prop · GA0325 · 1986-12-31 00:00:00 — Avbetänkandet framgår bl.a. alt fisket dominerar i Västnordens näringsliv. Denindustri som finns är kopplad lill fiskel. har industri med ävenannan inriktning. De västnordiska ekonomierna är med fisket som bas mycketkonjunkturkänsliga. Infrastruklurinvesteringarna i området är dyrbara atlgenomföra och kraftigt eftersatta. Västnorden är mycket beroende av handeln medomvärlden. En stor del av importen till Västnorden kommer från andra nordiskaländer, medan exporten i huvudsak går till andra marknader. IVästnorden är den andel av nationalinkomsten som går lill investeringar låg. Uiöverinhemsk finansiering av investeringar finns bl.a. Nordiska Investeringsbankensallmänna finansieringslån, Nordisk industrifonds och Nordiska ministerrådetsregionalpolitiska medel atl tillgå. tidigare tillgång till lån viaeuropeiska invesleringsbanken upphörde i och med utträdet ur europeiskagemenskapen . Molbakgmnd av Västnordens speciella förhållanden föreligger enligt betänkandetbehov av ytterligare finansieringskällor för de investeringar som behövergenomföras för utvecklingen i områdel. En gemensam nordisk låneinstitufion förVästnorden skulle innebära ett finansieringsinstitut som är lätt tillgängligtför låntagarna och som har god kunskap om områdets speciella karaklär. Dentidigare omnämnda expertgruppen har föreslagit att de nordiska regeringarnaskall besluta alt återbetalningarna från Nordisk industrialiseringsfond förIsland, skall lillföras en nyinrättad utvecklingsfond för Västnorden. Fråganom atl inrätta en särskild utvecklingsfond för Väsinorden ingick också iNordiska ministerrådets (finansministrarna) handlingsplan för ekonomiskutveckling och full sysselsättning, som antogs 1985. Isamband med behandlingen av denna plan konstaterades bl. a. att Västnordentillsammans med skall vara det högst prioriterade områdel iNorden i regionalpolitiska sammanhang. Ministerrådetöverlämnade fill 34:e session ett förslag omhandlingsplan och utvecklingsfond för Västnorden. Handlingsplanen hänvisades tillbehandling i det reviderade nordiska samarbelsprogrammet för regionalpolitik,som antogs av rådel vid samma session. Förslaget att inrätta enutvecklingsfond, i enlighet med ett särskilt avtal mellan de nordiska ländernaoch speciella stadgar för fondens verksamhet (se bilagor), antogs enhälligt. fattade ministerrådet (de för regionalpoliliskafrågor ansvariga ministrarna) beslul om alt inrätta en utvecklingsfond för Västnorden. Syftet med Västnordenfonden är att genom nordiskt samarbelebidra till en mera tillfredsställande regional balans i genom atl främjaVästnordens ekonomiska utveckling. Delta skall främst ske genom att stärkautvecklingen av ett allsidigl och konkurrenskraftigt näringsliv. Medlen för dellaskall vara lån, garantier eller bidrag till projekt i anknytning till små ellermedelstora verksamheter. Investeringarna kan gälla induslriutrust-ning,serviceorgan och hjälpfunktioner för näringslivet samt forskning, produktutveckling,marknadsföring, undersökningar m. m. med betoning på alt föra över kunskaperoch metoder från övriga . Fonden skall eftersträva en rimlig fördelning avtillgängliga medel mellan , och . Fonden skall ha sitt säte i () och vararepresenterad i () och Nuuk (). Fondens verksamhet skall med förbehåll förgrundarländernas beslutsprocesser starta . NÄRP skall svara för uppföljningen av fondens verksamhet. Senaslden skall besluta om verksamheten efter år1999. Avtalel mellan , , , och Sverigeom alt upprätta en utvecklingsfond undertecknades av samarbelsministrarna iIsland . Avtalet med tillhörande stadga bör fogas tillprotokollet i della ärende som bilagorna 9.1 och 9.2. I avtalet och stadganredovisas fondens ändamål, organisation, finansiering, tidsramar och uppföljning. Fondens grundkapital kommer totalt atl uppgå till 14,1miljoner US dollar efler . För del innebären åtagande ifonden atl ett belopp som motsvarar ställs tillförfogande . Detta är det belopp som nordiskindustrialiseringsfond för skall återbetala till