prop · GA0325 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:25 [ medförslag om tilläggsbudget I till p statsbudgetenför /87 1986/87:25 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden 31 oklober 1986 för de åtgärder och de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen föreslås utgifler m. m. på tilläggsbudget I fill statsbudgeien förinnevarande budgelår. De anslag som begärs uppgår lill ca 1 626 milj. kr. De slörstaanslagen går till kosinader för bidrag lill anordnande av daghem, kompensation fillSJ för fidigareläggning av beställningar, medel för investeringar iVästkustbanan, räntor på skuldebrev till , kosinader förarbetsmarknadsutbildning, avvecklingsproduktion vid samt köp avvattenkraft. Dessutom föreslås höjning av garantiram för nordiska projeklinvesteringsordningenoch en anslagsomläggning för pateni- och registreringsverket. 1 1986/87. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlrädeden 31 oklober 1986 Prop. 1986/87: 25 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , ,, , , Peierson, S. , , ,, , R. , , , , , ,, G. , Lönnqvist Föredragande:statsråden , , S. , , , ,, , , , , G. , Proposition med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /87 Regeringenhar i prop. 1986/87:18 om vissa ålgärder m. m. efler Tjernobylolyckanföreslagit alt 287,1 milj. kr. anvisas för täckande av merkoslnader m.m. med anledning av olyckan. Vidare har regeringen denna dag beslutat föreläggariksdagen anslagsomläggningar avseende vissa departemenl för innevarandebudgetår. Deytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detla sammanhang bör sammanfallas i en gemensamproposition angående utgifler på tilläggsbudget I fill stalsbudgelen /87. Denna proposition bör föreläggas . Skulle anslagsframslällningardäruiöver på tillläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomligabör dessa föreläggas . Statsrådenföredrar förslag till i frågor angående anslag m. m. påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetårel 1986/87. Anförandena redovisasi underprolokollen för resp. departement. Jaghemställer att regeringen föreslår attbesluta om anslag på tilläggsbudget I lill slalsbudgeten för budgelåret1986/87 och vidta övriga ålgärder i enlighet med de förslagsom föredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredragandena lagtfram. Regeringenbeslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionensom bilagor 1-10. Bilaga I Prop.1986/87:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetWickbom Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 F. Rättshjälp m. m. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Deallmänna advokatbyråerna, som inrättades i anslutning lill rättshjälpsreformenår 1973, skall i princip vara självfinansierande och konkurrera på lika villkormed de enskilda advokatbyråerna. Många byråer har emellertid ända sedan startenhaft problem med lönsamheten och sedda som en enhet går de med föriust. För atllösa uppkommande likviditetsproblem förfogar de allmänna advokatbyråerna överen röriig kredit i . På den rörliga kredit som utnyttjasbetalas marknadsmässig ränta. Den rörliga krediten uppgår numera till 17 milj.kr. Delhar företagits finansiella rekonstruktioner av de allmänna advokatbyråerna, senaslvåren 1986 (se prop. 1985/86:101 bil. 1, JuU 14, rskr. Domstolsverketbedriver ett omfattande arbete med att söka förbättra lönsamheten vidbyråerna, bl.a. genom organisafionsförändringar och rationaliseringar av skildaslag. Jaghar lidigare i flera sammanhang, bl.a. i min anmälan fill budgelproposition(prop. 1985/86: 100 bil. 4 s. 109), framhållit att den dåliga lönsamheten vidde allmänna advokatbyråerna är mycket oroande och alt del är angelägel attdomstolsverket med kraft fortsätter arbetet med rekonstruktioner ochorganisationsförändringar. Därvid anförde jag alt nedläggning är ett alternativför de byråer som har visat etl negativt rörelseresultat under en följd av år.Jag betonade emellertid