prop · GA0391 · 1986-12-31 00:00:00 — Förövriga specialreglerade områden inom lokalnämndens tillämpningsområde (jfravsnitt 3.1) ser jag inga svårigheter att medge institufionsstyrelser. Detbör således fortsättningsvis bli möjligt att inrätta institutionsstyrelserenligt lokalnämndslagen för alla former av kommunala insfitutioner och anläggningarmed undantag för skolområdet. Dennya lokalnämndslagen bör utformas så, att insfitutionsstyrelserna genomgåendebehandlas som andra lokala nämnder. 3.4Specialreglerade uppgifters anknytning till kommundel Mitt förslag: Ansvaret förspecialreglerade uppgifter skall enligt lag kunna lämnas ål en lokal nämnd,även om uppgiften inte i alla avseenden har anknytning fill kommundelen. Demokratiberedningensförslag: Överensstämmer med milt förslag (be- Prop. 1986/87:91 länkandel s.63-68). Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inle haft några erinringar mot beredningensförslag. har dock motsatt sig all förvaltningen avkommungemensamma och kommunövergripande anläggningar inom skolan läggs på denlokala nämnd inom vars område de är belägna. Skälenför mitt förslag: Del är viktigt att de olika kommunala sektorerna om möjligtpå lika villkor får delta i förändringsarbetet. Enligt lokalorganslagen gällerden begränsningen atl uppgifter inom de specialreglerade områden, som ingår ilagens kompetensområde, får läggas pä lokala organ endast om uppgifterna haranknytning fill kommundelen och att de i övrigt lämpar sig för handläggning avlokala organ. Enligt frikommunlagen fär fullmäktige i en försökskommun lägga enuppgift pä etl lokall organ utan hinder av de inskränkningar som anges i lokalorganslagen.Dessutom fär detta ske bara om det finns särskilda skäl atl det lokala organetfullgör uppgiften. Ett sådant beslut kräver dessutom regeringens medgivande. Mittförslag i detta avsnitt berör bara lokala nämnder med geografiskt avgränsadeansvarsområden. I de kommuner som har utnyttjat lokalorganslagensmöjligheter atl decentralisera specialreglerade uppgifter har det visat sigsvårt att praktiskt tillämpa lagens krav på lokal anknytning. Detta gällersåväl socialQänsten som skolan. InomsocialQänsten kan det finnas behov att t. ex. låta en kommundelsnämnd ansvaraför ett inom kommundelen beläget som har etl upptagningsområde somär större än kommundelen. Engrundskola inom en kommundel kan omfatta alla tre stadierna -alltså låg-,mellan- och högstadierna. Låg- och mellanstadiernas upptagningsområde kan dåsammanfalla med kommundelen medan högstadiets elever rekryteras även frän andrakommundelar. Med nuvarande lagstiftning skulle en kommundelsnämnd kunna fåansvara för låg- och mellanstadierna medan ansvaret för högstadiedelen måsteläggas pä en central nämnd. Inomdel kommunallagsreglerade området finns inga krav pä lokal anknytning när enverksamhet decentraliseras lill en disiriktsnämnd eller kommundelsnämnd. Mittförslag innebär alt de nuvarande begränsningarna inom del specialregleradeområdet slopas. Detta innebär all kommunerna nu fär frihet atl på en lokalnämnd lägga ul en specialreglerad uppgift även om den inle i alla avseenden haranknytning till kommundelen. Jag vill dock stryka under att kommunerna ävenulan uttryckligt lagstöd endast bör till lokala nämnder decentralisera sådana specialregleradeuppgifter som lämpar sig för handläggning av lokala nämnder. Grundtanken med lokalanämnder med en kommundel som arbetsområde står givetvis fast. Samordnande ellerövergripande uppgifter som rör hela kommunen bör därför i princip inte läggas ulpä en lokal nämnd. Dennu berörda skillnaden mellan kommunallagsreglerade och special reglerade uppgifter bör slopas i den föreslagna lokalnämndslagen. Del innebär dä att de inskränkande beslämmelser i detta avseende som finns i lokalorganslagen och frikommunlagen inte bör föras över lill den nya 39 Mittförslag: Lokala nämnder ges i lag möjlighet alt handlägga uppgifter som avserstatligt reglerade Qänster. Demokratiberedningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet s. 70-71). Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser biträder förslaget. Ett tiotal instanser sätter sigmot det. Skälenför mitt förslag: Enligt lokalorganslagen fär uppgifter som avser sådana Qänsterinte handhas av ett lokalt organ. Det är bara inom skolsektorn som det finnsstatligt reglerade Qänster. Det gäller huvudsakligen Qänster som rektor,biträdande skolledare, lärare och syofunkfionär. Regeringen kan emellertidmedge undantag från detta förbud. Deenda undanlag som har meddelats avser frikommuner. Med stöd av förordningen(1985:782) om försöksverksamhet beträffande skolväsendet i vissa kommuner och landsfingskommunerfår sålunda de lokala nämnderna i frikommunerna även sköta uppgifter som avserstatligt reglerade Qänster. Några frikommuner har också ulnytQat dennamöjlighet. Lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunernainnehåller ingel sådant förbud som lokalorganslagen ställer upp. Verksamhetenmed lokala nämnder har visat att många sådana nämnder får ansvara förpersonalen inom nämndens verksamhetsområde. Uppgifter som rör statligtreglerade Qänster handläggs emellertid av skolstyrelserna i de kommuner som inleär frikommuner. Detta har visat sig innebära omfattande administrativaolägenheter och har även försvårat skolans integration med annan kommunalverksamhet i kommundelen. Jaganser att alla kommuner som utvecklar en lokal nämndverksamhet bör fä möjlighetatt låta sina lokala nämnder handlägga uppgifter som rör statligt reglerade Qänster.Sädan personal skall dock även fortsättningsvis vara anställd i kommunen och inlevid en särskild lokal nämnd. Den nya lagen bör innebära atl den lokala nämndenfår ansvara för och disponera över all den personal som arbetar inom nämndensverksamhetsområde. De statliga bestämmelser som reglerar lärartjänsterna gällerju oavsett vem som i kommunen har det formella ansvaret. Därför bör lokalorganslagensinskränkande bestämmelser beträffande stafiigi reglerade Qänster inle förasöver till lokalnämndslagen. 3.6 Lokala nämnder i de landslingsfria kommunerna Mitt förslag:Lokala nämnder i en kommun som inte ingår i en landstingskommun ges i lagmöjlighet atl ansvara även för sådana lokala nämnduppgifter som skall fullgörasav hälso- och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden eller omsorgsnämnden. Demokratiberedningen:Berör inte denna fråga. Remissinstanserna: Ingen instans berör frågan. Gotlandskommun har I986;héh(iställt att de lokala nämnderna enligt dennya lagstiftningen skall fä svara även för landstingskommunala uppgifter i de landslingsfriakommunerna. Skälenför mitt förslag: Lokalnämndslagen berör bara kommunema. Jag anser attlandslingen genom den tidigare nämnda lagen om särskilda organ ilandstingskommunerna - som gäller fr.o.m. den - fått betydandemöjligheter att organisera och decentralisera sill nämndarbete. Ytterligarelagstiftningsåtgärder i delta avseende är därför inte nödvändiga på detlandstingskommunala området. Detre landslingsfria kommunerna - , och Golland -intar emellerfiden särställning. För dessa gäller både lokalorganslagen och lagen om särskildaorgan i landstingskommunerna. Inomdet kommunallagsreglerade området innebär nämnda lagar atl dessa kommuner harvalfrihet atl decentralisera sin kommunallagsreglerade verksamhet enligt en avdessa lagar. Inomdel specialreglerade området saknas däremot denna valfrihet. Uppgifter somankommer pä socialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden, , trafiknämiidenoch skolstyrelsen kan decentraliseras med slöd av lokalorganslagen men inteenligt lagen om särskilda organ. Å andra sidan kan de landslingsfria kommunernaendast enligt lagen om särskilda organ decentralisera sådan verksamhet somskall fullgöras av hälso- och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden elleromsorgsnämnden. Dessa båda regelsystem gör del sålunda omöjligt att pä lokalnivå i en landstingsfri kommun samordna de nu nämnda uppgifterna i elt ochsamma organ. Detfinns emellertid enligt min mening mänga kommunala och