prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — För verksamheten vid lealern gällerde av regeringen utfärdade bestämmelserna om statsbidrag till Dramaliska teaiern (KRFS 1977:22). Dramatiska teaiern hadeunder /86 13 premiärer och gav sammanlagi ca 878 föreställningar, inkl. föreställningar på andra än lealernsegna scener. Det sammanlagda antalet besök uppgick lill ca 261000. Beläggningen beräknas till vid stora scenenoch till i genomsniu vid teaterns övriga fasta scener. Förallmänna koslnadsslegringar beräknas ell ökal medelsbehov av . Förkonslnäriig förnyelse, nya regissörer, ökning av ensemblen, utbildning ochökat publikarbete beräknar Dramalen yllerligare 1 milj. kr. Dramalenberäknar I milj. kr. för belysningsleknisk upprustning. TillDramatens 200-års jubileum är 1988 planeras en rad aktiviteter som beräknaskosta ca 2 milj. kr. Kullurrådel anser atl bör undanlas frånfortsatta besparingar enligt huvudförslaget eflersom teatern vidtagit deåtgärder som den kan mot bakgrund av dess nuvarande uppdrag. Effeklerna av det nyastatsbidragssystemet bör enligt noga belysas och konsekvenserna förde enskilda berörda institutionerna analyseras. Under anslaget Bidrag till Svenska riksteaternharjag redovisal förutsättningarna för anslagsberäkningen för /88. Vad jag där har anfört om möjligheterna att bedömaeffekterna av den nya slatsbidragsberäkningen gäller även för Dramaliskateatern. Jag har beräknat altanslaget till för nästa budgetår bör uppgå lill . Vid min beräkning avbidragel för nästa budgetår harjag beaktat bl.a. att DramaUska teatern budgeiårei 1986/87 tillfördes etl engångsbelopp om 5 milj. kr. som försiärkning av teaterns eget arbete att bygga upp en resultatutjämningsfond. För nästa budgetår reduceras stalsbidragel med motsvarande belopp. Dramatiska lealern har i sin anslagsframslällning 354 bl.a.lagil upp frågan om ökade medel för lealerns firande av sill 200-ärs Prop.1986/87:100 jubileum . För detla ändamål harjag beräknat etl belopp om600000 Bil. som en engångssatsning. Jag hemställer alt regeringenföreslär att till Bidrag tillDramatiska teaiern för /88 anvisa ett reservalionsanslag av86675000 kr. 1985/86 Utgift 54082900 Reservation 3100 1986/87 Anslag 53 725 000 1987/88 Förslag 28040000 förrikskonserter har lill uppgift allfrämja musiklivet genom alt ge råd och informera i frågor om konsertverksamhetoch andra musikframträdanden, anordna och förmedla konserter som komplelleringtill annan musikverksamhel i landet saml i övrigt verka för musiklivets utveckling.Rikskonserler skall därvid särskilt informera om och främja nya lendenser isvenskt musikliv, verka för konlakler med musiklivet i utlandet samt främjautvecklingsarbete inom skolkonsertverksamheten. Vidare bedriver Rikskonserterproduklion och dislribulion av fonogram. /86uppgick arrangemangen under medverkan av Rikskonserter till följande anlal,nämligen skolmusikaklivileter 5845, varav regionmusiken svarade ,lägerkurser inom ramen för Musik för Ungdom 7, interna konserter inkl. internaungdomskonserter 467, varav regionmusiken svarade för 107, och offenlligakonserter 1 249, varav regionmusiken svarade för 343. Anslagspost/program 1986/87 Intemkonsertverksamhet inom vårdanstalter och föreningsliv m, m, 3900000 Försöksverksamhetmed social och pedagogisk inriktning I150000 Vidareutbildning av regionmusiker 330000 10, Artislförmedling 950000 Cemus har i uppdrag atl medverka iomorganisationen av Rikskonserter och regionmusiken och förbereda den nyaverksamhelen. Till Cemus uppgifter hör också atl komma in medanslagsframställning. Cemus förslag till budgetför Rikskonserter för försia hälflen av budget årel 1987/88 moisvarar halva anslaget för molsvarande verksamhet under budgetårel 1986/87. Rikskonserter kommer all avvecklas den 31 december 1987.1 samband Prop. 1986/87:100 härmed beräknas vissa omslällningskoslnader somredovisas under anslå- Bil. 10 get Bidrag lill Svenska rikskonserter. Produktionsmedelför fonogram föreslås överföras från slalens kulturråd till