prop · GA0399 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns olikaverksamhetskategorier, t. ex. basinvesteringar för samhället, affärsverksamhetsom bedrivs under legalt eller faktiskt monopol samt rent konkurrensutsattverksamhet, inom en affärsverkskoncern. Verken och där ansvariga organ måstekunna fungera effektivi i rollerna som moderföretag resp. koncernansvariga.Möjligheter att åstadkomma en lämplig koppling mellan olika slag avverksamhet och företagsform är härvid direkt avgörande för hur långtgåendeingrepp som behöver göras i de lag- och förfaiiningskomplex som styrrelationerna lill och inom koncernerna. Denna fräga om fördelning mellan verkoch bolagsenheter är ocksä avgörande för i vilken utsträckning verksformen somsädan bör utvecklas för atl olika verksamheter skall kunna fungera effektivtdels i kontakten med kunder och andra externa intressenter, dels i relation medövriga koncernenheler oavsett deras företagsform. Kommitténhar dock gjort bedömningen att affärsverksamhet kommeratl drivas i verksform saml att också likartad verksamhet inom en affärsverkskoncernunder överskådlig lid kommer att bedrivas i både verks- och bolagsform. Jagdelar denna bedömning. 9.4 och regeringens styrning avaffärsverkskoncernerna, m.m. 9.4.1Flerårsplanering m. m. Min bedömning:Styrningen av affärsverkskoncernerna bör i fortsättningen präglas av ökadlångsiktighel och koncentreras på fastställande av ekonomiska mål, servicemål,m. Verksledningskommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker i princip förslaget. RRVanser det vara av största vikl att ireårsplanerna får en sådan utformning attplanerna blir ett reellt insyns- och styrningsinstrument för ochregeringen. Skälenför min bedömning: Min bedömning att affärsverken och deras bolag bör styrassom sammanhållna grupper av företagsenheter, oavsett i vilken associationsformverksamheten bedrivs, innebär att och regeringen i sin övergripandestyrning bör behandla verk och bolag i ett enda sammanhang. Jagdelar kommitténs uppfattning atl styrningen bör ske på grundval av rullandeflerårsplaner och att verken i planerna bör redovisa mål för verket ochkoncernen, servicemål. verksamhetsstrategi, vissa investeringsplaner samtresultat och lönsamhet. Enligtmin mening bör sädana flerårsplaner införas i samtliga verkskoncerner. Riksdagenoch regeringen bör koncentrera sin styrning till att fastställa servicemål,ekonomiska mål, t.ex. räntabilitets- och soliditetsmål, och andra mål samtbesluta om riktlinjer för verksamheten. i dessabeslut bör sedan och regeringen kunna överlåta till koncernstyrelseroch koncernchefer att organisera och driva verksamheten inom koncernerna. 9.4.2 Styrningen av bolagen Min bedömning: Ett affärsverk bör, inom ramen föruppdraget att förvalta aktierna i dotterbolag och inom ramen för de mål ochriktlinjer som och regeringen har fastställt, gentemot sina bolagagera som ägare i egenskap av moderföretag. Regeringens styrning av bolagen börske genom affärsverken. förslag: Överensstämmer med minbedömning: Remissinstanserna: Det fåtal remissinstanser som yttratsig i frågan tillstyrker i princip förslaget. JO anser dock alt den rättsligafrågan i stort sett är obelyst huruvida riktlinjer eller direktiv, som lämnatsav koncernledningen, kan anses innefatta sådana inskränkningar ibolagsstyrelsernas förvaltning som inte är förenliga med aktiebolagslagen. Skälen för min bedömning: ärliksom andra bolag självständiga rättssubjekt. De är därmed till skillnad frånmyndigheter inle förvallningsrätlsligt underordnade och regeringen.Styrningen av bolagen mäste således utövas med stöd av de rättigheter som gesav ägarförhållandet och vad därav följer enligt bl.a. aktiebolagslagen (1975:1385, omtryckt 1982:739, ändrad : 1295). och regeringens styrning av bolagen bör enligtmin mening utövas genom affärsverket såsom moderföretag. Regeringen har härvidmöjlighet atl ange riktlinjerna för hur verken skall agera gentemot bolagen.Verkens styrning av bolagen grundas i uppdraget att förvalta aktierna och atlrepresentera staten som ägare. Minbedömning: Regeringen kan fastställa allmänna och gemensamma bestämmelser föraffärsverkskoncernerna i en särskild förordning för alla koncerner. Densärskilda förordningen kan kompletteras med verksspecifika instruktioner. Verksledningskommitténsförslag: ÖverensstämmeV i stort med min bedömning. Kommittén föreslår vidarealt regeringen bör fastställa vissa bolagsordningar, m. m. och att dessa börinnehålla bestämmelser och att stalsmakternas riktlinjer för koncernerna skallbeaktas. Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget om en särskildinstruktion för affärsverkskoncernerna. och avstyrker förslagel all vissabolagsordningar skall innehålla en bestämmelse om atl statsmakternas riklinjerför koncernen skall beaktas. och domänverket avstyrker förslaget omall vissa bolagsordningar skall fastställas av regeringen. Skälen förmin bedömning: (C 1985:02) har bl.a. till uppgiftalt utforma förordningar för förvaltningsmyndigheterna och affärsverken. 1förordningen för affärsverken kan gemensamma förutsättningar och vissaansvarsfrågor regleras. Vidare kan i förordningen föreskrivas att affärsverkenskall verka för att och regeringens riktlinjer för affärsverkskoncernenföljs i hela koncernen. Minbedömning: Ingen ändrad lagstiftning och inga vidgade möjligheter behövs vadgäller kapitalöverföringar mellan bolag direkt under verk eller mellan verkoch bolag. förslag: Kommittén föreslår altnuvarande restriktioner beträffande kapitalöverföringar mellan verk och bolagsamt rätten att utfärda kreditgarantier för bolagen successivt ses över koncernför koncern. Remissinstanserna: SJ, domän\erket och FFV tillstyrkerförslaget. är tveksamt till förslaget och anser attkapiialbidrag från affärsverk till ett bolag, om det inle är förknippat med enprestation, alltid kommer att medföra stora risker för anklagelser om altmonopolverksamhet subventionerar konkurrensutsalt verksamhet. NO anser all enbart risken för subventionering frånmonopolverksamheten lorde vara ett väsentligt skäl för att ejtillåta kapitalöverföringar från verk till bolag utom i vissa speciella fall. Skälen för min bedömning: Om staten äger aktier i olikabolag kan ett av bolagen inte få avdrag, enligt reglerna för koncernbidrag, förbidrag till något av de andra bolagen. Detta är dock möjligt om aktieinnehavetsamlas i elt moderbolag. Samtliga affärsverk utom luftfartsverket har nuförvaltningsbolag mellan verket och större delen av övriga bolag.Möjligheterna atl ge bidrag mellan dessa bolag finns därmed. Jag anser därför att del inle föreligger någol behov av enändrad lagstiftning inom området. Flera remissinstanser är tveksamma eller negativa lillkapiialbidrag mellan verk och bolag mot bakgrund av diskussionerna omöverföring av resurser från en monopolskyddad lill en konkurrensutsaltverksamhet. Ett affärsverk får inte utan och regeringensgodkännande överföra medel i form av ägartillskott, län eller borgensåtagande.Medelsöverföringen måste enligt gällande regler svara mot en fullgjordprestation åt endera hållet. Överföringar från bolag lill verket kan i övrigtbara ske genom bolagsstämmans beslut om utdelning på de av verket förvaltadeaktierna. I den mån särskilda förhållanden skulle aktualisera enkapitalöverföring mellan verk och bolag bör del enligl min uppfattning varatill fyllest med denmöjlighet som nuvarande regelsystem medger. Det finns i dessa fall ofta vägandeskäl som lalar för en prövning av och regeringen. 