prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — Där emot kan det ifrågasällas om dessa yttranden skall vara så starkt styrande I45 10 1986/87. som det sägs iutredningen. Med en sådan tillämpning kan det vara svårt att Prop. 1986/87;122 uppnå en objektiv och enhetlig tillämpning av lagstiftningen. 2.7.3 ; För möjligheterna all pålång sikt bibehålla från naturvårdssynpunkl vikliga delar av odlingslandskapetär möjligheterna lill sysselsättning och bosättning på landsbygden myckelviktig. Utgles-ningen av befolkningsunderiagel har i flertalet av ochSvealands skogs- och mellanbygder redan nått ett sådant stadium alt bevarandetav odlingslandskapets natur- och kulturvärden försvårats. Naturvårdsverketanser atl utredningens avgränsning av den glesbygd som behöver särskilthänsynslagande och slöd ej molsvarar del verkliga behovet. I många ytterligarekommuner och kommundelar i landet än de utredningen föreslagil bör 7 § ocksäkunna tillämpas. 2.7.4 : AMS vill dock peka på etlproblem som anknyter lill den föreslagna ändringen av § 4. Enligl denna kommerenskilda personer atl läitare kunna förvärva mindre jordbruksfastigheter för atlkunna använda den som deltids- och frilidsjordbruk. Iglesbygderna kan delta innebära sysselsättningsproblem. harlänsarbetsnämnderna i skogslänen påtalat bekymmer med inflyttare tillfastigheter som den tidigare ägaren lämnat på grund av otillräckliga försöri-ningsmöjligheler.Som regel sker utflyttningen med ekonomiskt stöd från samhället. 1 många fallär inflyttaren en familj i aktiv sysselsätlningsålder som slutat en fastanställning och för vilken det är svårt att erhålla arbete i bygden. Som regelkan vederbörande efter kort lid erhålla kontant stöd, oftast genomarbetslöshetskassan, eller sysselsättas med beredskapsarbeten. Enl. AMK § 72aäger den som riskerar ulförsäkring frän arbetslös-helskassan rätt all begäraberedskapsarbete i sådan utsträckning (5 mån.) atl han på nytt är berättigaduppbära kassaersättning. Om inflyttaren inte är beredd atl på nytt flytta lillorter där han kan beredas arbete finns en risk alt han kommer in i en rundgångmellan kontant ersättning och beredskapsarbeten under lång lid. I§ 7 föreslås att i fråga om kommuner, för vilka del har särskild regionalpolitiskbetydelse, får regeringen föreskriva atl tillstånd får vägras till förvärv omegendomen behövs för atl främja sysselsättningen pä orten. Kommunen skallalltid få yttra sig i förvärvsärendena. AMSuppfattning är atl paragrafen bör utformas så aU inflyttande personers förvärvav fastighet prövas mot möjligheten alt försöria sig i kommunen. Skulle inleegendomen ge full sysselsättning eller köparen på annal sätt kan försörja sigbör förvärv av fastigheten förhindras. I sådant fall bör staten enligt gällandebestämmelser lösa egendomen om säljaren begär det. Kommunenbör föredra förvärvsansökan i den dit kommunen hör.Utredningen framhåller att del genom de föreslagna ändringarna ijordförvärvslagen kommer bli lättare att förvärva fastigheter för dellidsjordbruki skogs- och mellanbygderna i och . I vissa av dessa bygderfinns en betydande arbetslöshet och begränsade möjligheter tilldeltidsarbete. Atl bereda de arbetslösa och boende i området möjlighet till endelförsörining genom förvärv av elt dellidsjordbruk kan ur arbetsmarknadspolitisksynpunkt vara acceptabelt. Däremot bör man inte främja en övergång från enheltidsanställning till dellidsjordbruk förtån den förvärvssökande erhållilmöjlighet lill kompletterande sysselsättning. 2.7.5 : I det svenska samhället genomförs nu på en rad områdenen decentralisering av ansvar och beslutsbefogenheter från stat 146 Genom den nya och lagenom hushåll- Prop. 1986/87:122 ning med naturresurser m. m. läggs också etlstörte ansvar på kommunerna vad gäller markanvändningsfrågor och lokal miljö. Glesbygdsdelega-lionenhar i sin rapport om resurser och möjligheter (DSl 1984:20) framfört allhandläggningen av jordförvärvsärenden bör decentraliseras för atl motverka ettsektoriellt synsätt och väga in regional- och glesbygdspolitiska hänsyn. Förnärvarande pågår en försöksverksamhet i sju kommuner rörande ökal lokaltinflytande i jordförvårvsfrågor med stöd av bl.a. gles-bygdsdelegalionen ochbyggforskningsrådet. Avsikten är bl. a. alt bedöma om kommunens inställningtill hantering av jordförvärvsärenden kan komma till uttryck i l. ex.