Rikskonserter. Vid min beräkning av anslaget harjag inle kunnal lahänsyn lill kostnadsökningen lillföljd av löneavtal samt kosinaderna för förändrade sociala avgifter . Jag avser atl återkommai dessa frågor. har med anledning avpropositionerna 1984/85:1 (KrU 7, rskr. 53)och 1985/86:114 (KrU 22, rskr. 330) beslutat om omorganisalion avregionmusiken och Rikskonserter. En organisationskommitté (U 1984:1) planerar genomförandet avomorganisationen. har med anledning avriksdagsbeslulet iräffal överenskommelsemed om ändral huvudmannaskap för den regionalamusikerverksamhelen och därefler träffat avtal med berörda landstingskommuneroch kommuner. Regeringen har för sin del godkänt avtalen. Med hänsyn tillomorganisationen bör inte huvudförslaget tillämpas vid beräkningen avanslaget till Rikskonserter. Kostnadsökning kan komma alt uppslå till följd avomslällning av personal i samband med alt den beslutade oroorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter genomförs.Jag räknar med atl kompensation för delta får ges efler särskild prövning. Under anslaget Täckning av vissakosinader vid Operan, Rikskonserter och regionmusiken harjag redovisalutgångspunkterna för denna prövning. Rikskonsertersverksamhel kommer att upphöra . Med hänsyn härtillharjag beräknat kostnader under anslaget . Jag föreslår atl anslaget uppgår lill28040000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Rikskonseriverksamhel förbudgetårel 1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 113053368 1986/87 Anslag 109841000 1987/88 Förslag 58019000 Enligt sininslruktion (1973:446, ändrad senasl 1986:930) har regionmu siken uppgifler inom bådedet allmänna musiklivet och försvaret. En betydande del av regionmusikens insatser idet allmänna musiklivet sker inom ramen för rikskonsertverksamheten. Viss kapacitet disponeras dock för direkta lokala insalser. Verksamheten innefatlar främslskolkonserter, framträdanden i föreningsliv och vidvårdanstalter m.m. samt insatser lill slöd för amatörmusiken. Oro-.rSuTiuiTCTföoalar22 musikavdelningar fördelade på älta regioner. 1986/87:100 .a huvudorten i varje r&feion finnsförutom en musikavdelning även etl Bil. Cemushar i uppdrag alt medverka i omorganisationen av Rikskonserter och regionmusiken och förbereda den nyaverksamheten. Till Cemus uppgiflerhör också all komma in med anslagsframslällning. Regionmusiken upphörsom myndighel varför kosinadernaendasl omfaltar elt halvt år. Kostnaderför omslällningsålgärder för personalen med anledning av omorganisationen avregionmusiken och Rikskonserter beräknas under anslaget Bidrag till Svenska rikskonserter. Förregionmusiken föresläs ulrustningskostnader för tre musikavdelningar som beräknas få nya lokaler(-(-1,5 milj. Förregionmusiken föreslås kompensation för hyreshöjningar till följd av nya lokaler (-H5475000 kr.) särskild skrivelse föresläs yllerligare medel molsvarande sex tjänsler som musiker (-.) Jag hänvisar till vad jag har anförl under anslagetRikskonsertverksamhel rörande denbeslutade omorganisationen den av regionmusiken och Rikskonserler. Jag har vid min beräkningav anslaget till regionmusiken utgått från atl huvudförslagel inte skalllillämpas. 1 fråga om de kosinader som uppslår till följd av omställning avpersonal i samband med genomförandetav omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter räknar jag med altkompensation för detta får ges efter särskild prövning. Under anslagetTäckning av vissa kosinader vid Operan, Rikskonserler och regionmusiken har jagredovisal utgångspunkterna för denna prövning.Regionmusikens intäkter bör under liden den 1 juli-den 31 december 1987öka med . Med hänsyn lillatl regionmusikens verksamhel kommer all upphöra harjag beräknat kosinader under anslaget . Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen . 1986/87:100 föreslär Bil. all lill Regionmusikenför budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till Svenska rikskonserter Nytt anslag (förslag) 21748000 har medanledning av propositionen 1984/85:1 (KrU 7, rskr. 53) beslulal omomorganisalion av regionmusiken och Rikskonserter fr.o.m. den 1 januari 1988.Vidare har med anledning av prop. 1985/86:114 (KrU 22, rskr. 330)beslulat om en ny institution på central nivå benämnd Svenska rikskonserler fr.o, m. den . Svenska rikskonserler skall vara en statligstiftelse. Till Svenskarikskonseriers huvuduppgifler hör musikpolitiskt, konslnärligl ochmusikpedagogiskl utvecklingsarbete, service lill landsting, kommuner,musikinslitutioner, artister m.m., inlernationell kontaktverksamhet,internationella och nationella produklioner. Vidare skall Svenska rikskonserlergenom bläsarmusik bl.a. svara för musikproduktion i länsamt ge musik inom försvarsmakten. Centrala musikkommiltén(Cemus) har i uppdrag atl medverka i genomförandel av omorganisationen nya verksamhelen. Cemus överiämnade betänkandet (Ds U 1986:8) Samspel med Svenska Rikskonserler. En sammanfattning av belänkandet bör fogas lill prolokollet i detla ärende som bilaga 10.11. En förleckning överremissinstanserna och en sammanslällning av remissyllrandena bör bifogasprotokollet i delta ärende som bilaga 10.12. Skrivelser i ärendet har vidarekommit in frän . , museichefen ,ledningsgruppen för musikregionalisering i län, Konstnäriiga ochlitterära yrkesutövares samarbelsnämnd och (). Cemus föreslår förSvenska rikskonserter halva den medelsram som faslslälll (prop. 1985/86:114, KrU 22, rskr. 330) för 1986/87. Detla belopp föreslås uppräknat lill aktuell pris och lönenivå. Cemus har vidare beräknai ökade lokalkostnader för Stock holms blåsarmusik. Produktionsmedlen för fonogram under anslaget Stöd lill fonogramverksamhet m.m. som fördelas av tillförs enligt förslaget detta anslag. Vidare föreslås all särskilda medel tillförs anslaget för artistförmedling genom . Enligt Cemus bör anslaget till Svenska rikskonserler för perioden den I januari- den uppgå till . Föredragandens överväganden Prop. Den genomförs den omorganisationav regionrnusiken och Rikskonserter som diskuterats och förberetts sedan sluietav 1970- talet. Omorganisationen innebär slora förändringar både på regionaloch central nivå. I slort har dessa förändringar redan godkänts av regering ochriksdag. Pä central nivå skall bildas en ny statligstiftelse. Arbelel med att förbereda den nyaverksamheten pågår. Centrala musikkommiltén(Cemus) har i sitl andra betänkande (Ds U 1986:8) Samspel med Svenskarikskonserter, lämnal förslag tillstadgar för den nya sliftelsen, lagit upp frågor som rör samarbetet mellanSvenska rikskonserter och andra organisationer och behandlat stödel till arrangörer och frilansmusiker (bil.10.11) Beiänkandei har remissbehandlats (bil. Betänkandet och därmedäven remissyttrandena behandlar i huvudsak frågor som regeringen ellerriksdagen inle har anledning alt uttala sig om eller ta ställning till. I deflesta fall gäller del frågor som Cemus får samråda om och försöka lösa i delpågående organisationsarbetet. I del sammanhanget kan remissinstansernassynpunkter vara värdefulla. För egen del kommerjag därför inte att här gå in påalla delar av förslaget utan begränsar mig till nägra frågor av principielltintresse. Ingen av dessa kräver ställningstaganden från sida. Jaganser ändå alt regeringen bör bereda lillfälle all la del av minasynpunkter. Förslaget lill stadga förden nya sliftelsen bygger i slort på de riktlinjer som finns i prop.1985/86:114. Det ankommer på regeringen att faslställa stadga. Några av de områden somingår i Svenska rikskonseriers verksamhel harjag anledning alt här nämna någolom. Alt tyngdpunkten iSvenska rikskonserters utvecklingsarbete skall vara musik verksamhet riktadtill nya miljöer och publtkgrupper, däribland barn och ungdom, bör framgåantingen av stadgan eller i annan form. Fonogramverksamheten vidSvenska rikskonserter behandlas i samband med min anmälan av del statligafonogramstödei. Jag ålerkommer till detla under anslaget Stöd lill fonogram ochmusikalier saml i samband med anslagsberäkningen i del följande. Utlandsverksamheten påmusikomrädet