prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — RRV ärpositivt till uppbyggnaden av kombinerade företag och framhåller att det ärsannolikt att det är andra sysselsättningar utanför jordbmket som har enavgörande belydelse för möjligheten atl bo kvar på jordbmksfastigheten. Skälen för mitt förslag:Det regionala ralionaliseringsstödet bör enligt min uppfattning ges eninriktning som i sina huvuddrag överenstämmer med glesbygdsstödet. Stödet till jordbmksföretagoch irädgårdsföretag bör i norra kunna lämnas till ekonomisktutvecklingsbara företag. Med ekonomiskt utvecklingsbara företag bör avsesföretag som bedriver enbart jordbruk/trädgård eller jordbmk/trädgård ikombination med skog eller nägon annan verksamhet. Även inkomst av tjänstutanför det egna förelaget bör ingå i den helhetsbedömning som måste göras avföretagets ekonomiska utvecklingsbarhet. Jag vill dock understryka att för attett företag skall kunna betraktas som ekonomiskt utvecklingsbart så måste såvälföretagel som enskilda verksamheter lämna ett med hänsyn till resursinsatsernagodtagbart ekonomiskt överskott. Stödtill investeringar i ekonomibyggnader bör enligt min uppfattning i huvudsakavse ersättningsinvesteringar. Flera remissinstanser har under-simkit attsådana investeringar är nödvändiga för att produktionsvolymen skall kunnaupprätthållas på en acceptabel nivå. Regionall rationaliseringsstöd tillekonomibyggnader bör lämnas med högst av godkänd kostnad. Det bidrag somhögst kan lämnas bör höjas från nuvarande . Det bidragsom kan lämnas om särskilda skäl föreligger bör enligl min mening höjas frännuvarande till av godkända kostnader. Del bidrag som högst kan utgåbör höjas från nuvarande . 500000 kr.Förhöjt bidrag (eller .) bör endast utgå i sådana Prop.1986/87: 146 fall dä en önskvärd investering inte kan genomföras ulan förhöjtbidrag. Flera remissinstanser, bl.a. lantbruksstyrelsen, statensjordbruksnämnd, länsstyrelserna i norra och ,har understrukit behovet av ökad stimulans till investeringar i markanläggningar.Enligt min uppfauning är detta en angelägen åtgärd för atl sänka kostnaderna iproduktionen. Stöd bör kunna utgå till varaktiga investeringar imarkanläggningar på bestående åker. Stödets syfte skall således inte vara attöka produktionen. Stödet bör kunna utgå utan prövning av förelagetsmöjligheter alt bestå och utvecklas som självständig enhet. Vissa markinvesleringar,såsom huvudavlopp, berör i regel flera fastigheter. Det är i dessa fallangeläget att åtgärderna utförs gemensamt. För att detta skall vara möjligtfordras en ganska hög stimulans särskilt i de fall vissa fastigheter ägs avpassiva markägare. En hög stimulans är även motiverad med hänsyn lill altkostnaderna för åtgärden i många fall är högre än markens saluvärde. Jag föreslår att bidrag bör kunna lämnas med högst avgodkänd kostnad för utförande av för fiera fastigheter gemensamt huvudavlopp.Bidrag för utförande av för flera fastigheter gemensamt huvudavlopp iNorrbottens län bör lämnas med högst av godkänd kostnad. Bidrag till täckdikning och andra markanläggningar börkunna lämnas med högst av godkänd kostnad. Om särskilda skäl föreligger börbidrag kunna lämnas med högst av godkänd kostnad. Till markanläggning börliksom nu är fallet räknas grundkalkning som utförs i samband med annan markförbätlringsåtgärd.Gmndkalkningen bör som regel avse samma åkerareal som är föremål för annanmarkförbättringsåtgärd. Om särskilda skäl föreligger bör bidrag kunna lämnastill grundkalkning utan samband med annan markförbättringsåtgärd. Statliga garantier för lån till investeringar i byggnaderoch markanläggningar bör också lämnas till ekonomiskt utvecklingsbara företag. Med hänsyn lill den föreslagna inriktningen av detregionala rationaliseringsstödet och behovet av medel för reinvesteringar vidjordbruksföretag utanför det område som omfattas av glesbygdsstödet framstårenligt min uppfattning en teknisk samordning av glesbygdsstödet och detregionala ralionaliseringsstödet som mindre angelägen. Administrativt är debåda stödformerna samordnade genom att glesbygdsstödet till de areellanäringarna i flertalet län handläggs av lantbruksnämnderna. 