prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Den femprocentigagenomsnittliga ökningstakten 1983-1987 överträffar således kravet med ca enprocentenhet, medan tillväxttakten 1986 och1987 understiger kravet med lika mycket. Näringslivets investeringar var större 1985 än undernågot av de föregåen defemton åren, se diagram 8:1. skedde en dämpning i expansionstaktensom, trots en återhämtning under senare 53 Diagram 8: tBruttoinvesteringar Miljarder kr., priser 1986/87:100 Bil. 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986Källor: , och . delen av året, har medfört en sänkning iexpansionstakten för helåret till , se tabell 8:2. Dämpningen inträffade endast påmaskinsidan, där ökningstakten för helåret sjönk från 1985 till en dryg 1/1986,medanexpansionstaklen i byggnadsinvesteringarna ökade från 1985 till 1986. Den ca treprocentigaökning, som prognosficeras för Tabell 8:2 Bruttoinvesteringari näringslivet Årlig procentuell förändring. -22,5 El-, gas-, värme- -10,5 -15,7 -5,2 -15,0 -4,8 näringslivets totala investeringar även 1987, speglar enfortsatt återhämtning av maskininvesteringarna, som väntas öka med ca 2 1/, samt en fortsatt, men delvisav den ekonomiska politiken dämpad, ökningstakt på byggnadssidan, se också avsnitt 8.4. Industrinsinvesteringar har ökat dramatiskt , både i volym och iförhållande fiU näringslivet i övrigt, se tabell 8:2 och diagram 8:2.Verkstadsindustrin exkl. varv har övertagil basindustrins nyckelroll bland industrinsdelbranscher. Olikheter i investeringstakten bland industrinsdelbranscher, samt meUan byggnads- och maskininvesteringar, ger stora utslag iutvecklingsförloppet på lolalnivå. När investeringsprogrammen inom bas-,verkstads-, och övrigindustri ligger i fas med varandra, såsom , ärexpansionen i industrins lotala investeringar större. avslutadestunga investeringsprogram inom basindustrin, huvudsakligen skogsindustrin. Denefterföljande neddragningen av investeringsverksamheten i basindustrin 1986 ären viktig förklaringsfaktor tillminskningen i industrins totalainvesteringsvolym med 1986. Likaledes ligger den samfälldainvesleringsexpansion i alla tre av industrins undergrupper bakom denprognoslicerade drygt tolvprocentiga ökningen i industrins totalainvesteringar 1987. Prop.1986/87:100 Bil. Diagram 8:2 Bruttoinvesteringar i industrin Miljarder kr., priser 1---- 1--- 1--- r--- P--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1---- 1--- 1--- 1--- 1-- 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 Källor: , ochfinansdepartementet. I stort sett samma förskjutning mellan maskin- ochbyggnadsinvesteringar präglar industrin 1986 som näringslivet i stort.Maskininvesleringarnas ökningstakt, som ungefär fördubblades under1983-1985, nådde 1985 för att sedan vändas i en ca sexprocentig minskning 1986,se labell 8:3. Vid återhämtningen 1987 väntas en tUlväxt på . Byggnadsinvesteringarna däremot, varsökningstakt har avlagd sedan den re- Tabell 8:3 Industrins investeringar 1985, löpande priser -9,3 13,1 -6,0 -2,0 1986/87:100 Bil. Källor: och . kordartade ökningen med 1984, väntas öka i ungefärsamma takt 1987 som 1986, dvs. Nivån pä industrinsbyggnadsinvesteringar skulledärmed ligga högre 1987 än 1982. Det övriga näringslivets investeringarhar, med vissa undantag, varit mer expansivaän industrins 1986, men väntas bli mindre expansiva 1987. Inom varuhandeln förulses en ökning avinvesteringarna både 1986 och 1987. Nedgången av investeringarna