prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En fortsallsatsning på småskalig ADB-leknik för gemensamma basfunktioner ochmyndighelsspecifika tillämpningar, det s. k. basdatorkonceptel. samt pä teknikupphandling av programvaror för småskaligADB-använd- Prop. 1986/87:100 ning bidrar till ökad standardisering och effektivitet. Försöksverksamhet bedrivs med en merresultatorienterad styrform för administrativautvecklingsåtgärder. Ett längre tidsperspektiv anläggs därvid vid planeringenav ulvecklingsinsalserna. Strategier och planer för administrativutveckling ulgör en gmnd för att utforma beslutsunderlag, beslutsmliner samtmetoder för utvärdering av myndigheternas verksamhet. Försöksverksamhet med överföring avansvaret för investeringsmedel föranskaffning av ADB-utrustning från statskontoret tiU myndigheter,: baserad pålångsiktiga planer, ingår som etl led i delegeringsarbetet. Statskontoretsroll som upphandlare av ADB-utrustning bibehålls dock. Nya kommunikationstekniker utgör enviktig del i förnyelse- och förändringsarbetet. Försök med ny teleteknikplaneras. Aktuella försöksområden ärdistansundervisning inom försvaret, tillämpningar inom sjukvården samlutveckling av organisalioners effektivitet med hjälp av kontorsväxlar, lokalanätverk och kontorsinformationssyslem. Dessulom planeras försöksverksamhetsom syftar till atl stärka regional utveckling. Inomcivildepartementet bereds frågan om en ökad ADB-ulbildning för statligt anstäUda.Vidare undersöks förutsättningarna för att etablera regionalaleknikslödcenlra för i första hand den slalliga förvaltningen men även för annan offenllig förvallning. 3.5 Den Statliga personalpolitiken m.m. Deövergripande målen för den statliga personalpolitiken - att bidra till en effektiv statsförvaltning, medverka tUl ensamhäUsekonomisk balans och främja etl demokratiskt arbetsliv hartidigare i olika sammanhang redovisats för . En vidareulveckling ochkonkretisering har skett framför aUt genom prop. 1984/85:219 (AU 1985/86:6,rskr. 48, UbU . 1985/86; 5, rskr. Deninriktning av personalpolitikens utveckUng som jag dä presenteradegäller alltjämt. a. kommer frågorna ompersonalförsörjning och personalutveckling alt ägnas fortsatt storuppmärksamhet. Regeringen har därför uppdragit åt slatens arbetsgivarverk (SAV)all se över de beslämmelser som påverkar personalensrörlighet inom och mellan statliga myndigheter och andra arbetsmarknadssektorer.SAV skall vidare föreslå åtgärder för atl öka personalrörligheten och förbättrapersonalutvecklingen. I enlighel med synsättet i den personalpolitiskaproposilionen skall frågan om personalrörlighetbehandlas främst i etl utvecklingsperspektiv. Personalrörligheten skall ses i första hand som en bland flera meloderatt öka kompetensen och bidra tUl förnyelse. Översynen skall genomföras i nära kontaktmed statens arbelsmarknadsnämnd (SAMN), försvarets personalnämnd, SIPU,statskontoret och . De statsanställdashuvudorganisationer skail erbjudas att medverka i översynsarbetel. SAVhar lämnal en första lägesrapport till regeringen med en kartlägg- 14 ning och precisering av personalförsörjningsproblemeninom statsförvalt- Prop. 1986/87:100 ningen. För atl ytterligareunderlätta personalrörligheten har regeringen uppdragit äl SAMN att biträdastatiiga myndigheter med rådgivning och i förekommande fall förmedling av s. k.utvecklingstjänslgöring, som är en form av utbytestjänstgöring där en arbetstagare tjänstgör isin egen anslällning hos en annan myndighet . SAMN skaUockså informera om olika syslem för utvecklingstjänslgöring som kan vara lämpligamed hänsyntill skillnaderna i myndigheternas storlek, verksamhet, personal-stmktur m. m. SAMNskall lämna en redovisning av utvecklingstjänsigö-ringens omfattning i sin årligaverksamhetsberättelse. Jag har tidigarevid min anmälan av Gemensamma frägor (bil. 3) redogjort förorganisalion och inriktning för de statliga förnyelsefonderna. Jag framhöll då bl.a. vikten av att fondmedlen används offensivt i