1 länär lantbruksnämnden försöksvis inordnad i sedan den Ijuli 1986.Jag vill understryka vikten av att principiella ställningstaganden till stödgivningensinriktning och speciella insatser i vissa regioner i övriga län bör göras isamråd mellan lantbruksnämnd och länsstyrelse. Efler beslut av har under budgetåret1985/86 40milj. lämnats som stöd lill särskilt skuldtyngda jordbruksföretag, varav drygt 30 milj. kr. Som redovisas i bifogade prome moria bör situationen inom jordbruket i norra ha förbättrats . Lantbruksstyrelsen bör liksom hiuills utnyttja möjligheten att efler hand medverka till rekonstruktion av högt skuldsatta jordbruksföretag genom att biträda ackord eller eljest efterge statens rätt 22 pä grundav garantiåtaganden för lån. Om ytterligare insatser bedöms vara nödvändiga föratt stödja särskilt skuldtyngda jordbruksföretag bör särskilda resurser förändamålet kunna disponeras av de medelsramar somjag i det följande föreslår börställas till resp. läns förfogande. Mot bl.a. denna bakgrund anser jag del intevara befogat att föreslå något särskilt stöd till högt skuldsattajordbruksföretag. 2.6.4 Utvecklingsprojekt, forsknings- ochförsöksverksamhet samt rådgivning och fortbildning Mitt förslag: Särskilda insatser krävs för att stimulerautvecklingen av kombinationsföretag. För att förbättra förutsättningarna fördet norrländska jordbruket skall ytterligare resurser avsättas för forsknings-och försöksverksamhet. Vidare skall insatserna ökas vad gäller rådgivning ochfortbildning. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna är i allmänhet positiva till förslagen i promemorian.Sveriges har som primära mål för jordbruksforskningen inorra särskilt betonat bl. a. ökad odlingssäkerhet, vallfoderproduktion,förbättrat resursutnyttjande, skördeteknik, utveckling av alternativaproduktionsformer och produktionsgrenar samt anpassning av ekonomibyggnader.Arbetsmarknadsstyrelsen tillstyrker genomförandet av de åtgärder som föreslås iåtgärdsprogrammet. Skälen för mitt förslag: Utöver de förbättradefinansieringsmöjligheter som jag har föreslagil, behövs särskildainsatser för att främja tillkomst och utveckling av kombinationsföretag. Enligtmin mening bör därför särskilda medel avdelas för utvecklingsprojekt inomområdet. Vidare bör för alt förbättra förutsättningarna för det norrländskajordbruket ytteriigare resurser ställas till lantbruksuniversitetsförfogande för verksamhelen vid Röbäcksdalen. För alt förbättra de produktionstekniska ochföretagsekonomiska förutsättningarna bör enligt min uppfattning rådgivningentill jordbruket i norra utökas. Det bör ankomma på länsmyndigheternaatt gemensamt besluta om i vilka former en utökad rådgivning skall genomföras. Regionalt bör en genomgång göras av dels behovet och delsmöjligheterna all utnyttja befintliga arbetsmarknadspolitiska stödformer i de areellanäringarna. Härvid bör särskilt understrykas behovet av utbildning och stöd isamband med uppbyggnad och utveckling av kombinerade företag. Försöksvis börsom ett led i stimulans till uppbyggnad av kombinationsföretag starta-eget-bidraginföras för verksamhet som inte är ett naturligt led i jordbruksdriften.Kvinnans situation skall särskilt uppmärksammas i detta sammanhang. Jag avser att återkomma till regeringen i de frågor jag nuberört. 