översiktsplaner eller näringslivsprogram och om den i så fall kan blivägledande för lantbruksnämndens bedömning i enskilda ärenden. Mot denna bakgrund anser planverket atl del är tveksamtatt begränsa det kommunala inflytandet till de geografiska områden som särskiltpekas ut av regeringen. fömtser att den nämnda försöksverksamhetenkan läggas till grund för beslut om lämpliga former för kommunernas medverkanäven inom andra delar av landet. Om kommunen i sin översiktsplan redovisat sinsyn på jord- och skogsbruksfrågornas behandling och inställningen lilljordförvärvsfrågor bör kommunens redovisning av de intressena, så som de kommertill uttryck i planen, kunna beaktas vid lantbruksnämndens rådgivning ochbeslut. Detta fömtsätter ett nära samråd under planarbetets gång. Därmed ökas förutsältningarnaför etl kommunall inflytande ulan att en onödig byråkrati skapas genom remitteringav varie enskilt ärende. 2.7.6 : Syftet med lagöversynenär bl.a. atl på ett bättre sätt än tillgodose målen för regionalpolitiken. 1 I § lagförslaget anges att den regionalpolitiska utvecklingen särskilt ska beak tas. Mot bakgrund av detta vill LMV ifrågasätta om den lagkonstruktion som föreslagits är ändamålsenlig. Förslaget innebär bl.a. atl krav på bo sättning m. m. enbart ska kunna ställas upp inom kommuner som regering en utser. För kommuner som inte kommer atl omfattas av 7 § leder lagkonstruklionen till att vissa av medlen för att driva en aktiv regionalpo litik försvinner i förhållande till gällande lag. En mera generellt tillämplig bestämmelse som ger möjlighet att hindra förvärv som bedöms ha oför månlig effekt i regionalpolitiskt avseende saknas i förslaget. 7 § i förslaget innebär bl.a. att krav på brukarensbosättning ska kunna ställas upp inom kommuner som regeringen utser. Dettakommer att leda till en differentierad tillämpning i olika delar av landet,vilket också år syfiet med det ökade regionalpoliliska hänsynstagandet. Deltagäller även fastighetsbildningen, LMV har i avsnitt 5.1 redovisat vissasynpunkter på den lagtekniska lösningen. LMV vill också peka på viklen av att de kommuner somkommer att omfattas av 7 § har arbetat igenom målfrågorna vad gällernäringsliv, jord-och skogsbruk på ett grundläggande sålt. Även strukturfrågornaoch fas-lighelsbildningsfrågorna bör ha behandlats för all man skall få lillstånd en lillfredsställande grund all slå på i tillämpningen. 2.7.7 : Den allmänt ändrade inriktning avjordförvärvslagen, som utredningen föreslår, ger avsevärt ökade möjligheter att tillgodose det regionalpoliliska intresset att stödja landsbygden. Den föreslagna bestäm melsen om möjlighel lill vidgad tillståndsvägran i vissa regionalpolitiskt understödda kommuner kommer att få mycket liten tilläggseffekioch kan 147 därför lika gärna uteslutas ur lagen. 2.7.8 Riksrevisionsverket:Som utredningen synes mena lorde behovet av Prop. 1986/87; 122 förvärvsprövning när det gäller främst jordbruksmark i de utpräglade gles bygderna främst gälla möjligheterna till regionalpolitiska hänsynstagan den. RRV har ingenting att invända mot ett sådant synsätt. avförvärvsärenden när det gäller glesbygdsjordbmken skall baseras påregionalpolitiska/glesbygdspolitiska överväganden är det dock enligt RRVsuppfattning tveksamt om ärendeprövningen bör ligga på lantbruksnämnderna. Omman som vägledande princip när det gäller möjligheter till förvärv av jordbmksmarki glesbygdsområden slår fast att det handlar om att ge människor möjlighet attbo kvar och skapa sysselsättning är det naturligt att se denna typ avförvärvsärenden som en angelägenhet för organ med ändamålsenliga fömtsättningarför att göra denna typ av bedömningar. Det är i detta sammanhang också önskvärtatl förvärvsprövningen vid behov kan inriktas på atl stimulera en alternativanvändning av jordbruksmarken, dvs. till annat än konventionell jordbmksdrift,om detta från allmänt regionalpolitiska utgångspunkter kan anses motiverat. Isyfte att främja en tillämpning av bestämmelserna som ligger i linje med dettabör prövningen i den utsträckning den bör finnas kvar i nuvarande form -överföras från lantbruksnämnderna till resp länsförvaltning eller kommun. 