under perioden1981-1995. Jag finner det tillfredsställande att Västnordenuppmärksammas särskilt i det nordiska samarbetet. I det nordiskaregionalpolitiska samarbetet har Västnorden tillsammans med högstprioritet. Jag instämmer i att Västnorden har behov av utvecklingsinsatser inommånga områden. För att stödja utvecklingen av näringslivet i Västnorden, mot enstörre mångsidighet än den nuvarande och en integrering i del nordiska handelsutbytet,krävs bl. a. insatser av det slag somjag har redovisat. Jag finner atten särskild utvecklingsfond är ett bra komplement till andrafinansieringskällor för atl främja utvecklingen i Västnorden. Jag föreslår därför att ett belopp som motsvarar de medelsom återbetalas fill från nordisk induslrialiseringsfond för Islandunder perioden 1995 används som grundkapital i en nordiskutvecklingsfond för Detta beloppuppgår till sammanlagt . 1986/87:25 Därav harredan återbetalats. Motsvarande belopp, , bördärför anvisas på etl nylt anslag för ändamålet. Jag avser ' all vid minanmälan till budgetproposition åierkomma till frågan om fortsattakapitaltillskott fill fonden. Jaghemställer atl regeringen föreslår alttill KapitaltiUskott till en utvecklingsfond för Västnorden på filläggsbudgel Itill statsbudgeien för budgeiårei 1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . [3] E 11. Statens verk: Kraftstationer m. m. Istatsbudgeten för budgetårel 1986/87 har under denna rubrik anvisats ett reservalionsanslagav . 1985/86: 100 bil. 14, NU 17, rskr. För innevarandebudgetår är den ingående reservalionen . Iregleringsbrev för /87 har 2910 milj. kr. anvisals till statensvattenfallsverk (). Vidare har medgivits en investeringsramom 3 598,5 milj. kr. Härtill kommer 11,5 milj. kr. som vid budgetårets ingånginte hade förbmkats av medel som har anvisats över finansfullmaklen under lidigarebudgelår. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att besluta om all bilda aktiebolag, eller förvärva akiieri sådanl bolag, inom slatens vallenfallsverks verksamhetsområde i enlighet medvad föredragande statsrådet har anförl i tilläggsbudget III fill statsbudgetenför /82 (prop. 1981/82:125 bil. 9 s. 46, NU 53, rskr. Förandra typer av bolag än eldistribulionsbolag begränsades bemyndigandet till ellsammanlagt belopp som skulle fastställas . För /87 hardetta fastställts fill 75 milj. kr. 1985/86: 100 bil. 14 s. 142, NU 17, rskr.172). Regeringens bemyndigande är begränsat till att gälla bolag med ett bundeteget kapital på högsl 5 milj. kr. 1982/83: 25 bil. 7 s. 45, NU 15, rskr.116). FrånVattenfall har två skrivelser inkommii. Den försia rör byle av kraftlillgångarmed . Den andra rör finansiering av det förvärvav AB:s tillhöriga kraftlillgångar som fördes . Iskrivelse har redovisat en överenskommelse som, med förbehåll för regeringens godkännande, har träffats mellan Vat tenfall, () och verk (Boriänge). Överenskommelsen innebär atl de tre parterna skall sam verka vid tillbyggnad och förnyelse av de tre vattenkraftstationerna Fors- 30 huvudforsen ochBullerforsen i saml i . 1986/87:25 Forshuvudforsenoch Bullerforsen ägs av STORA och av ST0RA:s helägdadotterbolag . Genomöverenskommelsen överför STORA kraftstationerna Forshuvudforsen, Bullerforsenoch fill etl helägt bolag. Därefter överiåterSTORA av aktierna i detta bolag fill och lill . Bolagelsuppgift blir alt äga och driva nämnda befintliga anläggningar samt attgenomföra en tillbyggnad av samtliga kraftstationer, så alt kraftproduktionenökar med ca 145 GWh/år till totalt ca 630 GWh/år. Närsamtliga utbyggnader är genomförda uppgår Vallenfalls rätl lill kraftproduktiontill av bolagets lolala produkfion, dvs. ca 233 GWh/år. Deplanerade tillbyggnaderna i BKAB:s kraftstationer beräknas enligl föreliggandeplaner genomföras och ge en lokal sysselsättningunder byggnadsfiden på sammantaget ca 230 manår. De lolala kostnaderna för attgenomföra tillbyggnaderna beräknas uppgå till ca 400 milj. kr. och skallfinansieras av BKAB, bl. a. genom upplagande av lån. De årliga kostnaderna förde planerade