prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — i demokratisk ordning och på lika villkor, får ulöva sin ideella, men samlidigt allmännyttiga verksamhel. ---- Delokala samrådsorgan som beredningen föreslår skall inte få innehanågon beslutsrätt av myndighetskaraklär eller som eljest kan påverka enskildräll. Respeklive kommun bör alltid vara representerad i de lokala samrådsorgansom kommeralt bildas. Båda jägarorganisaiionerna skall vara tillförsäkradesamma representation och samma rätt inom de omnämnda lokala samrådsorganen. ------ Länsvilinämndernabör ha samma sammansättning som nuvaran de länsälgnämnder, med del undanlaget alt LRF bör få utse en ledamoi och en suppleant i nämnden. --- Medökande arbetsbelastning måste länsslyrelserna få erforderlig resursförstärkningi form av vardera en ny tjänsl för handläggning av jakl och faunavårdsfrågor.Medel för detla kan tas av de besparingar och kapitalvinster som erhålles dåjaktvårdsfonden avskaffas och jaktvårdsmedlen överförs direkt i statsbudgeien,enl. del förslag fondulredningen framlagt i frågan. 13.39---- : LRF delar beredningens förslag om tillskapande av länsviltnämnder med vidgade arbetsuppgifter och beslutan derätt. Denlokala administrationen föreslås ske via samrådsorgan med uppgifl all samordnavilivårdsinsatserna på lokal nivå. - - - - Beredningen fömtsätter alt samrådetväxer fram genom lokala initiativ lill bildande av lokalt samrådsorgan. LRF haringel atl invända mot atl så sker där sådant behov föreligger. LRF avvisarberedningens förslag att samrådsorganet skall vara remissinstans ochförslagsställare i länsvilinämnden. Detta är en uppgift för de organisationersom förelräds i del lokala samrådet. 13.40 Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande: NTF lillslyrker vad beredningen anför under avsnitt 19.2.1 "Den lokalaadministrationen" om inrättandet av lokala samrådsorgan men med det lilläggel alt företräda re för det lokala irafiksäkerhetsorganel måsle ingå i samrådsorganel. Detta kan ses som nalurligl, eftersom upplysnings- och utbildningsverksamhet ulgör en viktig del av arbetet med att minska viltolyckorna. Ävennär det gäller förslagen om den regionala administrationen i avsnitt 19.2.2 anser NTF det vara vikfigt att företrädare för länens trafiksäkerhets- 239 förbundadjungeras till de föreslagna länsvilinämnderna. Detta med hän- Prop.1986/87:58 syn till beslul om att NTF ansvarar för den pläderandeirafiksä-kerhelsinformalionen, som regionall utförs avtrafiksäkerhetsförbunden. 13.41 Skogsindustriernas samarbetsutskott: SISUifrågasätter behovel av alt lillföra jakl- och viltvårdsadministraiionen särskUda samrådsorgan på lokal nivå. De uppgifler som enligt förslagel skulle åvila dessa kan, enligl vår mening, ulföras av jaklvårdskretsarna. Kreisarna, vilka är landsiäckande, lorde till sig kunna adjungera de intressen beredningen anger, vilka inle är represenlerade i den ordinarie verksamheten. Om samrådsorgan ändå lillkommer i särskild ordning, är del vikligl att mark ägare olika kategorier blir förelrädda. tillslyrker förslagel om länsälgnämndernas ombildningtiU sk länsviltnämnder med vidgade befogenheier. Vi understryker vikten av attnämndema därvid får en för uppgiflerna sakkunnig sammansättning. De bör även hafrihei alt adjungera ytterligare expertis. I län med mera belydande slorskogsbmk är det, enligt vårmening, nödvändigt atl denna kalegori är representerad i länsvilinämnden. Detär fördelar med en numerärt begränsad nämnd, men det föreslagna antalet börkunna överskridas om man därmed vinner bättre representativitet. 