prop · GA03145 · 1986-12-31 00:00:00 — Dessa skillnader iverksamhetsbetingelserna, som kan ha stmkturell betydelse, bör inte lösas iett separat lagstiftningsärende. Kommittén finner det i stället angeläget atten samlad översyn av institutens nuvarande verksamhetsförutsättningar företas.I samband med denna översyn kan ställning las lill framställningen såvitt avserändringarna under p. 3-5 ovan och som bl. a. avser likviditetshållning ochrörelseinriktning. Kassansförslag angående vinstdisposition och beläningsändamål har av remissinstansernabemötts med synpunkter liknande de som framförts under punkterna 3 och 4 ovan. BUaga 5 Prop. 1986/87;145 har till Styrelsen för Allmänna Hypoteksbankhemställt om bankens medverkan för atl bolagets verksamhel skall kunna nä enbättre utveckling. Kopia av Lantbrukskredits skriftliga hemställan, dagtecknadden , bifogas denna skrivelse. Avintresse i detta sammanhang är särskilt Lanlbmkskredits begäran att Hypoteksbankenskall medverka vid kapitalanskaffning till Lanlbmkskre-dit. Bankens styrelsehar ställt sig positiv till Lanlbmkskredits önskemål och har vid övervägande avvilka legala fömtsättningar som finns för banken att medverka vid Lanlbmkskreditslånefinansiering funnit att några andra hinder för en sädan medverkan inte lordeföreligga än som följer av den för banken gällande lagen (1970:65) om Sverigesallmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar (HypL). Enligt1 § nämnda lag har allmänna hypoteksbank till ändamål all drivalånerörelse genom att lämna län åt sina delägare och att driva annan verksamhelsom står i samband därmed. Banken avser att anskaffa medel för sin utlåningtill Lantbmkskredit genom utgivande av obligafioner på den oprioriterademarknaden. Detta skapar fömtsättningar för en billigare lånefinansiering änvad Lantbmkskredit f. n. kan erbjuda sina kunder men är ocksä till fördel för Hypoteksbanken,som genom en ökad obligationsvolym erhåller möjlighet att emitteraobligationer till lägre ränta med möjlighet för landshypoteksföreningarna atterbjuda fördelaktigare län till lantbmkama. Eftersom utlåningen tillLantbrukskredit sålunda bör betraktas som en med utlåningen i övrigtsammanhängande del av verksamheten, torde något legalt hinder inte föreliggamot den nu avsedda utvidgningen av utlånings verksamhelen. I klarhetensintresse bör dock av lagtexten framgå, hur den av Hypoteksbanken bedrivna ufiåningsverksamhetenär inriktad. Den ändringen bör därför ske i lagmmmet att därav framgår att Hypoteksbankenlämnar lån ocksä till . Denaktualiserade ufiåningen till Lantbmkskredit gäller utlåning fill elt kreditaktiebolagsom enligt lagen (1963:76) om kreditakliebolag står under Bankinspektionenstillsyn. För sådan kreditgivning krävs inte någon kapilaltäckning (jfr t.ex.57§ A.2 lagen /1955;183/ om bankrörelse). Formelh behöver därför ingenavsättning av medel ske till någon särskild säkerhetsfond. Emellertid finner Hypoteksbankendet angeläget att en särskild fond (kapitalfond) inrättas av följande skäl. Utlåningenav medel till Lantbmkskredit innebär ett nytt och delvis förändrat led i den bedrivna verksamheten och kan med hänsyn lill karaktären av företagsbelåning i någon mån upplevas som riskbetonad. Även om någol legalt krav på täckning av det egna kapitalet inte finns för den nu aktuella utlåningsverksamheten, bör därför möjlighet - men inte skyldighet - föreligga för Hypoteksbanken atl tillgodose delägarnas in tresse av riskläckning. Detta bör kunna ske genom att medel avsätts till en för ändamålet bildad kapitalfond. Eftersom något krav på avsättning till 42 dennafond inte föreligger, är det naturligt att medgiven avsättning av Prop. obeskattatkapital sker till reservfonden, varefter avsättning till kapilalfon- 1986/87:145 den görs med beskattat kapital. Härigenom uppnås också den från redovisningssynpunktklara fördelen atl avsättning till reservfonden alltid kommer att ske medbeskattat och till kapitalfonden med obeskattat kapital. För den händelseutlåningsverksamheten