prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Syftet äratt göra matematikundervisningen mera problem- och förstäelseinriklad. Enövervägande del av remissinslanserna, bl.a. SÖ, flerlalel länsskolnämnder,kommuner, LO, högskolan för lärarutbildning i och , har lillslyrkl förslaget. Inom SÖ pägår förnärvarande etl arbete med atl ta fram underlag för preciseringar av vilkagrundläggande baskunskaper och basfärdigheler i bl.a. matematik som varje elevmåste tillägna sig pä resp. sladium i . Jag har en positiv grundsynpä behovet av en översyn av kursplanen i malemalik och avser all åierkomma till regeringen med förslag i denna fråga,när SÖ:s förslag om baskunskaps- och basfärdighelsni-väer i ämnel föreligger ioktober 1987. Enligt vad jag harerfarit kommer SÖ att ge informalion till skolorna om hur lärarnaskall kunna förbättra metodiken i sinmatematikundervisning. Jag räknar med all denna information kommer att bidralill en höjd undervisningsstandard i ämnet matematik, bl.a. genom all undervisningen ges en inrikining mol ökadförståelse av malemalik och ökad förmåga alt lösa matematiska problem. Matemalikgruppen föreslåralt sysiemel med allmän och särskild kurs i malemalik pä sikl avskaffas och ersätts med andra, flexibla elevgruppe ringar i undervisningen. För alt komma lillrälla med de s.k. laklikvalen, dvs. atl eleverna studerar särskild kurs i årskurserna 7 och 8 för att i årskurs 9 gå över till allmän kurs i syfte alt höja sina slutbetyg, föresläs som en omedelbar ålgärd all nu gällande regler för belygsäiining ändras sä 51 all alla elever bildar en gemensam referensgruppvid belygsäiining i mate- Prop. 1986/87:100 matik. SÖ ulreder för närvarandepä regeringens uppdrag frågan om alternativ-kurser i matematik och engelska pägrundskolans högsladium. 1 silt yttrande över matemalikgruppens förslagframhäller SÖ alt ell ställningstagande till frågorna om alternativkurser ochbetygsättning i matematik bör ske pä grundval bl.a. av resultatet av deltaarbele. Resultatet kommer att redovisas för regeringen ijuli 1987. Jag delarSÖ:s uppfattning pä denna punkt. Jag är därför inte nu beredd alt föreslå någraförändringar av reglerna om belygsäiining och systemet med allmän och särskildkurs i matematik. Matematikgruppen pekar påbrislande kontroll och uppföljning av elevernas inlärning som en bidragandeorsak lill att har såmänga elever som saknar nödvändiga kunskaper i malemalik. Den föreslär därförall diagnostiska provuppgifter skall användas i slörre utsträckning än förnärvarande i . Vidare föresläs atl diagnostiska ingängsprov skallges i gymnasieskolan liksom centrala prov i matematik även på de tvåårigalinjerna och den treåriga humanistiska linjen i gymnasieskolan. För egen del vill jag i denna fräga anföraföljande. Somjag harframhållil löper elever med brislande kunskaper och färdigheler i grundläggandekommunikations- och färdighetsämnen belydande risker atl fä problem med sin fortsatta skolgång och längre framkanske också i arbetslivet. Skolan, och dä i första hand lärarna, mäste därförlidigl uppmärksamma vilka elever som har brisier i detla avseende och vidtalämpliga älgärder för all siödja dem. En sådan kunskapskontroll är av naturligaskäl särskilt viktig i anslutning tillsladie- och skolformsövergångar då normalt en ny lärare lar överundervisningen. Elt viktigt hjälpmedel för sädana kontroller är de diagnostiskauppgifter som SÖ tagit fram för läg- och mellanstadier i bl.a. matematik. Resultaten av dessadiagnostiska uppgifler ingär som en väsenllig del i del underlag som lärarenoch arbetsenheten har alt tillgå föralt bedöma den enskilde elevens kunskaps- och färdighetsnivå. Jag finner delangelägel att SÖ fortsätter arbetet med alt utveckla diagnostiska uppgifter förbäde grundskola och gymnasieskola i de grundläggande kommunikations- ochfärdighelsämnena. För att slimuleraanvändandet av diagnostiska uppgifler bör man sträva efter all sä snarl sommöjligt slälla dessa lill skolornasförfogande ulan koslnad. Jag beräknar inte några särskilda