2.7.9 Hovrättenför övre : Innebörden av utredningens uttalande (s. 76) atl lantbruksnämnden inte utan starka skäl får gä ifrån kommunens åsikt kan enligt hovrättens mening inte innebära att lantbmksnämndens övergripande jord- och skogsbmksbedömning ifrågasätts. Det torde vara lantbruksnämnden som är bäst skickad att göra en helhetsbedömning i sådana frågor. 2.7.10 : I 7 § bemyndigas regeringen attutfärda vissa föreskrifter. Tingsrätten ifrågasätter om bemyndigandet årförenligt med 8 kap. 3 och 7 §§ regeringsformen. De tilllänkta föreskrifternakan knappast heller ses som verkställighetsföreskrifter enligt 13 § förstastycket 1 regeringsformen. De preciseringar som utredningen åsyftar genomregeringsföreskrifter bör man kunna komma fram till genom skrivningar imotiven. 2.7.11 : Tingsrätten har ingen erinran motutredningens förslag såvitt gäller själva förvårvsprövningen. Däremotdelar tingsrätten inte utredningens mening i fråga om lösningsskyldigheten.Den föreslagna avslagsgrunden har störte likhet med avslagsgrunden iföreslagna 4 § första stycket 1. än med övriga avslagsgrunder och har också ensådan likhet med den nuvarande avslagsgmnden i 7 § att en ändring i fråga omstatens lösningsskyldighel inle framstår som motiverad. 2.7.12 Länsstyrelseni : Av I § i förslagel till ändringar i jordförvärvslagen framgår att vid tillämpningen av lagen skall särskilt den regionalpoliliska utvecklingen beaktas. Av7 § i förslaget framgår all förvärv får vägras om egendomen behövs för altfrämja sysselsättningen pä orten i fråga om kommuner för vilka det har särskildregionalpolitisk betydelse. Dessa kommuner skall bestämmas av regeringen.Utredningen har uttalat atl främst kommunerna i inland, norra delarnaav och saml delar av bör komma i fråga.Stockholms län skulle alltså inte till någon del beröras av bestämmelserna i 7 §. förslag skulle de regionalpoliliska hänsynstagandena i 148 länet främst ske på ett indirekt säU genom atl det blir läuareatt förvärva Prop. 1986/87; 122 dellidsjordbruk. Detta bör kunna bidra tillatt bryta nedgången i folkmängden i glesbygdsområdena med dess konsekvenser ifråga om bl. a. samhällelig och kommersiell service. Tillståndsprövningen börinriktas så att den medverkar till ett ökat boende i skärgården. Något direkt kommunalt inflytande i förvärvsärenden somhar regionalpolitisk betydelse torde inle bli aktuellt i länet medutredningens förslag. 1 detta sammanhang bör särskilt påpekas att ett projektrörande lokalt inflytande i jordförvärvsfrågor i kommun startat i mars1986. Projektet har tillkommit genom beslut av glesbygdsdelegationen ochfinansieras av , glesbygdsdelegationen och statens räd förbyggnadsforskning. Det beräknas pågå t. o. m. /89. Liknandeprojekt skall genomföras i sex kommuner i andra län. Försökskommunerna skall i samarbete med lantbruksnämnd,länsstyrelse, intresseorganisationer och kommuninvånare utarbeta elt enkelt näringsprogramsom skall vara vägledande för lantbruksnämndens beslut i jordförvärvsfrågor. Syftet med försöksverksamheten är alt undersöka om etlökat lokalt inflytande på förvärvsprövningen kan ge ett bättre utnyttjande avde lokala resurserna och därmed totalt setl en ökad sysselsättningseffekt. Genom alt man tillämpar en helhetssyn på näringslivs- ochsysselsättningsfrågorna kan troligtvis även små jord- och skogsbruk ikombination med andra verksamheter ge ett totalt sett bättre utbyte för bygdenän ensidigt inriktad strukturrationalisering. Man måste då se till att ytteriigaremark finns tillgänglig i fall det skulle behövas för att trygga