till Lantbrukskredit skulle leda till såndana förluster,som inte skulle kunna täckas genom Lantbrukskredits egen fondavsättning, börkapitalfonden i första hand tas i anspråk, i andra hand bankens reservfond. Förföriuster till följd av bankens utlåning till föreningarna svarar reservfondeni första hand, i andra hand kapitalfonden. Dennu föreslagna konstmktionen med en kapitalfond följer i väsenfiiga delarmotsvarande konstmktion i lagstiftningen för Stadshypotekskassa,där kassan och anslutna föreningar medgivits rätt att avsätta beskattade medeltill särskilda kapitaltäckningsfonder (SFS 1983:958). Även för kassansvidkommande har två syften förelegat med en sådan fondkonstmklion, nämligendels att åstadkomma en redovisnings-mässig uppdelning av obeskattat kapitaltill kassans reservfond och beskattat kapital lill kapitaltäckningsfonden,dels att fä till stånd en särskild medelsavsättning för den mera riskbetonadeverksamhet som utlåning lill fast egendom med visst högre uppskatlningsvärdeeller bostadsrätter kan anses innebära. Den enda skillnaden beträffande den av Hypoteksbankenföreslagna och den kassan medgivna konstruktionen är att kassan ochföreningarna gemensamt har en i lagen faslstäld skyldighet att se till att kapilalläckningsfondernatillsammans uppgår till en viss procent av föreningarnas fordringar medsäkerhet i nyssnämnda slag av egendom. Skyldigheten för kassan alt avsättamedel lill kapiialtäckningsfond föreligger dock endast, i den mån föreningarnasfonder inte uppfyller nämnda procentkrav. I den skrivelse tillregeringen som låg till gmnd för införandet av kapital täckningsfonder för kassan och anslutna föreningar (se skrivelse 1983- 09-20) har kassan bl.a. framhållit att de nya kapitaltäckningsfonderna, trols att avsättning lill dessa inte blir avdragsgill, kan medföra vissa skatte mässiga effekter. Med gällande regler uppkommer nämligen i vissa fall den situationen att kassan eller en förening inle effektivt kan utnyttja bestäm melsen om avdrag enligt 29 § 3 mom. kommunalskattelagen på gmnd av tidigare "överavsättningar". Avsättningen lill kapilalläckningsfonderna kan då innebära att bättre kan utnyllja skatteavdraget i takt med rörelsens expansion, såsom ocksä övriga kredilmarknadsinstitutioner kan göra. Med den av Hypoteksbanken nu förordade konstruktionen med en särskild kapitalfond skulle i vissa fall motsvarande skattemässiga effek ter kunna uppkomma som gäller belräffande sladshypoteksinsfitutionens konstmktion. De eventuella skattemässiga fördelar som skulle kunna upp komma torde dock vara av mera teoretisk än praktisk natur, eftersom de förutsätter en klart minskad utlåningsvolym för bankens vidkommande. Banken vill framhålla att dessa eventuella skattemässiga fördelar inle pä något sätt kan betraktas som anmärkningsvärda, särskilt mot bak grund av de avdragsmässiga fördelar som kreditinstitut med aktiebolags- 43 rättslig konstmkfion kan utnyttja. Ett bifall till bankensframställning om Prop. inrättande av en kapitalfond skulle dessutom välknyta an till den kon- 1986/87: 145 stmktion som medgivits stadshypoteksinstilutionen.Mol bakgrund av det nu anförda föreslås viss ändring av 29 § HypL. Enligt 18 § första slycket sistnämnda lag anskaffar bankenmedel för sin verksamhet genom lån mot obligationer och andraskuldförbindelser. Sammanlagda beloppet av bankens utelöpande obligationer ochandra skuldförbindelser får inte uppgå till mer än lio gånger beloppet av den gmndfondsom gäller för banken. Gmndfondens storlek är f. n. men har av Hypoteksbankeni särskild skrivelse till regeringen begärts höjd till (se Hypoteksbankensskrivelse till regeringen ). I sistnämnda skrivelse till regeringen har Hypoteksbankenbl. a. hemställt att i den upplåningsgrundande basen skall ingå såväl gmndfondensom bankens reservfond. Även den kapitalfond, som banken anser bör bildas föravsättning av beskattat kapital, bör ingå i den upplåningsgrundandekapitalbasen, eftersom det i denna fond ingående kapitalet har samma