prop · GA0337 · 1986-12-31 00:00:00 — Givel är emellertid all l.ex. ell byle måsle bedömas ulifrån hyresförhållandets speciella karaktär. Etl villkor för all byle skall komma till stånd bör alltså kunna vara alt den nya hyresgästen blir medlem i den ekonomiska föreningen och gör de insatser som där krävs. Manlorde knappasl behöva räkna med atl ekonomiska föreningar viU bedrivauthyrningsverksamhet lill medlemmarna utan den särskilda dispens somjag föreslagil.Om detta ändå inträffar, får liksom nu vid ansökan om regisireringav föreningen bedöma om verksamhelen slår i slrid med lag eller ej. Jag vill avslulningsvisanföra atl frågan om kooperaiiv hyresrätt också kräver ell ställningstagande lillfrågan om stafliga lån lill de ekonomiska föreningarna. Jag skall la upp dennafråga i elt annat sammanhang. 1986/87: 37 2.5 Hyresgästernas inflytande över reparationer i den egnalägenheten Mitt förslag:Giltighetstiden för den tidsbegränsade bestämmelsen i 15 § andra slyckel 2hyreslagen om hyresgästernas inflylande över reparationer i den egna lägenhetenförlängs till utgången av . Skälenför mitt förslag: Enligl 15 § andra slyckel hyreslagen skall hyresvärden, om lägenheienheh eller delvis är uthyrd lill boslad, i bostadsdelen med skäligatidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationermed anledning av lägenhetens försämring genom ålder och bmk. Enligl enlagändring, som trädde i kraft den Ijanuari 1984, gäller della dock inle om nägolannal avtalats i en förhandlingsöverenskommelse enligl hyresförhandlingslagen.På förslag av bostadsutskottet beslöl all tidsbegränsa lagändringen lillulgången av (BoU 1983/84: 5, rskr 26, SFS 1983:899). Bostadsutskottetanförde härom atl del fanns skäl all göra en ulvärdering av erfarenheterna av eltökal hyresgäslinflylande och alt det i en sädan utvärdering även fanns möjligheteratt överväga olika allernaliv och atl pröva dessa mol det akluella förslagel. borde utvärderingen anförtros en särskild arbelsgrupp. Jagbeslutade att inom inrätta en arbelsgruppför ulvärdering av erfarenheterna av hyresgäslernas inflytande överreparationer i den egna lägenheien. Arbetsgmppen har i en till mig den 13 mars1986 överlämnad promemoria redovisat resullatet av ulvärderingen (se bilaga9). Somframgår av arbelsgruppens promemoria är de hittUlsvarande erfarenheterna av1983 ärs lagändring positiva. När arbetsgmppen slutförde sin utvärdering hade emellerlidde förhandlingsöverenskommelser som träffats om s. k. hyresgäslslyrt underhåUtillämpats endast ca tvä år eller . Delta är enligl min mening för korllid för all effeklerna av reformen skall kunna bedömas med nägon säkerhet. Arbelsgruppenkonslalerar säledes bl. a. att den utveckling av del hyresgäslstyrdaunderhållet som hitlills skelt inte ger underlag för några bestämda bedömningarav långsikliga effekler i fråga om bostadsföretagens ekonomi eller underhållsnivåni stort. Arbetsgmppen har inte heller hafl möjlighel all få fram något underlagför en konkret bedömning av reformens effekl på sysselsältning- en inom måleribranschen eUerpå den s.k. "svarta seklorn" (se promemorian s. 16 och 17). Enligl vad jag har erfariihar elt forskningsprojekt påbörjats, som syflar fill all ytterhgare kartläggaoch belysa effekterna av lagändring. Projektet, som har iniiierats av bl.a.Svenska Målareförbundet och som finansieras med bl.a. anslag från Slalens rädför byggnadsforskning, beräknas vara slulförl . Jag anser attresultatet av delta forskningsprojekt bör avvakias, innan slullig stäUning laslill om 1983 års lagändring skall permanenlas. Medhänsyn lill del anförda förordar jag all giltighetstiden för bestämmelserna i15 § andra slyckel 2 hyreslagen föriängs lill ulgången av . Prop.1986/87: 37 2.6 Förfarandet enligt lagen om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Mitt förslag:Vissa handläggningsregler i lagen (1982: 352) om rält till fastighelsförvärvför ombUdning lill bosiadsrätt samordnas med motsvarande regler i lagen(1985:658) om artendatorers räll alt förvärva