13.42------------------------------ : Vad avser de lokala samrådsgmppema finner jägareförbundet all dessa bör kunna arrangeras och verka hell inom ramen för jaklvårdskretsarna. Vad avser det föreslagna sysiemel med licepstillddning avvilt genom en länsviltnämnd skall följande anföras. juridiskaenhel föreslås bli besvärsinstans över länsviltnämndens beslul. Delta kan aveffektivitetsskäl motiveras medan del däremot ur rättssäkerhetssynpunkt synesnågol diskutabelt. Skapas garantier för att inga personalunioner finns mellande tvä instanserna bör dock systemet, som enligl Svenska jägareförbundelsuppfattning har flera väsenlliga fördelar, kunna accepteras. tillstyrker beredningens förslagvad avser länsviltnämndernas sammansättning och understryker det angelägna iatt personer som väljs till nämnderna har erfarenhet av jakt- och viltvård samlfrån de areella näringama. Del är även angelägel atl antalel ledamöter ilänsvilinämnderna hålles begränsat enligl beredningens förslag. Inom Jämllands,och bör emellertid med hänsyn lill älgjakten ovanodlingsgränsen en representant för samerna ingå i nämnden. Vidare måste ävenslorskogsbmkels berättigade iniressen på lämpligl sätt beaktas. 13.43----------------- har ingen principiell in vändning mol atl--- lokala samrådsgrupper prövas men viU betona atl alla ingående organisaiioner bör ha lika represenlalion,så alt inte jägarintressena får mer inflylande än några andra. På det regionala planet föreslår beredningen altlänsälgnämnderna omr till länsviltnämnder, som föreslås bli knulna lilllänsslyrelsernas nalurvårdsenheter.-- Om nämnderna ska komma till slånd ärdet enligt föreningens mening angeläget att de får en allsidigsammansättning ulan dominans av jägarintressena. Föreningen anser för sin delatt någon sakkunnig inom biologi/ekologi bör ingå i nämnden. Därutöver börextra ekologisk expertis kunna adjungeras i särskilda frågor. Del är vikligl alt betona att endast frågor som rör jakloch viltvård i den av föreningen inledningsvis angivna begränsade bemärkelsen bör behand las av nämnden. Frågor om bevarande av arter och faunavård i vid bemär- 240 kelse måste behandlas avnaturvårdsmyndigheterna. Enrimlig princip i fördelningen av representanter i såväl de lokala samrådsgrupperna somlänsvilinämnderna är enligl föreningens åsikl alt kategorin jägare/markägareinte får fler representanter tillsammans än företrädarna för nalurvårdoch allmänna intressen. Föreningenanser all bör beredas möjlighel alt utse en 13.44----------------- och : Föreningama delar beredningens uppfattning be träffande värdet av etl utökat samarbele i vilt- och faunavårdsfrågor mel lan berörda intressenter.--- Detlasamarbete/samråd kan naturligtvis ske i olika former. Elt alternativ är attlänsjaktvärdsföreningarnas jaktvårdskretsar inbjuder företrädare förandra organisaiioner och intressen till överläggningar i gemensamma frågor. Ensådan ordning är smidig att administrera och borde kunna accepteras av allaparter. Det bör uppmärksammas att i krelsstyrd-serna ingår, förulom jägarevalda av kreisårsmötel, också representanter från kommun och LRF. Ettannal allernaliv är det som beredningen föreslår. Mol bakgrund av beredningensprincipiella ulgångspunkler och överväganden, som bla resulterat i en uttaladsträvan mol en enkel administration, förefaller dock förslaget omsamrådsgrupper med den funktion som beredningen föreslår mindre välbetänkt.Under inga omständigheter bör evenluella samrådsgrupper, lösl sammansatta utansladgar eller reglementen, få vara formella remissinstanser i älgvårdsfrägor. Föreningarnalillslyrker bifall till beredningens förslag avseende länsviltnämnder, derassammansällning och uppgtfter. Föreningarna vill dock peka på den jävsitualionsom kan uppkomma, då skall behandla besvär som inkommit överbeslut, fattade i en nämnd, vars sekreterare skall vara en tjänsteman vidlänsstyrelsen och där beslutsunderlaget framtagits på myndighelen. Beredningenlämnar i detla kapilel ell förslag om viss personalförstärkning avjaklvårdsljänslemannakåren och anför, all det i flertalet län bör finnas enlänsjaktvårdskonsuleni. Föreningarna delar beredningens uppfallning omnödvändighelen av personalförstärkningar. Dessa kan dock inte åsladkommas genomall några ijänster som länsjaktvårdare omvandlas till konsulenttjänster utankravet måste vara en lotal förstärkning. 