syfte som reservfondskapitalel.Häremot svarande ändring föreslås skei 18§ HypL. Hypoteksbanken önskar också aktualisera ett par ändringari den för banken gällande lagen, föranledda av behovet att banken lånar uppmedel för temporär utlåning till den i lagen medgivna kretsen av låntagare.Banken vill härvid anföra följande. Enligt 25 § HypL ansvarar Hypoteksbanken för att dessfordringar hos föreningarna svarar mot lägst sammanlagdabeloppet av bankens upplåningsskuld enligt 18 §. Bestämmelsen bör förstås såatt banken har fordringar mot föreningarna som täckerbankens uppläningsskuld. Med den föreslagna utvidgningen av bankens utlåningsverksamhetbör 25 § andra stycket HypL kompletteras sä att därav framgår atl ocksåfordringarna hos Lantbmkskredit skall svara mot sammanlagda beloppet av bankensupplåningsskuld. En fråga, som gäller bankens upplåning på kort eller långsikt, önskar banken också beröra i delta sammanhang. Hypoteksbanken lånar uppmedel på kapitalmarknaden för utlåning till de i organisationen ingående tio landshypoteksföreningarna.Tidigare har upplåningen skett genom utgivande av prioriterade obligationermed en löptid av . Allteftersom utvecklingen förändrats påkapitalmarknaden, har intresset för papper med kortare löpfid blivit allt siörre.I dag är det så gott som omöjligt alt sälja obligationer med så lång löptid somnyss nämnts. Prioriterade obligafioner har i stället kommit attemitteras med en löptid av 10 är och med räntejusteringsmöjligheter efler 5 äreller med fast ränta . Av de på marknaden emitterade prioriteradeobligationerna är dessa 10-årsobligationer, som noterats med tvä kuponger perår, f. n. mest intressanta på marknaden. Hypoteksbanken anskaffar ocksä medel för oprioriteradutlåning. Detta har tidigare skett genom utgivande av kapitalmarknadsreverser. Alltefter som intresset mer och mer knutils till opriorilerade obligationer med relativt kort löplid - 5 är utan amortering - har det blivit allt svårare att omsätta reverserna på andrahandsmarknaden. Detta har lett till högre 44 priser på kapitalmarknadsreverser och en dåligt fungerandeandrahands- Prop. marknad för denna typ av papper. Banken har inte lånatupp kapital mot 1986/87: 145 reverser . Medel för opriorilerad utlåning anskaffas numera genomemission av 5-årsobligationer. Dessa obligationer, Hypoteksbanksobligationer,emilteras till effekfiva räntor, som ligger under räntan på kapitalmarknadsreverser.Enligt bankens uppfattning fungerar anskaffningen av kapital via dessaobligationer mycket tillfredsställande. Även om banken sålunda inle har några svårigheter attskaffa kapital för utlåning till föreningarna, har dessa mött ett allt störremotstånd när det gäller utlåningen till lantbruket. Detta har framför allt tvåförklaringar. En är att investeringarna inom lantbruket minskat, vilket i sintur kan förklaras med bl.a. osäkerhet om framtiden och ett högt ränteläge. Enannan förklaring till den minskade utlåningen frän landshypoteksföreningarna äratt andra institut numera i betydande omfattning konkurrerar med föreningarnaom lån till lantbmkama. Såväl sparbankerna som på senare lid även föreningsbankernalånar upp kapital bäde på den korta och den långa marknaden för att tillgodoselantbruket med länemedel. Genom att de nämnda bankgrupperna förfogar över andramöjligheter att tillgodose låntagarnas behov än vad föreningarna har tillgångtill, tenderar utvecklingen f. n. till att hypoteksföreningarna tapparlånekunder. De möjligheter, som nämnda bankgmpper kan erbjuda, omfattarrådgivning, service, belåning utöver bottenlån m. m. samt inlåningsservice. Av särskilt intresse i detta sammanhang är emellertidframför allt de möjligheter till korta län som nämnda bankgrupper kan erbjuda iavvaktan pä alt låntagarna erhåller lån placerade på längre löplider. Tendensenär att de långa länen tas över av de för ändamålet bildade jordbmks-kreditinstituteninom sparbanks- och föreningsbankssfären. har dessa län placerats i landshypoteksföreningarna.Hypoteksbanken