inombyggnadsverksamheten blirdäremot större än för industrin tiU följd av en krafiig minskning för maskininvesteringar , men iövrigt gäller det beskrivna mönstret. Inom branschen bank- ochförsäkringsinstitut ökade maskininvesteringarnaunder 1986 och expansionsprogrammen på detta område kulminerar först . Beträffandeuppdragsverksamhelen bör noteras att maskinleasingtiU industrin väntas fortsätta öka. Det innebär att industrins maskinanskaffning torde vara något större än somframgår av prognoserna i tabell 8:3. Den negativa investeringstrenden i el-, gas-, värme- och vattenverk väntasfortsätta. Görs en justering för investeringar i handelsflottan inkl.offshoreplattformar m.m., så väntas del totala näringslivets investeringar öka med drygl 4 1/1987, dvs. iungefär samma takt som genomsnittet 1983 och 1984. Den tillfälligaavmattningen i näringslivets, och i synnerhet industrins, maskininvesteringar1986 torde spegla en försiktig inställning hos företagen tillkonjunkturutvecklingen och början av 1986. De initiala förutsättningarna var i fleraavseenden goda , särskiltför induslrin. Kapacitelsutnytljandel, leveranserna, produktionen, orderingången och orderstocken låg på en hög nivåmed en ökad inriktning påexportmarkanden. Produktionen hade visserligen uppvisat en utplanandetendens, men inte leveranserna, vilket tydde på en lageravveckling snarare än en svag efterfrågeutveckling.Räntabiliteten, som hade minskat någotfrån rekordnivån 1984, var hög jämfört med både de senasle åren och rekordårunder både 1960-och 1970 talen. Flera teckenförelåg dock på aUmän konjunkturavmattning, särskilt i utlandet, och deninhemska kostnadstrenden jämfört med ufiandets ingav farhågor för landetsframtida konkuirenskraft. Nedgången i oljepriser och räntor samt frånrelativkostnadssynpunkt fördelaktiga växelkursändringar har påverkatförväntningarna i positiv riktning. De positiva inslagen i det nya ekonomiskaläget härrör huvudsakligen från utlandet, medan den inhemska kostnadsutvecklingen, trotsförbättringar, föranleder en viss fortsatt återhållsamhet vid företagensinvesteringsbeslut. hämtningen ochden fortsatta expansionen 1987 visar prov på en fortsatt Prop. 1986/87: 100 god investeringsbenägenhet och riskvilja, såskulle uppgången sannolikt ha Bil. 1.1 blivit kraftigare om deninhemska lönekosinadsutvecklingen snabbare hade anpassats till utlandets. 8.3 Bostadsinvesteringar och offentligainvesteringar Bostadsinvesteringarnas utveckling kännetecknas av tvåväsentliga långsiktiga tendenser, dels från nybyggnad mot ombyggnad, dels från småhus mot flerbostadshus,se tabell 8:4. Medan de totala bostadsinvesteringarna växte med i genomsnitt knappl 2 1/, så växte ombyggnadenmed och nybyggnaden minskade med . Förskjutningenfrån nybyggnad fill ombyggnad är nästan helt inrikiad på flerbostadshusen, medanombyggnaden av småhus har förblivit endast en liten del av den totalaombyggnadsverksamheten. harbostadsinvesteringarna påverkals i myckel hög gradav den rådande högkonjunkturen inom byggsektorn, se även avsnitt 8.4. Liksomunder efterkrigstidens lidigare högkonjunkturer inom byggsektorn har bostadsbyggandet krympt när dettotala byggandet tenderat överskridabyggsektorns kapacietetsgrär.s. Denna utveckUng började , när tilltagandeöverkostnadsproblem resulterade i enminskning i antalet bostadsprojekt som kunde beviljas statliga bostadslån, särskilt för flerbostadshus i storstäderna.Antalet ansökningar och beviljadestatliga