prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Denna lag träder i krafl . Lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenom föreskrivs atl 14 § naturvårdslagen (1964:822)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Är fara att växtart försvinner eller utsattes förplundring, äger regeringen eller myndighel som regeringen besiämmer meddelaförbud att inom landel eller del därav borttaga eller skada växt av den artendär den växer vilt. Är fara att djurart försvinner, äger regeringen ellermyndighet som regeringen besiämmer meddela förbud att inom landet eller deldärav döda, skada eller fånga vill levande djur av den arten, då det ej sker tfllförsvar mot angrepp på person eller egendom, så ock att borttaga eUer skadasådant djurs ägg, rom eller bo. Beträffande djur, vars dödande eUer fångande äratt hänföra till jakl eUer fiske, skall dock gälla vad därom särskilt stadgas. Behövs uiöver fridlysning enligl Behövs utöver fredning enligl jaktlagstiftningen särskilt skydd för jaktlagstiftningensärskilt skydd för djurlivet inom visst område, äger djurlivet inom visst område,/år re- regeringen eller myndighel som re- geringen eller myndighel som rege- geringen bestämmer meddela före- ringen besiämmer meddela före skrifter som inskränka rätten till skrifier som inskränker rätten till jakl eller allmänhetens eller mark- jakt eller allmänhelens eUer mark ägarens rätt att uppehålla sig inom ägarens rätl atl uppehålla sig inom områdel. Om utplantering eller annal utsättande av vilt i frihetmeddelas föreskrifter av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1974:1025. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1980:894) om jaktvårdsområden Härigenomföreskrivs all 29 § lagen (1980:894) om jaktvårdsomräden skall ha följandelydelse. 29§ Om en fastighet, som ingår i ett jaktvårdsområde, på grund av ändradanvändning eller annars väsenfligen saknar betydelse för jaktvården samtfastighetsägaren och jaktvårdsområdesföreningen är ense om att fastighetenskall uteslutas ur jakivårdsområdet, får föreningen besluta detta. Föreliggerinte sådan enighel, skall frågan om uteslutning prövas av . Föreningen skall genast underrätta om sitt beslut attutesluta en fastighet ur Jaktvårdsområdet. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1975:85) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1975:85) med bemyndigande atl meddela föreskrtfter omin- eller ulförsel av varor skaU ha följande lydelse. 1§ Regeringen får, med den be- Regeringen får, med den be gränsning som följer av 2 §, medde- gränsning som följer av 2 §, medde la föreskrifter om in- eller ulförsel la föreskrifter om in- eller utförsel av varor, om del är påkaUai av hän- av varor, om det är påkallat av hän syn till risk för störning inom sam- syn till risk för störning inom sam hällsekonomin eller folkförsöri- hällsekonomin eller folkförsöri- ningen, av särskilda handdspolitis- ningen, av särskilda handelspolitis ka skäl ellerav hänsyn till behov att ka skäl eller av hänsyn fill behov att trygga kvaliteten hos produkter av trygga kvalilelen hos produkter av visst slag, lill hälsovården, miljö- visst slag, liU hälsovården, miljö vården, växtskyddet eller skyddel vården, växtskyddet eller skyddet mol djursjukdomar eller lill kon- mot djursjukdomar e/Zeri/ry/ör trollen av materiel som kan få mili- utrotningshotade eller säUsynta lär användning. arter av djur eller växter eller fill kontrollenav materiel som kan få mililär användning. Regeringenfär överlåta ål förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter som avses iförsta stycket. Dennalag iräder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs alt 1, 8, 11 och 23a §§ lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. Arrendenämndsom avses i 8 kap. 29 § jordabalken härtill uppgifl att 1. medla iarrendetvist. kommer på arrendenämnd, 3. pröva fråga om godkännande av förbehåll eller annat avtalsvillkor som avses i 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2-4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § jordabalken eller 3-6 § lagen (1957:390) om fiskearrenden, 4. vara skiljenämnd i arrendetvist, 5. pröva frågor enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt atl förvärva arrendestäUet. Ärende upptages av den arrendenämnd inom vars område fastigheten är belägen. 