tillbyggnaderna skall fördelas lika mellan Vallenfall ochBorlänge. Överenskommelsenmed STORA innebär också alt får rätt all medverka vid tillbyggnad avvatlenkraftstationerna och Domnarvet i . Denna rätt gällerdock under förulsältning att STORA inte före utgången av tagit beslutom atl självl genomföra åtgärderna och all överenskommelse med kanträffas om villkoren för medverkan. Utöverden redovisade överlåtelsen av STORA:s av aktierna i lillVattenfall, innebär den träffade överenskommelsen atl även vissa bylen av kraftlillgångargenomförs mellan STORA och . I syfle att få fill stånd ett merarationellt ägande av och ;s krafttillgångar har förhandlingarlelt till överenskommelse om byte med följande innehåll: - övertar från STORA rälienfill andelskraft i om 36 GWh/år och STORA:s nuvarande rätt i Jösseforsom 13 GWh/år. - övertar också STORA:saktieinnehav () i saml STORA:s räll aU ulökainnehavet lill hälften av aktierna, vilkel moisvarar 50 GWh/år. - STORA övertar å sin sidaVattenfalls fallhöjder och rättigheter i Trängs-let och Båthusströmmenskraftstationer, vilka är uiarrenderade av till STORA fram till år2000. Härmed avslår från rälien att lösa in kraft i nämndakraftstationer om 355 GWh/år. Fördel nu nämnda förvärvel av aktier i skall till STORA eriägga161,1 milj. kr. Vallenfall skall däruiöver från STORA överta ett delägarlåntill BKAB på 45,4 milj. kr. Likviden och ersättningen för alt överta delägariånettill BKAB uppgår sammanlagt lill 206,5 milj. kr. Finansiering av förvärv avGränges Kraft Prop. Enligllagen (1981:669) om finansiering av framlida utgifter för använl kärnbränsle m.m. (ändrad senasl 1986:601) - den s. k. finansieringslagen - föreliggerskyldighet för innehavare av kärnkraftsreaktorer att till staten erlägga vissaavgifter i förhållande till den levererade energin. Avgiftssatsen beslutas avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Medlen är avsedda atlanvändas fill all ersätta reaktorinnehavarna för deras kostnader för slullighantering av använt kärnbränsle, rivning av reakloranläggningar och forskningpå kärnavfallsområdet. Vidare används medlen för att täcka kostnader som siatenhar i sammanhangei för bl. a. tillsyn och komplelterande forskning. Avgifiernasätts in på räniebärande konto i . Medlen fick tidigare även lånas uttill de reaklorinnehavare som har svarat för inbetalningen inom ramar som har meddelalsi en tillämpningsförordning. År1981 inrättades använt kärnbränsle (numera slalens kärnbränslenämnd)som förvaltningsmyndighet för statens övergripande ansvar för hantering avanvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall från detla saml för avveckling ochrivning av reaktoranläggningar. Nämnden har bl. a. lill uppgift att handläggade nämnda finansieringsfrågorna. Iskrivelse har hemställt om medel för attfinansiera det förvärv som gjordes av den kraftverksrörelse som tillhördeGränges AB. Förvärvet omfattade samtliga anläggningar, tillgångar, avtal,rättigheter m.m., som hänförde sig till den rörelse för produklion ochdistribution av elektrisk krafl som Kraft bedrivit. Dock undantogsaktierna i och en mindre del av aktierna i . Dentotala köpeskillingen för förvärvet uppgick till 1 024 milj. kr. Enligt regeringensbeslut skulle finansieringen inledningsvis ske dels med verkets egnarörelsemedel, dels genom reverser fill säljaren. Vid förvärvet erlades likvidenpå följande sätt; - 510 milj. kr. genom reverser tillsäljaren, - 514 milj. kr. Vattenfallsförvärv av anläggningar och aktier finansieras normalt över reservationsanslagetEll. : Kraftstationer m.m. Vid förvärvel av GrängesKraft tillämpades emellertid en annan finansiering. Enligl beslutskulle den långsiktiga finansieringen av förvärvet av Kraft ske genomsuccessiva återlån från de medel som fonderals för kärnkraftens restkoslnaderoch som förvaltas av statens kärnbränslenämnd (SKN) (prop. 1981/82: 25 bil. 10,NU 13, rskr. Avdet totala medelsbehovet kan 153 milj. kr. finansieras med egna medel, varav100 milj. kr. är erhållna medel för kärnkraftförseningen och 53 