förnyelsearbetet. MedlenskaU kunna användas tiU utbildning och andra utvecklingsåtgärder somlångsiktigt underlättar arbetstagarnas anpassning till förändringar iverksamheten. Åtgärderna kan också gälla utbildning tiU verksamhet utanförden egna myndigheten. Härigenom bör bl.a. överströmning liU andraarbelsmarknadssektorer underiättas. Den ökade satsningen påpersonalförsörjning har också kommit tiU uttrycki avtalsrörelse. I ramavtal om löner 1986-87 för statstjänstemän m.fl. (RALS 1986-87) har parterna bl. a. avsatt 22 milj. kr. för s. k.marknadslönetillägg (MLT) dvs. personliga lönetillägg för marknadskänsliga grupper och 13 milj. kr. Vidare har för affärsverken, försvarei ochcivila statsförvaltningen avsatts särskilda potterom sammanlagi 570 milj. kr. för selektiva åtgärder. Som riktlinje för fördelningen av potterna inom resp. seklor gällerbl. a. att rekrytering och bibehållandeav kvalificerad personal, chefer, specialister och annan personal medsärskilda kvalifikationer skall underiättas för staten. I den personalpolitiska propositionenframhåller jag bl.a. behovet av dels decentralisering och förenkling inom detpersonalpoUtiska området, dels envidareulveckling av arbelslivsdemokratin. I båda dessa frägor har SAV och deslatsanslälldas huvudorganisationer i höstens avtalsrörelse kommit överens ometl utvecklingsarbete. Parterna har sålunda i RALS 1986-87 enats om atl utveckla elt nyttavialssyslem enligt följande principer. Lön och andra ansläUningsförmåner skaU bestämmas genom koUektiv- avtal i samma ulslräckning som förut. - sammanhållel centralt avtalinnehållande dels gemensamma avtal för alla sektorer, dels seklorsavtal som kankompletlera och/eller ersälta gemensamma avtalsbestämmelser. Delegering av rätten alt sluta avtal sker med beaktande av lokalaparters resurser och organisation. - Parterna är ense om att i samband meddelegering av rätten alt sluta avtal göra de ändringar i nuvarande förhandlingsordningsom enligt partemas mening betingas av delta. Lokalaavtal skall kunna träffas i den ordning och inom de ramar som SAV och huvudorganisationerna enas om. Förhandlingar omlokala avtal Prop. 1986/87:100 skall föras under fredsplikt. Arbetet medförnyelse av avtalssyslemet skaU förutom de centrala avtalen om löner ochandra anställningsvillkor - även omfatta pensionsavtalet,medbestämmandeavtalen, trygghetsavtalen, arbetsmiljöavtalet, förtroendeman naavtalel och avtalet omförslagsverksamhet, m. m. 1 fråga om vidareutveckUngen avarbelslivsdemokratin har parterna enats om atl se över de nuvarande reglerna ommedbestämmande. Översynen skall inriktasmot ett system som understöder ett reeUt sakinriktat medbestämmande genom att de anställda ges etlförbättrat medinflytande i syfte atthöja effektivitet, produktivitet och servicenivå inom den statliga verksamhelen.Försöksverksamhel skall initieras vid ett antal myndigheter. Under försöken kan den nuvarandedetaljpreciseringen av möjligheterna atl teckna lokala avtal utgå. Enförsta utvärdering av dessa försök beräknas vara klar höslen 1987. För atl förslärkadet lokala inflytandet skaU en tidig och fortlöpande samverkan elableras mellan parterna.Gmnden för detta är övertygelsen att ett förtroendefullt samarbele förenklar deformella förhandlingama. SärskUduppmärksamhet skall under försöksverksamheten ägnas möjligheterna att få till stånd en komplettering av detrepresentativa inflytandet via de fackliga organisationerna med elldirekt inflylande för de enskilda anställda i den egna arbetsgruppen. Jag vUl i dettasammanhang också erinra om att jag tidigare i Gemensamma frägor (bU. 2 p.5) har redovisat utvecklingsarbetet inom jämstäUdhets-områdei. 