1986/87: 146 Min bedömning: Ettbelopp av 100 milj. kr. skal) ställas förfogande för åtgärdsprogrammetunder en treårsperiod. Det skall ankomma på lantbruksstyrelsen att svara förfördelningen av medel mellan , , ,, , och . Förslageti promemorian: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har i slort lämnat förslagen om medelsbehov ochgenomförande utan erinran. Några remissinstanser, bl.a. lantbruksstyrelsen,vissa av länsstyrelserna och har dock ifrågasatt omden anvisade medelsramen är tillräcklig. Vad gäller genomförandel har bl. astatskontoret, i och glesbygdsdelegationenansett att i resp. län bör ha huvudansvaret. Skälenför min bedömning: De åtgärder för jordbruket i norra somjag föreslagiti det föregående avser bl. a. ökade möjligheter att stödja kombinationsföretag,insatser för att genom investeringar tillvarata befintliga produktionsresurseroch ökade insatser vad gäller markanläggningar. Vidare har jag föreslagit särskildautvecklingsprojekt för att stimulera uppbyggnad och utveckling avkombinationsföretag, ökade satsningar på forsknings- och försöksverksamhet förNorrlandsjordbruket saml ökade insatser vad gäller rådgivning och fortbildning. Enligtmin bedömning bör en förbättrad samordning av olika jordbruks-, regional- ocharbetsmarknadspolitiska insatser innebära ett effektivare utnyttjande av desamlade resurser som finns till förfogande för jordbruket i norra . Jaghar beräknat kostnaderna för åtgärdsprogrammet till totalt 100milj. för entreårsperiod med följande uppskattade fördelning, nämligen stöd till investeringarinom jordbruket och till kombinationsföretag 54 milj. kr., stöd fill utvecklingav kombinafionsförelag 27 milj. kr., ökad utbildning och rådgivning 15 milj.kr. samt ökad forsknings- och försöksverksamhet 4milj. Enligtmin uppfattning bör varje län tilldelas en medelsram för genomförande av olikainsatser. Det bör sedan ankomma på länsmyndigheterna att fillsammans bestämmahur stor del av medlen som skall användas för olika stödinsatser och hur mycketsom skall användas som projektmedel för utvecklingsprojekt, rådgivning,utbildningsinsatser m. m. Härutöver bör finnas vissa medel för insatser som rörmer än ett län. Användningen av medlen för ökad forsknings- ochförsöksverksamhet bör beslutas av regeringen efter förslag från lantbruksstyrelsenoch . Åtgärdsprogrammetavser jordbruket i norra . Det bör enligt min uppfattning därför ankommapå lantbruksstyrelsen att fördela medlen till lantbmksnämnderna i ,, , Väslernorrlands, Jämfiands och Västerbouens län samt tilllänsstyrelsen i Norrbot-lens län. Jag vill understryka aU planeringen av olikainsatser bör samordnas med övriga länsmyndigheter. LandskapetDalsland i ingår i det område där regionalt rationaliseringsstödutgår. Åven om inte ingår i åtgärdsprogrammet bör enligl minuppfattning de regler för det regionala rationaliseringsstödet somjagföreslagit i det föregående tillämpas för hela det område som omfattas avstödformen dvs. Jag är däremot inte bereddatt föreslå några utvidgningar av det område som omfattas av det regionalarationaliseringsstödet. Del börankomma på lantbruksstyrelsen att efter den treårsperiod som åtgärdsprogrammelavser göra en utvärdering av genomförda insatser. Jag återkommer senare till anslagsfrågan. 2.7 Det framtida skördeskadeskyddet Mittförslag: skall genom en särskild juridisk person varahuvudman för ett nytt skördeskadeskydd fr. o. m. Skälen för mitt förslag: Mellan företrädare för regeringenoch Lantbrukarnas förhandlingsdelegation träffades den lOnovember 1986 enprincipöverenskommelse om att LRF skall överta huvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskydd. En för staten och LRF gemensam arbetsgrupp har därefter hafli uppdrag att närmare utreda och lämna förslag till utformning av det nyaskyddet. Enligtarbetsgruppens förslag skall LRF genom en särskild juridisk person, som LRF harett avgörande inflytande över och som endast har detta ändamål, vara huvudmanför elt nytt skördeskadeskydd fr. o. m. skörd, om vissaförutsättningar och villkor uppfylls. Vilka dessa förutsättningar och villkorär framgär av överenskommelsen i bilaga4. Flera avde frågor som behandlas i överenskommelsen är av den arten att mästebesluta i ärendet innan en överföring av skyddet lill den nya huvudmannen kanske. Detta gäller inte enbart de ekonomiska förpliktelserna. 