9.4.5 Organisations- och bolagsfrågor Mitt förslag: bör bemyndiga regeringen att. medbeaktande av de riktlinjer som har godkänt om affärsverkensinvesteringar, verksamhet och finansiering, besluta i frågor som rör delsaffärsverkskoncernernas organisation, dds affärsverkens förvärv, bildande,avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Förslagetinnebär att regeringen kan delegera sådana beslut till affärsverken. förslag: Kommittén föreslår att iförsta hand koncernstyrelserna åläggs ansvaret för verkens och koncernernasorganisation, men regeringen bör informeras innan siörre förändringar vidtas,speciellt i den regionala organisationen. Vidare bör verken i ökad utsträckningfå besluta om förvärv, bildande, avyttring och nedläggning av bolag. Remissinstanserna: , och domänverkettillstyrker förslaget. Skälen för mitt förslag: Jag har tidigare i avsnitt 4.3föreslagit alt myndigheterna ges ökade befogenheter i fråga om sin internaorganisation. Enligt min mening bör en motsvarande ordning tillämpas föraffärsverkskoncernen som helhet. skall organiseras bör såledesnormalt kunna beslutas av verket med koncernstyrelsen som instans. Detutesluter givetvis inte att regeringen vid behov utfärdar direktiv iorganisationsfrågor. Det kan t. ex. vara motiverat från regional- ocharbetsmarknadspolitiska skäl. Beslutanderätten vad gäller bolagsförvärv, m. m.tillkommer ytterst , eftersom sådana beslut innebär förfogande överstatens medel. har etl flertal bemyndiganden lämnats avriksdagen och regeringen i frågor som rör förvärv och försäljning av bolag. Bl.a. har bemyndigat regeringen atl besluta attbilda aktiebolag eller förvärva aktier i bolag inom Vattenfallsverksamhetsområde (prop. 1981/82:125 bil. 9 s. 46, NU 53, rskr. 405).Regeringens bemyndigande är begränsat till att gälla bolag med bundet kapitalpå högst 5 milj. kr. 1982/83:25 bil. 7 s. 45, NU 15, rskr. Vidarefastställs en ram inom vilken regeringen har bemyndigande att förvärvabolag. Denna ram är 75 milj. kr. Med denkoncernsyn saml de styrprinciper och ledningsfunktioner som jag förordar vadavser affärsverken och deras dotterbolag anser jag att frågor om förvärv,bildande, avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag i störreutsträckning bör kunna beslutas inom affärsverken med koncernstyrelsen sominstans. Bolagsbildning kan innebära atl verksamhet som ankommer påett af- färsverkkan komma atl överföras lill elt bolag. Enligl min mening bör Prop.1986/87:99 sådana beslut meddelas av regeringen. Minbedömning: Föreskrifter och allmänna råd för koncernredovisning, liksomårsredovisning och delårsrapporter för verken och koncernerna, bör utformas. Verksledningskommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:De fä instanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget. Skälenför min bedömning: En formaliserad koncernsyn kräver enligl min mening alt enrationell koncernredovisning och koncernrevision tillämpas. RRVhar tidigare utformat förslag lill föreskrifter och rekommendationer förkoncernredovisning. Vissa affärsverk, som upprättar koncernredovisningutan formella krav på en sädan, har medverkat i RRV:s arbete. Jaganser att del är nödvändigt att sådana föreskrifter och rekommendationerutformas för årsredovisning och koncernredovisning inom affärsverkskoncernerna.Jag avser att föreslå regeringen atl uppdra åt RRV att utarbeta sådanaföreskrifter och rekommendationer. Eftersom affärsverkskoncernerna ärbiandkoncerner anser jag att arbetet bör ske i samverkan med affärsverken,bokföringsnämnden odi Föreningen . Viktigautgångspunkter för arbetet bör enligl min mening vara kraven på särskildabokslut för olika verksamhetsgrenar och divisioner inom koncernerna saml på enredovisning av resultat utöver de rent ekonomiska, t. ex. servicemål. Min bedömning: Denuvarande sekretessbestämmelserna ger elt tillräckligt skydd för den verksamhetsom bedrivs inom affärsverkskoncernerna. Verksledningskommitténsbedömning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser delar inte kommitténs uppfattning alt sekretesslagensbestämmelser ger ett tillräckligt skydd för affärs-och driftförhållandena inomaffärsverkskoncernerna. Därför föreslås att bestämmelserna skärps eller sesöver. Skälenför min bedömning: De bestämmelser om sekretess i myndighe- temas affärsverksamhet somfinns i 6 kap. 1 § sekretesslagen skall skydda denna verksamhet från insyn frånkonkurrenternas sida. Skaderekvisitet är därför utformat sä alt en uppgift