alt del är angeläget att intensivare bearbelainläklssidan och kompensera del vikande underiagel inom rättshjälpsområdelgenom etl vidgal engagemang i uppdrag utanför rättshjälpssystemet. Eflerförslag av beslutade regeringen på min föredragning att verksamhetenskulle läggas ned fr. o. m. Prop. 1986/87: 25 1986 vid den östraallmänna advokatbyrån i Siockholm och vid filialkontoret i (hörande tillden allmänna advokatbyrån i ). Detla beslut kom lill ultryck i en ändringi förordningen (1980:547) om de allmänna advokatbyråerna (SFS 1986:546). Bådanedläggningarna skedde i samförstånd med den berörda personalen ochgenomfördes utan avskedanden. Bakgrundenlill nedläggningarna var atl lönsamheten vid den nedlagda byrån och vidfilialkontoret länge hade varit dålig med en koslnadsläckningsgrad budgetåret1984/85 på 77 resp. . Prognoserna talade för en fortsatt försämring avrörelseresultaten. För att finansiera verksamheten behövde rörlig kredit i riksgäldskontoretlas i anspråk i allt större ulslräckning. De slutligen utbalanseraderesultaten, dvs. förlusterna, var för östra allmänna advokatbyrån i Siockholm1,1 milj. kr. och för fililalkontoret i 1 milj. kr. Detär enligt min mening angeläget att kapital tillskjuts för att reglera del underskottsom den numera nedlagda verksamheten har medfört. Underskottet, somfinansieras med den rörliga krediten, drar fortlöpande räntekostnader. Eltkvarstående underskott skulle komma att belasta de återstående allmännaadvokatbyråernas rörelseresultat och snedvrida del ekonomiska ulfallet bådeför verksamhelen i slort och för varje byrå för sig. Mot denna bakgrundförordar jag att ett särskilt anslag. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapilal m.m.,förs upp i statsbudgeten för innevarande budgetår och alt medel anvisas i enlighelmed vad jag nu anförl. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Allmänna advokalbyråer: Rörelsekapital m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /87 anvisa ett anslag av . Bilaga 2 Prop.1986/87:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde den 31 oklober 1986 S. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 m. m. Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheterför utrikesrepresentationen. Svenskastaten erhöll som gåva en centralt belägen tomt om ca 6200 m i Tokyo.På lomlen uppfördes kansli- och chefsbostad med ensammanlagd lokalarea om ca 1 500 m. Inomdet område där ambassadfasligheten är belägen pågår etl omfattande arbele medstadsförnyelse och har fört diskussioner om ett bättreutnyttjande av fastigheten. Delta är angelägel med lanke på den snabba hyreskoslnadsutvecklingeni cenirala , där samtliga personalbostäder utom chefsbosladen nu förhyrs lillhöga kostnader. En utgångspunkt för diskussionerna har varit att den nyaanläggningen skall läcka utrikesförvaltningens, Exportråds ochSveriges Tekniska Attachéers samlade behov av kontorslokaler och i huvudsakäven av bostäder. Eflerhittills förda diskussioner anser all en försäljning av endel av lomlen är den bästa lösningen. En del av försäljningsintäkten bordeutnyttjas för att på den återstående tomtdelen uppföra ca 6000 m kontor ochbostäder för ambassad, handelskontor och för teknisk-vetenskapliga atlachéverksamhel.De sammantagna kostnaderna för projektet uppskattas lill högst . Byggnadsslyrelsenanser att tidpunkten nu är lämplig att genomföra projektet. Intensivaförhandlingar om samexploatering av området pågår och del är angelägel altsvenska siaten kan deltaga som fullvärdig part i dessa. Tidplanen förutsätteratt ett första avtal om försäljning av en del av tomten kan iräffas /87. Jaganser det angeläget att projektet kan genomföras enligt tidplanen. kommeratt leda till alt de förhyrda personalbostäderna kan avvecklas med förstatsverket betydande besparingeffekter. Flera faktorer pekar på all det nu ären lämplig tidpunkt atl genomföra projektet som avses finansieras genom alt tai anspråk en del av iniäkterna av försäljningen av den tomtdel, som inte behövsför att lösa utrikesförvaltningens lokal- och bostadsbehov samt SverigesExportråds och Tekniska Attachéers behov av kontorslokaler i kommer all åierkomma till frågan om försäljning aven del av tomten. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om uppförande av kansli- och bostadsbyggnad på den stalsägda tomlen i , 2. förbestridande av kostnader för ny ambassadanläggning i kyo la i anspråk högst av intäkter från markförsälj ning. BUaga 3 Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande;statsrådet Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 F. Omsorg om barn och ungdom Bidrag till anordnande av daghem och fritidshem Riksdagenbeslutade i samband med behandlingen av prop. 1984/85:209 om förskola för allabarn all del tillfälliga anordningsbidrag som utgick under budgetårel 1984/85skulle fortsätta atl utgå även under /86. per nybyggd avdelning, vid ombyggnad dock med högst 50%av de faktiska kostnaderna. Motbakgrund av erfarenheterna av det likarlade anordningsbidrag som ulgick /85 bedömdes medelsbehovet för del nya anordningsbidragel till100 milj. kr. Tillsocialstyrelsen har emellertid t. o. m. inkommitansökningar om bidrag till elt belopp som översiiger de anvisade medlen med ca164 milj. kr. Jagberäknar det återsiående medelsbehovei till avmndal 165 milj. kr. Jag ålerkommeri budgelproposilionen 1987 med förslag lill finansiering av dessa kosinader. Jaghemställer alt regeringen föreslår atltill Bidrag till anordnande av daghem och fritidshem på tillläggsbudget I tillstatsbudgeien för /87 anvisa etl reservafionsanslag av 165000000kr. Bilaga 4 Prop.1986/87:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde den 31 oklober 1986 Hulterström Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /87 [1] D 5. Särskilda investeringar vid slatensjärnvägar Ienlighet med den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning har en fortsatt uppmslning påbörjats på västkustbanan.Dubbelspår kommer /87-1989/90 att anläggas på tre delsträckor,nämligen Brännarp-Gelinge, och Halmsiad-Trönninge molsvarande invesleringarpå totalt 255 milj. kr. Enligl beslul med anledning av 1986 årsbudgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 8, , rskr. 259) avsågs dessainvesteringar finansieras med medel från den nordiska invesleringsbanken (NIB).Med hänsyn lill all SJ endasl kan förränta av de nämnda investeringarna påvästkustbanan har SJ för budgeiårei 1986/87 medgells särskild kompensafion med3 milj. kr. över anslaget D3. för läckande av reslerande av de kapitalkostnadersom följer med lån i nordiska investeringsbanken. Jaghar, efter samråd med chefen för , bedömt att del numera ärlämpligare alt finansiera investeringarna över statsbudgeien. Jag förordardärför atl ett särskilt anslag anvisas SJ. Medelsbehovet under innevarandebudgetår kan beräknas till ca 45 milj. kr., varav SJ skall förränta . Medhänsyn till den ändrade finansieringsformen bortfaller behovet av atl ge SJsärskild ersättning för dessa invesleringar över anslaget D 3. Moldenna bakgmnd hemställer jag alt regeringen föreslår atttill SärskUda investeringar vid på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /87 anvisa etl reservafionsanslag på 45000000kr. (2) Ombyggnad m. m. av järnvägsvagnar vid Chefenför industridepartementet informerade i prop. 1985/86:120 om desamlade åtgärder som regeringen avsåg att vidta med anledning av beslulel attinleda MBL-förhandlingar om en avveckling av produkfionen av handelsfartyg vidKockums AB. Därvid anmäldes bl. a. att SJ kommer att bygga om och moderniserajärnvägsvagnar vid i . För alt mildra effekternaav beslutet om atl avveckla produktionen av Prop. 1986/87:25 handelsfartygvid har delar av SJ:s program för modernisering av personvagnsparkenförlagts till i . Vidare har programmet tidigarelagls så atlverksamheterna kan startas omgående. SJoch har också träffat etl avtal som närmare reglerar verksamheten. Enliglavlalet