prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Ur anslaget utgär extrabidrag lill studie- och yrkesorientering i glesbygd samt bidrag lill kommunersom anordnar praktisk arbetslivsorientering pä högstadiet . Ur anslaget utgår ävensärskilt bidrag lill ålgärder för undervisning i ämnel matematik. 1986/87:100 Bil. Skolöverslyrelsen (SÖ) har - där ej annat anges- beräknai kostnaderna efler ell preliminärl veckolimpris för bas- ochförstärkningsresurser m.m. samt efter preliminärt belopp för enskolledningsresurs som beräknats ulan hänsyn till löneutvecklingen underredovisningsårel 1986/87. Anlalel elever,basresurser och veckotimmar fördelade pä sladier framgår av följandesammanställning. Beräknat elevantal 1986/87 Basresurser 1985/86 Basresurser 1986/87 Timmar i basresurs inkl, garantitimmar 1986/87 Kostnader förbasresurserna beräknar SÖ lill 6213,7 milj. kr. för /87. Totall beräknar SÖförstärkningsresursen tiU 2627,2 milj. kr. för /87. Tilläggsbidragel ulgår med viss procentav de sammanlagda kostnaderna för bas- och förstärkningsresurser. Efler den iförepäende budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 10) beräknadeprocentsatsen 6,5 beräknar SÖ kosinaderna för tilläggsbidragel lill 574,7milj. för /87. SÖ beräknar statsbidraget för särskild undervisninglill 70 milj. och bidragen till kostnader för slödundervisning i svenska Prop. 1986/87:100 samt hemspråksundervisning och siudiehandledning på Bil. 10hemspråk lill 307,1 resp, 272.3 milj. kr. för /87, Statsbidraget tillkostnader för skolledningsresurserberäknar SÖ lill 627,9 milj, kr, SÖ föreslår att deresurser som lilldelas kommunerna inom den samlade skolledningsresursen förlärare med specialfunktioner pä högstadiet uiökas fr,o,m. budgeläret 1987/88med i genomnsill tvä veckotimmar per högstadium för en pedagogiskledningsförslärkning vad gäller datautbildning. SÖ beräknar koslnaden till 9,8milj. exkl. sociala avgifier och lönekosinadspålägg. För bidrag lill kallortstillägg och finskspråktillägg beräknar SÖ 28,9 milj.kr. SÖ beräknar det totalabidraget under anslagsposten 1 lill10721,8 milj, kr, för /87, De under anslagsposlen Iuppförda bidragsändamälen omfattas av elt förskotts- ochslutregleringsförfarande. Under /88 utbetalas elt förskott om90% av beslutat bidrag för redovisningsårel 1986/87. Anslaget /88 även av slutregleringen av anslaget för redovisningsåret1986/87. Beräkning av förskott och slulreglering underbudgetårel 1987/88, belopp i milj. kr. 1985/86 1986/87 1987/88 10597,1' 10721,8 ' Avser underlag förförskott /87. SÖ har med slöd ilillgängliga uppgifter från kommunerna uppskattat alt av toiala anlaletelever i kommer att omfattas av den samlade skoldagen läsårel1986/87. SÖ föreslär att detnuvarande bidraget för samlad skoldag omvandlas lill stöd för all utveckla ellövergripande ansvarstagande för omsorger om barnen i och etl brainnehåll i alla aktiviteter under en hel och sammanhållen skoldag. SÖ föresläratl 30 milj. kr. ställs till förfogande för detta ändamål. Bidragtill samlad skoldag omfattas av ell förskotts- och slutregleringsförfarande,vilkel innebär all budgetårel 1987/88 utbetalas slutreglering av bidragel tillsamlad skoldag enligt nu gällande regelsyslem för /87. SÖberäknar slutregleringen lill 4,8 milj. kr. SÖ beräknar därför endast 25,2milj. för budgetårel 1987/88 som slöd för en hel och sammanhållen skoldag.SÖ föreslår all . av medlen avsätts för informalionsinsalser. För anslagsposten 2beräknar SÖ etl medelsbehov avsammanlagt 30 Prop. 1986/87:100 milj. kr. förbudgeiårei 1987/88, Bil. Bidrag till kommuneroch organisationer för vissa verk samheter. för bidrag lilllägerskolor anordnade av Riksförbundel finskaföreningar i . SÖ föreslår att de medelsom ulgår lillkommuner i med finskspråkigabarn för anskaffande av hjälpmedel för att överbrygga språksvårigheter får stå lill utbildningsdele-galionens vidlänsstyrelsen i Norrbollens län disposiiion ulan atl medlen först fördelas lillkommuner. SÖ förordar atl nuvarande medel, , överförs