prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:58 om jaktlag, m.m. Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås en ny jaktlag som skall ersätta den nu gällande lagen(1938:274) om rätt fill jakt. För att understryka den slarka koppUng som börfinnas mellan jakt och viltvård finns i den nya lagen ett särskUt avsnitt medbestämmelser om viltets skydd och vård. Den nya lagens civilrättsligabestämmelser om jakträtten innebär i huvudsak endast en språklig revision avden nuvarande lagen. Vid upplåtelse av jakträtt ges dock nyttjanderäitshavamaen stärkt ställning genom atl deras avtal under vissa fömtsättningar förlängs.TUl den nya lagen har också förts vissa beslämmelser som med hänsyn filldjurskydd och säkerhel är av särskUd betydelse för jaktutövningen. Lageninnehåller även bestämmelser till grund för den ordning som i fortsättningenbör gälla för älgjakten. I lagen föreslås förenklade påföljdsbestämmelser.Straffmaximum för grova brott föreslås höjt. Naturvårdsverketbör få ett vidgal ansvar för medelsanvisningen tiU viltforskningen.Länsstyrelserna skall i fortsättningen själva svara för atl ersättningen förvissa viltskador finansieras med avgifter som betalas för vill som fälls.Slutligen föreslås atl frilevande vildsvin skall få förekomma i landet ibegränsad omfattning. Dennya jaktlagen föreslås träda i kraft den Ijuli 1987. Dennaproposition består av tre huvuddelar: lagrådsremiss (s. 18), lagrådets yttrande(s. 99) och regeringens protokoll med beslut om proposiiion (s. 106). I delprolokollet finns även förslag som inte har behandlats i lagrådsremissen. Densom vill ta del av skälen för samtliga förslag måsle läsa alla tre delarna. 1 1986/87. 1 Förslag till Jaktlag 1 §Denna lag gäUer viltvården, rätlen till jakt och jaktens bedrivande samt frågor som har samband därmed. Uiöverbestämmelserna i denna lag gäller föreskrifter i andra författningar i frågaom skyddet och vården av viltet. 2 § Med vUt avses i lagen vilda däggdjur och fåglar.Med jakl avses alt fånga eller döda vilt och att i sådant syfle söka efter,spåra eUer förfölja vill. Till jakl räknas också att göra ingrepp i viltets bonoch att la eller förstöra fåglars ägg. 3 § Villel är fredat och far jagas endast om detta följerav denna lag eller av föreskrifter eUer beslut som har meddelals med stöd avlagen. När viltet är fredat, gäller fredningen också dess ägg och bon. 4 §Viltet skall vårdas i syfte att bevara de viltarter som fillhör landets viltbestånd och atl främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intres sen lämplig utveckling av viltstammarna. Iviltvården ingår all genom siirskilda åtgärder sörja för atl viltet får skyddoch stöd och atl anpassa jakten efler tillgången på vUt. För att ålgärdernaulförs och anpassningen sker svarar markägaren och jakirätts-havaren. 5 §Var och en skall visa viUel hänsyn. Idrollstävlingar och annan lik nande friluftsverksamhet i marker där det finns vilt skall genomföras så att viltet störs i så liten utsträckning som möjligt. Viltetfår inte ofredas och inle heller förföljas annat än vid jakl. Förbudet hindrardock inte all lämpliga ålgärder vidtas av markinnehavaren i syfle all motverkaskador av vill. 6 §Under tiden - den 20 augusli skaU hundar håUas koppla de i marker där det finns vilt. Under den övriga liden av året skall hundar hållas under sådan fillsyn alt de hindras från all driva eller förfölja vilt,när de inte används vid jakt. Regeringenfår meddela föreskrifter som avviker från första slyckel. 7 §Om del på grund av etl viltbestånds storlek finns pålagliga risker för trafikolyckor eller för allvarliga skador av vilt, får den myndighet som regeringen besiämmer besluta om jakt för alt förebygga eller minska dessa risker. Imyndighelens beslul skall beslämmas hur jakten skall bedrivas och om den skallske genom jakträltshavarens försorg, om han har åtagit sig det, eller genomsärskilt utsedda jägare. I beslutet skall också bestämmas hur det skallförfaras med djur som dödas eller fångas vid jakten. 