13.45 : Beredningen föreslår all ären den om tilldelning av älgar och kronhjortar skall handläggas av vUt- nämnder. Länsslyrelserna som handlägger dessa ärenden föreslås bli besvärsinstans. är det som är besvärsinstans. Förberedningens förslag lalar alt det lokala och regionala inflytandet ibeslutsprocessen skulle öka. Mot förslaget lalar atl länsviltnämndema föreslåsadminislralivt knutna til! En så nära adminislrafiv kopplingmellan försia instans och besvärsinstans är mindre lämplig, bla från rättssäkerhetssynpunkt.Enligl TCOs mening bör beredningens förslag underkastas ytterligare prövningpå denna punkl. Vilkenenhel vid länsstyrelserna som skall handlägga jakt- och viltvårdsfrågorna börenligl TCOs mening kunna avgöras av varie länsstyrelse själv. 13.46 : Förbundet förutsätter alt träd gårdsnäringen blir representerat i lokala och regionala organ. Överhuvud lagel bör trädgårdsnäringens lokala och centrala organisaiioner i betydligt 241 16 1986/87. högre grad än förnärvarande få tillfälle att ge sina synpunkter på frå- Prop. 1986/87:58 gorsom hör samman med vill och jakt. bör lex utnyttja den sakkunskapsom finns bland företrädare för irädgårdsnäringen bättre. 14.1 Lantbruksstyrelsen: Lantbruksslyrelsen lillslyrkeräven förslagel alt varje län skall bära kostnaderna för i länel iniräffadegrödskador. En sådan ordning bör medföra ökade möjligheter atl nå godanpassning av främst älgslammen med hänsyn lill länels förhållanden. 14.2 : tillslyrker iprincip beredningens förslag all regleringsfonden avvecklas och alt delänsvisa fonderna förstärks. Styrelsen har tidigare i yttrandet framhållit attersättning för älgskador på plant- och ungskog bör utgå när del enligt 5§skogsvårdslagen krävs omplantering. Bidrag till sådan omplantering bör lämnasfrån ett centralt anslag. Detta för atl uppnå viss likformighet ibidragshanleringen och för att kunna ställa garanlier att vissa medel finns förändamålel. 14.3 : Administration.Beredningens förslag innebär nytillkommande och omfördelade uppgifter för såvälnaturvårdsverket som länsslyrelserna. De utvidgade arbetsuppgifterna sägs ihuvudsak bli kompenserade av motsvarande administrativa lättnader till följdav förslagel om nylt älgjaklssystem. Detär dock inle troligt för verkets vidkommande all tillkommande tunga uppgifter,om än delvis av övergående natur, skulle kunna kompenseras av attbesvärsärenden om älglilldelning elc. Det är juför övrigt mycket osäkeri om så verkligen kommer alt ske. Naturvårdsverketmåste därför anmäla all beredningens olika förslag sammanlaget oundgängligennödvändiggör resursförslärkning. Genomförsberedningens äljyakisförslag eller något syslem som är än mindre adminislralivibetungande kan dock sannolikl länsstyrelsemas ar-betsbeslastning bibehållas vidoförändrad nivå. Situationen för länsstyrelserna är emellertid som påtalatsredan nu prekär och fordrar resursförstärkning. Verkel ansluter sig till beredningens synpunkier. Enökad ambition på detta område är angelägen och ligger även jägarna varmt omhjärtat. De friviUiga bidrag som inom under entreårsperiod beräknas tillföra forskningen är en sak somtyder på detta. Verkel delar även beredningens bedömning av viklen avutbildning och information. Verkel anser även att berörda myndigheler inom deareella näringarna bör kunna engageras mer i dessa frågor. Ökade insikter omfaunan och biotopkrav som effekter av olika hänsynstaganden kan med slorsannolikhet i viss utsträckning också bli lönsamma på sikl även för näringensjälv. Därmed avses inle i främsla rummel ökade intäkter av jakt ulanförbättrat jordbruk eUer skogsbruk. Verkel inslämmer i beredningens förslag om fällavgifier,länsvist ansvar för viltskademedel och utdebitering av visst belopp per fälltdjur för gemensamma angelägenheter. Intäkternafrån fällavgtfler har tämli gen lika fördelal sig på skadeersättningar, älgvård och gemensamma ange lägenheter. Endast etl län - - kunde föregående år inte klara 242 sina ersättningar och därmed ej heller silt bidrag lillregleringsfonden. Anledningen härtill var alltför omfattande skador främstav dovhjort. Det bör i detla sammanhang påpekas