skall ombyggnadsarbetet av järnvägsvagnarna ulföras under 1650000direkta arbetstimmar och staten för delta ändamål ställa . Denna timvolym innebär drygt 1000 årsarbelen fördelade överen sexårsperiod för olika kvalificerade kollektivanställda yrkeskategorier,som lidigare sysselsatls i liknande arbetsuppgifter inom civilafartygsproduktion. Härtillkommer ett mindre antal årsarbeten för arbetsledare, administratörer och produktionsservicepersonal,vilka också hafl likartade arbetsuppgifter i den civila fartygsproduklionenvid . Arbelel kommer atl påbörjas under höslen 1986 och anpassas tillden pågående avvecklingsproduktionen vid , vilket innebär en successivöverföring av personal . Denna successiva överföring avpersonal från den varvsanknulna delen saml projektels varaktighet är enligt minmening av slort värde. Jag vill också understryka atl liden för asbestsaneringenav SJ:s personvagnspark därigenom kan minskas från till . Självasaneringen, som för SJ beräknas kosta drygt 200 milj. kr., kommer all utföras iSJ:s egna verkstäder innan vagnarna anländer till . Jaghar för ändamålet beräknat elt medelsbehov av . det belopp somframgår av avlalet mellan SJ och . Medlen bör anvisas under sjätlehuvudtiteln under ett nytt anslag benämnt Ombyggnad m. m. av järnvägsvagnar vidKockums AB och disponeras av på ett sådant sätt att maximal effekfiviteterhålles. Jämförtmed SJ:s ordinarie planer kommer personvagn sparken genom avtalet med moderniseras betydligt snabbare. Samfidigl uppslår dock merkoslnader fören lidigarelagd beställning om 40 sittvagnar vid Verkstad. Tidigareläggningenerfordras för all klara behovet av personvagnar . SJhar i sin anslagsframställning för /88 beräknai merkostnadenför fidigareläggningen av denna personvagnsbeslällning fill sammanlagt 77 milj.kr. för innevarande budgelår. Jag godtar beräkningen. Somjag fidigare anförtunder punklen Särskilda invesleringar vid slatensjärnvägar minskar ersällningsbehovetlill SJ med 3 milj. kr. p. g. a. ändrad finansiering av vissa invesleringar. Därförbehövs nu ett med 74milj. Sammanfattningsvisanser jag att väsenlliga fördelar står atl vinna genom de föreslagnaåtgärderna. Drygt 1 000 årsarbelen skapas för anställda vid . SJ:s personvagnsparkkan moderniseras i snabbare takt vilkel stärker järnvägens konkurrenskrafi.Vidare kan tiden för asbeslsa-neringen av personvagnarna förkortas. Jaghemställer atl regeringen föreslår all 1.till Ombyggnad m. m. av Järnvägsvagnar vid på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /87 anvisa ett reservafionsanslag av . 2.- utöver vad som fidigare anvisats över anslaget Ersättning UU Prop. 1986/87:25 för köp av vissa tjänster - på tilläggsbudget I fill stalsbudgelenför budgeiårei 1986/87 anvisa etl reservationsanslag av . [2] Försäljning av fastighet skrivelse till regeringen den 4juli 1986 har meddelat alt avtalhar ingåtts med om försäljning av fastighet Sqvalpemp12 i . Köpeskillingen uppgår till 22,6 milj. kr. Avtalel har ingåtts medförbehåll för regeringens godkännande. Bakgmnden till avyttringen ärförändrade lokalbehov inom televerkels verksamhet. FastighetenSqvalpemp 12 inrymmer en leleslation av äldre modell. Dennastation avvecklas successivt allt eftersom de moderna AXE-slationerna tas idrift. kräver emellertid en annan och mindre typ av lokaler än de sominryms i fastigheten 12. Televerkel har därför valt all avyttrafastigheten. Televerkethar berett övriga statliga myndigheler och kommun möjlighel alt anmälasitt inlresse av att förvärva fasligheten Sqvalperup 12 lill akluelllmarknadspris. De tillfrågade har avstått från möjligheten all övertafastigheten lill den akluella prisnivån. Sqvalperup 12 har därför utbjuditstill försäljning bl. a. genom annons i dagspressen. Televerkethar för avsikl att förhyra en del av fastigheten . För altsäkerställa den teletekniska driflen har etl fiertal villkorskrivits in i kontraktet. a. finns en klausul i avtalet där NPL Conala ABförsäkrar