prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett bättre underlag för en diskussion av dessavikliga frågor kommer att finnas då den kommitté som arbelar med en översyn avföretagsbeskattningen har lämnat sitt betänkande. Statsstöddaexportkrediter har verksamt bidragit flll alt svenskaprojektexporlörer kunnat hävda sig i konkurrensen om slora utlandsprojekt. Detstafliga stödet flll exportkredilflnansiering-en har riktals motprojekt i eller mycket slora affärer. Den mera löpande exporten avmindre projekt och vanliga kapitalvaror finansieras i ökad utsträckning medmarknadsmässiga krediter, varigenom kostnaderna för staten sjunker. Jagförordar ingen förändring av SEK-systemet. Investeringsbankenmedger en statlig närvaro på den betydelsefulla marknaden för finansering avnäringslivets investeringar. Invesleringsbanken har utvecklats positivt undersenare år. Riktlinjerna för banken bör ligga fast. Densvenska riskkapilalmarknaden har genomgått en dramatisk förändring under1980-talel. Mest markant haf äéttä manifesterats i aktiemarknadens förändring.Många nya aktörer/riskkapilalkanaler har därvid spelat en utomordentligt vikflgroll för alt åter vitalisera aktiemarknaden. Jag syftar därvid på bl.a. olikaformer av skattefonder, löntagarfonder och andra institutionella placerare samlulländska placerare. En effekl av della är en stigande omsättning på Stockholmsfondbörs. låg omsättningen tämligen stilla. I genomsnittuppgick den till , varefter en snabb expansion vidtog.Under Qoläret omsattes akiier för . Vidarehar nyemissionsaktivitelen ökal krafligl och en rad helt nya instrument för attöka utbudet av riskkapital har tillskapats. Från att ha pendlat kring en nivåpå ungefär 400 milj. kr. åriigen under 1970-lalet, har sålundanyemissionsvolymen ökal med mer än 10 gånger i genomsnitt för perioden1981-1986. , som var elt rekordår, nyemitterades aktier till etlsammanlagt värde av . Därvid har inte riklade emissioner m.m. inräknats. Diagram5.1 Aktiemarknadens bruttotillskott av eget kapital till företagen 1980-1986(milj. 19B0 1981 ISeZ 19B3 1964 1965 IS Anm.:Exkl. riktade nyemissioner av akiier och konvertibler i . Enicke obelydlig del av de emissioner som företas av aktiemarknadsbolagen skerulan företrädesrätt för de gamla ägarna. Såväl aktie- som konvertibelemissionerkan i slället vara riktade till enskilda fysiska eller juridiska personer.Under åren 1984 och 1985 uppgick dessa riklade aklieemis-sioner till totalt ca2,. Däruiöver inbringade konvertibelemissionerna igenomsnitl nästan . Föratt få en förståelse för beloppens storlek kan en jämförelse göras med samtligabörsregistrerade industriföretags totalt redovisade egna kapital (inkl.hälften av obeskattade reserver). Delta kapital uppgick vid ut- gångenav lill ca . Med en genomsnittlig åriigemissionsaklivitel på i storleksordningen motsvarar dennasåledes av det redovisade kapitalet. Siffrorna kan också jämföras med attlönsamheten efler skatt på motsvarande egna kapkal uppgick till samma åroch utdelningarna flll . Det är min bedömning alt denna ökning avriskkapilalulbudet via aktiemarknaden har varil utomordentligl viktig för altge företagen bäitre förutsättningar atl salsa på t. ex. forskning ochutveckling. lillgång flll en sådan kapitalmarknad har förelag sämreförutsättningar atl klara del långsiktiga risktagande som konkurtensen kräver. Ulvecklingenpå fondbörsen förknippas ofta med handeln i aktier i vissa storainternationella koncerner. Även om dessa företag vad gäller aktieomsättningoch emissionsvolymer dominerar bilden, har aktiemarknaden vidgals vad gällerfrämsl de medelstora företagens möjligheter till riskkapitalanskaffning. Jagsyftar därvid framför allt på uppkomsten av den s. k. OTC-marknaden under år1982. har inte mindre än 83 företag introducerats på OTC-listan.Efter uppköp m. m. kvarstod i början av innevarande år 72 företag, vilka hadeett sammanlagt marknadsvärde på . Däruiöver finns ett 30-talförelag även dessa i slor utsträckning medelslora företag - inofficielltnoterade