milj. kr. enrealisationsvinst från uppgörelse om Sölvbacka, som verket med regeringenstillstånd fick utnyttja för förvärvet av Kraft. Efter sedvanligavskrivning av de i förvärvet ingående anläggningarna kvarslår per den 1 juli1986 836 milj. kr. alt finansiera via lån. Av dessa medel är 505 milj. kr.finansierade genom lån från SKN. Återstående belopp att finansiera uppgårsåledes till 331 milj. kr. Genomändring av lagen beträffande finansiering av Prop. 1986/87:25 framtidautgifler för använl kärnbränsle m. m. har möjligheterna till återiån från SKNfallit bort. Härigenom förändras också fömtsätiningarna för atlslutligt finansiera förvärvel av Krafl. Den planerade upplåningen beräknadesför budgetårel 1986/87 till 145 milj. kr. och /88 fill 186 milj. kr. Jaggår nu över till minsi överväganden angående överenskommelse medStora . del av överenskommelsen och den geografiskalokaliseringen av de kraftstationer och fallhöjder som berörs framgår avföljande figur och karta. Överenskommelsenmellan och är av sådan art alt godkännandeerfordras för att affären skall kunna genomföras. FörVattenfalls del innebär affären att: - Vallenfall övertar avaktierna i och får därigenom lillgång till elkraft från kraftstationerna iForshuvudforsen, Bullerforsen och . Vidare ges rätt att dellai utbyggnaden av dessa kraftstationer. - Vallenfall övertar aktier iSöderfors och därigenom rätten fill elleveranser. - övertar andelskrafli Älvkarieby och Jössefors kraftstationer. - ges räu alt undervissa villkor delta i tillbyggnad av kraftverken i och Domnarvet. Vattenfallskall å sin sida: - Avslå från den fallhöjd i Trängsleloch Båthusströmmen som är utarrenderad till STORA och fråninlösenrätt av de där belägna kraftstalionerna. - Ikläda staten förpliktelser gentemoiBKAB att lämna antingen borgen eller delägariån för reinvesteringar,om- och tillbyggnader samt för alt klara eventuella likviditelsproblem. - Överta ett delägariån till BKABfrån STORA om 45,4 milj. kr. - Erlägga en mellanskillnad om161,1 milj. kr. DåVattenfall övertar av aktierna från STORA kommer BKAB att äga de tre kraftstationerna Forshuvudforsen, Bullerforsen och MockQärd. För dessa kraftstationer har en ulbyggnad planerats. Denna koslnad har totalt beräknals till ca 400 milj. kr. Överenskommelsen innebär alt Vatten fall ges rält till hälften av den lillkommande elproduktionen. Utbyggnaden planeras bli finansierad genom upplagande av lån med de befinfliga kraft stationerna som säkerhet. kommer därigenom inle aU behöva lämna vare sig statlig borgen eller delägariån. För all säkerslälla all finan siering alllid sker på effekfivasl möjliga sätl innehåller dock överenskom melsen en förpliktelse för staten alt vid behov lämna anfingen borgen eller delägariån för reinvesteringar, om- och tillbyggnader saml för alt klara eventuella likviditelsproblem. Jag föreslår att regeringen inhämtar riksda gens bemyndigande alt godkänna au sådana förpliktelser lämnas. 3 1986/87. Prop.1986/87: 25 Trängslets och Båthusslrömmens kraftstationer, 355 GWh år2000 (I % + köprälligheter), 50 GWh 206,5 milj. kr. Andelskrafti Älvkarieby, 36 GWh, och Jössefors, 13 GWh, kraftstationer Tillbyggnadsrätl i och Domnarvet Delägariåntill BKAB, 45,4 milj. kr. borgen och delägarlån för reinvesteringar,om- och tillbyggnader samt för ev. likviditetsproblem 484 GWh (629 GWh) Forshuvudforsen, 147 GWh (204 GWh) 151 GWh (220 GWh) (72,5 GWh) , 186 GWh (205 GWh) Figurvisande del av överenskommelsen (siffror inom parantes anger tolalutbyggd kraftproduktion). mstromi Forshuyudforsen\j{lylQrleby Avde aktier som avser atl förvärva svarar av aktierna Prop.1986/87:25 mot andel i de befintliga kraftstationerna och mot andeli den fallhöjd som avses bli utbyggd. Utbyggnadsprojekten ingår i den av riksdagenbeslutade ulbyggnadsplanen för vattenkraft. För MockQärd är nödvändigatillstånd klara genom att vattendom har avkunnats. För Forshuvud-forsen ochBullerforsen har ansökan inlämnats lill . Om erforderligatillstånd för tillbyggnaderna av dessa kraftstationer inte erhålls, återköperSTORA