bedrivs centralt i samverkan mellan elt antal myndigheler ochorganisaiioner. Både Cemus och remissinslanserna anser alt ansvarsfördelningeni stort fungerar väl och bör bibehållas även sedan Svenska rikskonserter kommiimed i samarbetet. Jag räknar inle med att några nya statliga resurser skallbehöva tillskjutas för verksamheten. Cemus diskuterarmöjligheterna atl inom ramen för Svenska rikskon serters cenirala musikproduktion engagera en barockensemble. I sig är detta en fråga för den nya institutionen, som skall ha frihet att själv bestämma på vilket sätl tillgängliga medel för musikproduklion skall an vändas, särskilt så länge del inte är fråga om en fast barockensemble och 359 ell långvarigt engagemang. En barockensemble somengageras på del säll Prop. 1986/87:100 Cemus föreslår kommer självklart att ha sin främstaanknytning till Drolt- Bil. I flera avremissyllrandena påpekas att Cemus i frågor om Svenska rikskonserters samspelmed andra organisationer bara behandlar relationer och samverkan påcenlral nivå medan den viktigaste frågan egentligen är Svenska rikskonserterskontakter med de nya regionala musikorganen. Jag håller med om all detla är den nyaslora kontaktytan och att del är en huvuduppgifl i del pågåendeorganisationsarbetet atl praktiskt beskriva Svenska rikskonserters roll ochuppgifter i del nya musikliv som kommer att växa fram ute i landet som en följd av reformen. Detsom Cemus i del nuvarande skedet av arbetet haft i uppdrag att klargöra har emellerlidjust varit den centrala ansvarsfördelningen på musikområdet, dvs. frågor som rör samspelet medslatens kulturråd, statens musiksamlingar m.fl. I sitlremissyttrande över förslaget från Cemus framhåller all denya regionala huvudmännen bl.a. skall redovisa den verksamhel som förekommer iregionerna. Jag delar denna uppfattning. En sådan redovisning ingårnaluriigt i den löpande översiki över ulvecklingen pä musikomrädet och de samlade insatsernafrån stat, landsling och kommuner somkulturrådet har att göra. Därför bör det också vara kulturrådels uppgift atl bedöma behovel av förändringar när detgäller de olika statliga stödformerna. I det arbetet, liksom också i dellöpande arbelel med bidragsgivningpå musikomrädet, är det enligt min mening självklart alt kullurrådetdrar nytta av den kompelens som kommer alt finnas inom Svenska rikskonserteroch att de båda institutionerna gemensamt kan finnaformer för detta. Jag kan alltså inle biträda förslagel från Cemus all Svenskarikskonserler skall vara beredningsorgan inför de årliga förhandlingarna mellan staten och omdet statliga bidragel lill regionalmusikverksamhel. De åriiga förhandlingarna bör inle heller ha andra syflen än vad som hillills avsetls, dvs. attförhandla om bidragets värdebeständighet. Någon real ökning av del nyaslatliga bidragel till regionalmusikverksamhel är enligt min uppfattning inte akluell under de närmasleåren. Cemus för också framuppfattningen alt landstingen bör kunna la över vissa delar av kullurrådelsbidragsgivning. Det gäller framför allt bidrag som har samband med stödel tillarrangörer och frilansartisler, dvs. bidragen lill arrangerandemusikföreningar och till fria grupper. För egen del anser jag det befogat,ålminstone till dess vi får mer erfarenhet av hur musiklivetkommer att utvecklas, att staten behåller elt visst ansvar för att siödja arrangörsledel och frilansmusikerna. Denbidragsgivning som kullurrådel har hand om är elt av ullrycken fördelta ansvar. Därför kan jag inte nu biträdaförslaget om atl bidragen överförs till landslingen. De förslag tillsamverkan mellan Svenska rikskonserter och slalens musiksamlingarsom Cemus lägger fram bör enligt min mening följas. Jag tillslyrkeralltså att regionmusikens centrala notbibliotek förs över lill musiksamlingarna.Jag tillstyrker också det föreslagna samarbetet i doku- menlationsfrägor.Medel bör föras över till musiksamlingarna i enlighel medCemus förslag. Jag återkommer lill medelsberäkningen i del följande. Cemus föreslår alt StiftelsenElektro-akuslisk