med ett marknadsvärde av ca . Denna möjlighet atlanskaffa externt riskkapital, som en marknadsnotering innebär, torde påtagligtöka de medelstora företagens tillväxtpotential. Utöverfondbörs, OTC-lista etc. har även vissa andra nya riskkapitalkanalerintroducerats på den svenska marknaden. Vid sidan om riktade emissioner frånbefintliga börsbolag till vissa akfieplacerare har exempelvis lillprivatpersoner riktade placeringar (s. k. private placements) av aktier i ickebörsnoterade bolag börjat användas i . Detta innebäratl en bank eller en fondkommissionär vänder sig lill en liten utvald grappplacerare med erbjudande att teckna aktier i ett nybildal eller ett befintligt,expanderande förelag. Omfattningen av denna verksamhet är inle volymmässigt såstor, men kan trols detta vara intressant i vissa fall och därigenom bidra tillalt bredda finansieringsmöjligheterna. Envanligare och mer uppmärksammad ny riskkapilalkälla är riskkapi-laibolagen (des. k. venture capital-företagen). Även denna marknad har vuxil fram under1980-talet. finns med en bred definition ca 40 sådanariskkapitalbolag i landet. Dessa bolag disponerar ett samlatkapital på inemot , varav ärinvesleral i drygt 350 portföljföretag. har elt antalstörre bolag gjort sin entré på marknaden, delvis med hjälp av ufländskt kapital.Vidare har ett antal bolag slagits ihop till störte enheter. Delrenodlade riskkapitalbolagel satsar i form av minoriletsengagemang i onoteradeföretag och med ett begränsat inflytande över portföljföretagens dagligaskötsel. Avkastningen på investeringarna tas ut i form av realiseradvärdetillväxt när ägarandelen i resp. företag säljs ut, eventuellt i sambandmed börs- eller OTC-inlroduktion. Venture capilal-marknaden är därför starktberoende av en fungerande OTC-marknad. En klar tendens under desenaste åren har varit att dessa riskkapitalbolag i allt högre grad satsar påatt äga en majoritet i resp. dotterbolag för atl dels kunna bättre påverkaföretagets ekonomiska utveckling, dels löpande få ta del av förelagelsöverskott. hade av bolagen som affärsidé att satsa i form avminoritetsengagemang; en andel som har sjunkit flll . En annan lika tydligutveckling är att investerarna i allt störte utsträckning satsar på mogna,väletablerade förelag i tradiflonella branscher. Bolagens satsningar ienskilda sådana företag tenderar att bli allt störte, medan nystartade företag- även i tillväxtbranscher - får svårare all lill sig denna lyp av riskkapilal. År1984 startades Stiftelsen Småföretagsfonden med ett kapital på 100 milj.kr.frånAP-fondsystemet. Fonden skall i försia hand engagera sig i sådanariskkapitalbolag, som i sin tur investerar i småföretag. Jag kommer senare(avsnitt 11.4) att redovisa förslag om ytterligare medel lillSmåföre-lagsfonden. Jag vill slutligen ocksåerinra om att de regionala utvecklingsfonderna i många fall dellar iflnansiering av småföretag med s. k. ulvecklingskapital eller konvertiblaskuldebrev och därmed agerar på riskkapilalmarknaden. Sammanfattningsvisbedömer jag därför att företagens riskkapitalförsörjning avsevärt förbättratsunder senare år. Trots detla kan t. ex. nystartade företag fortfarande haproblem atl få sin riskkapitalförsörining ordnad. Somjag strax återkommer till,avser jag att lillkalla en utredare för atl analysera dessa frågor. Kredilpolitikenarbetade tidigare med ransonering som huvudinstrument för att reglera såväl dentotala kredilgivningen som enskilda sektorers upplåningsmöjligheler. I tidermed kredilknapphei var del på en sådan marknad nödvändigl för företagen atl haen bra bankkontakt för atl kunna utveckla verksamheten; kontakterna blev oftalångsiktigl stabila och konkurrensen mellan olika banker försvagades. En annanorsak lill att förelag kan behandlas olika på kredilmarknaden är altmöjligheterna alt lämna säkerhel varierar markanl mellan olika förelag beroendebl. a. på sammansättningen av förelagets tillgångar. Vissa typer av företagkan således få en svagare ställning på kreditmarknaden än vad som kan anseslämpligt från