arrendestället. Skälenför mitt förslag: Lagen (1982: 352) om räll liU fastighelsförvärv för ombildninglill bostadsrätt (ombildningslagen) Irädde i krafl (prop.1981/82:169, CU41, rskr 364). Om hyresgästerna i en faslighel har bildal en bosladsrällsföreningoch gjort en s. k. intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten, ärfastighetsägaren, när han viU sälja sin faslighet, enligl den lagen skyldig allförst erbjuda hyresgästerna alt köpa fastigheten. Ellerbjudande om förvärv kallas hembud och sker hos hyresnämnden genom skriftliganmälan av fastigheisägaren. Denne skaU därvid ge in ell skriftligt förslagtill köpeavtal, som skall innehålla uppgifl om köpeskillingen saml övrigavillkor för förvärvet. Etl hembud antas genom atl bostadsrättsföreningen frän den dag då hembudel skedde, skriffligen anmäler lillhyresnämnden all föreningen beslulal att förvärva den hembjudna egendomen pä devillkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Efler framslällningfrån bostadsrättsföreningen inom Iremånadersfrislen kan hyresnämnden föriängafrislen lill . Lagen(1985: 658) om arrendatorers räll all förvärva arrendestället, som Irädde i kraflden Ijanuari 1986, har utformats efler mönsier av ombildningslagen (prop.1983/84:136, LU 1984/85:35, rskr309). Även denna lag bygger alltså på ellsyslem med intresseanmälan och hembud. Sålunda skall hembud ske hosarrendenämnden genom skrifflig anmälan av jordägaren och det antas genom all arrendalorninom från det hembudet skedde, skriftligen anmäler della lillarrendenämnden. På gmnd av de särskilda förhållandena vid arrende finns dockolikheter meUan de båda lagarna. Underbehandlingen i lagutskollel av propositionen om den nya lagstiftningen påarrenderättens område (LU 1984/85:35) inhämtade ulskollet a. arrendenämnden i , och . 1986/87: 37Nämnderna framförde därvid vissa synpunkier rörande handläggningen av ärendenom hembud m.m. Med anledning av detta föreslog lagutskottet vissa ändringar avregeringsförslaget, vilka senare godtogs av , men som inle kom all fånågon motsvarighet ombildningslag. TiU dessa ändringar gjordeutskottet även vissa mofivutlalanden. I lagstiftningsärendet uttaladelagutskottet (s. 42) bl. a. följande. mening framstår del som angeläget alt regeringen prövar frågan omdessa ändringar och uttalanden - i den mån de inte är föranledda av desärskilda förhållandena vid arrende - bör leda till ändringar ombildningslag.Utskotlel vill i sammanhanget också erinra om vad arrendenämnden i Malmöuttalat, nämligen all lagen om arrendenämnder och hyresnämnder bör tiltförasregler beiräffande nämndernas förfarande med hembud enligt de båda lagarnasyftande liU elt enhefligt handläggningsförfarande. Utskottet ulgår från altregeringen med uppmärksamhet följer lillämpningen av säväl 1982 ärs ombildningslagsom den nya lagen om arrendalors företrädesrätt och lar de inilialiv tillsamordning som kan visa sig behövliga. Jagämnar nu la upp vissa frågor om samordningen mellan ombildningslagoch lagen om arrendatorers räll all förvärva arrendestället. Jag vill nämna attden särskilda uiredare som fillkallats för att se över bosladsrättslagen (Dir.1986: 5) också har lill uppgift alt se över ombildningslagen. Mina förslag fllländringar begränsar sig därför lill sådana ändringar i ombildningslagen som är direklföranledda av den nya lagen om arrendatorers räll all förvärva arrendestället.Del lorde finnas anledning alt återkomma beträffande samordningsfrågorna näröversynen av ombildningslagen är klar. Deändringar i ombildningslagen somjag nu föreslår innebär i huvudsak dels att en hembjudandefastighetsägare ges möjlighet att efter föreläggande av hyresnämndenkomplettera brisier i hembudel, dels alt hyresnämnden uttryckligen gesbefogenhet att pröva om elt hembud rätteligen har anlagils. Förslagetföranleder ändringar i 7 och 10 §§ ombildningslagen. Jag återkommer närmaretill förslagel i specialmotiveringen. I de frågor som jagnu lar upp har jag under hand haft konlakl med förelrädare för hyresnämnderna iStockholm, och . Jag har även samrått med chefen förjustitiedepartementet. Ienlighet med vad jag nu har anförl har inom bosladsdepartementel upprättatsförslag till 1. lag om ändring ijordabalken 2. lag om ändring i bosladsrättslagen(1971: 479) 3. lag om ändring i lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. 