intefår lämnas ut om det kan antas att någon som driver en likartad rörelse gynnaspå myndighetens bekostnad, om uppgiften röjs. Vid sidan av den sekretess sombetingas av konkurrenshänsyn finns behov av sekretess hos myndigheter somägnar sig ål affärsverksamhet även i andra fall. När det är fråga omekonomiska transaktioner i annan än rent affärsmässig verksamhet, såsomupphandling, finns inle nägon anledning atl göra skillnad på affärsdrivande ochandra myndigheter. Sekretesstiden för uppgifter i allmänna handlingar somanger villkoren i etl slutet avtal var tidigare längre för slatensaffärsdrivande verk () än för andra statliga myndigheter (). Dennuvarande tvåårsregeln finns i 6 kap. 2 § sekretesslagen. En annan bestämmelseom sekretesstid finns i 8 kap. 10 § nämnda lag, som reglerar sekretesstill skydd åt enskild, som har trätt i affärsförbindelse med en myndighet, föruppgifter om den enskildes affärs- och driflförhållanden. Enliglmin mening utgör del föreliggande materialet i detta lagstiftningsärende inteett tillräckligt underiag för alt, som några remissinstanser föreslagit, skärpasekretessen lill skydd för affärsverksamheten hos ett affärsdrivande verk.Likaså saknas det skäl atl ändra reglerna om sekretess hosnäringsfrihetsombudsmannen (NO). 9.5 Revision och övrig kontroll 9.5.1Revision av affärsverken och koncernrevision Minbedömning: RRV:s ansvar för den externa revisionen av affärsverken bör utökastill att omfatta även ansvaret för koncernrevisionen. Dotterbolagen böri sina bolagsordningar åläggas uppgiftsskyldighet gentemot RRV i samband medverks- och koncernrevisionen. Verksledningskommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:De instanser som uttalat sig i frågan tillstyrker förslagel, med undantag avdomänverket som anser atl ansvaret för revisionen av verket bör ligga påexterna revisorer och inte på RRV. Skälen för min bedömning:RRV har sedan budgelårel 1981/82 ansvarat för den externa revisionen avaffärsverkens redovisning och bokslut. Revisionen utförs dels med egenpersonal, dels med en betydande insats av auktoriserade revisorer som RRV förnärvarande i samråd med berört verk utser alt medverka i revisionen. Revisionenbekostas av affärsverken. Betalning sker direkt till RRV, varför revisionensomfattning och uppläggning kan bestämmas i enlighet med god revisionssed utanbudgetmässiga eller andra effekter för RRV:s övriga verksamhet. Blandningenav olika företagsformer inom samma koncern kräver särskilda hänsynstagandenäven vid uppläggningen av revisionen. 8 1986/87. myndighetsformgör det enligl min mening motiverat att revisionen av Prop. 1986/87:99dessa grundas på etl ansvarstagande enligt förvaltningsrättens regler. Fokuseringen av mål och uppgifter för hela koncernen tillsådana som gäller för resp. verk medför alt del också är naturligt att RRVansvarar för koncernrevisionen. Det överensstämmer med lagstiftning och praxisinom andra koncernkonslellalioner. 1 de verk som upprättar koncernbokslut utförRRV och sådan revisor som medverkar i verksrevisionen dessutom enkoncernrevision på uppdrag av resp. verk. De särskilda hänsynstaganden somföranleds av informationsöverföringen mellan bolag och verk i samband medrevisionen, liksom frågan om vilka som skall delta i revisionen avdotterbolagen, återkommer jag lill i det följande. En avgörande förutsättning för att RRV skall kunnafullgöra revisionsuppdragen gentemot affärsverkskoncernerna år ail RRV trotssin ställning som myndighet under regeringen tillförsäkras rätten att uppträdasom etl helt självständigt revisionsorgan i uppläggningen och genomförandet avrevisionen. Atl regeringen på så sätl kan tillförsäkras en i alla situationereffektiv och objektiv granskning är en betydande faktor för den ökadedelegering somjag tidigare förespråkat på en rad områden. Revisionsansvariga inom de revisionsbyråer som medverkar irevisionen deltar i planeringen av revisionen och förordnas också somtjänstemän vid RRV vid beslut om revisionsberättelserna. Det