8 § Omförekomslen av en viss innebär betydande skaderisker, får Prop.1986/87:58 regeringen i fråga om denna art föreskriva att den myndighet somregeringen bestämmer får besluta om sådan jakt som avses i 7§. 9 § Om ettvilt djur orsakar avsevärd skada eller om det kan antas vara farligt förmänniskors säkerhet, får polismyndigheten låla avliva djuret. Regeringen får meddela föreskrtfter om attpolismyndigheten får låla avliva eller fånga vUl, när della är befogal fråndjurskyddssynpunkt. Vem som har jakträtten 10 § Fastigheisägaren har jakträtten på den mark som hörliU fastighe ten, om inte annal följer av andra slyckel eller av 11 §. I jakträtten ingår rätl att lillgodogöra sig vill som omhändertas, påträffas dött eller dödas i annat sammanhang än vid jakl, om inte annat följer av föreskrifter medde lade med Slöd av 25§. Vid jordbruksarrende har arrendatom jakträtten på denarrenderade marken, om inle annal har avtalals. Om samernas rätl atl jaga finnssärskUda beslämmelser. 11 § Jakträtten påen väg lillkommer den som har jakträtten på den angränsande marken. Går vägen igränsen mellan marker med skilda ägare och äger inte någon av dem vägmärken,har var och en av dem jakträtten på den marken. 12 § På allmäntvatten, som gränsar lill en fastighets strand, har fastighetsägaren jakträttintill från strandlinjen. Om detla skuUe medföra att flerafastighetsägare får jakträtt på samma vattenområde, skall var och en av dem hajakträtt på den del av områdel som är närmast hans strand. På annat allmänt vatten liksom på sådana , klipporoch skär, som inte hör lill någol hemman, får jakt bedrivas endast eftersärskilt tillstånd. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande,bemyndigas att genom beslut i det särskilda fallet eller genomföreskrifter meddela tillstånd. 13 § På en samfällighei får delägarna bara utöva sinjakträtt för egna behov. Har de kommit överens om något annat eller har de beslutat någol annat enligt vad som gäller för samfällighetens förvallning, får de dock utöva jakträtten i enlighet med överenskommelsen eller beslulel. Överlåtelse av jakträtt m.m. 14 § Jakträtt som har upplåtits i andra fall än isamband med jordbruksarrende får inte överlåtas eller upplåtas ulan fastighetsägarenssamtycke. Första slyckel gäller också i fråga om övergång genombodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller liknande förvärv. Upplålelse av Jakträtt i vissa fall 15 § Har jakträtt upplåtits mol ersättning och gälleravtalel för viss lid som överstiger , skall uppsägning alltid ske för atlavlalet skall upphöra att gälla vidavtalstidens utgång. Sådan uppsägning skall ske på Prop. 1986/87:58 del sällsom gäller för uppsägning enligl 8kap. VUl fastighetsägaren ellernyttjanderätishavaren alt villkoren för avtalet ändras för en nyupplåtelseperiod, skall han meddela motparten detta i den ordning som gällerför uppsägning av avlalet. Uppsägning och begäran om villkorsändring skall skesenast före avtalstidens utgång. Omavtal som avses i första stycket inle sägs upp inom rätt fid, anses delförlängt som motsvarar upplåielsetiden, dock längst , eller, ombegäran om villkorsändring hair gjorts, på den lid och de viUkor i övrigl sombestäms enligt 19 §. Ifråga om upplåtelser med stöd av rennäringslagen (1971: 437) saml upplåtelsersom ingår i arrende eller hyra gäller särskUda beslämmelser. 16 § Förbehåll som strider mot 15 § första eller andrastycket eUer mot 1722§§ är utan verkan mol nyttjanderätishavaren eller den somhar räll atl träda i hans ställe. 17 § Om fasfighetsägaren har sagt upp ell avtal somavses i 15§, har nyttjanderätishavaren rält tUl förlängning av delta, utom när 1. nyttjanderätishavaren har åsidosatt sina förpliktelser enligt avtaleli sådan mån att delta skäligen inte bör förlängas, 2. fastighetsägaren gör sannolikt alt han själv eUer någon medlem av hansfamilj eUer någon som är anställd i hans jordbmk eUer skogsbruk skaU utövajakträtten på fastigheten, 3. fastigheisägaren gör sannolikt atl fastigheten skall användas förnågot ändamål som utesluter fortsall jakl, 4. fastighetsägaren i annat fall har befogad anledning atl upplösa avtalsförhållandet. 