lån ökade sedan mycket kraftigt i samband med höjningen av de s.k. orlskoefficienterna , menpåbörjandet hade försenats och därmed även nybyggandet. sompåbörjandet återhämtades redan underandra kvartalet bidrog realinkomstökningar, nedgången i oljepriser och lättnader i kredilmarknadsläget m. m. till enallmän efterfrågeökning på bostäder. Denna yttrade sig i bl.a. en tiUtagande ökning i fastighetspriser och en fortsalt minskning i antalet oulhyrdalägenheter, särskilt i storstadsområdena, där avnybyggnafionen normalt äger rum. Påutbudssidan begränsades dock nybyggandets anpassning till efterfrågeökningen av kostnadskontrollen, som satte spärr motde 1985, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser - 1,4 -15,0 -13,1 - 8,1 -16,7 -10,2 - 4,5 -14,9 -15,6 -18,6 -13,0 27,7 -28,0 -7,0 -6,5 -9,1 ' Häri innefattas om- och tillbyggnad samt åtgärder förbostadsanpassning, boende miljö och energihushållning. Källor: , statistiskacentralbyrån och . prisökningar som kunde tas ut inom bostadssektorn.Sammantaget resulte- Prop. 1986/87: 100 rade denna utveckling i en minskning avbosiadsinvesleringarna med ca Bil. Att utvecklingenunder prognosliceras bli någol av spegelbilden liU 1986, med etlkraftigt ökat nybyggande av särskilt flerbostadshus och en minskning avombyggande, beror i hög grad på ekonomisk-politiska åtgärder, se avsnill8.4. Reslriktioner på övrigt byggande samt ombyggandet av bostäder kommeratt i storstäderna bereda plals för nybyggandet av bostäder. Återhämtningen i de totalabostadsinvesteringarna beräknas uppgå fill för helåret. I den offentligasektorn har den negativa trenden i både de stadiga och kommunalamyndigheternas investeringar blivit mindre markant , setabellerna 8:1 och 8:5. Både de kommunala och statliga investeringarna harminskat på byggnadssidan , vilket verkat i stabiliserande riktning. Samrna mönsier väntasprägla 1987. Affärsverkenssammantagna investeringar har varit expansiva under de senasle åren,särskilt på maskinsidan, och därmed bidragit till näringsUvets expansion. Medan dekommunala affärsverkens investeringar har fortsatt alt minska något1986, uteslutande i byggnader, har de statliga affärsverkens investeringarökat på båda områdena. Expansionen i de stadiga affärsverkens investeringar väntasfortsäUa i en något dämpad, men aUtjämt hög, takt och svara för huvuddelen iaffärsverkens lotala investeringsökningpå . Årlig procentuell förändring. -8,8 -5,4 -1,3 -10,3 -2,5 -1,6 -2,9 -1,0 -3,3 -1,7 -1,3 -2,0 -2,6 -0,5 -3,4 -0,5 -3,5 -5,7 -0,5 -3,8 -0,1 -1,0 ' Affärsverkensinvesteringar, exklusive bostäder ingår i posten näringsliv, och de kommunalabostadsinvesteringarna ingår i posten bostäder, i andra tabeller. Källor: ochstatistiska centralbyrån och . Den expanderande byggverksamheten inom landet 1983-1985resulterade inärmast fullt kapacitetsutnyttjande i byggsektorn vid periodens slut. En fortsatt efterfrågeökning 1986 har lett till en på sina håll överhettad bygg marknad med kraftigtstegrade anbudspriser på bostadsprojekt, stigande 58 löneglidningsamt en byggnadsprisutveckling som implicerar väsentUgt Prop. 1986/87: 100 ökade vinstmarginaler för byggproducenter. Deregionala obalanserna har Bil. 1.1 förstärkts eftersom expansionenär koncentrerad tiU i första hand landels storstadsområden. Regeringen har 1986 beslutat om ett antal åtgärder för att dels dämpaöverhettningen på byggmarknaderna i storstadsområdena, dels bereda utrymme för ett