atl avsiklen med förvärvet av Sqvalpemp 12 är att långsiktigl behållafasfighelen som förvallningsfastighel och alt överlåtelse därför inte kommeratt ske under den fid som förhyr lokalerna i fasfighelen. Föregen del konstaierar jag att fasligheten efler en övergångstid inte längrekommer alt behövas för televerkels verksamhet. Under den lid verksamhetenavvecklas förhyr på förmånliga villkor de lokaler som erfordras fråndriftsynpunkl. Några andra statliga lokalbehov som skulle tala emot enförsäljning av fastigheten har inte kommit fram. Försäljningen bör därförkunna godkännas. Med hänsyn till att försäljningspriset är högre än 5 milj.kr. krävs samtycke fill försäljningen. Jag hemslälleratt regeringen föreslår attbemyndiga regeringen alt godkänna försäljningen av fastighe ten Sqvalperup 12 i . 1986/87: 25 Utdragur prolokoll vid regeringssammanlräde Feldl vad avser punkterna 1-3; statsrådet vad avserpunkten 4. Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 [1] Försäljning av del av tomt i Chefenför har lidigare redogjort för ett projekl avseende en nyambassadanläggning i . Den del av inom vilken den nuvarande ambassadfaslighetenär belägen är föremål för en omfattande förnyelse. Genom alt ingå elt avtalmed ägarna till de närmast liggande fastigheterna om samexploalering av områdeterhåller svenska staten belydande fördelar. Hillillsförda diskussioner har visal atl endast en del av den svenska fastighetenbehövs för en ny svensk ambassad- och bostadsanläggning. Ungefär halvafastigheten kan därför överlåtas på en annan intressent inom projektet. Denavyttrade delen av tomten kommer inle all bebyggas. Priset för marken kommeralt bli föremål för förhandling men bedöms väl läcka kostnaderna för de ålgärdersom krävs för att åstadkomma den nya ambassadanläggningen. Överskjulandebelopp inlevereras lill inkomsttitel. Tidplanenförutsätter atl ell samarbelsavlal kan träffas och atl ett avtal avseendemarkförsäljning kan godkännas . Jaghemsläller att regeringen föreslår atlbemyndiga regeringen atl försälja del av den tomt i där den svenskaambassaden är belägen. [2] Disposition av intäkter från försäljning av fastighet SvenskaSofiaförsamlingen i överiät en fastighet, 21/iLa Garenne , , lill staten. I fastigheten har församlingen sedanden inköptes bedrivit sjuk- och åldringsvård för svenskar bosatta iFrankrike. Efter överlagandel har staten svarat för kapital- ochunderhållskostnader och församlingen för driftkostnader. Slalens investeringari fasligheten svarar väl mot värdet vid statens överlagande. Församlingensekonomi har till följd av ökade driftkost- Prop. 1986/87: 25nåder för sjukhemmet blivit mycket ansträngd. Församlingen begärde därför ibörjan av detta år att fastigheten skulle försäljas. harinte funnit någon alternativ statlig användning av fastigheten. Verket erhöll ijuni regeringens bemyndigande atl sälja fastigheten för tillkommunen i La Garenne , , som också överlog ansvaret för dekvarvarande patienlerna. Församlingenhar mot bakgmnd av atl den ursprungligen förvärvat fasligheten och under långlid haft utgifter för drift av anläggningen hemställt att köpeskillingenfonderas och alt avkastningen lillfaller församlingen. Jagfinner del skäligl att överskottet från försäljningen delas lika mellan statenoch i . Regeringen kan emellertid inte ulanriksdagens medgivande överföra överskottsmedel från försäljning av del slatligafaslighetsinnehavet lill församlingen. bemyndigande för detla börnu inhämtas. Del bör ankomma på regeringen alt meddela erforerliga bestämmelseri samband med överföringen av medlen. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att överföra hälften av överskottet från försäljningen avifrågavarande faslighet till i . [3] Höjning av garantiram för den nordiska projektinvesteringslåneordningen Nordiskainvesteringsbankens (NIB) projektinvesleringslån har en utlåningsram på 350miljoner Särskilda dragningsrätter (SDR), motsvarande omkring 2,9 miljarder kr.Lånen ges på kommersiella villkor och ges förelrädesvis vid export lill gmppenmedelinkomstländer med relativt god kreditvärdighet. Ofta ges lånen i sambandmed långivning från eller andra regionala utvecklingsbanker. NIBhar bedömt att låneramen kommer att vara hell disponerad under loppet av år1986. nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning(i Vekst, NU 1985:1, avsnitt 6.2.2) noterade nordiska ministerrådet attbehov förelåg om en höjning av låneramen med 350 miljoner SDR, dvs. (samarbetsministrarna) lade fram etlministerrådsförslag om en fördubbling av låneramen för NIB:s projektinvesleringslån.På 34:e session togs en rekommendalion med samma innebörd. Denordiska samarbetsministrarna beslöt - under förbehåll aveventuella nationella parlamentsbeslut - atl höja beloppsramen för nordiska projekfinvesteringslånfrån 350 till 700 miljoner SDR, samt att vidta nödvändiga ändringar i NIB:sstadgar. Samarbelsministrarna fömtsatle vid sitt beslul att ikraftträdandetskulle kunna ske . Eflersommedlemsländernas garantiram täcker högsl av kreditris ken skulle garantiram efter höjningen komma att uppgå till 12 247,595 miljoner SDR,motsvarande . Jag föror- Prop. 1986/87: 25 darall del av de nordiska samarbelsministrarna fattade beslutet om en höjning avgarantiramen för den nordiska projekllåneordningen bilräds och alt därförSveriges garantiram ökar från nuvarande 130,415 miljoner SDR fill 247,595miljoner SDR. Jag hemsläller all regeringen föreslår attgodkänna alt garantiförbindelse för projektinvesteringslån och projeklinvesteringsgarantierökas från 130,415 miljoner särskilda dragningsrätter lill 247,595 miljonersärskilda dragningsrätter. [4] Pension åt vissa personer Statsrådspensionåt f. d. statsministern ThorbjörnFälldin var statsminister den 8 oklober 1976-den 17oktober 1978 och den 12 oktober 1979-den 8 oklober 1982, eller sammanlagi 5 år2 månader och . Enligtförordningen (SAVFS 1980; 10) om ijänstepensionsrätt för statsråd fordras föratt bli berätfigad till förordnandepension som statsråd atl statsrådet haft eneller flera befattningar som statsråd i sammanlagt . När vid regeringsskiftet uppfyllde han alltså inte denna förutsättning. Medhänsyn till den långa tid som var statsminister anserjag dockatt del finns skäl att tillerkänna honom rätt till statsrådspension och tillfamiljepension för eventuella efierievande efler honom. Jagföreslår en pension som svarar mot vad skulle ha fått om hanhade varit statsråd under sammanlagt , eller . räknat i1986 års pensionsnivå. Pensionen värdesäkras genom anknytning till basbeloppetenligt lagen (1962; 381) om allmän försäkring. Den kommer atl samordnas med Fälldinsriksdagsmannapension (f. n. /mån.). Det sammanlagda beloppet eflersamordningen blir då . Fr. o. m. skall pensionen även samordnas med allmän pension och egenlivränta enligtdel allmänna pensionsavtalet. Denföreslagna pensionen bör utgå fr. o. m. . Regeringenbör inhämta bemyndigande alt från , ta i anspråk medel för "pension åt vad jag här har förordat. Förbättradfamiljepension åt framlidne statsministern efterlevande Normalbeloppelav familjepensionen till efterlevande maka ulgör . , eller hälflen av den pension som skulle ha betalats till som egenpension. Så länge det också finns elt förmånsberältigal barn utbetalas 140 procenl av normalbeloppel. Jag föreslår attfamiljepensionens normalbelopp åt efterle- Prop. 1986/87: 25vande, räknat fr. o. m. , höjs med elt så storl belopp att det blir14000 kr. Regeringenbör inhämta bemyndigande att från , la i anspråk medel för förbättring av familjepensionåt efterlevande enligt vad jag här har förordat. Medhänvisning till vad jag nu anförl hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen altbemyndiga regeringen all från , nello,ta i anspråk medel för 1. pensionål f. d. statsministern enligl vad jag har förordal 2. förbättrad familjepension ål framlidne statsministern efierievande enligt vad jag har förordat. Bilaga 6 Prop.