18 §Har fastighetsägaren sagl upp elt avtal som avses i 15 § eUer har viUkorsändring begärts och föreligger tvist om förlängning av avtalel eller om villkoren för den nya upplåldseperioden, skall fastigheisägaren eller, om villkorsändringen begärts av nyttjanderätishavaren, denne senasl en månad före upplåtelseiidens utgång hänskjuta tvisten fill arrendenämnden. Omen tvist inte har hänskjutits lUl arrendenämnden inom den tid som anges iförsia stycket, är uppsägningen eller begäran om villkorsändring utan verkan. 19 §Ogillas fastighetsägarens talan om atl avtal som avses i 15 § skall upphöra att gälla, skall villkoren för den fortsatla upplåtelsen fastställas efter vad som kan anses skäligt med hänsyn tiU de vUlkor som fidigare har gälll för upplåtelsen, lill inträffade eller förulsebara förändringar saml lill vad som kan anses vanligt vid jämförbara förhållanden. I den mån ändring av villkoren inte begärs, skall samma villkor som förul gäUa. Förstastycket gäller även vid avgörande av en villkorstvisl som hänskjutits tillarrendenämnden. Omfastighetsägaren och nyttjanderältshavaren kommer överens om vUlkoren förfortsatt upplåtelse i tvist enhgt försia eller andra slycket, gäller deöverenskomna villkoren, oavsell vad som föreskrivs i nämnda stacken, i den måninle annal följer av 16§ eller av bestämmelserna i jordabalken. Domeller beslul om förlängning anses som avtal om fortsalt upplåtelse. Motnyltjanderätlsförhållandel får inle åberopas omständighet som kunnal åberopas imålel eller ärendet. Domeller beslut i villkorstvisl anses som avtal om villkoren för den fortsattaupplåtelsen. 20 § Är frågan omföriängning av upplätelséavialel ännu inle avgjord när Prop. 1986/87:58 tiden för avlalet går ut, har nyttjanderältshavaren jakträtt enligt avtalettill dessfrågan är slutligt avgjord. För den tid som nyttjanderältshavaren sålundainnehar jakträtt skall de förul gällande upplålelsevillkoren lillämpas tilldess atl villkoren blir slutligt bestämda. Ären tvist om upplålelsevillkoren ännu inte avgjord när tiden för avtalel går ul,skall de förut gällande villkoren tillämpas till dess att viUkoren för den nyaupplåtelseperioden blir slutligt bestämda. 21 §Skall nyttjanderältshavaren enligt dom eller beslut betala högre avgifi än fömt för förfluten lid, skall han betala ränta på del överskjutande beloppel som om detta hade förfallit lill belalning samiidigi med den förut utgående avgiften. Skall nyttjanderätishavaren betala lägre belopp, skall fastighetsägaren betala ränta på det belopp som han har mottagii för mycket från den dag då han tog emot beloppet. RäntanskaU beräknas enligt 5§ räntelagen (1975:635) för tiden innan domen ellerbeslutet har vunnit laga krafl och enligl 6§ räntelagen för fiden därefter. 22 §Om viUkor för den fortsatta upplåtelsen har fastställts enligt 19§, har nyttjanderältshavaren alltid rält atl säga upp avtalel senast två måna der efter den dag då domen eller beslutet vann laga kraft. Avtalet upphör då alt gälla som inträffar närmast efter uppsägningen. Rättlill jakt efler vissa djur 23§ Under de tider som regeringen föreskriver får 1. den som bor på en gård eller har en irädgård men saknar jakträtt därdöda eller fånga och behälla följande djur som kommer in på gården eller iträdgården: vildsvin, räv, grävling, iller, mink, , vessla, ekorte,vUdkanin, mullvad, sorkar, lämlar, råttor, skogsmöss, husmus, duvhök, sparvhök,kråka, råka, kaja, skala, björktrasi (snöskata), gråsparv eller pilfink, 2. den som har en handelsträdgård, anläggning för yrkesmässig fmklod-lingeller plantskola men saknar jakträtt där döda hare, om det behövs för altförhindra skador på träd eUer trädplantor; därvid skall djur som dödatstillfalla jakträttshavaren, 3. den som innehar mark men saknar jakträtt där fånga vUdkanin ochbehålla de fångade djuren. Regeringenfår medge att jakt efter björn, varg, järv, lo eller säi bedrivs på annansjaktområde. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från förstastycket. 24§ Regeringen får meddela föreskrifter om att vilt får fångas eller fällas påannans jaktmark för märkning, undersökning eller andra åtgärder som företas föratt fillgodose vetenskapliga behov. 25§ För att skydda utrotningshotade, sällsynta eller särskilt värdefulladjurarter och tillförsäkra vetenskapen och undervisningen djur av sådana arter får regeringenföreskriva att vill som omhändertas, påträffas dött Prop. 1986/87:58 ellerdödas skall tillfalla staten. 26§ Regeringen får meddela föreskrifier om anmälningsskyldighet i fråga om 1. vilt som hariaUls under jakt, 2. vilt som skall tillfalla staten, 3. vUt som har skadats eller dödats vid sammanstötning med molorfordon. 27 § Jakten skall bedrivas så att vUlel inle utsättsför onödigt lidande och så att människor och egendom inle utsätts för fara. 28 § Om vilt har skadats vid jakl, skall jägarensnarasl vidta de åtgärder som behövs för atl djuret skall kunna uppspåras ochavlivas. Omälg, hjort eller rådjur har skadats vid jakt på etl jaktområde och tar sig inpå ett annal jaktområde, skaU jägaren se till att jakträttshavaren där ellermarkägaren underrättas. Kan dessa nås endast med svårighel, fårpolismyndigheten i orten underrättas i stället. 29 § Regeringen får meddela föieskrifter om 1. de tider när olika slag av vilt får jagas inom skilda delar av landet, 2. tiUstånd lill jakt under en särskild jaktlid (licens), 3. lillstånd fill jakt för all förhindra skador av vilt, 4. all hund skall finnas lillgänglig vid jakl för uppspårning av skadatvih. 30 §Vid jakten får användas endast de vapen och jaktmedel i övrigt som regeringen föreskriver. Regeringenfår föreskriva atl vapen och övriga jaktmedel skall vara av godkänd typ och attavgift skall belalas för den prövning som behövs för sådant typgodkännande. Regeringenfår föreskriva att jakt med skjutvapen får ske endast under vissa lider avdygnet. 31 §Jakl med skjulvapen får inlii ske från motordrivna fortskaffningsme del. Sådana fortskaffningsmedel eller andra motordrivna anordningar får inle heUer användas för all söka efler, spåra, förfölja eller genskjuta vilt, för atl hindra vill all undkomma eller för att avleda vUtets uppmärksamhel från den som jagar. Regeringenfår meddela föreskrifier om undanlag från försia slyckel. Regeringenfår meddela föreskrifier som förbjuder eller släller upp särskilda villkor förmedförande av skjulvapen vid färd med motordrivna fortskaffningsmedel. 32 §Jakt med drivande hund får inte ske på ett område som är så beskaffat alt det kan förutses all drevet huvudsakligen kommer att gå fram över annans jaktområde. 33 §Jakt efter älg får ske endasl efter hcens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). inte, om jakten endasl avser älgkalv. Ett licensområde skall vara av sådan storlek ochbeskaffenhet i övrigt att del är lämpat för älgjakt. får vägraall regislrera etl område som licensområde eller besluta om avregistrering, omområdet inte medger en avskjutning av minst etl vuxet djur . 34 § lov ärdel inte tillåtet atl skrämma eller mota vilt från någon annans jaktområde iandra fall än som avses i 5§ andra stycket andra meningen. Del är inle hellerfillåtet att ulan lov locka vilt från någon annans jaktområde genom utfodringeller pä något annat sätl. 35 § Utanmedgivande av jakträttshavaren är det inte fillåtet atl med fångstredskap ellervapen som kan användas för jakt ta vägen över annans jaktområde. Detta får dockske på vägar som är upplåtna för allmänheten och även annars, om del sker ilovliga ärenden. Om hund medförs, skall den hållas kopplad. Utplantering av vilt m. m. 36 § Regeringen får meddela föreskrifier om alt vissa slagav vilt inte får sättas ut i frihei eller hållas i hägn utan särskiU fillstånd eller att andra särskilda föreskrifter eller villkor skall gälla för sådan verksamhel. 