mönster somutvecklats i samspelet mellan RRV och medverkande revisionsbyråer bör enligtmin mening vara till fyllest för att garantera att revisorer utanför RRV kanansvara för gjorda bedömningar på ett sådant sätt att deras integritet ochsedvanliga ansvarstagande för revisionens resultat kan upprätthållas. För atl kunna fullgöra koncernrevisionen måste RRV och revisorersom deltar i verks- och koncernrevisionen ha tillgång till information fråndotterbolagen. Styrelse, verkställande direktör och revisor i dotterbolagen bördärför åläggas alt se till atl moderföretagets affärsverkets - revisorererhåller del biträde och de upplysningar som man anser erforderliga. Sådanabestämmelser finns redan nu i bolagsordningarna för etl antal av affärsverkensdotterbolag. Övriga berörda bolagsordningar bör kompletteras med en sådanföreskrift. Vad gäller revisorerna har kommerskollegium i sitt remissvaruttalat all sådana åtgärder i princip inte behöver vidtas eftersom det måsteanses vara en plikt enligt god revisionssed all en revisor i ett dotterbolaglämnar en revisor i moderföretaget, oavsett moderföretagets juridiska form, deupplysningar sådan revisor behöver. Jag delar denna uppfattning. Informationsöverföringen har inte vållat några problem iden koncernrevision som utförts av RRV och medverkanderevisionsbyråer. Flertalet remissinstanser är emellertid tveksamma till ominformationsöverföringen mellan bolagen och RRV åtnjuter skydd enliglsekretesslagen. Information som överförs från ett bolag lill RRV i sambandmed kon cernrevisionen åtnjuter skydd enligt 6 kap. 1 § sekretesslagen så länge informationen passerar affärsverket. Däremot ger sekretesslagen inle nå got sådant skydd om uppgiften lämnas från,någol av affärsverkens dotter- 114 bolagdireki till RRV. För en effektiv revision är det nödvändigt alt uppgifterna kanges direkt lill moderföretagels revisorer ulan iveksamhet om deras rättsligaskydd eller utan onödiga mellanvägar. 1 avsnitt5 har jag således föreslagit elt förstärkt sekretesskydd för bl. a. sådaninformation som lämnas direkt till RRV. 9.5.2 Revision av dotterbolagen Min bedömning: Till revisor i dotterbolag skall, om detkan ske, utses minst en av affärsverkets revisorer. RRVskall, om möjligt, utse revisorer i förvaltningsbolag, finansbolag och isädana rörelsedrivande bolag vars försäljning huvudsakligen sker till verkeneller tvärtom. förslag: Kommittén föreslår allRRV skall medverka som revisor i förvallningsbolag, finansieringsbolag ochdotterbolag som huvudsakligen har verket som kund eller tvärtom. I övriga fallrekommenderas atl auktoriserad revisor eller revisionsbyrå som deltar iverksrevisionen också skall vara revisor i dotterföretagen. Remissinstanserna:RRV tillstyrker kommitténs förslag atl RRV bör medverka som revisor i vissadotterbolag. NO anser all RRV:s medverkan bör gälla samtliga dotterföretag lillaffärsverken. FFV anser alt RRV:s medverkan bör begränsas till förvaltnings-och finansieringsbolag. , , , , domänverket,kommerskollegium och FAR avstyrker detta förslag. Skälen för min bedömning: Möjligheten till information ären grundläggande förutsättning för koncernrevisionen. Vidare är det lämpligtmed vissa personsamband för alt garantera en erforderlig insyn och effektiviteti den revisionella granskningen. På motsvarande sätt som inom andra koncernerbör därför till revisor i dotterbolagen utses minst en av moderförelagets -affärsverkets - revisorer. Tillskillnad från kommittén anser jag att det behövs stöd i lag för att RRV skallkunna utses till revisor i bolag. Denna uppfattning har också framförts av bl.a. kommerskollegium och Föreningen anför vidare atl om man inför möjligheten att utse enmyndighet lill revisor i etl aktiebolag så innebär det en omvälvandeförändring av företagsrevisionen. Frågan måste därför enligl kollegietövervägas ingående med hänsyn till sådana aspekter som kvalifikationskrav,ansvar, tillsyn, sekretess, m. m. Jag delar denna bedömning. Mot dennabakgrund anser jag