lands-lingskommunalauppgifter i de landslingsfria kommunema som kan behöva samordnas i elt organpå lokal nivå. Jag vill här särskih peka på del samordningsbehov som finnsmellan hälso- och sjukvärden - särskilt primärvården - och socialQänsten.Motsvarande behov finns när det gäller omsorgerna om psykiskt utvecklingsstördaä ena sidan och främst skolan och socialQänsten å den andra. Därförbör enligt min mening en lokal nämnd i en landstingsfri kommun även kunnaansvara för sädana landstingskommunala uppgifter på del lokala planet somannars åligger hälso- och sjukvårdsnämnden, landvärds-nämnden elleromsorgsnämnden. Mitt förslag: Kommuner medgeografiskt heltäckande lokala nämnder ges i lag större frihet att organiserasina obligatoriska specialreglerade nämnder. Förslaget innebär atl socialnämnden,miljö- och hälsoskyddsnämnden, och skolstyrelsen blir fa-kultafivaspecialreglerade nämnder. Regeringenbemyndigas att medge en kommun atl även i andra fall tillämpa en annan centralnämndorganisation än den som föreskrivs i lag. Demokratiberedningensförslag: Beredningens förslag innebär alt en Prop. 1986/87:91 kommun som harinrättat lokala nämnder får uppdra åt en eller flera centrala nämnder att helteller delvis handha uppgifter som annars enligt lag eller annan författningankommer på en viss annan central nämnd (betänkandet s. 60-61). Detta skalldock inte gälla uppgifter som ankommer på kommunstyrelsen,folkhögskolestyrelse eller valnämnd. Den föreslagna dispensmöjligheten ingår inlei beredningens förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser är posifiva till beredningens förslag.Skolöverstyrelsen tillstyrker beredningens förslag. Samtliga kammarrätteranser sig behöva bättre underlag innan ställning kan tas till förslaget att specialregleradenämnder skall få dras in. anser, atl beredningen intetillräckligt belyst bl.a. konsekvenserna av en fri nämndorganisation. Ca 15kommuner anser i sina yttranden över betänkandet om Aktivt folkstyre attorganisationsfriheten beträffande de centrala nämnderna bör gälla allakommuner - inte bara de som har heltäckande lokal nämndorganisation. Skälenför mitt förslag: Som framgått av avsnitt 3.2 kan lokala nämnder inrättas förverksamhet som ankommer pä socialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden,, trafiknämnden och skolstyrelsen samt för den verksamhet sommed slöd av 3 kap. 13 § andra styckel kommunallagen kan uppdras ät en kommunallagsregleradnämnd. 1 de landslingsfria kommunerna - kanlokala nämnder enligt lokalnämndslagen inrättas för verksamhet som ankommer på hälso-och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden och omsorgsnämnden. Avdessa nämnder är , miljö- och hälsoskyddsnämnden, skolstyrelsenoch socialnämnden obligatoriska specialreglerade nämnder. Såväl uppgifterna somnämndorganisationen är obligatoriska. Uppgifterna kan inte uppdras åt någonannan central nämnd. ,hälso- och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden och omsorgsnämnden är fakultativaspecialreglerade nämnder. Uppgifterna är obligatoriska medan nämnderna ärfakultativa. Det innebär atl kommunen i stället för att inrätta en särskildsådan nämnd kan uppdra ät en annan central nämnd att fullgöra nämndensuppgifter. Har detta inte skett, fungerar kommunstyrelsen som en sådan centralnämnd. Mina förslag avser bara de nu redovisade nämndema. En konsekventuppbyggd lokal nämndorganisation kan fä betydande återverkningar på dencentrala nämnd- och förvaltningsorganisafionen. Detta visar bl.a. frikommunförsökeni Ale, och . Där har behovet av nya organisatoriska lösningarkunnat fullföljas. Ca15 kommuner - däribland ett tiotal mindre - anser enligt sina remissyttrandenöver demokrafiberedningens huvudbetänkande Aktivt folkstyre attorganisationsfriheten beträffande centrala nämnder bör gälla alla kommuner ochinte bara de som har en heltäckande lokal nämndorganisation. Avsaknaden av kommundelsnämnderfår enligt dessa kommuner inte vara etl hinder för utveckling av den centrala nämndorganisafionen. av