näringspolitiska ulgångspunkler. Delta var motivet ull atl olikasärskilda flnansieringsinslrument skapades för alt tillförsäkra sådana företagkredit-utrymme även i lider av kredilknapphei. Del gäller dels direkla statligalån över budgeien, dels alt institut som Industrikredil och Industrifondeninrättades. Närkreditmarknaden nu har bytt karaklär ler sig en omprövning och utveckling avtidigare instrument naturiig. Kredilpolitiken använder inte längreransoneringen som medel atl påverka kreditvolymen i samhällel; varken totalleller sektorsvis. I stället är det nu räntenivån som skall styrakreditefterfrågan. Konkurtensen på marknaden har skärpts mellan olika typer avinstitut. Mångfalden av instrument och låneformer med skifiande egenskaperhar vidare gjort atl möjligheterna för olika förelag alt få sinafinansieringsbehov tillgodosedda har väsenlligl förbättrats. En betydligtstörte differentiering av finansieringskoslnaden med hänsyn lill riskläget harockså skelt. Sammanlagetkan della innebära all behovel av särskilda ålgärder för all lillförsäkra t.ex. småföretag eller företag i vissa regioner tillgång lill krediler intelängre är lika stort som . Att en siluation av beslående kredilknappheiåter skulle uppslå är mindre sannolik. En återgång flll kreditransonering ärknappast längre möjlig med hänsyn till den mångfald som utvecklats vad gällerantalet aktörer och låneformer. Det är svårt atl tro all en kreditåtstramningvad gäller näringslivet kan göras effektiv med ransonering som metod. Detär inte heller självklart all en sådan åtstramning nu skulle drabba vissa grupperav förelag hårdare än andra. En avveckling av vissainslag i näringspolitiken avseende en mer konventionell finansiering innebär isig självfallel inle att ambilionerna sänks; i stället är det en konfirmeringav att dessa instmment spelat ul sin roll och är effektiva för sinasyften. I avsnitt 7 redogör jag för vissa konkreia förändringar i denäringspolitiska medlen. De samlade effeklerna av förändringarna påkreditmarknaden och riskkapitalmarknaden för olika näringspoliflska finansieringsinstrumentär emellertid ännu svåra all konkretisera. Behovet av vissafinansieringsinstrument kan ha minskat, medan del i andra fall kan vara frågaom alt ändra formema för finansieringen. Jag avser atl flllkalla ensärskild uiredare för att analysera hur förändringarna på kredilmarknaden ochriskkapitalmarknaden påverkar det näringspolitiska finansieringssystemet. Utredningom det näringspolitiska finansieringssystemet Detär angeläget alt skattesystemet är utformat så all den ekonomiska lillväxienfrämjas som fördelningspolitiska mål tillgodoses. Urnäringspolitisk synvinkel är förelagsbeskattningen av speciellt stort intresse.Del är t. ex. viktigt alt skattereglerna inte utformas så alt produktionsresurserlåses in i stagnerande företag och därmed förhindrar att resurserna utnyttjaspå elt från samhällsekonomisk synpunki effektivt sätt. nuvarande bolagsskatten tas en hög nominell skattesats ut på ettrörelseresultat som är kraftigt reducerat till följd av bokslulsdisposilioner.Möjligheten för företagen att göra skatlemässiga dispositioner (totalt ca 20miljarder kronor inom industrin) innebar enligt SCB: s finansstatistik ell uttag av bolagsskatt för industriföretag (förelag>20 anställda) om , eller av vinsten föredispositioner. Beloppet motsvarade av statsbudgetens totala inkomsterbudgetårel /86. Därtill kom i vinstdelningsskatt. Dendominerande filosofin bakom den svenska företagsbeskattningen har länge varitatl förelagen skall stimuleras lill konsolidering, dvs. till att skapafinansiell stadga genom att, via beslutsdisposilioner, fondera delar avrörelseöverskotlel. Konsolideringstanken återfinns också i ulformningen avinvesteringsfondsystemet, men här har lagregierna utformats så atl Högnominell skatt och generösa dispositionsmöjligheter detockså skall vara möjligt all uppnå en styrning av företagens invesleringar. Densvenska företagsbeskattningen byggdes upp av hög och slabilekonomisk lillväxl enligt