atl beredningenanvänder olika begrepp för del skadegörande villel. avser även skador förorsakade av Vildsvin innebär dettaell oskäligt slort länsansvar lill följd av den försöksverksamhel som förnärvarande bedrivs Verkel välkomnar av naturiigaskäl beredningens förslag om nytl viltvårdsanslag. Sådana medel har under ettflertal år begärts och ingående moliverals i verkels petila. Det måsle dockuppmärksammas atl anslaget erfordras för faunan i sin helhet, inte bara förviltet. Verket inslämmer i beredningens bedömning alt ansvarei förnormala biotopåtgärder bör ankomma pä mark- och jakträttsinnehavare men att detfinns behov för länsstyrelserna att genom bidrag kunna slimulera verksamheten. Det föreslagna viltvårdsanslagel skallenligl beredningen integreras med nuvarande anslag "Ersäitning vid vissaviltskador mm". Till anslaget bör, enligt beredningen, föras delsallmänna budgetmedel, dels medel ur jaklvårdsfonden. Det bör därför enUgt beredningensmening lillföras budgetmedel beräknade lill c:a . Övriga medelföreslås tillförda från fonden. Enbart de s.k. rovdjursersältningarna uppgår dock förnärvarande till närmare 7 milj.kr. Tillskollel från jaktvårdsfonden är vidaresvårt att beräkna, då det kan förväntas uigöra en restpost sedanviltforskningen och gemensamma angelägenheter inom älg- och hjortvården fåttsina anspråk tillgodosedda. Verket förutsätter atl del anges en särskild ram för denya vilivårdsmed-len om de skall ingå i nuvarande anslag "Ersättning förvissa skador orsakade av vilt m.m.". -------- Verket delar beredningens mening rörande krav päsamlad pröv ning av medel till jakten och viltvården. Verket ser dock inte skäl för någon särskild ordning skild från övrigl budgetarbete. En sådan ordning kan även förorsaka en splittrad prövning. bör enligt beredningensmening erhålla silt totala stöd genom bidrag av budgetmedel och ej längredelvis ur jaktvårdsfonden. Flera skäl talar för detta och verket ansluter sigdärför till beredningens förslag på denna punkl. Verkel är såsom framförtslidigare av den bestämda meningen atl anslaget till föreningen bör beviljasdirekl av regeringen utan att beröra något av de anslag hartUl sill förfogande. 14.4 Kammarkollegiet: Kammarkollegiet har somfondförvaltare intet atl erinra mol den föreslagna avvecklingen av regleringsfonden (viltskadereg leringsfonden). Kammarkollegiet delar uppfatlningen attnaturvårdsverket i samråd med berörda organisationer ges i uppdrag all utarbetaförslag till ett syslem för framställning om medel och för medelsanvisning. 14.5 Statskontoret:Statskontoret har i huvudsak ingel att erinra om princi pen för finansieringen av de reformer beredningen föreslår då dessa avses bli finansierade genom omprioriteringar. 1 betänkandet "Avveckling av slatliga fonder", SOU 1982:62, föreligger emellertid ett förslag om att jaktvårdsfonden bör upplösas. Statskontoret förordar därför atl slufligt 243 ställningslagandeom finansieringen bör anslå i avvakian på statsmakter- Prop. 1986/87:58 nasbeslut om förslaget lill avveckling av jaktvårdsfonden. 14.6 :-- Beredningensmotiv för förslaget att avveckla viltskaderegleringsfonden är all inom en inleaUlför lång lid bör en sådan anpassning av älgslammens slorlek ha skelt atlbalans uppnås inom varje län mellan inflylande av fällavgifier och denskadeersättning som belalas ul. Givel alt denna bedömning är riklig har RRVfrån "skadeersätt-ningssynpunkt" ingenting alt invända mot della förslag. 14.7 : avvisar beslämt beredningens förslag all slopa desärskilda medel som tillförs länsstyrelserna ur viltskaderegleringsfonden,eflersom det inle framslår som uppenbart atl den föreslagna adminislralionenkan komma att kräva mindre resurser än den nuvarande. Förslagel slrider molsirävandena i allmänhel all i viss mån uppnå kostnadstäckning för offentligaIjänster. 14.8 Sverigeslantbruksuniversitet: Om den av beredningen föreslagna posiliva utvecklingenpå viltforskningens område, åtgärder för hotade arter m.m. skall komma lillstånd måste behovet av ökade resurser reelll beaklas. 