medel för deltaändamål. Enligt min uppfallning bör koslnaden rymmas inom ramen för de medel SÖförfogar över. Standardprov igrundskolan och centrala prov i gymnasieskolan är inte på samma sätt som dediagnostiska uppgifterna ell hjälpmedel för atl bedöma en enskild elevskunskaps- och färdigheisnivä. Dessa båda prov är i första hand avsedda för allge underlag för betygsnormering och därmed möjlighet alt bedöma likvärdighet ibelygsäiining. Enligt matemalikgruppensmening bör standardprov i malemalik använ das mera frekvent än pä högsladium. Proven bör dock, enligt gruppens mening, alltjämt vara frivilliga. Jag ansluter mig lill matematikgruppens syn pä viklen av slandardprov i matematik i grund- 52 För att nä avsedd effekt menar jag dockatl de bör vara obligatoris- Prop. 1986/87:100 ka. bör även gälla slandardproven i svenska och engelska. Förslaget om en uiökadanvändning av centrala obligatoriska matematikprov i gymnasieskolan kommerchefen för att ta ställning till när ett beslutföreligger om den framlida gymnasiala yrkesutbildningen. Matematikgruppen harföreslagit att bestämmelserna om lärares skyldighet all fullgöraspecialfunktioner skall vidgas lillatt omfatta även ämnena matematik och svenska. Flertalet remissinslanser harvänt sig mot förslaget med moliveringen alt del i sak innebär en återgång lilldel avskaffade sysiemel med huvudlärare. Somjag ser saken skapardet nuvarande sysiemel med specialfunktioner sådan handlingsfrihel förskolstyrelserna all de inom dess ram kan uppnå del syfte förslaget innebär.Jag bilräder därför inte förslaget om specialfunktioner i matematik och svenska. FacktidskrifternaElementa och Nämnaren fyller enligt matemalikgruppens mening en vikligfunkiion när del gäller alt sprida tips och idéer om förnyelse av matematikundervisningeni skolan. Jag delar matemalikgruppens uppfallning och beräknar för fortsattstöd lill dessa tidskrifter för budgetårel 1987/88 lolall . Matemalikgruppens förslaglill insatser pä läromedelsområdet kommer jag att behandla i anslutning tillden översyn av läromedelssitualionen i skolan, somjag redan i inledningen harnämnl alt jag avser all la initiativ till. Vad slutligen gällermatemalikgruppens förslag om skärpta krav på förkunskaper i matematik ochnaturvetenskapliga ämnen vid anlagning lill den nya grundskollärarutbildningenfinner jag anledning atl här erinra om att utbildningsutskottet vidbehandlingen av prop. 1984/85:122 om lärarutbildning för m.m.anförde, all det är rimligl atl i lärarutbildningen kräva särskildaförkunskaper i här aktuella ämnen molsvarande obligatorisk kurs pånaturvetenskaplig eller fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan (UbU1984/85:31, rskr. Chefen förutbildningsdepartementet fär anledning atl åierkomma till denna fräga senare i vär,när universiteis- och högskoleämbetet (UHÄ) har redovisal sill förslag lillhuvudsakligt innehåll i den nya lärarutbildningen. Värt skolväsende styrs av etl omfallanderegelverk. Det finns omkring 300 gällande skolförfattningar som har utfärdalsav regeringen, eller före är 1975 av Kungl. Därtill kommer en mängdförfatiningar som har beslutats av skolöverslyrelsen (SÖ) och andraförvaltningsmyndigheter. Mot slulel av 1970-taletframstod del som alllmer uppenbari alt skolla gen, skolförordningen och vissa andra skolförfattningar var i behov av en språklig och teknisk översyn. Dessutom framfördes från olika håll önske mål om atl regelsystemet i skolförfattningarna borde förenklas. Mol denna bakgrundbemyndigade regeringen i seplember 1979dåvaran- Prop. 1986/87:100 de statsrådetRodhe atl lillkalla en särskild utredare med uppgifl att lek- Bil. 10 niskl ochspråkligt se över skollagen och skolförordningen saml andra författningsbestämmelsersom knyter an lill dessa tväförfatiningar. Däremot omfattade uppdragel inle olika slalsbidragsbeslämmelserför skolväsendel liksom inle heller läroplaner och sådana föreskrifter som harmeddelals av SÖ eller annan myndighet under regeringen. Utredningen, som anlognamnel