ökatbostadsbyggande. Åtgärderna omfattar bland annat att del frisläpp av de allmänna investeringsfonderna somnu gäller för byggnads- och markarbeten inte föriängs efter förstakvartalet i storstadsområdena (vissa övergångsregler och dispensmöjligheterfinns dock). Den ombyggnadsverksamhet i bostadssektorn som sker medstadigt stöd begränsas i storstäderna och byggnadstillstånd kommer att gesrestriktivt i och Göteborgs- och län. Åtgärderna väntasleda till en viss dämpning av ökningstakten i näringslivetsbyggnadsinvesteringar och etl ökat bostadsbyggande. Även ökningstakten ireparationer och underhåll väntas avta 1987. Totah selt beräknasbyggnadsverksamheten öka med 1987, se tabell 8: 6. 1985, löpande priser Årlig procentuell förändring, 1980 ärs priser Byggnadsinvesteringar ' därav näringsliv offentliga myndigheter bostäder -0,4 1,2 -1,5 -1,2 -3,9 -6,8 1,1 -5,2 -5,0 -1,1 3,0 0,6 Källor: , statistiska centralbyrånoch . För ekonomin som helhet kan tiden allmäntkarakteriseras som en enda lång lageravvecklingsperiod under vilkenhögkonjunkturer präglas av dämpningar i avvecklingslakten snarare änlagerökningar och lagercyklarnafått ett mer dämpat och ojämnt mönster, se tabell 8:7. Industrins lagerkvoler har, med undantag , minskat varje årsedan 1981, SärskUt påfärdigvarusidan. Företagen har uppenbariigen tillämpat effektivare lagerhållningsmetoder, som tar bättrehänsyn till lagerhållningskostnader,inkl. realräntor, och blivit försiktigare med att hålla beredskapslagerinför osäkra efterfrågeimpulser. skedde en avveckling avfärdigvarulagren, vilken åtföljdes av enreducering av lagren av varor i arbete . Milj.kr., 1980 ärs priser 1986/87:100 Bil. El-, gas och vattenverk 34 -5 388 - 329 -1840 - 218 -1591 - 536 -1183 - 156 -3684 - 518 -1308 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Lageravvecklingen i industrin 1986 blev därmed ungefärlika stor som i helaekonomin, ca . Delta mönsterstämmer väl överens med tolkningen i avsnitt 8.2 beträffande industriföretagensmaskininvesleringsbeslut under försia halvårel 1986 samt den observerade utveckUngen i leveranserna, produktionen och importen. En försiktig inställning tiU den närmastetidens konjunkturutveckling föranledde företagen fill återhållsamhet iproduktionen samt anskaffningen av både produktionsutrustning och lager. Dettamönster präglar lagerinvesteringarna även trots de ljusareefterfrågeförhål-landenaoch uppgången i produktionen m.m. under åretsandra hälft. Totalt väntas enmindre lagerökning , vUket innebär ett positivtlageromslag motsvarande ca 0,av BNP. En vändning från lagerminskning tiUlagerökning under årets andra hälft, som följd av den ökande efterfråganoch lagerstockarnas allt lägre initiala nivåer, bidrar till den inhemskaproduktionsutvecklingen och importen. Detta kontrasterar mot utvecklingen1986, då lagerornslaget motsvarade -0,av BNP. Industrins marginella lageruppbyggnad1987 är ett utslag av att fortsatt effektivisering av lagerhåUningen i stort setlkompenserar impulser tUl ökningar i varor i arbete från produktionsökningar. Inomflera branscher väntas en viss avveckling av olje- och bränslelagren, som byggdes uppvid detkraftiga prisfallet . Detaljhandeln väntas, som oftatidigare, fortsätta sin lageruppbyggnad i nära samband med en större ökning iden inhemska privatkonsumfionen, medan ökningen inom partihandeln bedöms bli måttlig. 