lill anslaget B3. För pedagogiskutvecklingsverksamhet m.m. för undervisning av finskspråkiga elever beräknar SÖmedelsbehovei för budgeiårei 1987/88 efter pris- och löneomräkning till 2,2milj. SÖ föreslår en utökningav bidragel för sommarkurser i leknik förflickor till 5 milj. kr. SÖ föreslär också alt bestämmelserna ändras sä attäven flickor som just avslutat årskurs 7 kan della i den mån kommunerna såfinner lämpligl. Bidrag lill fristående skolor. SÖföreslår alt bidrag ulgår med . lill Kristoffcrskolan, med . till och med . till de eslniska skolorna. SÖ beräknar för bidragtill övriga fristående skolor budgetårel 1987/88 eU anslagsbehov av 18625000kr. SÖ beräknar för bidrag lilllokal skolutveckling medelsbehovetlill . under /88, varav 154,2 milj. kr. ulgörförskoll för redovisningsårel 1987/88 och 54,7 milj. kr. ulgör slutregleringför /87, SÖ föreslår alt nuvarandemedel för lokall utvecklingsarbete pä i huvudsak lågstadietunder den kommande treårsperioden används för lokalt utvecklingsarbete för demellanliggande årskurserna i , Efler prisomräkning beräknar SÖkostnaderna för bidraget lill 26 milj, kr., varav . bör avsällas förcentral ulvärdering i likhei med vad som gäller för lågstadiesatsningen. SÖberäknar bidrag till datorutrustning och programvara för dalaundervisning på högsladium efler prisomräkning lill 18,4milj. SÖ beräknar bidrag till utvecklingsarbete med kultur i skolanefler pris- och löneomräkning till16,7 milj. kr. SÖ beräknarmedelsbehovet efter löneomräkning till 3,8 milj. kr. för extra bidrag för studie- och yrkesorientering i glesbygd samt bidrag till kommuner som anordnar praktiskarbets livsorienlering på högstadiet underkortare tid än . SÖberäknar efler pris- och löneomräkning 6,5 milj. kr. för särskilt bidrag lill ålgärder för matematikundervisningen. Medanledning av den nya grundskollärarutbildningen har SÖ i uppdrag atl i samverkan med universitets- ochhögskoleämbetet uireda 92 fråganom behovel av fortbildning inom den befintliga lärarkåren i grundskolan.Uppdraget skall redovisas under /87. SÖ föreslår alt enförsöksomgång av fortbildningen genomförs /88.Försöksomgången bör enligt SÖ beröra ett tjugotal kommuner och omfalta ca 30kurser. SÖ beräknar vikariekostnaden lill 12 milj. kr. SÖ beräknar ocksäsärskilda medel för bl.a. informationsinsatser och utvecklingsarbete underanslaget Forlbildning m. m. SÖ beräknar medelsbehovet underförslagsanslaget Bidrag lill driften av grundskolor m.m, lill . 1986/87:100 Bil. Beräknad ändring 1987/88 Bidrag till den samlade Bidrag lill kommuner och organisationer för vis- Bidrag till kostnader för vissa Bidrag till lokalt utvecklingsarbete på mellan- stadiet m,m. torutrustning m,m. Bidrag till kulturellt utveck- Exira bidrag till syo i glesbygd och bidrag till kommuner som anordnar prao på högstadiet under kortare lid Särskilda åtgärder for imdervisningen i ämnel Föredragandens överväganden Prop. Som chefen för harredovisat i det föregäende är det nödvändigt med vissa älgärder inomutbildningsdepartementets område för alt begränsa statens utgifter. Ocksä inomgrundskoleområdet fordras vissa sådana älgärder. Besparingar inomgrundskoleområdel får dock enligt min mening inle göras sä all de direkldrabbar undervisningen. Mot den bakgrunden är jag inte beredd atl föresläminskningar som berör basresurstilldelning eller den undervisningsbundna delenav förstärkningsresursen. I stället föreslår jag all den del avförslärkningsresursen som skall användas till annan verksamhet under skoldagenän undervisning minskas med 0,0134 lill per elev. Detlamoisvarar en besparing om 71 milj. kr. Jag har då lagil hänsyn ocksä till de övriga bidrag som beräknas medförstärkningsresursen som grund, säsom bidrag lill sociala avgifter och bidragtill lokal skolutveckling liksom också till minskal lönekosinadspålägg (lkp).För att besparingseffekten skall uppslå /88 börutbetalning av förskott justeras motsvarande besparingen redan detla år. Den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen används för att bekosta vissobligatorisk verksamhel enligt läroplanen l.ex. En viss delav resursen skall också användas för studie- och yrkesorientering. I övrigtavgörs lokalt hur resursen skall användas. Ofta används den för all finansierasådan verksamhel som också kan finansieras med kommunala medel. Med den besparingsom förordas blir det varje kommuns sak all bedöma om och på vilkel sätlminskningen av resursen ocksä skall resultera i minskad verksamhet. Jag ansluter mig lillSÖ:s bedömning rörande anlalel elever i saml anlalel limmar ibasresurser. Deh toiala koslnaden för bas- och försiärkningsresurserna beräknarjag till 9114,3 milj. kr.för /87. Mina beräkningar grundar sig på löneläget ijuli1986 med viss uppräkning för de koslnadsökningar som kan förvänlas underredovisningsåret. I föregående års budgetproposition (prop.1985/86:100, bil. 10) tog jag uppfrågan om elevminskningen i och dess effekter på framför alltmellanstadiet. Jag framhöll all beslul om en begränsning avmedeltalet elever per basresurs pä mellanstadiet (prop. 1980/81:20, UbU 15,rskr. 120) nu måste justeras. Av slalsfinansiella skäl ansåg jag del inlemöjligt all helt släppa en reglering av basresursmedeltalen pä mellanstadiet.Riksdagen bemyndigade regeringen att fastställa nya lägsla basresursmedeltalför resp. län för läsärei; 1987/88 och förutsatte att regeringen skulleåierkomma lill med förslag för liden därefter (UbU 14, rskr. Regeringen uppdrog ifebruari 1986 äl SÖ alt göra en genomgång av behovel av förändringar i gällande lägsla basresursmedeltal för resp, län. SÖ b;>i sep|pmlierl986 redovisat uppdragel.SÖ har därvid som huvudal- Prop. 1986/87:100 .ernativ förordatati&«lämmelserna om begränsningar av basresursme- Bil. 10 delial pämellanstadiet helt tas bort. Om detla inleär möjligt atl genomföra av stalsfinansiella skäl bör enligt SÖ en minskning avförslärkningsresursen övervägas som alternativ till att ha kvar låsningen påmellanstadiet. SÖ bedömer dock all en förändring enligt SÖ:s huvudallernativinle är möjlig att göra i nulägel ulan bör ingå som en del i del fortsattaarbetet med översynen av statsbidragssystem. SÖ föreslår därför enförändring av nuvarande basresursmedeltal för mellanstadiet för läsåret1987/88 som innebär en sänkning av basresursmedellalet för rikel frän 23,0 lill22,72. Koslnaden för SÖ:s förslag kan beräknas till ca 40 milj. kr. När SÖ har räknat framförslaget till nya basresursmedeltalhar en utgångspunkt varit alt åstadkomma en viss omfördelning mellan länen inomramen för nuvarande resurstilldelning eflersom praxis vid tilldelningenskiftat nägot mellan länen. SÖ har därefter föreslagil utökade resurser tillvissa län i syfle att jämställa länen ur basresursfördelningssynpunkl. SÖ harocksä föreslagil viss kompensation för alt möla effekterna av sloraförändringar i elevunderiagel , varvid har beaktats allvissa län på grund av skolslorlek har särskilt svårt atl möla sådana förändringar. För redovisningsåren1988/89 - 1990/91 föreslår SÖ elt gemensamt basresursmedeltal för låg- ochmellanstadierna. SÖ menar all elt gemensamt basresursmedellal skulle ge ökademöjligheter för såväl kommunerna som länsskolnämnderna alt se läg- och mellanstadiernasom en organisatorisk enhet och underlätta möjligheterna all planeraverksamhelen. SÖ har beräknat del sammanlagda basresursmedellalet för låg- ochmellanstadierna till 21.20 för riket som helhet. I enlighet med riksdagensbemyndigande har regeringen lidigare denna dag beslutat om nyabasresursmedeltal för mellanstadiet för resp. län läsårel 1987/88. Mot bakgrundav det statsfinansiella lägel har regeringen därvid inte bedömt det möjligt altfölja SÖ:s förslag. För landet som helhel innebar regeringens beslul altmedeltalet elever per basresurs sänks från 23.0 till 22,86. Jag har beräknatden lotala statliga kostnadsökningen med anledning av de nyabasresursmedellalen till ca 20 milj, kr,, vilket påverkar anslagsberäkningenförbudgeiårei 1988/89, Jag delar inte SÖ:suppfattning att ett gemensamt