skolförfatlningsutredningen, överlämnade sitlsluibelänkande (SOU 1986:10 och 11) Enklare skolförfattningar Del 1 och Del 2.Betänkandet har remissbehandlats och bereds inomutbildningsdepartemenlel. Ulredningens förslaginnebär i korthet dels atl olika bestämmelser om skolledare och lärare samtsyofunktionärer inom olika skolformer förs samman till en enda förordning,kallad "Personalförordning för skolväsendet", dels atl i särskildaförordningar för varje skolform tas in sädana föreskrifter som väsentligen rörulbildningen. Utredningen har utarbetatförslag till "Personalförordningför skolväsendel" saml lill en utbildningsförordning för (gmndskoleför-ordning) och till motsvarande förordning för gymnasieskolan(gymnasieskolförordning). Utredningen föreslårvidare att ett stort antal författningar och övergångsbestämmelser, som numerasaknar praktisk betydelse, upphävs. Även om läroplanerna inteomfattades av uppdraget, anser utredningen del viktigt att försöka åstadkommabättre harmoni mellan utbildningsförordningarna och läroplanerna. Det är inteovanligt all samma föreskrift finns både i skolförordningen och i Lgr 80,vilkel - enUgl utredningen -gör del svårare för läsaren, särskilt om olikautlryckssält används. Utredningen, som anser att dubbelreglering bör undvikas,föreslår vissa ändringar i läroplanerna. Förslaget innebär bl.a. atl ell flertal bestämmelser i 5 och 6kap. skolförordningen utmönsiras alternativt förs över till Lgr 80. Samfliga remissinslanserlillslyrker ulredningens förslag om att skolförfattningarna delas upp på delsen personalförordning, dels utbildningsförordningar för resp. skolform.Flertalel inslanser har emellertid framfört synpunkter och förslag främst vadgäller personalförordningen. Somjag tidigare anförtföreligger etl stort praktiskt behov hos dem som är anställda både inom denslatliga och den kommunala skoladministrationen av enklare och meröverskådliga skolförfattningar. Enligt min mening är det därför angeläget altom möjligt redan fr.o. m.den 1 juli 1987 införa en utbildningsförordning förgrundskolan. För gymnasieskolans del fär jag hänvisa till vad chefen förutbildningsdepartementet anför i del följande. En del föreskrifter iskolförordningen som avses bli införda i en särskild ulbildningsförordning grundas på beslut av . Detsamma gäller vissa föreskrifier i andra skolförfattningar. Det kan visa sig naluriigt och angeläget att göra smärte sakliga ändringar i sådana föreskrifter. Regering en bör därför inhämta medgivande atl ulan hinder av riksda gens tidigare beslut i samband med översynen av regleringen för grundsko lan och anslutande skolformer göra de smärre sakliga förändringar som 54 bedöms sombefogade. Jag är inte beredd all nula ställning till ulredningens förslag lill personal- Prop. 1986/87:100förordning, eftersom det kräver ställningstaganden i flera principellt vikli-Bil. 10 ga frägor, bl.a. rörande skolledares och lärares åligganden samtgränsdragningen mellan förtroendevaldas och tjänstemäns funktioner. Jag räknarmed att under näsla budgetår kunna återkomma tillregeringen med förslag alt förelägga i dessa frägor. Redan nu vill jag emellerlid la upp frågan omvikariat på lärartjänster. 2.2 Vikariat på lärartjänster Pä den svenska arbeismarknaden gäller somprincip all ell anställningsavtal skaU gälla tills vidare. Detta följer av 4 §lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). För att avlalet skall upphöra atlgälla krävs därför i allmänhet alt del sägs upp av arbetsgivaren ellerarbelslagaren. I 5 och 6 §§ LAS anges en rad undantagssitualioner då etlanställningsavtal får fidsbe-gränsas. Etl vanligl sådant fall är vikariat.Emellertid gäller föreskrifterna i 5 och 6 §§ LAS inte lärare. I ställetregleras anställningsformerna för lärare i skolförordningen. Av 17 kap.skolförordningen (1971:235, omtryckt 1983:721, ändrad senast 1986:575) följeraU en ersättare för en tjänstledig tillsvidareförord-nad lärare i många fallskall förordnas tills vidare, även om det redan när anställningsavtalet ingåsstär klart att