2. prövatvist om förlängning av arrendeavtal vid jordbruksarrende, bostadsarrende ellerfiskearrende eller om villkor för sådan förlängning saml tvist i fråga somavses i 9 kap. 14 § jordabalken eller vars prövning enligt 9 kap. 12 b, 17 a,18, 21 dier 31 §, 10 kap. 6 a § eller 11 kap. 6 b § samma balk ankommer påarrendenämnd. 2. prövatvist om förlängning av arrendeavtal vid jordbmksartende, bosladsarrende ellerfiskearrende eller av avtal om Jakträttsupplåtelse eller om villkor för sådanförlängning samt tvist i fråga som avses i 9 kap. 14 § jordabalken eller varsprövning enligt 9 kap. 12 b, 17 a, 18,21 eller 31 §, 10 kap. 6 a § eller 11kap. 6 b § samma balk an- Tvist somavses i 1 § försia stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 1-3 hänskjutes avpart till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig saml innehålla uppgiftom parternas namn och hemvisl, den berörda fastighetens belägenhet ochtvistens beskaffenhel. Ansökan i tvist om förlängning av arrende- ellerhyresavtal skaU innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning.Ansökan i tvist om ändring av arrende- eller hyresvillkor skall innehållauppgift om den ändring av viUkoren som begärs. Tvist somavses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första slycket 1-3 hänskjutes avpart fill nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla uppgiflom parternas namn och hemvist, den berörda fastighetens belägenhet ochtvistens beskaffenhel. Ansökan i tvist om förlängning av arrende- ellerhyresavtal eller avtal om jakträttsupplåtelse skall innehålla uppgift om deskäl som åberopas mol förlängning. Ansökan i tvist om ändring av arrende-eller hyresvillkor eller villkor i avtal om Jakträttsupplåtelse skall innehållauppgift om den ändring av villkoren som begärs. ' Senasle lyddse1985:660. Senasle lydelse 1984:679. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Prop. Uppfylleransökan ej vad som föreskrives i första stycket, skall nämnden föreläggasökanden all avhjälpa brislen inom viss fid. Efterkommes ej föreläggandet, fåransökningen avvisas. Partsförsta inlaga till nämnden skaU innehålla uppgtft om hans personnummer ochpostadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övrigaomständigheter som är av belydelse för delgivning med honom. Har part vidtalatombud att företräda honom, skall ombudels namn, posiadress och telefonnummeranges. Sker ändring i förhållande, som part sålunda uppgivit, skall parten utandröjsmål anmäla del fill nämnden. Ansökanvarigenom tvisten hänskjuts tiU nämnden bör lillika innehåUa uppgift om motparti de hänseenden som sägs i tredje slyckel. Återkallasansökan, avskrives ärendel. 11 §3 Rör ärende som avskrivits enligl Rörärende som avskrivits enligt 10 § första slyckel första punkten 10 § första stycket försia punklen tvist som avses i 9 kap. 10 §, 10 tvist som avses i 9 kap. 10 §, 10 kap. 6a § eller 12 kap. 49 eller 54 § kap. 6a § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 22 eller 24 § hyresför- jordabalken, 22 eUer 24 § hyresför handUngslagen (1978:304), 5 § la- handlingslagen (1978:304), 5 § la gen (1957:390) om fiskearrenden e/- gen (1957:390) om fiskearrenden, ler 52 § bostadsrättslagen (1971: 52 § bosladsrätlslagen (1971:479) 479), skall nämnden återuppta aren- eller 18 § Jaktlagen (1987:00) skall det på ansökan av sökanden. återuppta ärendet på an kan görs skriftligen sökan av sökanden. Ansökan görs från den dag beslulel om avskriv- skriftligen från den ning meddelades. dag beslulel om avskrivning med delades. Uteblirsökanden ånyo, får ärendet icke återupptagas på nytl. Omrätt för part atl klandra be- Om rätl för part att klandra