demokrafiberedningen framlagda principskissen till en ny kom munallag slås fast att i varje kommun skall finnas en styrelse och en 42 valnämnd.Dämtöver fär fullmäktige inrätta ae'ytterligare nämnder som Prop. 1986/87:91 behövs.Sädana nämnder kan vara centrala nämnder eller lokala nämnder. Huvuddelen av deremissinstanser som yttrat sig över betänkandet har tillstyrkt en sålångtgående organisationsfrihet för kommunerna. Den föreslagna principeninnebär bl. a. att kompetensen knyts fill kommunen och inte fill en speciellnämnd, vilket i stor utsträckning är fallet i speciallagstiftningen. Mittförslag innebär att de specialreglerade obligatoriska nämnderna i kommuner medgeografiskt heltäckande lokala nämnder blir fakultafiva. Huvudsyftet är att gedessa kommuner möjlighet att friare fördela arbetsuppgifterna på sina centralanämnder. Jag fömtsätter således att det även i kommuner med decentraliseradnämndverksamhet i regel finns behov av förtroendemannaorgan på central nivå vidsidan av kommunstyrelsen. Jag utgår från att detta särskilt bör gällasakområden där likartad bedömning och tillämpning över hela kommunen ärnödvändig fill följd av de nafionella mäl som uppställts för verksamhetensåsom är fallet inom t. ex. social-Qänstens, utbildningens, miljö- ochhälsoskyddets samt byggnadslagstiftningens områden. Jag har i avsnitt 3.2ingående behandlat de särskilda överväganden i övrigt som kan behöva göras närkommunerna tar ställning fill ändringar i nämndorganisationen pä det specialregleradeområdet. Kommunernabör enligt min mening få en störte frihet all bestämma sin nämndorganisation.Den snabba och omfattande utbyggnaden av den kommunala verksamheten medfördeen sektorisering av såväl nämnd- som förvaltningsorganisafionen. Detta hardelvis sin orsak i den stafiiga förvaltningens uppbyggnad. Densektoriserade samhällsorganisationen har oftast fungerat ulomordenfiigt väl iutbyggnadsskedet av olika verksamheter. är de frågor som möter denoffentliga förvaltningen av en delvis annan karaktär. Målet är att inom i stortsett oförändrade resursramar åstadkomma en effekfivare verksamhet och en bättreservice. För all klara detta krävs ofta samordning, samarbete och helhetssyn.I etl sådant arbete kan organisatoriska regler utgöra ett betydande hinder. Enkommun med en decentraliserad nämndverksamhet ställer andra krav pä dencentrala nämndorganisafionen. Detta har jag berört i avsnitt 3.1. Mitt förslaggäller i första hand de obligatoriska specialreglerade nämnderna. Om en kommun l.ex.decentraliserat en slor del av sin skolverksamhet befrias kommunen enligt mittförslag från kravet atl inrätta en särskild skolstyrelse. De skolstyrelseuppgifiersom kommer atl finnas kvar på central nivå efter en decentralisering färkommunen då uppdra åt en annan central nämnd. Detta innebär atl dessa uppgifterfortfarande hålls samman i en enda nämnd, som dock inte behöver varaskolstyrelsen. Motsvarande gäller för de andra obligatoriska specialreglerade nämndom-rädenainom lokalnämndens tillämpningsområde. Ettantal kommuner har anmält behov av att förändra sin specialregleradenämndverksamhet ännu mera. Sädana kommuner önskar efter en decentraliseringtill lokala nämnder fördela återstående centrala nämnduppgifter på fleracentrala nämnder. Dennaytterligare organisatoriska frihet prövas nu inom ramen för fri- 43 Jag ärdärför inte nu beredd att gä dessa kommuner till mötes. Enligt min mening börerfarenheterna av frikommunförsökel avvaktas. Om dessa erfarenheter blir posifivaser jag inga principiella hinder atl ge kommunerna full frihet att ordna sinnämndorganisation. Medmitt förslag i denna del får regeringen efter framställning av en kommun medgeen uppdelning av den specialreglerade nämndverksamheten på flera centralanämnder. En kommun som inte allseller bara i begränsad omfattning inrättat lokala nämnder kan ocksä behövatillämpa en annan central nämndorganisation än som föreskrivs i lag. Mittförslag innebär därför också att regeringen får medge en sädan kommun attforma sin