att RRV inle bör utses till revisor i dotterbolagen. Jagbedömer atl de effekter som skulle kunna nås med en sådan ordning i väsentligaavseenden kan tillgodoses genom att RRV, beroende på bolagels funktion, gesrätt eller i uppdrag att utse en revisor i bolaget. Jag förutsätter därvid attRRV till bolagsrevisor, i första hand i förvaltnings- och finansbolag inomverkskoncernerna, utser den revisor som är ansvarig för verks- ochkoncernrevisionen. Min bedömning: Internrevision, med möjlighel atl reviderahela koncernen, bör finnas i affärsverken och ha en självständig ställningunder verkschefen. förslag: Överensstämmer med minbedömning: Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser, som yttratsig i frågan, ställer sig positiva till kommitténs förslag. Skälen för min bedömning: Bestämmelser om internrevision iaffärsverken finns intagna i verkens instruktioner. Härav framgår attinternrevisorerna får anmäla viktigare frågor till föredragning i styrelsen.Detta garanterar att det finns en ansvarig, överordnad instans förinternrevisionen att rapportera till. Motsvarande formella möjligheter saknasför etl internt revisionsorgan i elt aktiebolag. Jag delar kommiiténs uppfattning om värdet av en starkinternrevision inom verken. Iniernrevisionen bör ha en självständig placeringdirekt under verkschefen och fungera som dennes kontrollorgan. Dess existens,roll och ställning bör som säkerställas i verksinstruktionen eller på annatsätt. Sammantaget bör denna reglering sikta till alt säkerställa internrevisionensoberoende ställning inom verken. Som ett motiv för behovet av en effektiv inlernrevisionkan anföras verkens storlek och samhällsfunktioner. Verkschefen och styrelsenbör därför som stöd ha en oberoende kontrollfunktion inom organisationen. Ettytterligare motiv ligger i kopplingen lill externrevisionen. En väl utbyggdinternrevision som samverkar med RRV:s revision och andra externrevisorer börbidra till atl dessa aspekter beaktas. Internrevisorerna inom verken bör på samma sätt som ibolagskoncerner, som stöd för koncernstyrelse och koncernchef, tillåtas svaraför all intern revision inom en verkskoncern. Däremot anser jag liksom kommitténalt det med hänsyn till aktiebolagens jävsbestämmelser inte är lämpligt atlinternrevisorerna utses till externrevisorer i dotterbolagen. RRV:s formella tillsynsfunktion över internrevisionen bör,enligl min mening, upphöra och ersättas med den form av sedvanlig bedömning avinternrevisionen som externa revisorer gör vid planläggning och genomförandeav revisionen. Minbedömning: RRV:s förvaltningsrevision bör i förstå hand omfatta granskning avmåluppfyllelse och koncernstrategier i förhållande till ochregeringens riktlinjer. RRV bör ges rätt till information från vissa dotterbolagäven i förvaltningsrevisionen. Verksledningskommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning: Remissinstanserna:RRV, Föreningen och revisiontillstyrker förslaget. uppmärksammar atl den tystnadspliktsom åvilar revisorerna i dotterbolag gäller gentemot RRV när verket uppträdersom statligt förvaltningsrevisionsorgan. Skälenför min bedömning: Jag anser liksom kommittén att en förvaltningsrevision meden mer övergripande effektiviletssyn är ett värdefullt inslag i uppföljningenav verksamheten inom verken och därmed också för regeringens styrning av dessa.Detta stöd blir än viktigare i samband med en ökad delegering och denplaneringsdialog mellan regeritigen och affärsverken som systemet medflerårsplaner avses innebära. Jag vill här erinra om desärskilda aspekter belräffande vissa förvaltnings- och finansbolag som utförmoderföretagsfunkiioner. För all bereda möjlighet till en effektivförvaltningsrevision bl.a. av verkskoncernernas mål och strategier bör sådanabolag åläggas upplysningsskyldighel mol RRV. Enligt min mening bör en sådanskyldighet föreskrivas i aktuella bolagsordningar. Jaghar tidigare i avsnitt 5 föreslagil ett förstärkt sekretessskydd för sådanauppgifter som lämnas direkt till RRV.