. LOanser att ett syslem med priskontroll bör införas för både jaktmark och andra avgifter.- Jaktmöjligheierna är på god väg atl kommer sialiseras. Delta får enligt LO inle ske. Därför behövs det kraftfulla ålgär der av både staten och jägarnas båda organisationer för atl detla ska molverkas. bör vara föregångare med låga avgifter och köordning för att ingen ska kunna köpa sig in fill jakträtt. För gästjakt från andra länder kan man ta ut högre avgifter. 8.33-------------------------- : Jordbruksarrendalor skall liksom nutillförsäkras jakträtten på den arrenderade marken om inte annat avtalats.Denna fråga skall enligt LRFs uppfattning regleras i arrendelagstiftningen ochinle i jaktlagen då arrendatorns rätl härrör ur arrendeavtalet. Rörandebesittningsrätt lill jaktarrenden föreslår beredningen att länets arrendenämnd efter framställning från jakträltsarrendalorn kan besluta om föriängning av etl arendeavtal om det kan anses oskäligt atl upplåtelsen upphör. LRF anser atl en sådan inskränkning i fastighetsägarens disposi tionsrätt till fastigheten inle är motiverad. Det är här för jaklrältsarrenda- lg5 torn fråga om främslfritidssysselsättning och rekreation varför de sociala Prop. 1986/87:58 ochekonomiska skäl som är grunden för tex besittningsskydd vid jordbmksartendeinte är lillämpliga. Beredningenvill, för att nå ett bälire jaktligt utnyttjande av sjöfågeljakten på allmäntvatten, skapa förutsättningar för bildande av sjöfågeljaktområden. Ombildandet av sådana områden innebär all skärgårdsbefolkningens möjligheterlill jakt försämras eller försvåras kan LRF ej acceptera denna ordning. 8.34 (): Inom bolagsskogsbruket är man allmänt av den meningen att samverkan över fastighetsgränser befrämjar viltvård och en anpassad jakt. Företagen har aktivt medverkat i bildande av jaktvårdsomräden. Erfarenheterna är övervägande positiva. Vi kan därför anslula oss lill beredningens uppfallning atl fortsatt om rådesbildning bör stimuleras. tillstyrks att SNV fär i uppdrag atl närmare analysera verksamhelen med särskild inriktning på de hinder som anses bromsa områdesbildningen. Bla bör delta innefatta en undersökning av hur markägare uppfattar möjligheterna att hävda sina intressen med nuvarande beslutsregler för jaktvårdsomräden. ---- Förbolagen - och troligen det stora flertalet markägare - är det avstörre inlresse all upprälthiilla varakliga kontrakt med ansvarsfulla jägare änatl söka högsta möjliga artendeavgifter. Mol den bakgrunden delar viberedningens mening all man ej skall försöka någon form av allmän priskonlrolleller standardiserad beräkningsgrund för alt komma lill rätta med eventuelltförekommande oarier. Detligger i både markägarens och arrendatorns intresse att jaklarrende kanupprätthållas . 1 etl förtroendefullt förhållande mellan parternaspelar den formella avtalstiden mindre roll. En tvingande bestämmelse omminsta avtalsfid kan däremoi, som beredningen framhåller, få en återhållandeeffekt på utbudet av jaktmark. Främslav samma skäl avstyrker också beredningens förslag att arrendenämnd skallfå rält att besluta om förlängning av och övriga villkor för jaktarrendeavtal. 8.35 : hälsar med till fredsställelse de synpunkter som beredningen anför angående elt bättre utnyttjande av jakträtten på allmänt och på och skär som inte hör lill någon faslighet. Givelvis får inte den bofasta skärgårdsbefolk ningens berättigade intressen trädas för när vid ett ökande anlal upplå telser av sådan jakträtt. Enligt Svenska jägareförbundets mening finns emellertid utomordentligt stora inte utnyttjade jaktliga resurser inom de allmänna vattenområdena. Det är således enligt Svenska jägareförbundets mening angelägel atl föreskrifterna angående vem som skall kunna erhålla jakträtt på jaktligt sett ej fulll