basresursmedellal bör fastställas för läg- ochmellanstadierna för tiden efter /88, Risken är enligt min meningatt klasstoriekarna pä lågstadiet i sä fall skulle komma atl öka, vilket enligtmin mening skulle vara oacceptabelt. Enligt min mening bör islället de basresursmedeltal som faslslällls av regeringen för /88 till att börja med även gälla för en treårsperi od därefler. Jag kommer senare alt föreslä regeringen all uppdra äl SÖ alt följa ulvecklingen. Den minskning av klasstoriekarna som regeringens beslut innebär medför enligt min uppfallning att de värsta konsekvenserna av basresursbegränsningarna har kunnat undanröjas. De län som varit värst drabbade har således fått påtagliga sänkningar av basresursmedella len. Jag räknar med att senasl inför basresursfördelningen för /92 återkomma till med en redovisning av effekterna av de 95 Tilläggsbidraget utgår med viss procenl avbidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen har förredovisningsårel 1985/86 fastställt procentsatsen till 8,5 (SÖ-FS 1986:146).Till grund för della beslul har legat dels en beräkning av kommunernasbidragsberättigade vikariekostnader för lärare och skolledare, som utförts avSÖ grundade pä uppgifler frän , dels en beräkning av kommunernaskostnader för uppdragslillägg och nedsättningar av läraresundervisningsskyldighel grundade pä uppgifter från (). motsvarande underlag kommer under vären 1987 all presenteras förfastställande av definitiv procentsals för tilläggsbidraget /87. Jag beräknar atltilläggsbidraget för redovisningsårel 1986/87 skall ulgä med 6,av bidragettill bas- och förslärkningsresurser. motsvarar ell bidragsunderlag pä565.1 milj. kr. Jag har vid mina beräkningar för innevarande läsår reducerattilläggsbidragel med kostnader för dels uppdragslillägg till tillsynslärare,dels nedsältning av undervisningsskyldighelen för lillsynslärare och läraremed specialfunktioner i enlighet med beslut om skolledningsresurseri (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 149, UbU 16, rskr. För stödundervisningi svenska och för hemspräksunder-visning beräknar jag 318,3 milj. kr. resp.282,2 milj. kr. för /87, Jag har därvid beaktat att etlsärskilt veckotimpris skall beräknas för hemspräksundervisning, vilket baseraspå kommunernas lönekostnad för enbari de lärare som bedriverhemspråksundervisning. Regeringen har i enlighelmed beslut (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 12. rskr. 149) beslutatom pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever i 14 kommuner. Försärskilt statsbidrag lill denna verksamhet föreslår jag all 2.2 milj.kr,avsätts budgeläret 1987/88. Bidrag har hillillsutgått från detta anslag till kosinader för särskildundervisning för elever som pägrund av handikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar till upprepad korlare frånvaro inte kandella i vanligt skolarbete. Somjag redovisat vid min anmälan av det nyaanslaget Särskilda insalser inom skolområdet bör bidrag lill dessa ändamål ifortsättningen utgå från det nya anslaget. Under /88 bör frängrundskoleanslaget endast utgå slulreglering för redovisningsårel 1986/87. För bidrag lill kostnaderför kallortstillägg och finskspråktillägg beräknarjag 30 milj. kr. Fr.o.m. redovisningsårel 1986/87 gäller etl nytlsyslem för tilldelning av skolledningsresurser i (prop. 1984/85:100 bil, 10. UbU 16, rskr. I skolledningsresursen ingär bidrag til! kostnader för löner ät 96 rekloreroch studierektorer, kostnader för uppdragstillägg till lillsynslärare . 