molsvarande andel akiier. Dennu akluella överenskommelsen innebär flera fördelar för . Enangelägen stmkturrationalisering kan genomföras genom att delsövertar aktier i och den köprält av aktier som STORA har,dels övertar STORA:s räU fill andelskraft i Älvkarieby och Jösseforskraftstationer. å sin sida avstår från fallhöjd i Trängslel och Båthusslrömmenoch den därtill hörande inlösenrällen. Vidareinnebär överenskommelsen all får fillfälle att befrämja och medverkavid tillbyggnad och förnyelse av tre vattenkraftstationer i som är kraftekonomisklfördelaktiga. får dessutom rält att delta i tillbyggnader av ytterligaretvå kraftstationer i . En angelägen förnyelse och tillbyggnad kandärigenom lidigareläggas. Överenskommelsenmellan , och Industriverkinnebär fördelar för såväl de tre parterna som för samhällel i stort. Jagföreslår därför alt regeringen inhämlar bemyndigande alt få godkännaden nu redovisade överenskommelsen och att 206,5 milj. kr. anslås för allöverta delägarlån och atl erlägga mellanskillnad. Jaggår nu över till mina överväganden beträffande finansiering av Vattenfallsförvärv av kraftverksrörelse. Iproposilionen om ändringar i finansieringssystemet för använt kärn bränsle, m. m. 1985/86:132) anförde jag alt de fonderade avgifts medlen utgör ett sparande som ger utrymme för investeringar inte bara inom kraflindustrin, utan också inom övriga sektorer i ekonomin. För alt kreditmarknaden skall fungera som instrument för en effektiv kapitaltill delning för invesleringar bör i princip alla investeringsobjekt underkastas traditionell kreditprövning. Inle heller strävan att realsäkra fonderade medel ger motiv för att uflåning endasl skall ske fill kärnkraftsförelagen. Del finns enligl min mening inte anledning till att ge investeringar i kraftin dustrin särskild prioritet vid långivningen. Rätlen till återlån av inbetalda medel är mot denna bakgrund inte motiverad. Jag föreslog därför atl återiånesystemel skulle avskaffas. beslöt i enlighel därmed (NU 1985/86:25, rskr. Eflersom möjlighelen lill återiån föll bort förändra des också möjligheter att slutligt finansiera förvärvel av kraftverksrörelse. Jag anförde därför atl jag avsåg att återkomma till denna fråga. I avsikt att få en samlad behandling av denna fråga och all få den slulligl avgjord, förordar jag alt samtliga de medel som Vallenfall hade beräknat atl låna anvisas under innevarande budgetår, dvs. Med hänsyn till del jag nuhar anfört föreslår jag atl 331 milj. kr. 1986/87:25 förinnevarande budgelår, för aU finansiera förvärv av kraftverksrörelse. Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt 1. bemyndigaregeringen att godkänna byle av krafttillgångar med i enlighet med vad jag har redovisat, 2. bemyndiga regeringen aftgodkänna att ikläder sig förpliktelser i fråga omframtida borgen och delägarlån till i enlighet med vadjag har redovisal, 3. lill Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m.m. på tilläggsbudget I lill stalsbudgelen för budgeiårei1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . [4] E 13. Bidrag till verksamheten vid Underdenna mbrik har i statsbudgeten för /87 anvisats ett reservationsanslagav . har sedan slulel av 1950-lalet erhållit medel för all täcka kosinadernaför personallransporter. För /87 har inga särskilda medel beräknalsför della ändamål. I budgetpropositionen (prop. 1985/86; 100 bil. 14 s. 150) fömlsatlesa« bolagel skulle kunna Iräffa en uppgörelse med kommunen, som innebar atttransportfrågan slulligl kunde lösas. har Irafiken ulförts som beslällningstrafikav länstrafik AB. Studsvikhar fört förhandlingar med länstrafikbolaget. Detla har resullaterali elt kompromissförslag, som innebär all bolagel fr. o. m. den 1 januari 1987skall inlemma personaltransporterna lill och från Sludsvik i sin linjelrafik. Avtalelskall gälla och Sludsvik skall bidra med 1 milj. kr. per år.Bolagels kosinader för personallransporter kommer enligl avtalel för enförlängning av beslällningslrafiken t. o. m. all uppgå fill2250000 kr. Sludsvikhar i en