det inte finns underiag för anställning mer än en termin. Somförutsättningar för ell lillsvidareförordnande gäUer dock alt den som anställsär behörig lill den ijänst som är aktuell, aU tjänstgöringen skall pägä minslen lermin och all tjänstgöringen avser minst halvtid. I sin praktiskafillämpning medför systemet bl.a. elt administrativt krångligt och för berördlärare uppslitande uppsägningsförfarande, medan man i en likartad situation förannan arbetstagare pä arbetsmarknaden kan undvika detta genom atl redan frånbörjan avtala om en tidsbegränsad anställning. Systemet har också negativaekonomiska konsekvenser för kommunerna som arbetsgivare. I syfte all komma lillrätta med dessa nackdelar har skolförfatlningsutredningen föreslagit ettsyslem för anslällning av lärare som vikarie. Remissinstanserna är övervägandepositiva till förslaget. Slalens arbetsgivarverk, SÖ, länsskolnämnderna.Svenska kommunförbundet, kommuner och landstingskommuner lillstyrker och finnerdet frän verksamhetssynpunkt angeläget atl etl vikariesyslem införs pälärarområdet. Berörda arbetstagarorganisationer har däremot avvisat förslaget. Jag anser så starkasakliga skäl tala för att etl system för anställning av lärare som vikarieskall införas aU det inle finns anledning att avvakta beredningen av huvuddelenav skolförfauningsutredningens förslag till personalförordning. Jag föreslårdärför alt lärare i fortsättningen skaU kunna anställas med tidsbegränsat förordnandepä tjänsteunderlag som blivil ledigt pä grund av tillsvidareanställd läraresledighel. Den föreslagna ordningenkommer enligt min bedömning alt avsevärt underiätta den personaladministrativa hanleringen i skolorna samiidigi som anställningstryggheten för tjänstlediga tillsvidareanställda lärare 55 Detta gäller särskilt kvinnliga läraresom i större ulslräckning än Prop. 1986/87:100 sina manliga kolleger kan behövavara tjänstlediga Bil. 10 t.ex. i anslulning tillhavandeskap. Dessa lärare behöver då inte längre riskera alt vid uppkommenarbetsbrist bli utslagna av sina ersällare, vilkel förekommer med nuvarandesystem. Elt vikariesystem har ocksä ekonomiska fördelar genom alt utbetalningav uppsägningslön kan undvikas. Dessutom erhålls likformighet med vad som i häraktuellt avseende gäller för andra arbetstagare med statligt regleradanställning, vilket har ell värde i sig. för skolanspersonal bör inte skilja sig mer från vad som gäller på arbetsmarknaden iövrigt än vad som är motiverat med hänsyn till de särskilda kravskolverksamheten släller. Jag vill dock understrykaatl avsiklen med alt införa etl syslem med vikariat pä lärartjänster inte ärall kommunerna härigenom skall kunna ha en mindre lärarorganisation än vad somföljer av bestämmelserna om olika skolformers organisalion och om slalligabidrag. Vikarier kan således bara anslällas inom den ram som tjänstledighetsvolymen för resp. tjänstekategori ulgör. Ett införande av etlvikariesystem på lärarområdet innebär, enligt min mening, alt förordningen(1984:762) om turordning viduppsägning av vissa lärare med statligt reglerad anställning i kommun m.m.mäste ändras så all företrädesrätt lill åleranställning kommer atl omfalta ävenbehörig lärare som har tidsbegränsat förordnande. Även vissa regler iskolförordningen måste ses över. Jag avser alt senare åierkomma lillregeringen med förslag lill erforderliga ändringar i berörda förordningar.Dessa bör träda i kraft . Jag vill i dellasammanhang ocksä la upp frågan om s.k.fasla lärarvikarier. Mot bakgrund av alt manfrån bl.a. kommunalt häll hadeframhållit alt det behövdes ökade möjligheter för skolstyrelserna au inrättaoch tillsätta fasta tjänsler för lärarvikarier föreslogjag i föregående årsbudgetproposition atl treprocenlsregeln för inrättande av faslalärarvikarieljänster skulle tas bort (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 18 och 96).Riksdagen biföll förslagel (UbU 1985/86:14, rskr. Syftet med förslagetvar atl möjliggöra för skolstyrelserna atl inom ramen för sina statsbidrag fastanställa så många