4 Service och kvalitet 4.1 De statliga myndigheternas servicearbete För att få en samlad bUd av de statliga myndigheternasarbete med servicefrågorna har regeringen i de årligadirektiven för myndighelernasanslagsframställningar begärt särskilda serviceredovisningar från myndigheterna. En sammanfattning av dessaredovisningar för budgetåren 1984/85och 1985/86 finns i regeringens skrivelse 1985/86:165 Frikommunförsöket, regelförenklingen och förbättringen avden statiiga servicen (s. 26 - 28 samt bil. Jag vill i del härsammanhanget informera om beredningen av de förslag tillförfatiningsändringar som lämnades i serviceredovisningarna. Flertalet ändringsförslag utarbelades vid de sjumyndigheler som på regeringens uppdrag deltog i särskilda serviceprojekt undermedverkan av slatens (). Resultatet av beredningen är attfem förslag har beaktats i ändra de författningar, fyra ingår i propositioner som lagls eller är under bered ning och tre prövas inom ramen för det s. k. frikommunförsöket. Elt femtontal ligger i linje med olika utredningsförslag som bereds i departementen. Fem förslag rör frågor som centrala myndigheler 16 prövar i samband med slörre översyner (på bl. a.trafiklagstiftningens och i Prop. 1986/87:100 civilförsvarslagstiftningens områden) och ett tjugofemtal(främst på skat-i Bil. 15 ieområdet) prövasi anslutning till lämnade regeringsuppdrag. Åtta förslag har avvisatsvid den inledande beredningsomgången. I 1986 årsbudgetdirektiv angavs atl myndigheterna i anslagsframställningen skulleredovisa förslag till åtgärder inom ramen för givna resurser för atl förbättraservice till allmänhet, kommuner, företag och organisationer. Exempel kundeenligt direktiven vara förändringar i regelverk, åtgärder för att förbättratillgänglighet, information och bemötande eller andra ålgärder för att bättre anpassaverksamheten tiU behov och önskemål. Endaslsådana serviceförbättrande åtgärder som inte tidigare hade redovisatsskulle tas med. Redovisning har lämnats av 68myndigheter, som representerar vitl skildaverksamheter. En del myndigheler har med hjälp av enkätundersökningar tagit reda på intressenternas krav päverksamheten. Därefter har serviceprogram utarbetats som löper överflera år. Så har skett vid bl. a. ,arbelsmarknadsstyrelsen, i län samt pateni- och registreringsverket. Åtgärder för attkontinuerligt fånga upp konsumenternas önskemål har vidtagils även av bl. a.televerket och postverket. Televerkel har beslutat att inrättarådgivande organ (serviceråd) i samtliga teleområden för frågor som rörteleverkets sätt att tUlgodose konsumenternas intressen. genomförmånadsvisa leslbrevsundersökningar av tillföriitligheten i distributionen förnormalbrev och ekonomibrev. Härtill planerar verket att i slörre omfattningän lidigare mäta kundernas uppfattning om servicekvaliteten. En annan metod används avriksförsäkringsverket som planerar atl genomföra en rikstäckandeenkätundersökning av 10000 personers attitydertiU socialförsäkringen. Syftet är att undersöka i vilken utsträckning attityderna gmndar sig på regelsystemet,informationen, tillgängligheten eller bemötandet. Många myndigheterhar genom olika insalser förbättrat sin informationsverksamhet. Här kan nämnas översyn avbroschyrer och inrättande av särskilda informationstjänster. En ofta förekommande åtgärd ärförbättringar av telefonservicen. Det harmestadels sketl genom inköp av datoriserade telefonväxlar och ändrade inlerna rutiner. Bland andra åtgärder för ökadtillgänglighet kan nämnas omdisponeringarav lokaler, bättre skyUningar, inrättande av receptioner o.d. I del här sammanhanget kan nämnas alt RRVpublicerat en skrift. Kortarehandläggningstid, med idéer och konkreia förslag till ålgärder som förkortar handläggningstider. Det kan ocksänämnas att SIPU har fäll i uppdragalt i en idéskrift sammanstäUa sådana goda exempel på serviceförbättringar som kan tjäna som vägledning i övrigamyndigheters servicearbete.Skriften skall bl.a. användas isamband med den bretl upplagda utbildningkring den nya förvaltningslagen som närmare redovisas i det följande(avsnill 4.3). 