musik i (EMS) Prop. 1986/87:100 hör knylas närmare till Svenska rikskonserter. EMS har ingainvändningar Bil. 10 mot principerna i förslagel under föruisättningatl EMS fär behålla sin självständighet och obundna ställning. Enligt minuppfallning finns del anledning att överväga denna fråga. finansieras verksamheteninom Musik för Ungdom (MfU), svensk sektionav den internationella musikorganisationen desJeunesses Musicales, huvudsakligen av statsmedel som utgår från del nuvarandeanslaget Rikskonsertverksamhel. Medlemsorganisationer i är, förulomnuvarande Rikskonserter, Folkbildningsförbundel och Svenska kommunförbundei.Cemus föreslår alt medlemsorganisationernai fortsättningen skall ta del i det ekonomiska ansvaret för verksamhelen på lika villkor. Jag anser all Cemusbör fortsätta all verka i denna riktning. Det stora musikintresset blandungdomen bör ge slora utvecklingsmöjligheter för en organisalion somMfU. Jag räknar därför med atl intresset för verksamheten kan breddas. bedriver sedan den en treårig försöksverksamhetmed inlernationell arlistförmedling. Cemus framhåller att Konsertbyrånsansvarsområde delvis sammanfaller med Svenska rikskonserters och föreslår därför atlKonsertbyräns verksamhel utvärderas ochdess organisation och ställning bestäms med Svenska rikskonserters egen organisalion. Jag kan inletillstyrka förslagel alt försöksverksamheten på detta sätt avbryls i förtidoch att utvärderingen tidigareläggs.Cemus har i en skrivelse hemställt om en förlängning avförsöksverksamheien lill den . Jag återkommer till regeringen medförslag när del blir aktuellt atl göra den ulvärdering som är nödvändig för alt ta ställning lill om och ivilka former verksamheten kan fortsätta. I ett avsnitt avbelänkandet behandlar Cemus stödet till arrangörer och frilansartisler.Dessa frågor ingår i uppdragel som Cemus fick efler beslut medanledning av prop. 1984/85:1 (KrU 7, rskr. 53), där jag framhöll betydelsenav atl i reformarbetet uppmärksamma situalionen för frilansmusikernaliksom behovel av all stärka arrangörsledet. Som framgår av betänkandet är delta ett område sombestår av elt helt komplex av frågor,alltifrån nivån på de avgifter som arrangörerna skall beiala för musikulbudet, arrangörsledeis organisalion ochrelalioner lill den regionala producerande musikinstilulionen ochövriga producenter, olika tänkbara formerav riktal och/eller generellt arrangörsbidrag i stället för eller som komplement lill subventioneradeproduktionspriser, lill skapandet av enmer jämlik musikarbelsmarknad där frilansmusiker konkurrerar med fast anställda musiker på finansiellt merjämförbara villkor. Som Cemusframhåller är delta centrala frågor i den regionala musikpoli tiken. De finns också med i de musikpolitiska utgångspunkterna för den överenskommelsemellan staten och som presentera des iprop. 1985/86:114 (KrU 22, rskr. De nya regionala huvudmän nen har enligt överenskommelsen åtagit sig all särskilt beakta behovet av insatserför frilansande musiker och för arrangörsledel. Del Cemus gör i sitlbelänkande är atl bekräfta atl huvuddelen av ansvaret för utvecklingen 361 på områdel ligger på regional nivå. För egen del ärjag myckellillfredställd med atl del regionala ansvaret Prop. 1986/87:100 betonas och altde nya huvudmännen är införstådda med atl så sker. Jag är Bil. 10 övertygad omatl detta kan belyda förändringar lilldel bättre både för frilansmusikerna och för arrangörsledet. All huvuddelen avansvarei läggs på regional nivå betyder inle heller all det cenirala, statligaansvarei försvinner. ingår i uppgiflerna för ochSvenska rikskonserler atl följa ulvecklingen och göra insatser av rådgivandeoch kompletterande karaktär. möjligheter att ge kompletterandeekonomiskt stöd lill arrangörer och frilansartisler kvarstår. Svenska rikskonserterfår möjligheter all engagera frilansmusiker i sitt utvecklingsarbete eller ikomplelterande produklion. Erfarenheterna får sedan utvisa huransvarsfördelningen fungerar i prakliken och vilket resultat de samladeinsatserna ger. Cemus