har för avsikt att - efter medgivande - låna uppmedel för kortfristig utlåning i avvaktan på att föreningarna kan placera omlånen till långfristiga lån. Bankens avsikt i detta hänseende synes särskiltrimlig som bäde de interimistiska - korta - krediterna och de långfristigakrediterna torde kunna lämnas ut till villkor som är väl sä fördelaktiga som någolannan institut kan tillhandahälla. Enligt gällande lagsfiftning (32 och 41 §§) kan landshypoteksföreningbara lämna långfristiga lån mot säkerhet i form av panträtt i fast egendom. Härbortses från s. k. garantilån, beträffande vilka även annan säkerhet kan kommaifråga. För atl möjliggöra att föreningarna kan lämna lån med varierandelöptider bör del i lagen intagna kravet pä att de av föreningarna lämnade lånenskall vara långfristiga anpassas till föreningarnas behov av att kunna lämnabåde korta och långfristiga lån. Enklast kan en sådan anpassning ske genom attkravet på långfristighet i 32 § HypL utgår. Som nyssnämnts lämnas i allmänhet lån mot säkerhet i form av panträtt i fast egendom. Också i fortsättningen bör föreningarna i första hand kräva pantsäkerhet i sådan fast egendom. Med hänsyn till önskemålet alt även arrendalorer, som ofta inte äger den fasta egendom som de arrenderar, skall kunna erhålla lån i hypoteksförening bör möjlighet finnas för förening 45 5 1986/87. att godtaannan säkerhet än panträtt i fast egendom t. ex. företagsinteck- Prop. ning ellerborgen, under fömtsättning att sådan säkerhet kan anses jämför- 1986/87:145 Mot bakgmnd av det anförda föreslås vissa ändringar i 32och 41 §§ nämnda lag. Med hänvisning till vad som anförts i denna skrivelseföreslår Hypoteksbanken följande ändringar i 1, 18, 25, 29, 32 och 41 §§ HypL.De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1§ allmänna hypoteksbank allmänna hypoteksbankhar till ändamål att driva lånerö- har till ändamål att driva lånerörelsegenom att lämna lån åt sina reise genom att lämna lån åt sina delägare och atldriva annan verk- delägare och Lantbrukskredit Ak-samhet som står i sambanddärmed. tiebolag samt att driva annan verksamhet som står i samband därmed. 18§ Banken anskaffar medel för sin Bankenanskaffar medel för sin verksamhet genom lån mol obliga- verksamhet genom lån molobliga tioner och andra skuldförbindelser. tioner och andra skuldförbindelser. Sammanlagda beloppet av bankens Sammanlagda beloppet av bankens utelöpande obligationer och andra utelöpande obligationer och andra skuldförbindelser får icke uppgå till skuldförbindelser får icke uppgå till mera än tio gånger beloppet av den mera än tio gånger summan av den i i 27 § angivna grundfonden. 27 § angivna gmndfonden samt de i 29 § angivna reserv- och kapitalfonderna. Nedgår gmndfonden genom förluster ellermera, får banken ej upptaga nytt lån förtån grundfonden återställts till sitt urspmngligabelopp. Om ordinarie delägarsammankomst ej skall hållas inom en månad från detsådan nedgång skedde, skall föreningarna kallas fill extra sammankomst för attbesluta om de ätgärder som påkallats av omständigheterna. Banken ansvarar för att dess Banken ansvarar för att dess fordringar hos föreningarna vid var- fordringar hos föreningama och je tidpunkt svarar mot lägst sam- vid maniagda beloppet av bankens upp- varje lidpunkt svarar mot lägst låningsskuld enligl 18 §. sammanlagda beloppet av bankens upplåningsskuld enligt 18 §. 29 § Bankens behållna årsvinst skall Bankens behållna årsvinst skall avsättas till en reservfond, om ej avsättas till en reservfond, om ej annat följerav tredje stycket. annatföljer av andra eller tredje Reservfonden skall uppgå till Reservfonden skall uppgå fill lägst eu belopp som svarar mot en lägst etl belopp somsvarar mot en procent av bankens skulder. procentav bankens skulder. Uppgår reservfonden till belopp som anges i andra stycket,får förening av bankens årsvinst beviljas bidrag utan återbetalningsskyldighet. stiger beloppet av skulderna, får detöverskjutande beloppet avsättas till en kapitalfond. Uppgårreservfonden till belopp som anges i andra styckel första punkten, får föreningav bankens årsvinst beviljas bidrag utan återbetalningsskyldighel. 