nämndorganisation ufifrån de lokala fömtsättningarna. Jag har tidigare (avsnitt3.1) stmkil under att nödvändiga lagändringar som berör den kommunalaorganisationen, måste vidtas inför nästa mandatperiod. Det gäller inleminst de nu föreslagna lagändringarna. Såväl lokalorganslagen somfrikommunlagen berör de specialreglerade nämnderna. Det har dock inte bedömtsnödvändigt atl med anledning härav vidta några ändringar i de speciallagar, somäven innehåller regler om den kommunala nämndorganisafionen. Jag anser alt inteheller den av mig nu föreslagna regleringen av de centrala nämnderna behövermarkeras i speciallagstiftningen. Om däremot friheten att organisera nämndernafår slå igenom generellt, blir del nödvändigt alt vidta ändringar i speciallagstiftningen. Delär viktigt atl de kommuner som ändrar sin nämndorganisalion -särskilt den specialreglerade- informerar såväl allmänheten som berörda stafiiga myndigheter omuppgiftsfördelningen mellan nämnderna. Jag förutsätter att sä sker ulan attdet behöver regleras. 3.8 Särskilda organ under lokala nämnder Mitt förslag:Särskilda organ skall enligt lag kunna inrättas under lokala nämnder. Demokratiberedningensförslag: Berör inte denna fråga. Remissinstanserna:Örebro kommun har pekat på att institutionsstyrelser skulle kunna underordnas kommundelsnämnderoch bli ett bra komplement till dessa. kommun saknar förslag till s. k.byutvecklingsgmp-per i lagförslaget. Skälen för mitt förslag:Efter det att demokratiberedningen lade fram sill huvudbetänkande har frikommunlagenkompletterats med en bestämmelse (9 6, 1986:97) som gör det möjligt att inrättasärskilda organ under lokala organ/nämnder. Som närmare framgår av prop.1985/86:70 (s. 9) är dessa särskilda organ närmast att betrakta som nämnder ikommunallagens mening även om de har en mindre självständig roll än lokalaorgan. De har genom 2 6 lagen om särskilda organ i landstingskommunerna fått sinmotsvarighet i landstingen. Lagändringen föranleddesav en framslällriihg av kommun, som önskade inrätta s. k. byutvecklingsgrupperunder kommundelsnämnderna. Jag anser all även andrakommuner än frikommunerna skall kunna fä pröva en organisation med särskildaorgan under en lokal nämnd. Frågan kan bli aktuell bl.a.i vissa befolknings- och ytmässigt stora kommuner. Jag räknar med att endast ellbegränsat antal kommuner kommer all UtnylQa de nya möjligheterna. Mot förslaget om ettsärskilt organ under en lokal nämnd kan anföras att härigenom en ytterligarebeslutsnivå införs i kommunen. Jag vill dock betona att de särskilda organenvisserligen kommer att inrättas och väljas av kommunfullmäktige men att de i övriglendast kommer att vara bundna till den lokala nämnden. De kommer därför inte atlpåverka verksamheten i andra kommunala nämnder. Jag fömtsätter atl de särskildaorganen inte bygger upp en egen administration. Mittförslag: Som en följd av den nya lokalnämndslagen genomförs en del smärreändringar i kommunallagen, socialtjänstlagen och frikommunlagen. Demokratiberedningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Eftersom de föreslagna ändringarna i kommunallagen och frikommunlagen är endirekt konsekvens av milt förslag lill lokalnämndslag, hänvisas till vadtidigare anförts. Beredningens förslag fill ändring i socialQänstlagen hartillstyrkts av de få remissinstanser som uttryckligen yttrat sig överförslaget. Skälen för mittförslag: Kommunallagens 3 kap. 13 8 Iredje stycket bör ändras sä, all enhänvisning görs till lokalnämndslagen. Socialtjänstlagens 47 8 bör ändras så,att möjligheterna atl delegera socialQänstärenden i bl.a. lokala nämnderutökas. Frikommunlagens 7-986 bör ändras sä, atl lagens reglering av lokalaorgan utom vad avser institutionsstyrelser inom skolans område upphör allgälla, när lokalnämndslagen träder i kraft. 