skrivelse den 28 augusli 1986 fill industridepartementet hemställt om5 . för dels en förlängning av beställningstrafiken t. o. m. den 31december 1986, dels bidrag lill länstrafikbolagel för treårsperioden1987-1989. Jaghar i lidigare sammanhang påpekal all frågan om att ordna personal transporterna slufligt måste lösas. Efter vad jag erfarii har detta uppnåtts genom alt Studsvik och länstrafikbolagel har Iräffal en uppgörelse, som innebär atl personallransporlerna skall inlemmas i den reguljära linjelrafi ken fr.o.m. . Jag anser därför alt bolaget bör erhålla medel som täcker kosinaderna fram . Inga särskil da medel bör därefler beräknas för detta ändamål. 1986/87: 25 Jaghemställer att regeringen föreslår alllill Bidrag UU verksamheten vid på lilläggsbudgel I lillslalsbudgeten för /87 anvisa ell reservationsanslag av 2 250 000kr. [5] Försäljning av statens aktier i Medslöd av beslul av riksdag (prop. 1956:120, 201, SU 77, 222, rskr.201,409) iräffades avial mellan och rörande Iransitirafik överhamnar i . Syftet med avlalet var bl. a. atl genom uppförandeav en oljelagringsanläggning vid TrondheimsQorden förbättra möjligheterna fören kontinuerlig tillförsel av främst oljeprodukter till mellersta och norra evenluella avspärrningssilualioner, men även dåsjöförbindelserna till hamnama i är avbrutna. 1956:120 föreslogs att ett svenskt, av staten ägt bolag skulle bildas medhuvudsaklig uppgifl alt uppföra, äga och förvalla oljelagrings-anläggningensamt all idka sådan handel som föranleddes av lagring i anläggningen. Tillaktieteckning föreslogs etl invesleringsanslag av 1 milj. kr. För finansieringav oljelagringsanläggningen skulle ränlefria slalliga lån lämnas. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget. Bolaget fick namnet Aktiebolaget av anläggningen omhänderhas av bolagets norska dotterbolag, LisloraA/S, som har sex anslällda. AktiebolagetOljetransit beviljades under budgetåren 1956/57-1962/63 stafliga lån medsammanlagt 29,9 milj. kr. för att uppföra nämnda oljelagringsanläggning. 1963års riksdag medgav alt lånen till bolagel helt fick avskrivas (prop. 1963: 1bil. 12, SU 10, rskr. Statens fordran hos bolagel har genomlåneeftergifter successivt minskat, så alt bolagels skuld uppgårfill 11,6 milj. kr. Anläggningenvid TrondheimsQorden hyrdes inledningsvis ul fill svenska mililäramyndigheter. utnylljas anläggningen av svenska intressen genom fortifikationsförvallningenoch försvarels materielverk. Huvuddelen används emellertid av Norske Fina A/S,som sedan ett anlal år fillbaka hyr två tredjedelar av anläggningen.Förhållandena vad gäller möjligheterna atl försörja mellersta och norra oljeprodukter i olika avspärrningssiluationer har vidare förändrats sedanmitten av . Det kan således konstateras att det inte längre finns någotstörre behov av anläggningen för svenskt vidkommande. Underfömtsättning av den godkännande har därför elt avtal träffats mellan svenska siaten och Norske Fina A/S om överlå lelse av akfierna i Akliebolagel Oljelransit lill Norske Fina A/S. Köpeskil lingen är enligt avtalet . Vidare skall Norske Fina A/S återbetala en del av det statliga lånet som - beroende på balans räkningen per tillträdesdagen - beräknas uppgå till omkring 3 milj. kr. Återstående del av del stafliga lånet förulsälts avskrivas. Statenförpliktar sig enligt avtalet att hålla Norske Fina A/S skadeslöst Prop.1986/87:25 för den händelse del reses ersättningskrav som grundas på förhållandensom uppstått före överlåtelsen. innefattar även krav från nuvarande ochtidigare anställda. Norske Fina A/S förpliktar sig atl se till atl löne- och anställningsvillkorenför personalen inom Aktiebolaget och dess helägda dollerbolag /S inte försämras till följd av aktieöverlåtelsen. Ellvillkor för avtalets giltighet är vidare att norska myndigheter lämnar vissa lillslåndm. Jaghemställer all regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att överlåta aktierna i lillNorske Fina A/S och i samband därmed ikläda staten ekonomisk förpliktelse ienlighet med vad jag förordat.