be- slutav arrendenämnd i arrendeivisl slul av arrendenämnd i arrendetvist finns bestämmelser i 8 kap. 31 §jor- finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jor dabalken och 16 § lagen (1957:390) dabalken, 16 § lagen (1957:390) om om fiskearrenden. fiskearrenden och 53 § jaktlagen (1987:00). Arrendenämndensyttrande enligt 12a § andra stycket får inle överklagas. Nämndens beslul isådana frågor som avses i 23 § iredje slycket får överklagas genom besvär hosfastighetsdomstolen. Delsamma gäller nämndens beslut enligl lagen (1985:658) omarrendatorers rätl alt förvärva arrendestället. Besvärshandlingenskall inges till Besvärshandlingen skall inges till den fastighetsdomstol som avs.es i den fastighetsdomstol som avses i 8kap. 32 §jordabalken och 17 § la- 8kap. 32 § jordabalken, 17 § lagen gen omfiskearrenden inom tre vec- om fiskearrenden och 53 § Jaktla-kor från den dag beslulelmedde- gen från den dag lades. Finnes besvärstalan ej varabeslutet meddelades. Finnes befullföljd på föreskrivet säll eller svärstalanej vara fullföljd på före- 'Senaste lydelse 1984:679. "Senaste lydelse 1985:660, 276 inomrätl tid, skall den avvisas av fastighetsdomstolen. Har besvärsinlaga inkommiifill arrendenämnden före besvärsfidens utgång, skall den omständigheten atl inlaganinkommit till fastighetsdomstolen först därefter ej föranleda atl den avvisas.I övrigt äger 52kap. 3 och 5-12 §§ rällegångsbalken molsvarande tillämpning. Beslämmelsesom avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Fastighetsdomstolensbeslul med anledning av besvär i fråga som avses i andra slycket iredjemeningen eller i 23 § tredje stycket 1 -3 får inte överklagas. skrivetsätt eller inom rätt tid, skall den avvisas av fastighetsdomstolen. Har besvärsinlagainkommit till arrendenämnden före besvärstidens utgång, skall den omständighetenatt inlagan inkommit lill fastighetsdomstolen först därefler ej föranleda altden avvisas. I övrigt äger 52 kap. 3 och 5-12 §§ motsvarande tillämpning.Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen.Fastighetsdomstolens beslut med anledning av besvär i fråga som avses i andrastycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket I 3 får inle överklagas. Dennalag iräder i krafl . 19 1986/87.1 saml. Bilaga UU prolokoU vid Prop. Sammanställning av remissyttrandena över statensnaturvårdsverks slutrapport över undersökning av den frilevandevildsvinsstammen i och ställningstagande tillfrågan om frilevande vildsvin i landet Efler remiss från har yttrande överrapporten avgetts av: Riksåklagaren, , ,lanlbruksstyrelsen, , domänverket, universiteten i ,och , lanlbruksuniversitel, statens veterinärmedicinskaanstalt, , länsstyrelserna i , ,, , , , , ,och län. Föreningen jägareförbundet, ,. och - Landsbygdens jägare. Yllranden över rapporten har även avgelts avMörkö LRF avdelning. Skogsslyrelsen har btfogat yttrande av skogsvårdsstyrelseni . har bifogat yttrande av biologisk-geovetenskapligasektionsnämnden, några länsstyrelser har överlämnat yttranden av kommuner,regionala organ och andra organisationer. har bifogatyttranden från vissa länsförbund. 1 Frilevande vildsvinsstam i ----- En utredning angående den fria vildsvinsstammen iStockholms län har nu gjorts och en rapport föreligger överundersökningen. Denna ger enligt naturvårdsverkels mening ytterligare stöd för att vi mycket väl och utan allvarligare olägenheter kan ha en fritl levande vildsvinsstam i ge. IRiksäklagaren] biträder denna uppfattning Från de synpunkter rikspolisslyrelsen närmast har att beaklahar styrelsen ingen erinran mol förslag. ----- Eftersom trafikolycka med vildsvin inblandat ärmycket sällan förekommande i , kan några trafiksäkerhelsprobleminte anses föreligga så länge vildsvinsstammen hålls på nuvarande nivå. Från de intressen trafiksäkerhelsverket har att bevaka finns därför inget att anföra i ärendet. 