försöriningenför de familjeföretag det ofta rör sig om. I finns stora områden där regionalpoliliskaintressen är framträdande. Intressena i kommun har understrukitsgenom den nämnda försöksverksamheten. I kommunen ingår skärgårdsområden. Deregionalpolitiska intressena där och i länels skärgårdsområden över huvud tagelär speciellt framträdande. Enligt lånsstyrelsens mening är problemen av denarten att starkare regionalpolitiska medel än vad utredningen föreslagitbehövs. Behovet av sådana medel blir särskilt stort med hänsyn till allprisprövningen av förvärven föreslås bli avskaffad. Detta kan beräknas ledatill atl prisnivån i vissa fall blir sådan alt lokalt anknutna förvärvare fårsvårt atl köpa jordbruksfastigheter. Konkurtensen om mindre jordbruksfastighetertorde bli särskilt stor just i skärgårdsområdena. Lämpligen bör länetsskärgärds- och glesbygdsdelar tas in bland de områden där 7 § skall blitillämplig. Länsslyrelsen föreslår atl i varje fall skärgårdsområdenabeaktas när avgränsningen av 7 §-områdena görs. Vidare bör formerna förkommunalt inflytande i förvärvsärendena övervägas för de fall dåregionalpolitiska intressen finns. 2.7.13 i län: Länsslyrelsen delarhär utredningens åsikt att förvärvstillstånd ska kunna vägras i vissa avregeringen utsedda kommuner om egendomen behövs för att främja sysselsättningenpå orten. Detta ska enligt utredningen främst avse kommuner i inland. I norta delarna av län finns en stor del avsysselsättningen inom de areella näringarna. Speciellt i de för fritidsboende attraktiva kustområ dena kan det lagda förslaget medföra svårigheter för den bofasta befolk ningen att förvärva fastigheter. För befintligt jordbruk finns svårigheter att förstärka svaga enheter. anser därför att man bör införa en möjlighet för regeringen att föreskriva att skall kunna för ordna atl förvärvstillstånd får vägras i kommuner eller kommundelar där 149 frågan har särskild regionalpolitisk betydelse, t. ex. i norra . 2.7.14----------------------------- Länsstyrelseni : anser alt del Prop. 1986/87; 122 finnsskäl att även i andra glesbygdsområden i landet kunna tillämpa denna regel.I är det främst i skärgårdsområdet och i delar av södraÖstergötland som det finns områden av glesbygdskaraktär där arbetspend-lingtill större arbetsmarknader är etl dåligt sysselsällningsalternativ. Härtillbör läggas att förslaget om nedtoning av rationaliseringsmotivet innebär sämremöjligheter att styra förvärven till bmkande och boende pä orten. Länsstyrelsenförordar därför att den regionalpolitiska regeln bör kunna tillämpas i helalandet och att statsmakterna delegerar till länsstyrelserna atl ge geografiskariktlinjer för hur regeln skall tillämpas i länet. På detta sätt erhålls enkoppling till allmänna regionalpoliliska ambitioner och insatser, bl. a.tillämpningen av det ekonomiska glesbygdsstödet. tillstyrkerutredningens förslag att kommunerna skall ges lillfälle att avge yttrande i deförvärvsärenden där den regionalpolitiska prövningen kan bli aktuell. 2.7.15 Länsstyrelseni : har ovan framhållit att jordförvärvslagen måste betraktas som en ramlag vars tillämpning varierar mellan olika delar av landet och även mellan olika delar av etl län alll efler produktionsfömisällningar m. m. Länsstyrelsenhar även konstaterat att de regionalpolitiska aspekterna kommer atl få alltstörre belydelse. Sådana förhållanden som utredningen hänvisar till för t.ex.Norrlands inland finns även i stora delar av . Denexemplifiering som utredningen gjort är alltså enligl länsstyrelsensuppfattning alldeles för snäv. Medanledning härav anser att regionala handlingsprogram förtillämpningen av jordförvärvslagen måste upprättas. Om sådana handlingsprogramäven beaktar regionalpolitiska frågor, sysselsättningsaspekter t. ex., bör detkunna ligga till grund för prövning enligt 7 §. föreslär därför,med avstyrkande av utredningens förslag, att 7 § jordförvärvslagen skall haföljande lydelse; "Iområde av särskild regionalpolitisk betydelse fär, efter del att handlingsprogramantagits av , tillslånd vägras till förvärv om egendomen behövsför att främja sysselsättningen på orten". Erfarenheternafrän glesbygdsdelegationens försöksverksamhet med ökal kommunalt inflytande ijordförvärvsärenden, i vilket kommun deltar, är goda.Länsstyrelsen anser därför att om handlingsprogram upprättats skall denkommun, inom vars gränser förvärvsfastigheten ligger, alltid höras iförvärvsärendet. 