en modell där självflnansieringsmål ochinvesleringsmål saltes höga. Strukturomvandlingen skedde från de areellanäringarna till industrisektorn. Industrin var den expansivakraften i ekonomin. Situalionenär nu annorlunda. Stmkturomvandlingstakten är hög, men sker nu inomindustrisektorn. har utvecklingen gått från kapitalintensivindustri lill mer kunskapsinlensiv induslri med slort tjän-steinnehåU.Kunskapsinnehållet ökar trendmässigt. Sådana slruklurella förändringar måstefinnas med i bilden vid överväganden om den framtida företagsbeskattningen. Enomläggning av företagsbeskattningen har också inletts. På grundval av förslag ipromemorian (Ds Fi 1983: 21) Breddat underiag för produk-lionsfaklorskaller,beslöl alt begränsa utrymmel för lagernedskrivningmed och att sänka den statliga skallesalsen för akliebolagmed . beslöt all slopa det särskildaforskningsavdraget (prop. 1983/84:64, SkU 14, rskr. 98; SFS 1983: 983-986). Enytteriigare breddning av skatteunderiagel följde av atl tidsperioderna för desärskilda invesieringsavdragen inte föriängdes. gör en översyn av företagsbeskattningen (dir.1985: 30). Ett viktigt syfte med översynen är atl pröva möjligheten atlåstadkomma en mer likformig beskattning av arbele och kapital, dvs. deproduktionsfaktorer som skapar produklionsresullatel. Kommittén skall också taställning till vilka ändringar i skattereglerna som kan genomföras för attsflmulera kapitalet till en ökad röriighet mellan olika företag och branscher.Det finns anledning att anta atl en hög nominell skattesals i bolagssektorn iförening med stora reserveringsmöjligheter kan hämma kapitalets röriighet ochminska ekonomins omställningsförmåga. En väsenllig uppgift för kommillén ärvidare atl belysa skillnaderna i olika vinslmått och pröva vilket som bäst kananses spegla den del av förädlingsvärdet som tillfaller företagets ägare. Riksdagenhar på förslag av regeringen beslutat att fribeloppel förvinstdelningsskatten skall höjas från 0,5 till 1 milj. kr., vilket innebär attnärmare en tredjedel av de företag som betalar vinsldelningsskattberäknas bli befriade från skatten (prop. 1986/87:42, SkU 7, rskr. 71; SFS1986:1234-1235). Reformen gynnar främsl små och medelslora förelag. Riksdagenhar vidare beslutat om vissa förändringar rörande värderingar av aktier vidkapitalbeskattningen, dvs. vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatten (prop.1986/87:54, SkU 12, rskr. 72; SFS 1986:1197-1198). Beslulen innebär i korthetatt börsnoterade aktier vid fastställande av dessa skatter skall värderas till75 % saml att OTC-akfler och andra inofficiellt noterade aktier skall värderastill av de noterade värdena. Vidare sänks de högsia skatlesalserna vidarvs- och gåvobeskattningen. Reformen innebär sammanlaget en sänkning av arvs-och gåvoskatten på samtliga nämnda akfieslag, en sänkning avförmögenhetsskatten på börsnoterade aktier samt en höjning avförmögenhetsskatten på . Förmögenheten i form avicke noterade aktier i rörelsedrivande småföretag får värderastill endasl av substansvärdet vid beräkning av förmögenhetsskatten. k. lätinadsregler gäller också för värderingen av tillgångar i direktägdarörelsedrivande företag och i jordbruksförelag. Jag har förståelse för attförmögenhetsskatten trols delta kan kännas betungande för främst vissamedelstora företag med ett högl substansvärde. Dessa nackdelar får vägas motden fördelningspolifiska aspekten. Frågan om en eventuell förändring avbeskatlningen av företags förmögenhet får prövas i samband med den störteöversyn av skattesystemet som aviserats. Statiiglstödda exportkrediter lämnas av AB . Bolaget bildades år1962. har statsstödda krediler lämnats där staten belalarmellanskillnaden mellan upp- och utlåningsräntan samt vissa kursförluster. Destatsstödda kreditema hade stor omfattning. Parallellt med destatsstödda krediterna har den ursprangliga marknadsmässiga kredilgivningenfortsatt. var de utestående kredilerna i den statsstöddautlåningen och i den marknadsmässiga 6,9 miljarder.Under år 1986 ökade