1.4 Lantbruksstyrelsen: -- - Prop. ] 986/87:58 vill------ starki ifrågasätta de av angivna moti ven för att ha frilevande vildsvin i vårt land. Styrelsen vill därför avråda fråndetta och iställel föreslå att de nu frilevande djuren så långt möjligt begränsaseller om möjligt avlivas. Från skoglig synpunkifinner- att, med nuvarande kunskapsunderlag,en frilevande vildsvinsstam kan accepteras i landel. Stammen bör dock akliviregleras och tillåtas öka endast i långsam takt så att ev effekter avvildsvinen kan utläsas. Resurser för att följa upp stammens utveckling bördärför avsättas. 1.6Domänverket: 1 slutrapporten framhåller nalurvårdsverkel all erfarenhelernasom gjorts inom undersökningsområdet ger fulllstöd för att frilevande vildsvin skall accepteras i landel. delarinte denna gmnduppfaltning. principiella inslällning är atlvildsvinet som frilevande djurart inte har plats ilandels fauna.- Dock är verkel medvetet om att det rent prakfiskt lordevara förenal med stora svårigheler all utrota arten. Trots stora insalser ochansträngningar från samhällets sida kommer ett antal djur ändå atl finnas kvari frilevande tillstånd. Dessutom kan förväntas alt del även i framliden kommer atlske rymningar ur vildsvinshägn. Domänverketförutsätter att ett accepterande av frilevande vildsvin inte kommer attinnebära uppmjukningar av de regler och bestämmelser som införts för viltarlenvad gäller utplantering, hägnhållning och transport. Ett accepterande skallavse enbart de vildsvin som lever i frihet. 1.7Stockholms universitet: instämmer i verkets bedömning att vild svinet har en naturlig hemortsrätt i , genom alt det förekommil här fram till 1700-lalet, dådet utrotades till följd av mänskliga ingrepp. Därmedanser vi även att krav på skydd för den inhemska faunan och ,är lillämplig även på vildsvinet i . Såsomvarande ell spektakulärt och storvilt i klass med björn och älg, så har en frivildsvinsstam ett storl atiraktionsvärde, inle bara för jägare, ulan även fören bredare naturintresserad allmänhel. ----- vibåde bör och kan behålla vår nuvarande frilevande vildsvins- stam, och även tillåla den alt expandera geografiskt till fler lämpliga omräden. 1.8Lunds universitet, biologisk-geovetenskapliga sektionsnämnden: Vildsvinet (scrofa)har så sent som under 1700-talel tillhört den svens ka faunan. De populationer, som fmns, härstammar frän vildsvin som införts frän kontinenten. Att hävda, som reservanlen gör, atl dessa vild svin ingenting har all göra med den urspungliga svenska vildsvinsstammen är vilseledande. Det väsentliga i detla fall är, att de djur som återinförtshör till samma, lidigare utrotade, djurart och ulgöres av "äkta"vildsvin. delar alllsä ställningslagande om vildsvinets "hemortsrätt" men vUl lill detta foga all en anpassningtill 279 svenska naturförhållandenhos de ålerinförda vildsvinen kan förväntas, Prop. 1986/87:58 gällande bla biolopval och biolopuinyttjande under olika årstider. Ytterli gare forskningsinsatser krävs för all få denna process klariagd. []delar- inställning att frilevande vildsvin bör få förekommai . 1.9 Uppsalauniversitet: Från principiell faunavårdssynpunkt bör vildsvinetfå återetablera sig som en naturlig komponent i vår fauna. ---- övervägandeskäl lalar för ell posifivt ställningslagande lill en ålereiablering avfrilevande vildsvin i . 1.10--------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: ansluter sig lill uppfattningenall vUdsvinel har "hemortsrätt" i den svenska faunan. SLU har dock forlfaranderenl principiellt starka betänkligheter mot atl etl återförande av vildsvinettill vår fauna skall gå till på del slumpartade sätt som en elablering avbestånd med svin förrymda från vilthägn innebär. Renl praktiskt förefaller deldock tyvärr som om den uppkomna siluationen med slumpmässigt etableradebestånd måsle beiraktas som ett faktum vUkel vi inle kan ändra på. 1.11 : framhåller atlinga erfarenheter beträffande sjukdoms- och smitispridningssituaiionen har framkommili som motiverar erinran mot statens naturvårdsverks uppfattning atl viulan allvarliga olägenheter kan acceptera en frilevande vUdsvinsslam i Sverigemen all mycket omfattande och snabbt insatt jakt på vildsvin kan visa signödvändig i en annan epizootisk situation än den nu förhärskande i del fall dennu frilevande vildsvinsstammen tillåls överleva och tillväxa. 