9Den offentliga verksamheten Pp- 986/87: lOO 1.1 9.1 Den totala offentliga sektorn ochsamhällsekonomin Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn harförbättrats kraftigt då sparandeunderskottet belöpte sig till 40miljarder kr. eller av BNP. har det finansiella underskottetberäknals till ca . eUer av BNP. Som framgår av tabeU 9:1väntas dennaförbättring fortsätta 1987, då den offenlliga sektorn beräknas få ett överskott. Detär hell och hållet staten som svarar för dessa förbättringar.Socialförsäkringssektorns sparande ligger påen relativt stabil nivå och kommunerna väntas uppvisa underskott. Förbättringen av det finansieUa sparandet 1987 äri sin helhel hänföriig till attstatens inkomster ökar genom en tillfällig förmögenhetsskatt på livförsäkringsbolagm.fl., som väntas inbringa ca . Exklusive dessa inkomster skulle offentliga sektornsfinansiella sparande förbättras endast marginellt. Tabell 9:1 Den offentliga sektorns inkomster ochutgifter -5,5 -3,2 Investeringar m. m. -20,5 -22,2 -13,6 Anm.: I tabellen har transfereringar (utomräntebetalningar) mellan de tre offentliga delseklorerna eliminerats. Däremot harinte interna skattebetalningar eliminerats. Den totalaskattekvoten, som under 1980-talel varit av BNP, väntas1986 ha varit . Genom den tUlfäUiga förmögenhetsskatten siigerskattekvoten till 52,procenl 1987, men räknal exklusive denna skattär skattekvoten ungefär oförändrad. De totala offentliga utgifterna beräknas fortsätta atl minska som andel av BNP 1986 och 1987 efler en tUlfälligökning 1985. Tabell 9:2 Reala förändringar av den ofTentliga sektorns inkomster och utgifter 1986/87 Bil. Transfereringar exkl. räntor Räntor Konsumfion Investeringar 2,2 -3,7 -4,4 -0,1 -3,8 9,6 2,4 -2,2 -3,7 -9,3 -2,5 3,0 -6,9 1,0 -0,5 Anm.: Förändringstalen för den totala offentligasektoms inkomster och utgifter redovisas med samfiiga internabetalningsströmmar eliminerade (liksom i tabell 9:1). Inkomster och transfereringsutgifter har definierats med KPl.Offentlig konsumfion ochinvesteringar har deflalerats med respekfive implicitdeflator. Som framgår av tabell 9:2ökade de offentliga utgifterna snabbare än inkomsterna reah sett fram till1982. Därefter har de reala inkomsterna, med undantag , ökatsnabbare än de reala ulgifterna. Denna utveckling väntas fortsätta 1986 och1987. Det är framför allt ränteutgiflerna som drar ned utgiftsökningen och1987. Den offentliga sektornpåverkar på kort sikl reslen av ekonomin främst via de reala inkomst- och utgiftsförändringarna.Dessa är i sin tur beroende av hur samhäUsekonomin i övrigt ulvecklas, varförnågot entydigt samband inte finns. Med denna reservation redovisas i tabell 9:3 beräkningar av finanspolitikens effekter under 1980-talel. hadeden offentliga sektorn en återhållande inverkan på ekonomin. Det var främststaten som svarade för denna restriktiva effekt. För statens del har dennarestriktiva inriktning av finanspolitiken fortsatt även därefter. Åren 1985,1986 och 1987 har emellertid den lotala offentliga sektorn en i stort setlneutral effekt på samhällsekonomin, trots förbättrat finansiellt sparande.Sparandeförbättringen beror till stor del på sjunkande räntor och på denfillfälliga förmögenhetsskatten. Dessa förändringar antas ha en mycket svagåterhåUande effekt på samhäUsekonomin, eftersom de på kort sikt förutsätts inteinverka nämnvärt på hushållens köpkraft. Tabell 9:3 Finanspolitiska effekter Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 -1,3 -2,7 -0,6 -0,5 -0,2 -0,2 1,9 -0,5 -2,4 0,3 0,1 0,1 Anm.: Förändring avdelposter i de offentliga inkomsterna och utgiftema har olika multipUkativeffekt på samhällsekonomin. Med antaganden om bl. a. de marginella konsumtions-och importbenägenheterna erhålls värden på ett antal mulliplikatorer medvars hjälp effekten av förändringar i offentliga sektoms verksamhet på brutto-nafionalproduktenerhålls. förklarasden restriktiva statliga effekten av den snabba in- Prop. 1986/87:100 komstökningen från direkta skatter. Denkontraktiva effekten från staten . 