1 vissa fallfordras ändrad lagstiftning. Del fortsatta arbetet bör nu inriktas på attöverenskommelsen skall genomföras. Förslag i de olika frågor som fordrarriksdagens ställningslagande bör utarbetas och föreläggas senasthösten 1987. Jag vill emellertid redan nu något beröra vissa frågor. Riktlinjernaför skyddet anges i överenskommelsen. 1 huvudsak innebär de att skyddetväsentligen är ett individuellt totalskadeskydd och att det är öppet för allajordbrukare med mer än 5 ha åker. Väsentliga ändringar i grunderna för skyddetfår inle göras utan regeringens medgivande. Nägon närmare författningsregleringav skyddets omfattning är inte avsedd. Avsiktenär att finansieringen av det nya skördeskadeskyddet skall ske genom att tillden nye huvudmannen överförs behållningen i skördeskadefonden som uppgårtill ca 324 milj. kr. efler utbetalningarna skörd. Den nyehuvudmannen övertar fonden skörd. är avsiktenatt skyddet skall finansieras genom prisregleringsmedel som Prop. 1986/87; 146jordbruksnäringen tillförs enligt åriiga riksdagsbeslut eller genom en särskildstatlig skördeskadesvgift inom ett äriigl belopp som beräknastill ca 60milj. Omprövning av beloppets storlek kan aktualiseras, närfonden fått avsedd storiek, i samband med överläggningar om prisregleringen påjordbrukets produkter. Jordbrukets kompensationsram skall fr.o.m, den Ijuli1988 höjas med motsvarande belopp utan avräkning. Vidare anges i överenskommelsen att om utbetaldaersättningar och behovsprövade bidrag till följd av skördeskador år 1987överstiger 90milj. skall staten och jordbruksnäringen vardera tillföra skördeskadefondenhälften av överskjutande belopp. Näringens bidrag fär täckas inom ramen fördeprisregleringsmedel som jordbruket tillförs. Överenskommelsen torde innebära atl den nye huvudmannenkommer att anförtros uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Eftersom dennye huvudmannen skall vara en stiftelse fordrar detta enligt 11 kap. 6§regeringsformen lagstöd. En grundläggande förutsättning för överenskommelsen är attden nye huvudmannen får tillgång till uppgifter som fmns i lantbruksregistret ochsom behövs för skördeskadeskyddet. 1 viss utsträckning gäller sekretess försädana uppgifter enligt 9 kap. 4§ sekretesslagen. Den nye huvudmannenstillgång till dessa är således en fräga som fordrar lagreglering. 1 denna fråga har jag samrätt med chefen förjustitiedepartementet. Jag häri det föregående (avsnitt 2.2.1) föreslagit atl dettemporära förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svinförlängs fr.o.m. den . Förslaget förutsätter bl.a.ändringar i 1 § lagen (1983; 147) om förbud mot nybyggnad avdjurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä. Lagändringen bör träda i kraft den Ijuli 1987. 1 enlighet med det anförda har inom jordbruksdepartementetupprättats förslag till lag om dels fortsaU giltighet av lagen (1983: 147) omförbud mot nybyggnad av djursiallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, dels ändring i samma lag. Eftersom den föreslagna författningsändringen frånlagteknisk synpunkt är av enkel beskaffenhet är lagrådets hörande enligl minmening inte påkallat. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att anta inom upprättatförslag till 1. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983; 147) omförbud 26 underviss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och Prop.1986/87: 146 fjäderfä, dels ändring i samma lag. 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om produktionsanpassning på vegetabilieområdet (avsnitt 2.2.2), 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och sockerunder /88 (avsnitt 2.3), 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsåret1987/88 (avsnitt 2.4). 