1.12 : har inget alt invända molatl en arl,som i historisk lid funnils i men utrotats, äterinförs från lämpligt närbeläget land. 1.13------------------------- Länsstyrelseni : ---- anser---- altvildsvinet har en hemortsrätt i den svenska naturen ochatt en kontrollerad slam kan accepteras i landel. 1.14 Länsstyrelseni län: ---- avstyrker--- atlfrilevande vildsvin skall tiUåtas i . fåranses tillräckligt om vildsvin får finnas i djurparker och andra zoologiskaanläggningar saml inom vilthägn, så konslruerade att vildsvinen ej kan rymma.Härjämte bör föreskrifier meddelas om att vildsvin i vilihägn eller eljest i fångenskapskall märkas av ägaren, så alt det framgår vem som är ägare till vildsvinen.Härigenom minskar risken för olaga utsättning i frihet av vildsvin. Kontrollenav atl märkning sker av vildsvin kan utföras inom ramen för den vanligakommunala djurtillsynen enligt djurskyddslagen. 1.15------------------------------- Länsstyrelseni : målsättningen bör varaatt man i huvudsak bör sträva efler alt hålla ett högst begränsai antal av[vildsvin]. 1.16Länsstyrelsen i : Prop.1986/87:58 --- hari etl [lidigare] yttrande uttalat, alt en frilevande vildsvinsstam skulleinnebära en önskvärd berikning av den svenska viltfaunan. hardärvid att en frilevande vUdsvinsslam bör kunna accepleras. Länsstyrelsenfinner i den nu redovisade ulredningen inga motiv atl frångå sitl lidigareställningstagande för en frilevande vildsvinsstam i . Länsstyrelsenfinner del emellerlid inte styrkt att vildsvinsstammens numerär kan konlrollerasgenom normal jakl. 1.19--------------------------- Länsstyrelseni : --- anser---- atlvildsvinet har hemortsrätt i fauna och atl samhälleldärför bör kunna acceptera en frilevande livskraftig vildsvins stam inom landet även om detla medför ökad skaderisk för tex vissa jordbruksgrödor.-- Tjänstgörandesuppleanten i styrelse i () anför isärskilt uttalande: --- Detfaklum alt det för några sekel sedan funnits vildsvin i landel gerdärför inte denna vildsvinsstam en självklar hemortsrätt i områ det. --- Fördet aktuella försöksområdet i södra är det därförinte,-- rekommendabelt alt upprätthålla nuvarande vildsvins stam. 1.20------------------------------- Länsstyrelseni : ansåg 1980 att vildsvinen intehörde hemma i den sörmländska faunan och att stammen i varje fall inte skulletillåtas att öka och spridas. [vidhåller] sin principiellauppfattning. 1.22------------------------ Länsstyrelseni län: InomÖrebro län förekommer inte frilevande vildsvin annat än i form av lillfälliga besök av enslaka djur. Länet saknar därför egna erfarenheter av dem. Trots delta släller sig tvivlande lill bedömning när det gäller omfattningen av de olägenheler som ett accepte rande av en vildsvinsstam kommer atl medföra. reproduktionspolentialkräver ett högt jakttryck. Svinen är skygga och svåra att jaga. Detla kan ställa jägare som saknar tradilion och erfarenheter ifråga om vildsvinsjakt inför svårigheler atl klara av en nödvändig avskjut ning. möjlighet att med slöd av 24 §3 mom jaktlagen åslad komma en tvångsvis jakt torde i praktiken vara Uten. ----- [anser] atl vildsvin inle bör förekomma i frill till stånd. 1.23--- : Vildsvinet hade funnits i un der mycket lång lid, när del utrotades under 1700-talel. Enligt föreningens mening har vildsvinet därför hemortsrätt i den svenska faunan. När arten nu etablerat sig på nytl, måste den få leva kvar. Föreningen delar natur vårdsverkets resonemang i dess stycken. Del är dock olyckligl alt slumpen har fält avgöra var de viltlevande vildsvinen nu etablerat sig. Föreningendelar de slutsatser som nalurvårdsverkel framför i sin rap port och tiUstyrker verkets förslag. 