37 § Om del behövsmed hänsyn lill villvården eller för all fillgodose någol annat syfte i dennalag, får regeringen meddela föreskrifter som förbjuder eller släller uppsärskilda villkor för yrkesmässig handel med vilt. 38 § Regeringenfår meddela föreskrifter som innebär alt yrkesmässigt bedriven montering ellerannan preparering av vill inte får ske utan särskilt tillstånd eller alt andrasärskilda föreskrifier eller viUkor skall gäUa för sådan verksamhet. För tillsyn över efterlevnaden av sådana föreskrifter ochvillkor har den myndighel som regeringen besiämmer rält till tillträde till delokaler där montering eller annan preparering av vilt bedrivs och delagemtrymmen som används i verksamheten. Myndigheten har också rätl att påbegäran få de upplysningar och handlingar som behövs för fillsynen. 39 § Till varje länsstyrelse är knuten en länsvUlnämndmed uppgift atl vara rådgivande organ i frågor om viltvården. Ledamöierna i länsvilinämnden utses enligt föreskriftersom meddelas av regeringen. 40 § Regeringenfår meddela föreskrifter om skyldighel attavlägga prov i fråga om kunskaper och skjutförmåga som vUlkor för atl få jaga. Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet allbeiala avgift för prov som avses i försia slycket. Regeringen får överlämna åt sammanslutning på jaktens ochvih vårdens område all anordna prov,all utfärda bevis om avlagda prov saml atl la ul Prop. 1986/87:58 avgtflför proven. 41§ För all främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga medsyftet med denna lag får regeringen meddela föreskrifier om skyldighet för densom jagar 1. allbeiala en årlig avgifi (jaktvårdsavgifl), 2. allbeiala en avgift för vissa slag av vilt som fälls. Avgiftersom avses i första stycket 1 skall bilda en fond (jaktvårdsfonden) som efterregeringens bestämmande får användas för angivna ändamål. 42§ För tillsyn över efterlevnaden av denna lag och föreskrifier, som harmeddelals med stöd av lagen, får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer utse jaktiillsynsman. JakttUlsynsmän far förordnas atl med slöd av47§ ta egendom i beslag. 43 § För Jakibroti döms till böter eUer fängelse den som 1. meduppsåt eller av grov oaklsamhel olovligen jagar på annans jakt område eller där tillägnar sig vilt dier vid jakt som sker med stöd av licens bryter mot en för jakten väsenfiig bestämmelse i licensen eller 2. meduppsåt eUer av oaktsamhet bryler mot 3§, 31 § första stycket, 32§ eller mot en föreskrifl som ha.r meddelals med stöd av 25§, 29§ 1 eller 30§ försiastycket. 44 § Om ell jaktbroll är all anse som grovt, döms lill fängelse i högst . Vidbedömande av om brotiei är grovt skall särskUt beaktas 1. om del avsåg elt utrotningshotat, sällsynl eUer värdefulll vill, 2. om det har ulförts vanemässigt eUer i större omfattning, 3. om det har ulförts med ofil.låien hjälp av ett motordrivet fortskaffningsmedeleUer någon annan motordriven anordning. 45 § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. bryter mol 5§ andra slycket, 6§ första stycket eller 13§, 2. underiåler alt fullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivils medstöd av 26§, om ansvar för gärningen inte kan ådömas enligt lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott, 3. bryter mot 27 §, om ansvar för gärningen inte kan ådömas enligtbrottsbalken, 4. underlåter all fullgöra skyldighet enligl 28 § eller vad som åliggerhonom enligl 38§ andra slycket andra meningen, 5. bryter mot en föreskrifl som har meddelats med stöd av 29§4, 30§Iredje stycket eller 31 § tredje stycket eller 6. bryter mot 35 § eller mot en föreskrtft som har meddelals med stöd av36§, 37§, 38§ första stycket, 40§ första stycket eller 41 § första stycket. Densom med uppsåt bryter mot 34 § döms tiU böter. Den som i annal fall änsom avses i 43 § 1 med uppsåt eller av oaklsamhel Prop. 1986/87:58åsidosätter vad som bestämts i en för jakl meddelad licens döms fill böter,högst . Iringa fall skaU inle dömas fill ansvar enligt denna paragraf. 