1986/87:100 saml kosinader förnedsältning av undervisningsskyldigheten för tillsyns- Bil. 10 lärare ochlärare med specialfunktioner. Som jag nämnt har jag reduceraltilläggsbidraget med de delar som ingär i skolledningsresursen. Jagberäknar kostnaden för skolledningsresursen lill650.8 milj. kr. för redovisningsårel 1986/87. Skolledningsresursernautgörs dels av en bas, dels av tillskott lill basen. Tillskollel beräknas päskolformens poängtal för det närmast föregäende redovisningsårel, 1 1 kap, 7 §skolförordningen (1971:235, omtryckt1983:721, paragrafen ändrad 1986:575) anges hur poängberäkningen av kommunensskolväsende sker, Bl.a. fär en poängberäknas för klass av särskola som förlagts till lokaler vilka ingär iskolanläggning för grundskola. Skolstyrelsen i har föreslagit attmotsvarande skall fä gälla även i de fall klass frän specialskola för döva ochhörselskadade elever förlagts till en grundskola. Jag bilräder della förslagoch har beräknat kosinaderna härför till ca . Statsbudgeten /88 påverkas inle av denna förändring. De nya bestämmelserna börgälla fr.o.m.den Ijuli 1987. Somjag fidigare redovisatavser jag att senare återkomma med förslag till regeringen all en särskildproposition rörande datautbildningen i skolan m.m. läggs fram för attbehandlas /riksmöie, varvid jag bl.a. räknar med alt behandlafrågan om en pedagogisk ledningsförslärkning för skolans datautbildning. Organisalionen medhuvudlärare och insiiiutionsföreslåndare upphörde för del den 1juli 1982. 1 stället infördes ett system med specialfunktioner (prop.1980/81:100 bil. UbU 22 och 30,rskr. Sädana arbetsuppgiftersom tidigare ankom pä bl.a.inslilutionsföreslån-dare ingår numera som en del av lärararbetet, dvs. delingär i förekommande fall i själva lärartjänsten som en specialfunktion. Somkompensation för det merarbete della kan innebära för den enskilde läraren fårskolslyrelsen nedsätta dennes undervisningsskyldighet. För kostnaderna härförutgår som jag lidigare nämnt statsbidrag i form av skolledningsresurser. Syftetmed alt införa etl system med specialfunktioner var alt öka skolstyrelsernasmöjligheter att anpassa skolledningsorganisalionen till lokala förutsättningar och behov. Underdel senasle året harfrän bl.a. enskilda skolor ochämnesförening ar uttryckts farhågor för att den allmänl selt höga kvalitet som präglar undervisningen i bl.a. praktiska och laborativa ämnen på högstadium inle längre skall kunna upprätthållas på grund av alt skolstyrel serna inle satsar erforderliga resurser pä skötsel och underhäll av ämnesin stitutionerna. Man vill göra gällande atl del pä sina häll häller pä all ske en oacceptabel kvalitativ nedrustning av inslilulioner och utrustning. För egen del villjag understryka vikten avväl fungerande ämnesinstilulioner i skolan. Detla är en viktig förutsättning för alt lärare och elever skall nä bra resultat i skolarbetet. Jag utgär däri'ör från att skolstyrelserna disponerar skolledningsresurserna på ett sådant säll all lärare med institulionsansvar ocksä ges tidsmässiga förulsältningar att pä ett bra sätt fullgöra della frän pedagogisk synpunkt så belydelsefulla arbele. gäller framför alll 97 7 1986/87. lärare med ansvar för ämnesinstilulioner därflera lärare undervisar och Prop, 1986/87:100 med omfattande och dyrbar ulrusining. Bidrag ulgår till icke limplanebunden verksamhetunder den samlade skoldagen. För varje elev som omfattas av den samladeskoldagen utgär bidrag med ett visst belopp per läsår. Enligt riksdagensprincipbeslut avgörs frågan om när samlad skoldag skall införas avresp, kommun utifrån elevernas behov och kornmunens ekonomiska resurser samttillgäng pä personal och lokaler (prop, 1975/76:39, UbU 30, rskr, 367), Införandetav samlad skoldag går långsamt. En del kommuner minskar ocksä sina kommunalakostnader genom att skära ned på denna verksamhel, SÖ har uppskattat all avtoiala anlalet elever i kommer att omfattas av den samladeskoldagen /87, SÖ har föreslagit att detnuvarande statsbidraget till samlad skoldag skatl tas bort. 1 slället föreslärSÖ att ett nytl bidrag skall införas hel och sammanhållen skoldag. Bidraget ar avsett som etl projektbidrag somskall stimulera skoloma alt finna nya former för omsorgsansvaret under skoldagen,Avsiklen är att medlen skall fördelas av länsskolnämnderna efter ansökan frånkommunerna. För egen del menar jagliksom SÖ all de tankar som låg tillgrund för beslut om införande av en samlad skoldag varrikliga. Del är av värde för föräldrar och elever om skolan