4.2 Standard för myndigheternas tillgänglighet Prop.1986/87: lOO 15 Den nyaförvakningslagen (1986:223) träder i kraft . elt led i konkretiseringen av lagens regler ommyndigheternas serviceskyldighet avser regeringen att på lämpligt sätt vägledamyndigheterna när det gäller anspråken på lillgänglighet. InomcivUdepartementet har sålunda ett arbeleinlells i syfle atl undersöka möJUgheterna att utpeka de områden och den anspråksnivå som en standard förtillgänglighet kan innefatta och som kan lillämpas inom ramen för de medelmyndigheterna tiUdelats. 4.3 Introduktion av dennya förvaltningslagen I anslutning till den nya förvaltningslagen genomförs påregeringens uppdrag elt omfattande ulbildnings- och informationsprogram. Detsker i syfte att underlättaför myndigheter och enskilda statstjänstemän att överföra den nya lagens regler och intentioner tillpraktiska åtgärder inom det egna verksamhetsområdet. Programmei omfattaren konferens för verkschefer och landshövdingar och fem regionalaupptaktskonferenser för chefer på nivån dämnder. Vidare arrangeras 130halvdagskonferenser för statsanställda på alla orter där statsförvaltningen har en mera omfattandeverksamhet. Avsiklen är atlvarje myndighet därefter med stöd av utbildade instmktörer och handledare samtstudiematerial skall arrangera myndighetsintem studieverksamhet kring den nya förvaUningslagen och dessinverkan på den egna verksamheten. SIPU har framställtstudiematerialet och utvecklat utbildningen och genomför den tillsammans medlänsstyrelserna som har elt samordningsansvarinom respektive län. Informalions- ochutbildningsverksamheten avses nå ca 50000 slatsan-släUda. Isyfte all göra det möjligt för såväl statsmakterna som medborgarna att utläsa resultaten av olika salsningar inomserviceområdet har regeringen uppdragil ät slatskonlorel altutarbeta och redovisa olika slag av servicemått vad gäller bl. a.handläggningstider, öppettider och felprocent i handläggningen. En viktigutgångspunkt för arbelel med servicemåtten skall enligt uppdraget vara attpåvisa hur de kan användas vid den löpande uppföljningen och utvärderingen avverksamheten, i första hand som etl led i myndigheternas egen planering. Mendet skaU också belysas i vUken utsträckning måtten kan komma till användning ikommunikationen med regeringen i budgetprocessen. 4.5 Försöksverksamhet med särskilda åtgärder för attöka ProP' 1986/87:100 produktivitet, kvalitet och service Bil.15 I RALS 1986-87 har de cenirala parterna kommU överens omatt medge atl lokala avtal träffas vid ett antalmyndigheter i syfte atlengagera de anställda i åtgärder som bättre utnyttjar tillgängliga resurserinom den statiiga sektorn. I samband med försöken bör metoder ulvecklas för dels produktiviteismätning, dels mätning avde anslälldas insatser för atl uppnå avsedd kvalitet och service. Vidarebör nya former för de anställdasmedinflytande prövas. Parterna är också ense om att frågan om hur resultaten aven konstaterad förbättring av produkti-vUelen även skall komma de anställda tUldel skall prövas med utgångspunkt i den myndighetsspecifikasituationen. De lokala parternaskall innan förslag i frågan lämnas till de centrala parterna vara överens om de föreslagnaåtgärderna och deras beräknade effekler. Deskall vidare komma överens om de meloder som skaU användas för alt verifiera uppsatta mål, vilkapersonalpolitiska insatser som försöksverksamheten moiiverar och formerna förhur de anställda skall fa del av förbättringar som uppnås. På de ceniralaparterna ankommer bl. a. atl initiera och siödja försöksverksamheten och pröva om föreslagnaälgärder och beräknade effekler videnskilda myndigheter motiverar en försöksverksamhet. De centrala parternaskall också deltaga i den slutliga utvärderingen av varje försök. Samhällsinformationenhar slor belydelse för medborgarnas möjligheter till delaktighet, valmöjligheter och inflytande, för den offenlligaseklorns inre effektivitet saml för kvaliteten pä tjänsterna till allmänheten. Folkstyretsutveckling i av konsolidering samt ökat regionall och lokaU självstyreställer nya krav pä kommunikation. Del regel- och detalj-styrda samhällelförändras allt mer till ett samhälle där information och kunskap