4 Nyaroller för de förtroendevalda och partierna 4.1 Inledande överväganden Kommunernaoch landstingen är för medborgarna viktiga i främst två avseenden: dels somproducenter av samhällsservice, dels som självslyrel-seorgan. Somjag fidigare strukit under sörjer den kommunala verksamheten för en betydandedel av vårt behov av grundläggande samhällsservice. Jag har i avsnitt 2behandlat olika frågor som syftar lill atl stärka medborgarnas ställning när desom servicemottagare tar del av samhällets Qänster. Det är i del sammanhangetsom förslagen och rekommendationerna om elt vidgat bmkarinflytande, en ändradarbetsorganisation med ökat ansvar för de Prop. 1986/87:91 anställda samtinsatser för att förbättra kontakter mellan den kommunala förvaltningen och medborgamaskall ses. 1detta avsnitt behandlas olika frågor som gäller den representativa kommunalademokratin. Jag tar i detta sammanhang dels upp den politiska styrningen av denkommunala verksamheten, dels partiernas och de förtroendevaldas roll i detpågående förnyelsearbetet pä nivå. Syftetmed mina förslag och rekommendafioner är att de Qänster och andra insatser somkommunerna och landstingen svarar för bättre skall avspegla medborgarnas krav,önskemål och behov. Det kan ocksä uttryckas sä att medborgarnas inflytandebehöver förstärkas även när det gäller vad som produceras och inte enbart hur Qänsternaproduceras. Det förra mäste i första hand ske genom den representativademokratin och det är därför betydelsefullt att dess arbetsformer fortlöpandeses över och utvecklas. Tankenbakom del represenlafiva systemet är att informationen om medborgarnas behovoch krav på den kommunala verksamheten skall kanaliseras in i den kommunalaförvaltningen via de förtroendevalda. Dessa har i sin tur förankring ipartierna. Det kan aldrig bli ett väl fungerande representativt system ommedborgarna intresserar sig för samhällsfrågorna endast i anslutning till deallmänna valen. Om den kommunala demokratin skall få en verklig genomslagskraftär det önskvärt att människorna fortlöpande kan engagera sig och göra sighörda i olika kommunala frågor. Kontaktenmed partiernas förtroendevalda har här stor betydelse. Men utvecklingen motfler och mer komplicerade ärenden, längre sammanträ-desfider samt den ökandebetydelsen och omfattningen av arbetet i partigrupperna ger begränsad tid förde förtroendevalda. Del är en allvarlig fråga i partiernas arbeie sommåste tas upp i diskussionen om nödvändiga förändringar i kommunerna ochlandstingen. Enligtmin mening finns det starka skäl för att utveckla och stärka de förtroendevaldasställning i den kommunala organisationen. Del finns som jag ser det minst tvåskäl för detta: - De förtroendevalda är demokrafisklvalda. Vart tredje är ställs de till svars för sina handlingar. - De förtroendevalda företräderhelheten och allmänintresset. Skallde förtroendevalda kunna bära ansvaret för helheten, måste de enligt min meningklart definiera sin uppgift både i förhållande till yttre intressegrupper och iförhållande till förvaltningen. Del finns en uppenbar risk för attförvaltning och politik växer samman. Många människor har svårt att skiljamellan de förtroendevalda och Qänstemännen. Därför är det angeläget att deförtroendevalda tydligare utvecklar sin roll. Enannan huvudfråga gäller de förtroendevaldas förhållande lill medborgarna. Härhar det skett en rad förändringar som vi behöver ta hänsyn tillnär vi diskuterar hur politikerrollen skall utvecklas framöver. Denkommunala förtroendemannakåren har minskat kraftigt som en följd av kommunindelningsreformen är 1974. fannsi kommunerna över 100 (X)0 förtroendevalda med ordinarie uppdrag. Efterreformen fanns det kvar ungefar 42 000 förtroendevalda med ordinarie uppdrag.Därefter har antalet förtroendevalda ökat något. kan man räkna med atldel finns ungefär 46 000 förtroendevalda med ordinarie uppdrag saml 37000 med suppleanluppdrag.Detta innebär all etl färre antal förtroendevalda skall representeramedborgarna än fidigare. visarforskningen att medborgarnas aktivitet och engagemang i samhällsfrågor i ökadutsträckning går vid sidan av partierna. Del är inle så att medborgarna underde blivit mindre aktiva eller mindre engagerade isamhällsfrågor. Förhållandet är i stället det omvända.