4. lag om ändring i lagen(1984:81) om fastighetsmäklare 5. lag om försöksverksamhet med kooperaiivhyresrätt 6.lag om ändring i lagen (1982:352) om rätl till fastighelsförvärv för Prop.1986/87: 37 ombildning lill bosiadsrätt. Jaghar tidigare (avsnitt 1) redovisal vilka ändringsförslag som har granskals av lagrådeloch varför jag anser alt en lagrådsgranskning av övriga förslag skulle saknabetydelse. Beträffande förslagel fill lag om ändring i jordabalken anmälde jag samiidigiall 12 kap. 71 § utformats med beaklande av vad chefen för jusliliedepartemenlelanfört i prop. 1986/87:39 om följdlagstiflning fill den nya förvaltningslagen. 4.1 Förslaget till lag om ändring i jordabalken Underhyresfiden skall hyresvärden hålla lägenheien i sådant skick som angesi 9 § försia slyckel, om ej annal har avtalals eUer följer av andra Omlägenheien helt eller delvis är uthyrd flll boslad, skaU hyresvärden ibostadsdelen med skäliga tidsmellanmm ombesörja tapetsering, målning och andrasedvanliga reparationer med anledning av lägenhetens försämring genom älderoch bruk. Detla gäller dock inte, om nägol annat har avtalats och 1. hyresavtalet avser ellenfamiljshus, eller 2. hyresavtalet innehåUerförhandlingsklausul enligl hyresförhandlingslagen (1978:304) och de avvikandebestämmelserna har lagits in i en förhandlingsöverenskommelse enligl nämndalag. Andraslycket 2 gäller endast //// utgången av . Följerav ell hyresförhållande en räll atl använda utrymmen som är avsedda altanvändas gemensamt av hyresgästerna, skall hyresvärden hålla utrymmena i sådanlskick som anges i 9§ första slycket, om inte annal har avtalats. Ändringen,som har behandlats i den allmänna moflveringen (avsnitt 2.5), innebär attgiltighetstiden för bestämmelserna i andra stycket2 förlängs liU ulgången avår 1987. Omhyresvärden har sagt upp hyresavtalet eller, i faU som avses i 3 § tredjestycket 2, anmodat hyresgästen atl flytta, har hyresgästen rätt tUl föriängningav avtalet, ulom när 1. hyresrättenär förverkad utan all hyresvärden har sagl upp avtalel alt upphöra , 2. hyresgästen i annat fallåsidosatt sina förpUktelser i sä hög grad att avtalet skäligen icke bör föriängas, 3. husel skall rivas och del ej äroskäligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör, 4. husel skall undergå störreombyggnad och del icke är uppenbari alt hyresgästen kan sitta kvar i lägenheienutan nämnvärd olägenhel för genomförandel av ombyggnaden saml del ej äroskäligt mol hyresgästen all hyresförhållandet upphör, 5. lägenheien ej vidare skallanvändas som boslad och del ej är oskäligt Prop. 1986/87:37 mot hyresgästenall hyresförhållandet upphör, 6. avlalet avser en lägenhel i en-eller tvåfamiljshus och upplåiaren har sådant intresse alt förfoga överlägenheten att hyresgästen skäligen bör flytla, 6a.avtalet avser en lägenhet som upplåtils av någon som innehade den medbostadsrätt och lägenheien alltjämt innehas med sådan rält samt bosladsrätlshavarenhar sådant intresse att förfoga över lägenheien atl hyresgästen skäligen börflytta, 7. hyresförhållandetberor av sådan anstäUning i siaflig eller verksamhet som är förenad med bostadstvång eller av anställning inom lantbmkei eller av annan anslällning, om den är av sådan art all del är nödvändigl för arbetsgivaren all förfoga över lägenheten för upplålelse ål anställningens innehavare, saml anslällningen har upphört, 9. hyresförhållandetberor av annan anslällning än som avses i 7 och som upphört och del ej är oskäligt mol hyresgästen all även hyresförhållandet upphör saml, om hyresförhåUandet varat längre än , hyresvärden har synnerliga skäl för all upplösa hyresförhållandet, eller, 10. deli annal fall icke slrider mol god sed i hyresförhållanden eller eljesi