1986/87: 145 Landshypoteksföreninghar till ändamål att inom sitt verksamhels-område lämna långfristiga lån för jordbmks-,skogsbmks- och trädgårdsändamål samt att driva annan verksamhet som slår isamband därmed. Andra lån än sådana för vUkas fulla betalning staten ansvarar (garantUån)får lämnas endast mot säkerhet i form av panträtt i fast egendom(inteckningssäkerhet). Landshypoteksföreninghar till ändamål att inom sitt verksamhetsområde lämna lån för jordbruks-, skogsbmks-och trädgårdsändamål samt att driva annan verksamhet som slår i samband därmed. Lån fårbeviljas endast den som innehar fast egendom med äganderätt ellerfideikommissrätt och endast mot inteckningssäkerhet i egendomen. Lån får beviljas endast den som innehar fast egendom medäganderätt eller fideikommissrätt. Andra lån än sådana för vUkas fulla betalning statenansvarar (garantilån) får lämnas endast moi säkerhet i form av panträtt i fastegendom (inteckningssäkerhet) el ler annan betryggande säkerhet. Denna lag träder i kraft . den 11 febmari 1986 FörStyrelsen över Allmänna Hypoteksbank Lantbmkskredit Datum Prop. 1986/87: 145 LantbmkskreditAB är etl kredtitbolag som står under Kungl. Bankinspektionens tillsyn.Bolaget ägs lill hälften av staten. Övriga aktieägare är jordbruketsföreningsrörelse, enskild handel och industri samt konsumentkooperationen. FörLantbrukskredit gäller en av Kungl. Maj:t godkänd bolagsordning,senast ändrad . Ett exemplar av bolagsordningen bifogas dennaskrivelse. Lantbmkskreditmedverkar vid den långfristiga finansieringen av företag, vilkas verksamhetföreträdesvis avser förädling eller distribution av produkter från jordbruketeller skogsbruket jämte binäringar, eller också förelag som producerar ochlevererar förnödenheter till dessa näringsgrenar. Företagsom kan erhålla lån hos Lantbmkskredit är producenter och distributörer avlivsmedel, tillverkare av lantbruksredskap, reparations-verksläder och träförädlare.Bland Lantbrukskredits låntagare återfinns mejerier och glassfabriker,slakterier, styckningscentraler och charkuteri-fabriker, konservfabriker ochproducenter av färdiglagad mat, foderfabriker och seminföreningar, utsädesföretag,kvarnar och bagerier, , lagerhus, distributionscentraler, auktionshallaroch varuhallar, sågverk, brädgårdar och massafabriker. Lantbmkskreditskaffar medel för sin utlåningsverksamhet genom upplåning av kapitalmarknaden.Bolaget fungerar därvid som ett mellanhandsinstitut. I utlåningsverksamheiensamarbetar Lantbmkskredit med lånta-gamas ordinarie bankförbindelser. Lånlämnas med varierande amorteringsplaner, längst 30 är. Räntan binds f. n. ifemårsperioder. Amortering och ränla betalas . I regel äramoteringenrak, men ocksä stigande amoteringsbelopp kan förekomma. Amorteringsfrihel underviss tid kan även medges. Normallutgörs säkerheten av pantbrev inom av belåningsvärdel, ibland kompletteratmed företagsinteckning eller borgen. F.n. ligger Lanlbmkskredits utlåning på . Utlåningssiffraninnebär en mycket måttlig ökning jämfört och även mätt under etllängre tidsperspektiv. Trols att Lantbmkskredit sedan någol år tillbakatillämpar en reducerad räntemarginal har detta inte annat än i begränsadomfattning lett till ökad kredilvolym. Orsakernalill den begränsade volymtillväxten kan förklaras på olika sätt. En orsak ärden låga investeringsvilja som f. n. råder inom lantbmks-sektorn. Delta tordegälla belräffande såväl industrin inom lantbmket som de enskilda lantbrukarna.Den låga investeringstakten i sin tur har åtminstone delvis sin förklaring ioro , framför allt med tanke på kostnadsutvecklingen. Enannan orsak är de relativt höga räntekostnaderna. Jämfört , dä obligationsräntan låg pä , gäller f.n. nästan ett dubbelt så högt ränteläge. I detta sammanhang bör nämnas att Lantbmks kredit finansierar sin utlåningsverksamhel genom upplåning hos AP- fonden. AP- fonden