styrutvecklingen. De nya informationsteknologierna kommer att få en ökad betydelse. Informationsdelegalionensbetänkande (SOU 1984:68) Samordnad samhällsinformation har remissbehandlats. Förslag som rörinformationsfrågornas framtida utveckling och hantering avses bli behandlade i tvåpropositioner tillriksdagen under är 1987. Informationsfrågornasom rör kommuner och landsting avses bli behandlade i en proposition med anledningav demokratiberedningens betänkande (SOU 1985:28) Aktivt folkstyre. Denstatliga sidans informationsfrågor avses bli behandlade i en proposition medanledning av verksledningskommitléns förslag i belänkandet (SOU 1985:40)Regeringen, myndigheternaoch myndighelernas ledning. 5 Regelförenkling Prop.1986/87: loo 15 Arbetet med allompröva de statiiga reglerna fortsätter även i civUdepartementet och hos de myndigheter som hörtill . Del har lett tiUatt mer än 150 föråldrade eller onödiga lagar och andra författningar varav mer än 100 var kungjorda i Svenskförfattningssamling (SFS) har kunnat upphävas under de senasle åren (SFS1984:1110 och 1985:747, 814 m. ).Med användning av den s. k. solnedgängstekniken har ocksä gjorts en omfallande utrensning i myndigheternasregelgivning inom del statliga arbetsgivarområdetoch inom det ekonomiadministrativa området (SFS 1984:778m.fl. Jag har tidigaredenna dag i Gemensamma frågor (bil. 1 jämle bil. 2.1) behandlat inriktningenav förenklingsarbelet och därvid lämnat en utförlig redogörelse för det aUmännaarbetet med regelförenklingar,även såvitt rör civUdepartementet. FörcivUdepartcmentets del harjag med utgångspunkt i de 225 lagar och förordningar i SFSsom departementet hade ansvaret för den redovisat delutredningsarbete som pågår för att ytterligare begränsa författningsbeståndet. Jag kan därför härnöja mig med att konstatera all ell sjuttiotal författningar på del sättet nuomprövas. De förteckningaröver gällande wy/it/Zg/te/jreg/er per den Ijuli 1986 soin departementetsmyndigheter i enlighet med 18 c § författningssamlingsförordningen (1976:725,ändrad senast 1986:5) har lämnat in i samband med sina anslagsframstäUningarhösten 1986 tar upp inte mindre än drygt 7000 regelrubriker (titlar). Av dessa svarar länsstyrelserna förnära 5000 titlar och de kyrkliga myndigheterna för över 1500. Dessa regler hargivelvis bara regional tiUämpning.Länsslyrelsernas föreskrifter avser i huvudsak frågor som hör till andra departements verksamhetsohiräden. Medhänsyn till omfattningen av denna regelflora anserjag det angeläget att enöversyn kommer till stånd också imyndigheterna. Stora vinsler torde kunna göras genom atl rensa i beståndet och att sammanföra Ukärtade regler isystematiserade författningar område för omräde. Det ligger i båderegelgivarnas, tillämparnas och medborgarnas intresse allregelförenklingen under de närmasle åren bedrivs kraftfullt och effektivt. Arbetet med decentralisering och regelförenkling på detkyrkliga området går vidare. Förslag om reformer av boslällsförvaltningen och Ijänstebo-stadssyslemet för prästerna har lagtsfram för (prop. 1986/87:13). Remissbehandlingen avkyrkomusikerutredningens och kyrko kommittés betänkanden (SOU 1985:55 resp. 1986:17-18) är avslulad och förslag i dessa ämnen förbereds nu inom departementet för att läggas fram kyrkomöte: för yttrande. Därefter avses de kunna bli föremål för beslut vid höslen 1987. De reformer som då beslutas skulle kunnaträda i kraft . (C 1984:01) har tiU mig avlämnat sitt betan- Prop. 1986/87:100 kände (Ds C 1986:11)Kulturhistorisk tillsyn över den kyrkliga miljön. väntas ocksåkyrkoförfattningsutredningen (Kn 1982:06)avge förslag till en genomgripande nygestaltning av den svenska kyrkolagstiftningen i form av en ny kyrkolag, somskaU kunna ersätta 1686 ärs kyrkolagoch ett stort anlal tiU den knutna förfatiningar. Möjligheterna attförbättra avkastningen av den kyrkliga egendomen utreds av kyrkofondens styrelse. A. m. m. 1986/87:100 BU. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Kosinader för slatsrådsbilar Revisionskontoret - särkostnader (-1-1346000) Med hänvisning lUlsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill . Jag har därvid beräknat medel för tre tjänster med anledning av attdalapoliiiska frågor förts över till . Med undantag för anslagsposlen Kosinaderför slatsrådsbilar har medelsbehoveiberäknats med utgångspunkt i en real minskning av ulgifterna med 2%budgeiårei 1987/88 enligt det ireåriga huvudförslag som faststäUdes /87. Jaghemställer att regeringen föreslår att till förbudgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten böranslagsbeloppet under näsla budgelår uppgå tiU . Jag hemstäUer allregeringen föreslär all till Utredningar m.m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 350100 Reservation 49922 1986/87 Anslag 418000 1987/88 Förslag 478000 Anslagsbeloppet bör under näsla budgetår uppgå till478000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Extra utgifler för budgetårel1987/88 anvisa elt reservationsanslag av . 1986/87: BU. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Regeringskanslietsförvaltningskontor (FK) är etl gemensamt förvallnings- och arbetsgivarorganför frågor som enbart rör statsrådsberedningen, departementen, utrikesrepresentationen eUerkommittéerna. Förvaltningskontoretleds av en styrelse. Chef för förvaltningskontoret är en förvaltningsdirektör. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekosinader) Lokalkostnader Gemensamt utvecklingsarbete Gemensamma investeringar Gemensamma förvallningskoslnader (33 739000) -26053000 (-1- 817000) - 840000 -H 308000 + 600000 + 31800000 + 5 815 000 FörvaUningskonioret föreslår i sin anslagsframstäUningbl. a. följande: Minskningen av utgiftema fördelasöver en treårsperiod med fördelningen 0,2,5 och för försia, andra respeklive Iredjebudgelåret. Förvaltningskontoretföreslår atl för gemensamma förvaltningskostnader förs sammantill en särskUd anslagspost. För vissabevakningsändamäl saml för utbyte av dalaskärmar i telefonväxeln föreslås eltengångsanslag för /88 (-. Förvaltningskontoretföreslår en särskild anslagspost för gemensamma investeringsmedel saml alt postenPersonalpolitiskt utvecklingsarbete m.m.ändras lUl en anslagspost benämnd Gemensaml utvecklingsarbete. Samtidigtföreslås ytteriigare medel tUlföras posten. Ökningen föreslås Prop.1986/87:100 kunna genomföras genom atl molsvarande medel förs över frånandra Bil. 15 anslag inom . Jaghar funnil att den planenliga utgiftsminskningen för /88 enligt det ireåriga huvudförslag somfastlades inför /87 bör genomföras med undanlag förposlerna Lokalkostnader och Gemensamma förvaltningskostnader. Jag godlar iövrigt förvaltningskontorets förslag. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tUl Regeringskai-islietsförvaltningskontor för budgetårel 1987/88anvisa ett förslagsanslag av . B.Statlig rationalisering och revision, statistik m. m. 1986/87:100 BU.15 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/8S Förslag 72624 895 70520000 70282000 Statskontoret ärcentral förvaltningsmyndighet för rationalisering, administrativ UtveckUngoch AEiB i den civila delen av statsförvaltningen samt ansvarig för anskaffning avADB-ulrustning. Statskontorettillämpar programbudgetering och tiUdelas anslag i programiermer. Anskaffningoch förvaltning av ADB-utmstning. (lOOO-talkr.) Statskontoret föreslår i sin anslagsframslällning bl. aföljande: 1.Huvudförslag /. exkl. pris- och löneom räkning.Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslag sorn fast ställdes inför /86 och /88 uppgår till . Statskontoretsfinansiella befattning med internationella rådet för admi- Prop.1986/87:100 nistrativ forskning upphör from 1987/88. Statskontoret färanvända en eventuell merinkomsl på anslagsposten Vissa avgiftsbelagda verksamheier främst för kompetensutveckling av personalen. Verksamhetenunder programmet Rationaliseringsutredningar utgår liksom hittUls fränutredningsuppdrag som lämnas av främsl regeringen och kommitléer.