menar atl dearrangörsavgifler som lillämpas inom regionmusiken och Rikskonserter kanhöjas. Jag hänvisar tillsammanfattningen i bil. Enligt min mening är detta en fråga för berördaparler alt själva besluta om. Cemus räknar också med alt en överläggning kommerall ske före den om arrangörsavgifterna i den nyaorganisationen. fattade beslut (prop.1985/86:114, KrU 22, rskr. 330) om alt anslaget lill Svenska rikskonserter i1984/pris- och lönenivå skulle uppgå till lolalt 37,5 milj. kr. I detlabelopp ingick även den del som motsvaras av musik för försvaret frånförsvarsdepartementets huvudtitel. För /88 harjag med hänsyntill bl.a. pris- och löneomräkning beräknat atl anslaget för det förstahalvårel bör uppgå till . Dessulom bör Svenska rikskonsertertillföras ytteriigare . från försvarsdepartementets huvudtitel. Jaghar i denna fråga samråll med försvarsministern. Vid mina anslagsberäkningarharjag lagit hänsyn lill all lOOOOO kr., som en halvårskostnad, överförs tillanslaget Statens musiksamlingar i samband med överförandet av det centrala notbibliotekettill musiksamlingarna. Vidare harjag tagit hänsyn till att . som enhalvårskostnad tillförs Svenska rikskonserter från anslaget Stöd till fonogramoch musikalier anslagsposten 1. Dessa medel skall användas för Svenskarikskonserters fonogramproduktion. Jag hänvisar i övrigl i denna fråga lill vadjag anför under anslaget Slöd lill fonogram och musikalier. Jag ulgår vidare från allsamma pensionsregler som gälll för de anställda hos skall gälla för personalen vid Svenskarikskonserler. Den behållning som den 31december 1987 kan finnas kvar under reservationsanslaget Rikskonsertverksamhetbör föras över lill förevarande anslag. Jag hemsläller atl regeringen "'' 1, delsbereder lillfälle all la del av vad jag har anfört om Svenskarikskonserler och om slödel lillarrangörer och frilansartisler, 2, dds föreslår riksdagenalt godkänna alt de anslällda vid Svenska rikskonserter omfallas av slatensallmänna tjänslepensionsreglemente (1959:287), 3, dels föreslår riksdagenatl lill Bidrag till Svenskarikskonserter för budgetårel 1987/88 anvisa etl reservalionsanslag av 21748000kr. Bidrag till regional musikverksamhet Nytt anslag (förslag) 61500000 har medanledning av prop. 1984/85:1 (KrU 7, rskr. beslulat om omorganisalion avregionmusiken och Rikskonserter fr.o.m. den . hardärefter med anledning av prop. 1985/86:114 (KrU 22, rskr. 330) godkänl statensekonomiska förpliktelser i överenskommelsen mellan slalens förhandlingsnämndoch om ändrat huvudmannaskap för den regionalamusikverksamheten. Regeringen har vidare försin del genom beslul godkänt överenskommelsen mellan statenoch och de avtal som slatens förhandlingsnämnd träffat medsamtliga landstingskommuner, ulom , saml med omändral huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Del statliga bidragettill den regionala musikverksamhelen skall fastställas genom årligaförhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och Landslingsförbundel. Det statliga bidragetinkl. ersällning för ijänslemusik och högvaklsmusik för försvarsmaklen för år1988 skall faställas senasl den I oklober 1987. Statligt bidrag för regional musikverksamhel börges i enlighel med den överenskommelse som träffats mellan företrädare förstaten och landslingen. Bidragsbeloppet för kommer attfastställas efter förhandlingar mellan slalensförhandlingsnämnd och Landslingsförbundel. I avvaktan på resultatet av dessaförhandlingar har jag preliminärt beräknai beloppet lill 61,5 milj. kr.förtiden den I januari-den 30 juni 1988. Vidare kommer den regionalamusikverksamheten alt tillföras medel från försvarsdepartementets huvudtitel.Medlen för försvarsmusik har preliminärt beräknals till 4,5 milj. kr. i 1984/pris- och lönenivå för tiden denI januari-den 30 juni 1988. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag lillregional musikverksamhel för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och Prop. 1985/86 Ulgift 220501728 1986/87 Anslag 228587000 1987/88 Förslag 240470000