2.7.16 Lansstyrelseni län: Enligt föreslagen ny lydelse av 7 § skall i fråga om kommuner som regeringen anser vara av särskild regionalpolitisk betydelse föreskrivas, alt tillstånd får vägras lill förvärv, om egendomen behövs för att främja sysselsättningen på orten. Denna begränsning till kommuner som regeringen föreskriver, kommer alt medföra att det inte går att vägra förvärvstillständ i t.ex. skärgårdsområdena i län. Detta kan ha betydelse vid övergång från fast boende till fritidsboende, eftersom någon bosättningsplikt inte längre föreslås finnas för mindre jordbruksfastigheter. Länsslyrelsen anser att lagen bör medge möjligheter atl hindra sådana förvärv, som innebär alt en fast bosättning och en näringsverksamhet ersätts av etl fritidsboende i bygder, där fortsall konti nuerlig verksamhet är angelägen. 2.7.17--------------------------- Länsstyrelseni : Förvärvsprövning av skogs bruksfaslighet och mindre jordbmksfastighet belägen utanför ovan be- 150 sknvna stödområdet kan således enligl förslaget inte skemed hänsyn lill Prop. 1986/87:122 regionalpolitiska skäl. För delskulle ändringen kunna leda till en försvagning av landsbygden ochlänsstyrelsen föreslår alt regeln i jordförvärvslagen om regionalpoliliskahänsyn som gäller bibehålls alternativt aU även införiivasi del område där regionalpoliliska hänsynstaganden bör tas. 2.7.18 iBlekinge län: Förslaget innebär att det exempelvis inte går aU vägra förvärvslillståndt.ex. i glesbygd och skärgärd för atl värna om fast bosättning ochsysselsättning. anser inte alt en begränsning bör ske i enlighetmed utredningens förslag utan anser all om särskilda skäl föreligger sammamöjligheter skall finnas även i övriga delar av landet. 2.7.19 iKristianstads län: 1 förhållande till nuvarande lagstiftning innebär förslagelpå denna punkl att del geografiska området för tillämpningen av denna paragrafkan klart konkretiseras, vilket då ankommer pä regeringen att göra. I och försig hälsar styrelsen en sådan konkretisering med tillfredsställelse eftersomdet hiuills rått osäkerhet om bland annat i vilka områden lagrummet ärtillämpligt och även innebörden. Ifråga om den senare innebär förslaget enskärpning i förhållande till nuvarande regler genom atl förvärv får vägras omegendomen behövs för att främja sysselsättningen på orten i vid mening, alltsåutöver de jordbruks- och skogspolitiska grunder som ulgör förvärvshinder enligtlagens bestämmelser i övrigt. Enligt utredningens mening skall lagrummet varatillämpligt i de utpräglade glesbygder som finns i Nortlands inland och delarav och samt delar av och då för atl stärkasysselsättningen på orten. För övriga delar av landet anses det allmänna syftelmed lagen och översynens målsättning i övrigt ge ökade möjligheter lill förvärvav dellidsföretag i tillräcklig utsträckning tillgodose de regionalaintressena. Styrelsen menar för sin del atl lagrummet bör kunna görastillämpligt även i andra glesbygdsbetonade områden där särskilt behov kan sägasföreligga att främja sysselsättningen på orten. Det bör ankomma på regeringen atlange dessa områden enär i annal fall risk föreligger för ojämn bedömning.Enligt styrelsens mening skall dessa områden utses med återhållsamhet. Imotsats lill glesbygdsstödet, som får ses som en förmån, utgör tillämpningen avdet föreslagna lagrummet etl ingripande mot den enskilde i hans möjligheter allsom säljare avyttra sin egendom eller som köpare att kunna etablera sig. 2.7.20 iHallands län: anser all bestämmelsen bör kunna få tillämpningäven utanför det område som utredningen anger som exempel. Tillstånd enligtdenna grund ger nämligen möjlighet atl föreskriva bosättningsskyldighel.Länsstyrelsen delar också utredningens uppfattning att kommunens yttrandealltid skall inhämtas i förvärvsärenden av detta slag, men anser inle att detbör få så avgörande betydelse som utredningen föreslår. 