1.1 år1987 kommer från inkomsterna av indirekta skatter. De direkta skatterna har en svagl expansiv effekt. Exklusive denfillfälliga förmögenhetsskatten ökar dessa inkomster praktiskt laget intealls. Det beror på omläggningen avskattesystemet och på stora utbetalningar av kommunalskattemedel detta år. Den expansiva effekten fråntransfereringar till hushållbalanseras av restrikfiva effekter från bl.a. ränteutgifter.Tillkommande utgifler har schablonmässigt lagts in som transfereringar tillföretag. Skulle dessa medel inte användas eller få någon annan användning ökarden kontraktiva effekten från staten. Likaså skulle den kontraktivaeffekten öka om t. ex. löneutvecklingen ochdärmed skalleinkomsterna blir större än antagits . Den positivautvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande haråterspeglats i en förbättring av bytesbalansen, se tabell 9:4. brötsdetta mönster fillfälligl då främsl den privata sektorns finansiella sparandeförsämrades, vilket gav utslag i en försämrad bytesbalans. Förbättringeni bytesbalansen 1986 med nära . har fördelals ungefärlika mellan offenflig och privat sektor. Inom den offentliga sektorn är detstaten som förbättrat sitt finansiella sparande och inom privata sektorn deicke-finansiella företagen. Hushållens finansiella sparande väntas minska1985-1987. Den tillfälliga förmögenhetsskatten förklarar minskningenav de finansiella företagens sparande och ökningen av statens finansiella sparande 1987. Tabell 9:4 Finansiellt sparande i olika sektorer Miljarder kr., löpande priser Offentliga sektorn, totalt -20,5 -43,3 -22,2 -42,8 -13,6 -32,5 -15,3 Privata sektorn, totalt -10,0 -23,5 -12,7 19,0 Bytesbalans = totalt inhemskt sparande -10,4 Källor: ochfinansdepartementet. Statensbudgetsaido beräknas ha fortsatt alt förbättras 1986 med ca . väntas endast enmindre förbättring av budgetsal dot. Del finansiella sparandet väntasha förbättrats med ca . 1986 och ca . 1987.Förbättringen av det finansieUa sparan det 1987 kan nästan helt hänföras till den lillfälliga förmögenhetsskatten på livförsäkringsbolag m.fl., vilkenmedför atl slalens inkomsler väntas öka 63 Denna inkomstförstärkning räknas dock inte ini statsbudgeten och kommer därför inte att påverka budgetsaldot. Som framgår av tabell 9: 5 väntas statensinkomster av direkta skatter öka kraftigt bl. a. till följd av atlskatteskalorna inte ändrades . Ökande inkomster har genomprogressiviietcn i skatteskalorna lett till atl en relativt slor del av eninkomstökning har dragils in som 1986/87:100 Bil. Tabell 9:5 Statensinkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverkoch aktiebolag -1,5 -4,4 -2,7 -3,2 -5,0 -43,3 -42,8 -32,5 -15,3 -75,4 -57,3 -40,0 -38,0 Budgetsaido i % av BNP -6,6 -0,1 -0,3 -8,9 -5,5 -1,3 Anm.: Uppbörden avinkomstskatt och arbetsgivaravgifter samordnades , vilket innebar attinbetalningar gjordes av 13 månaders inkomstskatt och 11 månadersarbetsgivaravgifter. För att uppnå jämförbarhet mellan årenredovisas i tabellen, liksom