lärare som de av erfarenhei bedömer sig ha stadigvarandebehov av. Eflersom detta behov i en del kommuner kan vara större än vad man medtidigare regler kunde tillgodose räknade jag med att beslutet skulle leda liUen viss ulökning av den fast anställda lärarpersonalen i dessa kommuner.Härigenom skulle också kontinuiteten och kvaliteten i undervisningen främjas. Mot bakgrund främst avdel kvalitetsfrämjande syftet med åtgärden, är det med oro som jag har tagit del av rapporterna från bl.a. () att anlalel fasla lärarvikarieljänster i har minskal . Särskilt oroande är all della lycks bero på all allt fler skolstyrelser väljer all lösa sina vikariebehov med hjälp av lillfälligt anställda korttidsvikarier och genom atl hell eller delvis ställa in undervis ningen. Denna från kvalitetssynpunkt negativa utveckling i ger mig anledning atl på nylt siryka under all avsiklen med den ökade 56 !Tcieri~aTt~iii;ställa fasta lärarvikarier intehar varit aU den skall Prop. 1986/87:100 ...ivändas lill alt minskntalelsådana tjänster utan ivärlom alt anpassa Bil. 10 dem till en nivå somsvarar mot kommunens sladigvarande behov av lärare. Den obenägenhet som finnslokalt i kommunerna all anställa fler fasta lärarvikarier uppges till en delbero på att dessa lärare är svåra att utnyttja fulll ut i lägen där övrigalärares frånvaro är läg. och andra problem i sammanhanget menar jag dockalt man kan komma lill rälla med.Genom val av olika organisationsformer, alltifrån utökad lärarresurs iarbetsenheten till lärarvikarier som tjänstgör i hela kommunen, kanulnyltjandegraden öka. Inom ramen för lärarens anställning kanundervisningstiden också variera för all bättre möta det faktiskaundervisningsbehovei frän lid till annan. Detla får dock enligt min mening intehindra deltidsanställd lärare att kombinera lärartjänsten med annat arbete föratt uppnå en tjänslgö-ringsgrad motsvarande heltid. Jag menar således alt detfinns möjligheter lill olika lokala lösningar på lärarvikariefrågan som intebehöver gå ut över kvalilelen. Mol denna bakgrund avserjag atl senare återkomma lillregeringen med förslag alt uppdra åt SÖ alt, bl. a. med utgångspunkt i dediskussioner som Svenska kommunförbundei för om vikarieorganisationen, utarbetaalternativa modeller för hur lärarvikarietjänslerna kan organiseras ochdisponeras. Sädana modeller bör med utgångspunkt i hillills gjordaerfarenheter kunna ge etl värdefulll stöd lill skolstyrelsernas arbele medbemannings-frågorna i skolan. Jag hemsläller atl regeringen föreslär riksdagenall 1. medge all smärresakliga ändringar görs i samband med över syn av regleringen för och anslutande skolformer i enlighel med vad jag har anfört, 2. godkänna vad jag harförordal om införandet av ett vikariesy slem för lärare i skolväsendet. 3 Vissa övriga frågor 3.1 Undervisningen i svenska som andraspråk iag har i inledningen (avsnitt 4.4) redovisatmin principiella syn på bl.a. svenskämnets betydelse i skolarbetet. Jag har därvid framhållil ämnets belydelse för elevernas hela kunskapsinhämtning och grundläggande fär dighetsträning samt för elevernas utveckling i andra avseenden. Detla gäller i lika hög grad de elever som har ell annal hemspråk än svenska. För dem är skolans undervisning av grundläggande belydelse för att de skall få tillräckliga färdigheler i svenska. Mot denna bakgrund är det oroande all, vilket karlläggningar inom bl.a. länvisar, undervisningen i svenska som andraspråk lill övervägande del handhas av lärare som själva suknar utbildning i ämnel och som dessulom ofta är svagt moliverade för uppgiften. Den brislande motivationen uppges bl.a.bero på att undervis- 57 ningen i slor ulslräckning används lillutfyllnad av lärartjänster och/eller Prop. 1986/87:100 tillpersonalvårdande insalser bland lärare som av olika skäl behöver Bil. 10tjänstgöra i små undervisningsgrupper. All undervisningen isvenska som andraspråk organiseras på säll som sker är sannolikt en bidragandeorsak lill de negaliva resullal man påsislone kunnat iaklla beträffande