tillhandahåller lån mot revers löpande med vissa möjligheter till s. k. serielån. Den billigaste upplåningsräntan ligger f. n. på . Jämfört med möjligheterna till upplåning mot oprio- 48 riterade5-årsobIigationer ligger reversräntan något högre än obligations- Prop. räntan.Tidigare har ränteskillnaden varit markant större, mel- 1986/87:145 lan 0,5 och lägre. F. n. är bedömningen att räntan på obligationsupplåningställer sig fördelaktigare än räntan på reversuppläning. Denna situation kan ioch för sig förändras. Ytteriigareen orsak till Lantbrukskredits klena volymtillväxt kan tillskrivas denbristande marknadsföringen av produkter. Detta hänger sammanmed främst det förhällandet att Lantbrukskredit förfogar över en litenpersonalstyrka - 4 personer - koncentrerad till . Några egentligamarknadsföringsresurser förfogar Lantbmkskredit inte över. Ijämförelse med , som driver sin verksamhet i konkurrens medLantbrukskredit, kan konstateras atl det förstnämnda bolaget förfogar över enbetydande personalstyrka, lokaliserad till de tre största städerna samt med enbetydelsefull uppbackning av ägarna, vilka jämte staten utgörs avaffärsbankerna. Dessa kan genom sin stora samlade kontorsorganisation tillföraIndustrikredit ständigt nya krediter och är dessutom beroende av avlyft försin fortsatta utlåning. Motden nu angivna bakgmnden har övervägt vilka möjlighetersom kan stå fill buds för en bätlre utveckling av bolagels verksamhet. Det hardärvid funnits naturligt för Lantbmkskredit att undersöka möjlighetema tillett närmare samarbete med Hypoteksbanken och de samverkande landshypoteksföreningarna.Med Hypoteksbanken har Lantbmkskredit ett nära samarbete genom dengemensamma administration som råder mellan företagen. FörLantbrukskredit skulle det vara av stort intresse att etablera en närasamverkan med banken och föreningarna. Med föreningarna skulle Lantbrukskreditkunna träffa överenskommelse om deras medverkan vid främst förmedling av kreditertill företag som verkar inom lantbrukets område i resp. förenings region.Möjligheterna skulle också kunna föreligga att erhålla förenings medverkan närdet gäller vissa kreditundersökningar. Lanbmkskreditskulle ocksä kunna dra fördel av den billigare upplåning som Hypoteksbankengenom sina kanaler skulle kunna ställa till Lanlbmkskredits förfogande. Detskulle sålunda vara önskvärt att Lantbrukskredit bl. a. fick möjlighet atlfrån Hypoteksbanken låna upp medel som grundas på bankens obligationsupplåning. Fråganom närmare samverkan med föreningarna i enlighet med det anfördaförutsätter ingen ändring i Lantbrukskredits bolagsordning och torde inleheller föranleda någon ändring i den för landshypoteksföreningarna gällandelagstiftningen. En överenskommelse med föreningarna torde dock få innefattaavtal om förmedlingsprovision eller dylikt. Upplåningav medel genom Hypoteksbanken torde emellertid föranleda vissa ändringar i denför banken gällande lagsfiftningen. Några ändringar i annan lagstiftning synesinte vara aktuella. Motbakgmnd av del anförda får hemställa alt Hypoteksbankensstyrelse överväger möjhgheterna för Lantbmkskredit alt dels inleda samverkanmed landshypoteksföreningama i enlighet med vad som ovan anförts, dels låna uppmedel för sin finansieringsverksamhet direkt från Hypoteksbanken. 1986/87: 145 Sammanställning av remissyttrandena över hypoteksbankensframställning (bilaga Deflesta remissinstanser har tillstyrkt bifall till hypoteksbankens förslag. Tveksammaeller negativa till förslaget är och . Närdet gäller förslaget om att slopa kravet på långfristighet i landshypo-teksföreningarnasutlåning kan SFF konstatera att detta skulle innebära en radikal förändring av landshypoteksorganisationensverksamhet. Landshypoteksföreningarna skulle därigenom kunna utvecklas mot enblandning av bank och hypoleksinstitut. Detta skulle innebära betydande stmktur-ändringarpå kreditmarknaden. SFFvill erinra om atl det finns en kommitté som arbetar med översynav stmkturen pä kredilmarknaden, nämligen .