lar pä sig ettansvar för hela den tid eleverna vistas i skolan, ocksä under raster ochhältimmar. Del är ocksä av värde all skolan kan ge eleverna fasla lider varjeskoldag . En sädan åtgärd bidrar ocksä till att minska behovet av lillsyn och omsorg vid sidan avskolan. Den ytterligare lid somtillförls skolan genom fria aktiviteter inom ramen för en samlad skoldag ärockså av värde. Jag vill i dettasammanhang erinra om vad jag uttalade i 1985 ärs budgetproposition om friaaktiviteter i samband med förslaget all ulöka timliden för ämnet svenska pähögstadiet pä bekosinad av fria aktiviteter (prop. 1984/85:100 bil. Jag tog dä i första hand sikte på de obligatoriska fria aktiviteterna,men de delvis kriiiska synpunkter på utformningen av fria aktiviteter i mängaskolor som jag dä anförde, äger enligt min mening giltighet också för friaaktiviteter inom ramen för en samlad skoldag. Jag betonade bl.a. denviktiga uppgiften att tillgodose elevernas kullurella behov. När det gällerföreningsmedverkan i skolan betonade jag behovet av kontakt mellan skola ochföreningsliv. Föreningarna bör komma in i skolan i de sammanhang där detta ärnaturligt i förhållande lill skolans loiala arbete. Statsbidraget till samladskoldag har enligt min mening fått en olyckligt styrande effekt för kommunerna genom all del har definierat en viss form/nivå pä verksamheten säsom slatsbidragsberältigande, medan sädan verksamhet som inle uppfyllt kiaven inte erhållit någol bidrag alls, och därmed i praktiken ansetts sakna värde. I själva verkel har stalsbidragels konstruktion fungerat konserverande och motverkat intresset all 98 finnanya, pedagogiski och ekonomiskt effektivare former för verksamhe- Prop.1986/87:100 ten. Trots alt statsbidraget till samlad skoldag funnils sedan läsårel1978/79 Bil. 10 omfattas dessulom endast av landets elever avverksamhelen. Jag delar mol denna bakgrund SÖ:s uppfattning att det nuvarandestatsbidraget till samlad skoldag kan omstruktureras. Del är enligt min meninginte möjligt att hell ta bort det ekonomiska stödet lill den samlade skoldagen,Verksamhelen behöver stimulans för alt utvecklas pä avsett sätt. Jag delardärför SÖ:s uppfattning alt ell stimulansbidrag bör utgå för verksamhet undericke-timplanebunden lid i skolan. Det är naturligt atlskolan tar pä sig ett tillsynsansvar under skoldagen. För många familjer kan enutbyggd skoldag med fasta tider lillgodose hela omsorgsbehovel. Genom en välfungerande samlad skoldag minskar behovet av fritidshem. De extra timmar someleverna vistas i skolan kan ocksä utnyttjas som ett värdefullt komplement lill undervisningen om aktiviteterna kanges etl samband med skolans ordinarie verksamhel. Till skillnad frän vad somgäller enligt nuvarande regler bör som villkor för erhållande av statsbidraginle gälla alt eleverna obligatoriskt måsle delta i den verksamhel somanordnas. Kommunerna bör istället själva få avgöra om verksamheten skall varaobligatorisk eller inle för eleverna. Det slalsbidrag som jagföreslår bör lill alt börja med ulgåunder en treårsperiod och bör användas för all slimulera en utveckling i denriklning som jag angivit ovan. Inte minst gäller del därvid alt hitta formerför samordning och etl effeklivare ulnyttjande av de samlade kommunalaresurserna för verksamhet för barn och ungdom i skolåldern. Jag har beräknai 25 milj,kr, för utvecklingsarbete med frägor rörande den icke-limplanebundna delen avskoldagen. Medlen bör fördelas av länsskolnämnderna efter ansökan fränkommunerna. En utgångspunkt bör därvid vara att kommuner som redan har enpedagogiskt och organisatoriskt väl genomförd verksamhel inom ramen förnuvarande stalsbidragsgivning skall få bidrag även i fortsättningen. Det börankomma på SÖ och länsskolnämnder atl lillsammans med kommunerna utvärderaverksamheten och sprida posiliva erfarenheter till alla kommuner. Ensädan informationsverksamhet ingår enligt min mening i den slalligaskoladministrationens uppgifter och några särskilda medel härför harjagsåledes inte beräknat.