nyutlåningen kraftigl avseende de marknadsmässigakrediterna. Detstatliga stödel till exportkreditfinansieringen har fåll en nyinriktning. Marknaden för projektexporten har också förändrals kraftigt. Delstafliga stödet gick och börian av 1980-talethuvudsakligen till projekt i och stalshandelsländer och till fartygmed slora subventioner. är den del av projektexporten som flnansieras medstafligt stöd i första hand biståndsstödda projekt och vissa mycket omfattandeexportaffärer. Den mera löpande exporten av mindre projekl och vanligakapitalvaror finansieras med marknadsmässiga krediter. Orsaker till dennautveckling är neddragningarna inom varvsindustrin, höjningen av räntorna förstatsstödda krediter samt den kraftiga ulbyggnaden av u-kreditsystemet. () har förändringen inneburit alt engagemanget iu-länder och statshandelsländer har minskat. Vid sidan av nämnda fakiorerhar den internafionella skuldkrisen spelat en stor roll. Enliglen sludie, som genomförts inom industridepartementet, uppgickprojektexporten flll ca . Till detta kommerleveranser för som svenskägda företag fakturerat från sinautländska dotterbolag. Projeklexporten svarade för avSveriges lotala export av varor och ijänsler. Ökningen mellan 1985 och 1986uppgår till (räknat i löpande priser). Projektexporten domineras hellav 11 slora projeklexportörer som vardera hade en projektexport på minst 500milj. Det bör dock uppmärksammas atl projektexportörema i storutsträckning anlitar mindre förelag som underieverantörer och därmed gör enbelydande insats för att indirekt öka de mindre och medelslora företagens export.Projektexporten sysselsätter direkt och indirekt i runda tal 80000 personer,eller , av det totala antalet sysselsalla i tillverkningsindustrin ochbyggnadsindustrin. Underförsta hälften av 1980-lalet ha.r en förskjutning sketl från ochOPEC-länder mol i-länder. Marknaderna i och har minskat. Etlslöd flll projektexporten moiiveras främst av atl del är projektexporten somger underiag för fortsatla leveranser av reservdelar och komponenier och underen lång följd av år. Vidare krävs som regel finansiering av projeklexport avdet skälet atl de länder som köper mer eller mindre färdiga projekt befinnersig i ett utvecklingsstadium där kapitalimport är ett vanligt inslag. Frågan om en fortsatt statsstödd exportkreditgivning genomAB har behandlats i budgelproposilionen (prop. 1986/87: 100bil. Där har även anslagsfrågorna behandlats. Som komplettering lill vaddär har sagls vill jag understryka atl en fortsatt ulbyggnad av den marknadsmässigakredilgivningen i AB är till fördel för den svenskaexportindustrin som det statsunderstödda systemet är av storbetydelse för främst affärer med vissa och för en del myckelomfallande exportaffärer där slallig finansiering ofta är ell villkor förframgång för exportören. Kosinaderna för de lidigare åtagandena inomexportkreditsystemet sjunker nu dels på grund av ändrade växelkurser ochsjunkande ränlor, dels på grund av att uleslående krediter amorteras relativtsnabbt och i många fall - inte minst när del gäller fartyg - inlöses. Investeringsbankens verksamhet utvecklas nu positivt.Nyutlåningen ökade och beräknas öka medytteriigare . Resultatförbättringen är också avsevärd. beräknaselt rörelseresultat på 340 milj. kr., vilkel får anses fillfredsställande medhänsyn till verksamhetens inriktning. Banken har deltagit i ell flertal slörreinvesteringsprojekt inom massaindustrin och den kemiska industrin. Vidare harbanken medverkat i olika slrakturförändringar, bl. a. i stålindustrin. Elt av skälen flll att banken bildades var att den skullekunna medverka vid större investeringsprojekt som på annal sätt skulle varasvåra atl finansiera. Banken har både och medverkati finansieringen av ell antal störte projekt. Därmed har banken fylll dennauppgift. Bankens möjligheter alt gå in som delägare i projekt och företag harkommit flll allt större användning. har varil betydelsefullt bl.a. vidmedverkan i störte projekt. Mot bakgrund av utvecklingen på kredit- ochkapitalmarknaden