är oskäligt mol hyresgästen att hyresförhållandet upphör. Omhyresvärdens inlresse blir tillgodosett genom alt hyresgästen lämnar endasl endel av lägenheien och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avser lägenheien iövrigl, har hyresgästen ulan hinder av försia slyckel rätt lill sådanförlängning. Lämnaren bosladshyresgäst sin lägenhel eller en del av den med anledning av all huselskall undergå slörre ombyggnad, skall hyresgästen om möjligl beredas lillfäUeall efter ombyggnaden hyra en likvärdig lägenhel i husel. Ändringeni första stycket försia meningen år föranledd av atl den nuvarande lydelsenfelaktigt hänvisar lill 3 § första stycket 2 i stället för lill 3§ tredjestycket 2. Försiastycket i förevarande paragraf ändras också pä del sättet all nuvarande punkl8, som reglerar hyresförhållanden som beror av anstäUning för skötsel och lillsynav faslighel, upphävs. Denna ändring har behandlals i den allmänna moliveringen(avsnitt 2.1.2). Enliglarbelsgruppens förslag har upphävandel av punklen 8 fåll medföra en omnumreringav de efterföljande punklerna 9 och 10. Vid remissbehandlingen har från bosladsdomstolenoch hyresnämnden i uttryckts önskemål om all dessa punkler skall fåbehålla sina ordningsnummer, eflersom en omnumrering skulle leda fill prakliskaproblem vid hänvisningar i befintliga register och rällsfallsöversikler. Jaganser alt dessa önskemål är befogade och föreslär därför all punklen 8 upphävsoch all punklindelningen i övrigt lämnas oförändrad. Ändringeni punkten föranledd av all punkt 8 upphävs. Överenskommelseom villkor i fråga om hyresförhållande som beror av anställning gäller mot hyresgästen eller den som har rätt atl träda i hyres gästens ställe även om överenskommelsen strider mol beslämmelse i 4, 33-35,40,46-54,55 a eller 66 §, såvida överenskommelsen har formen av 58 kolleklivavlal och på arbetstagarsidan har slufits ellergodkänts av organi- Prop. 1986/87: 37 salion som enligl lagen (1976: 580)om medbeslämmande i arbetshvet är all anse såsom centralarbetstagarorganisation. Sådana hyresvUlkor i kollektivavtal som avses i förstastycket får lillämpas även när en hyresgäst som inle är medlem av den avtalsslulandearbetstagarorganisationen i arbete som avses med avtalet, om 1. arbetsgivaren är bunden av kollektivavtalet, 2. hyresvärden och hyresgästen är överens om att vUlkorenskall tilläm pas eller villkoren ingår i hyresavtalet på grund av beslui om viUkorsänd ring enligt 54 och 55 §§. De nuvarande bestämmelserna i försia slyckel, som reglerarrätten alt i kolleklivavlal Iräffa överenskommelser om hyresviUkor som stridermot vissa tvingande bestämmelser i hyreslagen, behålls (se avsnitt 2.1.3). I första stycket har dock gjorts den ändringen allhänvisningen fill 37 § har slopats. Skälet till detta är följande. Enligl bestämmelsen i 37 § får en kommun, som har fått enbostadslägenhet upplåten tiU sig, överlåta hyresrätten fill lägenheien, omhyresnämnden lämnar tillstånd liU överlåtelsen. En fömtsättning för all 37 §skall vara lillämplig är aUtså all en kommun är hyresgäst. Bestämmelserna i 67§ gäller endasl sådana hyresförhållanden som beror av anstäUning. En sådan situationkan uppenbarligen inte föreligga i de fall som avses i 37 §. Hänvisningen liU37 §, som lorde ha tiUkommit av misstag, bör därför utmönstras ur67§. Fastigheternas förhandlingsorganisation har underremissbehandlingen hemställt all 67 § ändras så atl även bestämmelsen i 39 §andra stycket hyreslagen skall kunna sättas ur spel genom kollektivavtal.Bestämmelsen reglerar kommuners räll all upplåla bostadslägenheter i andrahand. Av samma skäl somjag anfört beiräffande 37 § kan jag inle bilräda organisalionenshemställan. Andra stycket år nytl och innebär all sådana villkor i eltkolleklivavlal, som slrider mol hyreslagens tvingande bestämmelser, får flllämpasäven pä en hyresgäst som inle är medlem i den avtalsslulande arbetstagarorganisationenmen sysselsätts i arbele som avses med avtalet. Ändringen har behandlats i denallmänna moliveringen (se avsnill 2.1.3). Bestämmelserna i denna paragraf gäller också i del fallelall hyresvärden och arbelsgivaren är skilda personer och hyresvärden har gjorthyresförhållandet beroende av anslällning hos arbetsgivaren (jfr AD 1980 nr26). 