i resten av kapitlet, inkomster och utgifter somom 12 månaders inbetalningar hade gjorts av både inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter. Detta avsteg från nationalräkenskapemas principer (NRredovisar 11 månaders uppbörd av ju-betsgivaravgifter och 12 månadersinkomstskatt) medför att statens inkomster blir 7,8miljarder kr. bättre än enligt NR, att det finansiella sparandet blir 4,9miljarder bättre, att socialförsäkringens inkomster och finansiella sparandeblir . högre och att den offenfliga sektoms inkomster ochfinansiella sparande blir . Källor: , ,och . Detta har till en del kompenserats av att alla löntagare har fåtträtt till etl schablonavdrag på . och alt det s.k. sparavdraget har höjls från . Exklusive den tillfälligaförmögenhetsskatten beräknas statens inkomster av direkta skatter komma attminska något 1987. Detta är en följd bl. a. av alt basenheten höjs från 7800kr. fill , en höjning med . införs ett grundavdrag på . Dettaavdrag gäller vid taxering Prop. 1986/87:100 till både statlig och kommunalinkomstskatt. Vidare slopas den kommuna- Bil. 1.1 la garantiskatten. Ändringargörs också av den statliga skatteskalans utseende. "brytpunkten", dvs. det högsta inkomstbelopp där marginalskattenblir högst (vid kommunalskall), höjs från 124800 kr.till . Sammantaget innebär samtliga förändringar av skattesystemet ettskattebortfall på . Tillsammans med en långsammare löne summeökning och högre utbetalningar av kommunalskattemedel lill kom munerna förklarar detta varför inkomslerna från de direkta skatterna mins kar 1987 exkl. den tillfälliga förmögenhetsskatten. Statens inkomster avindirekta skatter har ökat långsamt 1986. höjs skatterna påeldningsolja, vin och sprit. 1987 höjs tobaksskatten.Vidare höjs fastighetsskatten för konventionellt beskattade hyreshus från 2 till . Arbetsmarknadsavgiften höjs , varav hälften räknas som indirekt skatt och hälften som socialförsäkringsavgift. Statens övriga inkomsterberäknas ha ökal relativt långsami 1986. Del beror på minskade ränteinkomster till följd av det sänkta ränteläget. För1987 väntas statens övriga inkomsler öka kraftigt beroende på ändradeåterbetalningsrutiner för det kommunala bostadstillägget. Återbetalningensnabbas upp så att både 1987 och 1988 kommer att omfattas av vardera ett ochetl halvt års återbetalningar från kommunerna. Dessutom höjs den kommunalaskatteutjämningsavgiften. Ökningen avtransfereringarna tUl hushåll bromsades upp 1986. Basbeloppet höjs den 1januari 1987 till , vilket medför en höjning av pensionerna med 3,. Basbeloppet höjs med ytterligare . , vilket motsvararen höjning . Utöver detta höjs delpensionerna frånatt motsvara av inkomstbortfallet till att motsvara . Vidare höjsbarnbidraget med I . per barn och år. 1 ökningen av transfereringarnatill hushållen ligger också en kraftig ökning av utbetalningarna tillarbetsskadeförsäkringen. Det kontanta arbetslöshetsstödet som höjs den 1januari 1987 med . per dag föreslås höjas ytteriigare från120 kr. per dag till . Realtselt innebär detta en ökning av transfereringarna till hushåll med 1987. Transfereringar tillsocialförsäkringen och kommunerna kommenteras i avsnitt 9.3 resp. 9.4. omfattar i enlighet med nationalräkenskapernas principerävenräntebidrag och livsmedelssubventioner. De förra kommer genom den sänktaräntenivån atl minska 1987 trots en volymmässig ökning av de subventioneradebostadslånen. De senare ligger ungefär oförändrat på .