2.7.21 iSkaraborgs län: Länsslyrelsen anser att bestämmelserna i 7 paragrafen borde utvidgastill alt gälla alla de områden där glesbygdsstöd kan utgå. 1 harlänsstyrelsen utarbetat en gemensam grundsyn för det regionalautvecklingsarbetet. 1 denna konstateras att insatser förlandsbygds/glesbygdsutveckling behövs i den norra länsdelen, regionerna omkringFalköping och och . För alt dessa insatser skall få effekt på utvecklingenkrävs samlade insatser 15 \ Del vore då konsekvent om jordförvårvslagens Prop.1986/87; 122 bestämmelser också kunde användas för alt stödjasträvandena atl underlätta sysselsättningen i dessa områden där jord- och skogsbmkär sä betydelsefulla för att hälla liv i bygden. 2.7.22 i : Ändringsförslagetmedför en väl kommen förbättring av möjligheterna all driva en aktiv regionalpolitik. Det bör i första hand ankomma på alt i samråd med lantbruks nämnden, skogsvårdsslyrelsen och berörda kommuner avgränsa det geo grafiska tillämpningsområdet. Mycket lalar för alt i i huvudsak låla avgränsningenfölja samma avgränsning som gäller för stödområde B och C. 2.7.23 iVästmanlands län: Länsslyrelsen ser det som positivt att de regionalpoliliskahänsynen enligl förslagel ska förslärkas i jordförvärvslagen. får tillslånd vägras om egendomen behövs för all främjasysselsättningen på orten inom kommuner som regeringen föreskriver. Dettaföreslås gälla Nortlands inland, norta delarna av och länsamt delar av . Med hänsyn till den negativa utvecklingen med storaminskningar av sysselsättning och befolkning i ser detsom mycket angeläget atl även detta område ska omfattas av de regionalpolitiskahänsynen i § 7. Inom Bergslagen är det väsentligt alt alla möjligheter all ökasysselsättningen tas tillvara t. ex. genom den grund förkombinationssysselsättning som ofullständiga jordbruksfastigheter kan utgöra. 2.7.24 iVästernorrlands län: Utredningen föreslår att, om del behövs för atl främjasysselsättningen på orten, kan förvärvstillstånd vägras. En paragraf med ihuvudsak samma innehåll finns , men har nyttjats myckel litet. Det ärdärför värdefullt all utredningen klargör och klart avgränsar deregionalpolitiska bestämmelserna i jordförvärvslagen. anser attmed de nya bestämmelserna bör del finnas bättre möjligheter att upprätthålla enlevande landsbygd i inlandet. Det är angelägel att regeringen, vid sin bedömning av detområde där särskilda regionalpolitiska hänsynstaganden skall gälla, gör entydlig avgränsning så atl lagens tillämpning underlättas. Länsstyrelsenförordar att skogslänen i sin helhet utgör områden där den regionalpoliliskabestämmelsen skall tillämpas. Enligt utredningen bör föreskrivas att kommunensyttrande alltid skall inhämtas när bestämmelsen om regionalpolitiska hänsynskall tillämpas. För alt inte byråkralisera och försena handläggningen avjordförvärvsärenden bör regeln om kommunens yttrande utformas så, attlantbruksnämnden och respektive kommun gemensamt i principsamråd får avgöra varoch när yttrande skall inhämtas. 2.7.25-------------------------------------- Länsstyrelseni : finner det posi tivt att de regionalpolitiska frågorna givits större tyngd i det nya lagförsla get och förutsätter att de särskilda regionalpoliliska hänsynsta gandena kommer att omfatta hela länet. Glesbygdsstöd kan således ulgå i alla länets kommuner. I övrigt är länsslyrelsen av den uppfattningen atl del bör finnas kommuner utöver de exemplifierade områ dena där dessa bestämmelser bör vara tillämpliga. Enligl utredningen skall kommunens yttrande alltidinhämtas vid tilllämpningen av 7 §. Utredningen förutsätter attlantbruksnämnden inte utan starka skäl frångår vad kommunerna anför i sinayttranden. Länsslyrelsen delar uppfattningen att kommunernasinflytande bör öka. Hur delta bör ske prövas både inom glesbygdsdelegatio-Prop.