12 kap. 71 § Hyrestvister som inte enligl 69 § skall prövas avhyresnämnden skaU tas upp av den fastighetsdomstol inom vars område fastighetenär belägen. Rör tvisten koUeklivavlal eller tUlämpning av eil sådant avtal ifall som avses 167 § andra stycket skall den dock tas upp av arbelsdomsloleneller en tingsrätt enligt vad somföreskrivs i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvisler. Om laga domsloli tvisier med anledning av lillfällig upplålelse av hus eller del av hus för uppställning av fordon flnns beslämmelse i 10 kap. 10 § . Beträffande laga domslol i hyrestvister som skall prövas enligt lagsökningslagen (1946:808) eller handräckningslagen (1981:847) ,« finnsbestämmelser i dessa lagar. Etlöverklagande som avses i 70 § tas upp av arbetsdomstolen, om saken Prop.1986/87: 37 rör kollektivavtal eller tillämpning av eti sådant avtal ifaU somavses i 67 § andra stycket, och i annat fall av bosladsdomstolen.Besvärshandlingen skall ges in lUl hyresnämnden. Ändringarna i första stycket och tredje stycketförstameningen, som har behandlals i den allmänna moliveringen (avsnill 2.1.3),innebär alt tvister som gäller tillämpningen av kolleklivavlalsbeslämmelser påarbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande organisationen skallhandläggas i samma principiella ordning som gäller för tvisier som rörmedlemmar. Om tvisten gäller en fråga som avses i 69 § hyreslagen skall denprövas av hyresnämnden. Talan mol hyresnämndens beslul förs hos arbelsdomslolen.Tvisier om hyresvillkor i kollektivavtal som inte enligl 69 § hyreslagenankommer på hyresnämnd skall, beroende på vem som väcker lalan, prövas avarbetsdomstolen som första och enda instans eller av tingsrätt som försiainstans med arbelsdomslolen som fuUföljdsinslans (jfr även 2 kap. 1 och 2§§ saml4 kap, 2§ lagen om rällegången i arbetstvisler). I tredje siyckei sista meningen föreslås den ändringen iförhållande liU gällande ordning att en besvärshandling skall ges in lillhyresnämnden i stället för flll den domstol som skall pröva besvären. Ändringenär en följdändring tUl den nya förvaltningslagen som träder i krafl den 1januari 1987. De närmare skälen liU den nu föreslagna ändringen framgår av prop.1986/87: 39 om följdlagstiflning till den nya förvaltningslagen (se avsnill 1). Denna lag träder i kraft . Lagändringarna föresläs träda i krafl . Den nya lydelsen av 12 kap. 46 och 67 §§ skall lillämpasäven i fråga om hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. När frägan om rälllill förlängning av elt hyresavtal prövas i anledning av en uppsägning som har sketlföre ikraftlrädandet tillämpas dock den äldre lydelsen av 46 §. Enligl allmänna regler skall ny civilrältsUg lagstiftninginte fillämpas på avtal som har ingåtts före ikraftlrädandel om inle slarka skäl lalar härför. Avvikelser frän denna huvudregel har dock i åtskilliga fall gjorts vid tidigare reformer på hyresrättens område. Nya beslämmelser om bl. a. be sittningsskydd har sålunda vid 1968, 1973 och lagändringar fått slå igenom även beiräffande äldre avtal (jfr bl. a. prop. 1983/84:137 s. 140 och 142). I överensstämmelse med de överväganden som då gjordes hararbets- gruppen föreslagit att ändringarna i 46 § skall gälla även hyresavtal som ingåtts före ikraftträdandet. Jag ansluter mig till arbelsgmppens förslag i denna del. har sagts upp före ikraftträdandet bör dock 46 § i sin Prop.1986/87:37 äldre lydelse fortfarande liUämpas (jfr prop. 1973:23 s. 194 och prop.1983/84: 137 s. 142). Arbetsgmppen har funnit att den nya bestämmelsen i 67 §endast bör kunna liUämpas i fråga om hyresavtal som ingåtts eflerikraftträdandet. Enligt arbelsgruppen kan del inte anses lämpligl alt enhyresgäst, som inle är medlem i den avtalsslulande arbetstagarorganisationen ochsom har ingått ett