invandrarelevernas skolprestalioner ochmöjligheter alt hävda sig på arbetsmarknaden. Mol bakgrund av skolans mäl ochdess särskilda ansvar för all tillgodose behoven hos de elever som möterproblem i undervisningen är detla förhällande oacceptabelt. Jag finner del angelägelatl skolstyrelser och skolledare ägnar särskild uppmärksamhel ål lärarfrågornaför undervisningen i svenska som andraspråk. Principen vid planläggningen avlärarnas tjänstgöring måsle även pä delta omräde vara all de lärare sorn genomutbildning och på annat sätl har särskilt goda förulsältningar atl handhainvandrarelevernas svenskundervisning ocksä skall tilldelas sådan i förstahand. 1 detla stycke kan jag hänvisa till SÖ:s allmänna råd om lärare förundervisning i svenska som andraspråk (SÖ-FS 1985:146). Jag anser vidare atlman lokalt bör sträva efter all organisera undervisningen pä ett sädanl sätt,alt lärartjänster med så många undervisningstimmar som möjligt i ämnet erhålls.Målsättningen bör därvid vara Ijänster med full eller i vart fall halvtjänstgöring i svenska som andraspråk. Härigenom underlättas rekryteringen avkunniga och intresserade lärare som den för undervisningens kvalitetnegativa tjänsleutfyllnadstrenden kan brylas. 3.2 Gemensam nordisk arbetsmarknad för lärare De nordiska skol- och undervisningsministrarnaundertecknade en överenskommelse mellan , , ,och om gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärare i grundskolan.De nordiska skol- och undervisningsministrarna har träffatavtal om gemensam nordisk arbetsmarknad även för ämneslärare, lärare ipraklisk-estetiska ämnen och speciallärare i samt avtal om gemensamnordisk arbetsmarknad för ämneslärare och lärare i praklisk-estetiska ämnen igymnasieskolan. Regeringen har godkänl avtalen . Dåvarande chefen för utbildningsdepartementetLena till kallade i seplember 1985 en arbetsgrupp kring frågan om datautbildningens framtida inrikining. Arbetsgruppen har haft till uppgift att dels redovisa de åtgärder som redan vidtagits inom dalautbildningsomrädei och del utveck lingsarbete som pågår, dels utarbeta ett samlat handlingsprogram inom dalautbildningsomrädei med förslag tillinriktning när det gäller såväl mål och innehåll som organisation. Arbelsgruppen har re dovisat resultatet av sitt arbele i en promemoria, DsU 1986:10 Handlings program för datautbildning i skola, vuxenutbildning och lärarutbildning. Arbetsgruppen har begränsai sina överväganden och förslag lill att gälla 58 Arbetsgruppen har bl.a. lagil upp frågorsom berör Prop. 1986/87:100 pedagogisk ledningsförslärkning och försöksverksamhelmed dalorn som Bil. 10 pedagogiskihjälpmedel i och gymnasieskolan samt forsknings- och utvecklingsarbete kring skolans dataundervisning. Jag avseralt senare åierkomma till regeringenmed förslag till proposiiion om datautbildning i skolanm.m. att behandlas vid 1987/88 ärs . 3.4Nytt anslag för särskilda insalser inom skolområdet Som chefen för har redovisatinledningsvis är det nödvändigl att begränsa utgifterna inom skolområdet, bl.a.genom all minska insatserna som görsmed hjälp av medel från de nuvarande anslagen Särskilda åtgärder i och Särskilda åtgärder igymnasieskolan. De medel somdärefter återstår pä dessa anslag bör föras samman med medlen pä anslaget Regionala älgärder för elevermed handikapp till ett nytl anslag Bil. Särskilda insalser inom skolomrädel. Till delta anslag bör också föras de resurser som utgått lillsärskild undervisning under grundskoleanslaget.På så sätt kan skapas en relativt slor resurs - 192,7 milj. kr. - somlänsskolnämnderna kan fördela dels till kommuner som svarar för regionala insalser, dels lill kommunersom har behov av extra resurser förelever med handikapp eller elever med andra behov av särskilda insatser. Jagåterkommer vid min anmälan av del nya anslaget till vilka regler som bör gälla för fördelning ochanvändning av medel ur anslaget. Centrala och regionala myndigheter m.m. Prop.1986/87:lOO », Bil. 1985/86 Utgift 143493335 1986/87 Anslag 137934000 1987/88 Förslag 128592000