behandlades bankens verksamhet ingående i propositionen ominduslriell flllväxl och förnyelse (prop. 1983/84: 135). Banken gavs då störreflexibilitet vid val av engagemang och utformning av kreditvillkor etc.Därefter har regeringen godkänt ändringar i bankens bolagsordning somåterspeglar den ökade flexibilitet somjag då förordade. I del sammanhangeiformulerades även ett avkastningskrav. Med hänsyn till Investeringsbankenspositiva utveckling under de senas- Prop. 1986/87: 74 le åren finns förnärvarande inga skäl att genomföra några ändringar i Oförändradriktlinjerna för Invesieringsbankens verksamhel. De ändringar som ge- inriktning nomfördes har visat sig vara positiva för bankens utvecklingoch bör därför ligga fast. Sammanfattning ochbedömning: Infrastrukturens betydelse för näringslivets internationellakonkurtenskraft och för deri regionala utvecklingen ökar, bl.a. som en följd avalt stmkluromvandlingen innebär en utveckling mot mer kunskapsinlensiv industrioch utnyttjande av informationsteknologi. Flera åtgärder som innebär en förbättringav infrastrukturen har vidtagits eller beslutats inom områdena energi,transporter, utbildning och telekommunikationer. Insatser görs för alt byggaupp kompetensen inom det vikliga området kvalitetsstyrning. 6.1 Infrastrukturens betydelse för näringslivetsutveckling Engod infrastruktur hör lill de grundläggande förulsältningarna för näringslivetsutveckling. Det finns flera väsenlliga näringspoliflska aspekter avinfrastrukturen. Näringslivet har behov av en effektiv transportapparat, ettutbildningsväsende som lillhandahåller kompetens och rält utbildning, etl gottforskningsklimat, en god teknisk infrastruktur för informationsöverföring,provning och kontroll, väl utbyggda telekommunikationer, ett effektivt ochsäkert energisystem m. m. Jagskall i detta avsnitt redovisa min principiella syn på infraslrukturfrå-gornamed avseende på energi, transporter, utbildning och telekommunikationer samtredovisa närings- och regionalpolitiska insatser inom dessa områden. 1stort måsle infrastrukturen i betecknas som väl ulvecklad i eninternationell jämförelse. Jag bedömer emellertid att näringslivsutvecklingenunder ställer nya och kvalitativt annoriunda krav påinfrastrukturen. Strukturomvandlingen präglas nu av atl tjänsleinnehållet iindustrin ökar och atl tekniken blir en allt vikligare konkurrensfaktor. Likasåökar betydelsen av kundanpassning av produklerna, snabba leveranser och etteffektivt produktionsflöde. Denna utveckling behöver understödjas av enutveckling av infrastrukturen. Infrastrukturensbetydelse för den regionala utveckUngen ökar. I många regioner hämmasnäringslivsutvecklingen av att infrastrukturen inle motsvarar de krav som ettmodernt näringsliv släller. För att uppfylla de regionalpoliliska målen måslede infrastrukturuppbyggande insatserna därför betonas ytteriigare iregionalpolitiken. Belydande ålgärder med denna inriktning föreslås i åretsbudgetproposition. Lokaliseringsfrågornakan också ses i ett internationellt perspektiv. TraditioneUt harproduktionskostnaderna i en mer snäv bemärkelse betraktats som den avgörandelokaliseringsfaktorn. För kunskapsintensiv industri är dock tillgången påutbildad arbelskraft, forskningsmiljön och andra aspekter av infrastmkturenavgörande. möjligheter atl behålla och attrahera avancerad industriberor lill stor del på att infrastrukturen - i vid bemärkelse - håller högklass. Infrastrukturuppbyggnadkan också bidra till en teknisk utveckling ge- nom teknikupphandling.Bakom framväxten av flera framgångsrika företag . 1986/87:74 inom svenskindustri ligger en framsynt och kvalificerad upphandling av utrastning förinfrastrakturuppbyggnad. Jagvill här ta upp energifrågornas betydelse för induslrin. Energipolifiken skallmedverka till atl de mål som satts upp för samhällsutvecklingen kan uppnås. Enbillig och säker energiförsörjning har varit av slor belydelse för deninduslriella ulvecklingen i . Induslrin svarar för nära en tredjedel avlandels energiförbrakning.