46 §Den som obehörigen lar befattning med vill som han vet eller har skälig anledning att anla har dödats eller åtkommits genom jaktbrott eller brott som avses i 45 § tredje slyckel, döms för Jakthäleri fill böter eUer fängelse . Ombrottet är alt anse som grovt, döms fill fängelse i högsl . Vid bedömandeav om brotiei är grovt skall särskilt beaktas sådana omständigheter som angesi 44 § andra slyckel 1 och 2. 47 §Ertappas någon på bar gäming då han begår jaktbroll, får vilt och sådan egendom som enligl 49 § kan antas bli förverkad eller som kan antas ha belydelse för utredning om brottet tas i beslag av jakträttshavaren eller av någon som företräder honom. Samma befogenhet fillkommer därtiU förordnade JakttUlsynsmän samt därtill behöriga tjänstemän vid lullverkets kust- eller gränsbevakning. Haregendom tagils i beslag, skall anmälan om delta skyndsami göras fiU polis-eller åklagarmyndigheten. Den som tar emot anmälan skaU förfara som om hansjälv gjort beslaget. Föralt undvika alt vilt som har tagits i beslag förstörs, får djuret eftervärdering säljas på lämpligt sätt. 48 §Om någon har begått jaktbrott, jakthäleri eller brott som avses i 45 § tredje stycket, skall vilt som han har kommit över genom brottet förklaras förverkat, om del inte är uppenbart oskäligt. I stäUet för vUlei kan dess värde hell eUer delvis förklaras förverkat. Detsom förverkats tillfaller jakträttshavaren i de fall som föreskrivs avregeringen. 49 §Jaktredskap, fortskaffningsmedel och andra hjälpmedel som har använts eller medförts vid jaktbroll får förklaras förverkade, om det be hövs för att förebygga brott eller om del annars finns särskilda skäl. Istället för hjälpmedlet kan dess värde helt eller delvis förklaras förverkat. 50 § I fråga om förverkad egendom gäller särskildabestämmelser om förfarandet med sådan egendom i den mån inte annal följer av 47§ iredje stycket eller 48§ andra stycket. Regeringen får meddela föreskrifierom undanlag från de särskilda bestämmelserna i fråga om djur som behövs förforskningsändamål eller av någon annan särskild anledning inte bör säljas pådel sätt som anges i bestämmelserna. 51 § Vad som sägs i 46-48§§ om vilt gäller även ifråga om skinn, ägg och bon. 52§ Regeringen får överiåta åt en förvaltningsmyndighet atl meddela sådanaföreskrifter eller beslut som avses i 6§ andra slyckel, 2326, 29 och 30§§, 31§ andra och tredje styckena, 36 och 37§§, 38§ försia slycket. 40§ första och andrastyckena, 41 § första stycket 2, 48§ andra slycket och /87'58 50§. 53 §Bestämmelser om artendenämnd finns i 8 kap. jordabalken och i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Omen part inte godtar en arrendenämnds beslul i fråga om förlängning av ett avtalom jaklrätlsupplålelse eller om villkoren för en sådan förlängning, får partenklandra beslutet genom att väcka talan mol den andra parten vid denfasligheisdomsto) inom vars område fastigheten är belägen. Klandras intebeslutet från den dag då beslutet meddelades, är partens rätltUl talan förlorad. Tvist som efter är anhängig vid domstol fåråterförvisas liU arrendenämnden. Fastighetsdomstolensdom i fråga om fastställande av villkor enhgt 19§ och hovrättens dom i fråga omförlängning av etl avtal om jakträttsupplåtelse eller fastställande avvillkoi" i samband med sådan förlängning får inte överklagas. 54 §Länsstyrelsens beslut enligt 12 och 33 §§ får överklagas hos . beslul i en överklagad fråga får inle överklagas. beslul i övrigl med anledning av besvärs ärendet får överklagas hos kammarrätien genom besvär. Föreskrifierom hur sådana beslul får överklagas som fallals av en myndighet med stöd av etlbemyndigande enligt denna lag meddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1987, då lagen (1938:274) om rätt till jakt skall upphöra atl gälla. Bestämmelserna i 15-22 §§ gäller inte i fråga omupplåtelser av jakträtt som har sketl före lagens ikraftlrädande. Äldre beslämmelser om jakträtt för boslällshavare,kronohemmans åbor och innehavare av kronotorp, , odlingslägenheler,kolonat och Qällägenheter och om ansvar och särskild rättsverkan vid brott motsådana bestämmelser skall fortfarande gälla.