1.24------------------------- : Vildsvin bör i fortsättningen en- Prop. dastbefinnas inom väl kontrollerade hägn. marnabör utrotas eller infångas för alt ålerplaeeras inom hägn. LRFanser inte att en saklig bedömning gjorts om för- och nackdelar med enfrilevande vUdsvinsslam. All vildsvin funnils i på 1700-lalet är ingelsakligt motiv för att tillåta en frilevande slam . Detta motiv ger enligl LRFsuppfattning etl ensidigl ullryck för vissa iniressen i samhällel och beaklar inleatt helt nya förutsättningar uppstått för fauna, jordbruksprodukfion,friluftsliv, villolyckor mm. Jakl på vildsvin är av intresse endast för enbegränsad grupp jägare. --- Förekomstenav vildsvin är inte en följd av en saklig bedömning omvildsvinen skall finnas i landel eller ej. VUdsvin är frilevande fill följd av bla dåliga hägn och en brislande tiUsyn härav från berörda myndig helers sida. LRF finner all bedömningen av vildsvinen skulle ha hemorts rätt saknar relevans. Huruvida vildsvinen har en hemortsrätt eller ej ärdärför i sak ovidkommande. Istället bör enligl LRFs uppfattning behovet av enfrilevande vildsvinsstam bedömas med hänsyn till nuvarande fauna ochkonsekvenser för samhällel i övrigl. --- förekomstenav en frilevande vildsvinsstam har ringa inverkan på Andrakonsekvenser än effeklen på skogsbmkel bör avgöra frågan om vildsvinens framtidi del svenska landskapet. 1.26-------------------------------------- FöreningenSveriges jordbiruksarrendatorer: avslyrker försla get om frilevande vildsvin. EnliglSvenska jägareförbundels mening är statens naturvårdsverks slutrapport ochställningslagande välgrundad. ansluter sig tiU naturvårdsverketsgrundsyn att vildsvinet fortsätttningsvis skall accepteras som etl frilevandefaunaelement i landel. Den undersökning som genomförts inom Tullgarn-Mörkö-områdelsamt de erfarenheler som vunnits avseende skador förorsakade av och kontroll avövriga i landet etablerade vildsvinspopulationer ger enligt Svenskajägareförbundels uppfallning definitivt inle anledning lill elt annatställningstagande. --- Kan----- förbolagsskogsbrukets del stödja uppfattningatl vUdsvin bör anses ha hemortsrätt i och således få leva fritl men under fortsall akfiv uppsikt och jaktvård. 1.29------------------------ : instämmer i bedömningen atl frile vande vildsvin bör få finnas i . --- anser---- all----- slarkaskäl talar mol en frilevande vildsvins stam i . De främsta argumenten är de små möjligheter, som förelig ger atl genom jakt håUa stammen under kontroU samt de skador dessa djur åstadkommer på växande gröda. 1.31Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare: Prop. Vidtidigare behandling av frågan om frilevande vildsvin i , har JägarnasRiksförbund-Landsbygdens Jägare konstaterat att vildsvinet är elt intressant jaktobjekl- om inte odelat positivi - så i vart fall för vissa begränsade områdenjaktligt berikande. har riksförbundet framhållit, som ett oavvisiiglkrav, att en nyetablering av vildsvin inte får ske på bekosinad av jordbmkarnasnäringsulövning eller andra vitala intressen. 2Smittrisk, skadegörelse och ersättning --- Etlgodtagande av en frilevande vildsvinsstam torde leda till stammensspridning och ökning. En sådan utveckling aktualiserar frågan om en översyn avjaktlagstiftningen i syfte alt däri inarbeta de särregler som kan behövas förjakten på svin. Utan alt gå in på detaljerna härvid vill jag blott peka påfrågan om ej vildsvin bör tas upp bland de djurarter som nämns i 16 § och 24 §1 mom sista stycket jakflagen samt 14§ försia stycket I sammanhangeibör även frågan om vildsvin entydigt ärall betrakta som klövvilt uppmärksammas Detär oklart hur stor betydelse förekomsten av vildsvin har på ett bekämpande avexempelvis svinpest i händelse av utbrott i landet. har svinpeslsilualionenavsevärt försämrats i och risken för spridning lill harökat. flyginventering av vildsvin i Tullgarnområdet gav vid handenall svinen gärna utnyttjar soptippar som foderplatser-- eniakttagelse som stärker styrelsens uppfattning atl frilevandevildsvin ulgör en reell smittrisk även om del är svårt all ulan erfarenhet frånvår egen miljö bedöma risknivån.