14.9 iStockholms län: med den samordnade älgjakten harlänsslyrelserna fått särskilda medel för atl kunna utföra merarbelet medregistrering mm. Då försökel med samordnad älgjakt nu får antas bli ersatt avett permaneni system bör även det provisoriska extraanslaget tillföras denordinarie staten. Medlen måste molsvara behoven och får inte godlyckUgtreduceras på sätt skett med de särskilda medlen. -------- För att minska arbetstryckel under den krympanderesurstilldel ning, som statens tvåprocentiga nedskärningar inneburit , bör enligl mening lagändringar genomföras i såväl lagen (1980:894) om jaktvårdsområden som i lagen (1981:533) om fiske vårdsområden så atl jakl- respeklive fiskevårdsområden bildas genom beslut av förrältningsmannen och vinner laga kraft ulan efterföljande fast ställelse av . Anm: Beiräffande behovet av särskilda medel för altfinansiera administrafionen av älgjakten anförs liknande synpunkter avlänsstyrelserna i , , , , ,, , och . 14.10 i : Beredningen föreslårall reglerings fonden för viliskador avvecklas och alt det skall ankomma på varje läns styrelse atl med medel ur länets viltskadefond finansiera ersättning för viltskador. - - För skulle delta förslag leda tUl helt förödande konsekvenser. För /83 uppgick nämligen inkomsler av fällavgtfler endast fill , trots alt länet har de högsia fällavgif terna i landel, medan utbetalda ersättningar uppgick lill 582173kr., varav . av medel ur viltskadefonden och resten, , av statsmedel i ersättning för skador inom reservatet. Enda möjlighelen all få ekvationen att gå ihop är att praktiskt laget utrota samtliga älgar, krön- och dovhjortar i länet. Eftersom detta inte kan ha varit beredningens avsikt, fömtsätter att förslagel ändras i denna del. 14.11 Länsstyrelseni : Som framhållils ovan delar länsstyrel- Prop. 1986/87:58 sen inte beredningens uppfattning alt den föreslagna administrationen av älgjakten kommer att innebära en minskad arbetsbelastningför länsstyrel sen. Om beredningens förslag antas föreslår allde resurser som kommer alt krävas för fortsatt administration täcks genomavgifter på de tjänster som ulförs. Denna avgift kan då las ut i samband medregistreringen eller ur viltskadefonden. 14.12 iSkaraborgs län: tillstyrker beredningens förslag beträffandefinansieringen av länsviltnämndens arbete samt beträffande fällavgifier ochlänsvisa viltskadefonder. 14.13 iÖrebro län: Beredningen föreslår atl den nuvarande viltskaderegleringsfondenavvecklas. Eftersom det svåriigen kan förutses hur slora ersättningsanspråk pågrund av viltskador som uppkommer ell visst år, anser all detfortfarande bör finnas en möjlighel lill lillfällig försiärkning av enviltskadefond. Om regleringsfonden avvecklas och en viss del av fällavgifternalillförs jaklvårdsfonden, bör en sådan förstärkning kunna ske genom lån ursistnämnda fond. 14.14 iVästernorrlands län: Allmänt bör framhållas all beredningens förslag otvivelaktigt leder till ökadekostnader för samhället. måsle allvarligt beaktas då de slutligaformerna fastläggs. 14.15 i : 1 rådande syslemfinns fonder för olika syften. De byggs i huvudsak upp med avgifier från jägarna. Det slörsta skadeobjektet för vår del är skogsplaneringarna. Någon fond som därvid står till förfogande finns inle. Här rör det sig om mycket slora belopp och det råder delade meningar om härför skall tas i bruk en fond som bygger på jägarnas älgavgifier. Sannolikl skulle det leda lUI ännu högre avgifter och motverka ambitionen att hålla älgstammen på rimlig nivå. Det sistnämnda måste ändå bli det verksammaste medlet atl hålla nere skadorna. ----- ser----- med lillfredsslällelse atlulredningen föreslår att regleringsfonden avvecklas efter enövergångsfid men att de länsvisa fonderna behälls. Detta liksom alllänsslyrelserna i fortsättningen får beslämma fällavgifternas slorlek liggerhell i linje med den inslällning lidigare redovisal. 14.16 iNorrbottens län: har inte något alt erinra mot förslaget. 