utnyttjade allmänna vattenområden avsevärt liberahseras. --- Vidsin behandling av 11 § har beredningen föreslagit atl sjöjakl- vårdsföreningaroch motsvarande organ skulle kunna handha upplåtelser av jakträtt på deallmänna vattenområdena. Goda erfarenheter härav föreUgger, Enligt Svenskajägareförbundels mening borde övervägas huruvida inte motsvarande bestämmelsersom nu föreslås för de allmänna vattenområdena borde införas även för kronansmarkinnehav ovan odlingsgränsen. I vart fall vad gäller småvUtjakten. EnliglSvenska jägareförbundels uppfattning är frågan angående ell ändamålsenligtbesittningsskydd för jaktarrendator synnerligen svåriöst. Eltstort antal länsjaktvårdsföreningar framhåller också i sina remissytt- 186 randen de problem som kan komma atl uppslå - skriftligaavial kommer Prop. 1986/87:58 inle atl upprättas och markägarnas benägenhetatt utarrendera jakt kommer atl minska. Enligt Svenska jägareförbundels mening bör emellertid, motbakgrund av vad ovan anförts, 13 och 14§§ omformuleras såtillvida att arrendenämndsprövningav jaktarrendekontrakl endast är aktuellt i de fall ell välarronderatjaktområde bestående av flera fastigheter bryts sönder genom atl en ellerflera av markägarna vägrar förnyad upplåtelse av sin fastighet eller kräver eni förhållande till ortens pris och övriga villkor i kontraktet orimligarrendeavgäld. lillstyrker beredningens förslagtill ändring av 1 § lagen (1980:894) om jaktvårdsområden, 8.36 : Föreningen har videlt flertal lillfäl len kritiserat den nuvarande ordningen när del gäller skyddsjakt. Del är därför bra att beredningen föreslår atl de nu gällande bestämmelserna bör ses över. Föreningen vill dock betona en princip som föreningen har framfört i åtskilliga remissyttranden om skyddsjakt, nämligen alt den som bedriver en näring, t.ex. en fiskodling, måste tåla viss predation av fisk ätande fåglar. Etl produktionsbortfall måste tas med i den ursprungliga kalkylen. Förlusten ska verkligen vara betydande om skyddsjakt ska få bedrivas. Därtill anser föreningen att antalet arter som fritt ska få jagas i detta syfle måste minskas. Beredningen tar också upp denna fråga och anser alt en begränsning framför allt bör övervägas ifråga om björn, varg, järv och lo. Föreningen stöder kraftfullt detla förslag. Dessutom bör duv hök, sparvhök och fladdermöss undantagas. När del gäller skyddsjakt på säi har föreningen inlefunnit anledning ändra sin uppfattning ulan anser alt den s.k.undantagsparagrafen, som innebär alt yrkesfiskare får döda och behålla säi sompåträffas vid fisket, ska utgå. Föreningen vill erinra omHelsingforskommissionens rekommendation 3/3 1982 atl all jakt på säi iÖstersjön ska upphöra. 8.37 (): Riksförbundel stödjer i princip dekrav som omilologiska förening ställt alt skyddsjakt inom gård ochträdgård ej skall tillålas under aktuella fågelarters häckningslid.Förhållanden lorde emellertid förekomma då på grund av uppenbar sanitärolägenhet sädan jakl bör vara lillålen. 8.38 : Förbundel kan på intet sätl dela beredningens oro över atlman på jaktmarker i närheten av tätorter kan la ut avsevärt högre arrenden äninom andra områden. Atl så kan vara fallet visar endast, att vi har en välfungerande marknad för jaklarrenden. är positivt på mänga sätl, inteminsl genom alt det då blir lättare atl hävda jaktens intressen gentemoi andramotstående iniressen.------------------------------------ 1 fråga om rätlen lill förlängning av jaktarrenden ochprisprövning i samband härmed inslämmer Förbundet i särskilda yltrande. Med skärpa bör framhållas, all upplåtelse av jakträtt normall avser en hobbyverksamhet för arrendatom. Del kan på intet sätt vara ett samhällsintresse alt ingripa med tvingande regler och prövning inför arren denämnder m.m. i sådan verksamhet.