hyresavtal med den ulgångspunklen all endasl hyreslagenstvingande beslämmelser kan bli tillämpliga på hyresförhållandet, i efierhandskall bli underkaslad kolleklivavlalsbeslämmelser, som inskränker hansrättigheter enligl hyreslagen. Jag ser på denna fråga på följande sätt. Denövergångsregel arbetsgmppen föreslagil beiräffande den nya bestämmelsen i 67 §skulle innebära all arbetstagarna pä en arbetsplals ännu en läng tid efterdenna lags ikraftträdande skuUe kunna vara underkastade olika regler för sina hyresförhåUandenberoende på om de är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationeneller inte. En sådan ordning skulle molverka syftet med den föreslagnabestämmelsen, nämligen atl hyresvillkoren skall kunna vara enhetligt regleradepå en arbetsplals. Somjag framhållil i den allmänna moliveringen (avsnitt2.1.3) kan en hyresvärd inte ensidigt ändra innehållel i elt ingångethyresavtal. Om hyresvärden efter lagens ikraftträdande vill atl hyresbeslämmelsernai elt kollektivavtal skall bli gällande för ett hyresförhållande som uppståttföre ikraftträdandet och hyresgästen inle går med på della, får hyresvärdenbegära villkorsändring enligl reglerna i 54 och 55 §§ hyreslagen. Vid den skälighetsprövningsom skall göras i en sådan villkorstvisl kan beaklas alt hyresavtalet äringånget före ikraftträdandet, men riktpunkten bör ändå vara attkollektivavtalels beslämmelser skall gälla om inle några speciella skälföranleder annal. Mot bakgrund av det anförda förordar jag all även den nyabestämmelsen i 67 § skall få lillämpas i fråga om äldre hyresavtal. Den äldre lydelsen av 71 § iredje slyckel sisla meningenskall lillämpas i fråga om beslul som har meddelals före ikraftträdandet. Eflersom del är en allmän grundsals all processuellaregler blir lillämpliga vid ikraftträdandet, om någol annal inleföreskrivs, behövs inte någon särskild övergångsbestämmelse med anledning avden nya lydelsen av 71§ första stycket och Iredje slycket första meningen (jfr prop.1983/84: 137 s. 140 och 145). Den nya ordningen atl en besvärshandling skall ges in lillhyresnämnden och inte lill överinstansen bör dock inte gälla beslul som harmeddelats före ikraftlrädandel. Punkl 3 har utformats i enlighet härmed. 4.2Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen Prop. Har bostadsrätt övergått lill ny innehavare, får denne ulövabostadsrätten endasl om han är eller aniages lill medlem i föreningen. hinder av försia slyckel får dödsbo efler avliden bostadsrättshavareulöva bostadsrätten. förflulil frän dödsfallet, får föreningendock anmana dödsboet att visa all bosladsrällen ingått ibodelning eller arvskifte i anledning av bostadsrättshavarens död eller atlnågon, som ej fär vägras inlräde i föreningen, förvärvat bostadsrätten och söktmedlemskap. Iakttages ej lid som angivits i anmaningen, får bosladsrällensäljas på offenllig auktion för dödsboels räkning. Dödsboet kan i stadgarnamedges vidsträcktare räll än som sagls . Har den lill vilken bostadsrätt övergått genom bodelning,arv, teslamenie, bolagsskifte eller liknande förvärv icke antagils lill medlem,fär föreningen anmana innehavaren alt eUer den somkan vara beslämd i sladgarna visa all nägon, som ej får vägras inlräde iföreningen, förvärvat bostadsrätten och sökt medlemskap. Iakttages ej tid somangivils i anmaningen, får bosladsrällen säljas på offenllig auktion förinnehavarens räkning. I10, 12 och 37 §§ bostadsrältslagen föreskrivs all föreningen får resp. skallsälja bostadsrätten på offenllig auktion. De föreslagna nya reglerna i 80-83 §§innebär atl försäljningen skall ombesörjas av en av tingsrätten ulsedd god man.Föreningens försäljningsrätt ersätls sålunda av en rätl alt begära förordnandeav god man för att sälja bostadsrätten. Med hänsyn härtill blir uttryckssätteti de nämnda paragraferna något missvisande. Såsom lagrådet yltrat (se bilaga11) bör i stället lämpligen föreskrivas all bostadsrätten fär resp. skallsäljas på offenflig auktion. I 10 och 12 §§ har gjorts ändringar i enlighel medlagrådets förslag.