14.17 CentralorganisationenSACO/SR: /SR får särskilt undersiryka vikten av alt viltforskningen fårallmänna medel i sädan omfattning alt angelägen forskning inte äventyras. Med hänsyn lill de mål som beredningen uppställt för denframlida jakl- och viltvårdspolitiken samt föreslagna medel och ålgärder vore det uppse endeväckande om målen kunde uppnås utan resursförslärkningar. förhållandelill de kostnader som jaktutövning medför i övrigt - arrende avgifter, transporter, vapen - inle minsl vapenlicenser - ammunilion och hundhållning, utgör fällavgifier och kosinader för jaktkort en ringa del. Med hänsyn härtill synes del inte orimligl att exempelvis genom en mindre höjning av avgiften för jaktkort förstärka de ekonomiska resurserna för viltforskning mm. Jägarna skulle förmodligen acceptera en sådan höjning, 245 dockunder den viktiga förutsättningen alt medlen enkom destineras lill Prop.1986/87:58 villforskning och viltvård. EnligtSACO/SRs uppfattning föranleder beredningens förslag ökat personalbehov iflera fall med juridisk eller naturvetenskaplig kompetens EnligtSACO/SRs uppfattning är resurserna otillräckliga för fallviltsundersökningar vilka lorde vara av stor betydelse inte bara från viliekologisk ulan också från allmänekologisk synpunki. 14.18------------------------------ : Jaktvårdsavgifterna bör, efler jaktvårdsfondens avskaffande, gå direkt in i statsbudgeten. Jakt kortsregistret måste omgående överflyttas till en ansvarig myndighel, för slagvis postverket eller kammarkollegiet. Jägarorganisaiionernamåste få likvärdiga bidrag av jaklvårdsmedel till sin verksamhet. Delta kanlämpligen ske genom alt bidragen delas upp i ett årligt fast bidrag, samt ettrörligt och medlemsrelaterat bidrag. 14.19 : LRF motsätter sig beredningens för slag att länsviltnämndens kostnader för arvoden, resor och traktamenten skall bekostas genom fällavgifier på klövvili. Nämndernas förändrade arbelsuppgifler moiiverar att dess kostnader beslrids av budgetmedel. Beredningenföreslår att regleringsfonden avskaffas men atl de länsvisa fonderna behålles.- LRFanser att i samband med ändring av finansieringssystemet för jakl- och viltvårdsfonderna bör villskadeersättningssystemel inom jord- och skogsbruket omprövas. LRF hemställer därför alt nuvarande ersättnings system ändras för alt anpassas till lantbrukets produktionsförulsättningar. Elt ersättningssystem för skogsskador måste införas. 14.20------------------------ : Del är enligl förbundels mening orättfärdigtatt enbart jägama skall finansiera landels villforskning via olika kanaler. Allaundersökningar visar entydigt att rika viltstammar i stort sett värderas avalla människor och är en av drivkrafterna för det synnerligen aktivafriluftslivet i landet. Medel till viltforskning bör därför på sikl tillförasäven ur andra källor än dem jägarna regenererar. ---- JägareförbundetvUl undersiryka att budgetmedel skall användas iså stor omfattning som möjligl i dessa sammanhang samt ifrågasätter om inleäven länsviltnämndens verksamhet borde beslridas med budgetmedel. --- Förbundelvill särskilt understryka viklen av att kostnaderna för dennalänsjaktvärdsföreningarnas ökade verksamhel verkligen läcks genom ökade anslagur jaktvårdsfonden. Vidare vill jägareförbundet understryka nödvändigheten avatt de föreslagna personalförstärkningarna kommer till slånd. Vadavser kostnader som uppslår genom samrådsorganen får jägareförbundet anföraföljande. Sker samråden inom ramen för jägareförbundets kretsverksamhet, vilkelovan föreslagits, bör kostnaderna självklart beslridas ur jaktvårdsfonden.Införs däremot de föreslagna samrådsgrupperna som självständiga enheler börkosinaderna för dessa betalas av budgetme-dd. Vadavser del föreslagna systemet beiräffande ersättning för viltskador får understryka att om regleringsfonden avskaffas, måste garanlierskapas för alt länsvilifonden vid behov skall kunna erhålla medel från annathåll. ---- Jägareförbundetfinner det angeläget att vintervandringsproble- matikensnarast tas upp till en bred diskussion varvid även frågan om vissa 246