5. godkänna vad jag har förordat ifråga om prisregleringen pä sockerbetor och socker under regleringsårei 1987/88(avsnitt 2.5), 6. godkänna vad jag har förordatom ett ålgärdsprogram för jordbruket i norra (avsnitt 2.6), 7. godkänna vad jag har förordatom huvudmannaskapet för det framtida skördeskadeskyddet (avsnitt 2.7). 4 Anslagsfrågor för /88 Lantbruksstyrelseningår i den försöksverksamhet med treåriga budgetramar som beslutats avregeringen. Med anledning härav erhöll styrelsen särskildadirektiv för anslagsframställningen för budgetåren 1987/88-1989/90.Lantbruksstyrelsen avlämnade den 28april 1986 en särskild rapport med underlagför anslagsframställningen 1987/88 inför perioden /88-1989/90. Jag lämnar moldenna bakgrund en relativt utförlig redogörelse för myndighetens verksamhet. Motbakgrund av utvecklingen i samhället och de areella näringarna samt 1985 årslivsmedelspolitiska beslut redovisar lantbruksstyrelsen de allmänna förutsäUningarnaför verksamheten 1987/88-1989/90. Kravet på hög effektivitet i produktionenkommer enligl styrelsens bedömning att stå i centrum för verksamheten även ifortsättningen. Verksamheten med jordbrukets och skogsbrukels rationaliseringskall bedrivas med större hänsyn till kravet på god miljö och tillbehovet av en långsiktig och planerad hushållning med naturresurserna. Dessakrav fär anses väga lika tungt som kravet pä hög effektivitet. Ävenkvalitetsfrågorna kommer att få allt större tyngd. Lantbmksstyrelsenbedömer vidare all rådgivningsverksamheten kom mer att ändra karaktär bl.a. som en följd av kraven på ökad miljö- och kvalitetshänsyn. Betydande informafions- och rådgivningsinsatser behövs för att snabbt få genomslag för de nya metoder som forskning kring miljöfrågor och nya produkfionsformer leder till. En marknad med mera varierande krav på produkternas kvalitet liksom skärpta miljökrav ställer nya anspråk på företagsutveckling och företagande. Det förblir enligt sty relsens uppfattning elt starkt samhällsintresse att medverka i en sädan 27 utveckling.Olika slag av kombinationsföretag kan väntas öka i framliden, Prop. 1986/87;146 inte minst av regionalpolitiska skäl. Lantbruksstyrelsens roll i samhällsplaneringen kommer attöka . Åtgärder behövs för atl motverka negativa konsekvenserav ett minskat arealbehov för livsmedelsproduktionen och en fortsatt minskadsysselsättning i jordbruket. Lantbruksstyrelsen anser del vara angeläget att aktivainsatser för att förbättra fastighetsförhållandena inom jord- och skogsbruketkan sättas in i minst samma omfattning som . Framför allt bör denskogliga strukturrationaliseringen ges hög prioritet. Den statliga finansiella stödgivningen lill jordbruket börenligt lantbruksstyrelsen pä sikt bli föremål för en samlad översyn. Härvidbör bl.a. en samordning av glesbygdsstödet och del regionala ralionaliseringsstödetövervägas liksom behovet av stöd för att främja nyetablering, utveckling av nyaföretagsformer där jordbruket ingår som en del samt utveckling av miljövänligareproduktionsteknik. Verksamheten vid statens lantbrukskemiska laboratoriumkommer alt anpassas i enlighet med statsmakternas beslut. Ett i stort settoförändrat resursbehov förutses. Lantbruksstyrelsen anser att en fortsatt statligrådgivning är motiverad inom flera områden. En förutsättning för att resultatenav jordbruksforskningen skall leda till praktiska tillämpningar inom rimlig tidär enligt lantbruksslyrelsens uppfattning att staten svarar för att enbasresurs för rådgivning finns vid lantbruksnämnderna. Vidare är statligfinansiering nödvändig av den information och rådgivning som bedrivs ianslutning till myndighetsutövningen. Enligt lantbmksstyrelsens uppfattning är en fortsattstatlig finansiering av rådgivningen motiverad av regionalpoliliska skäl inorra och för att främja sysselsättningen på landsbygden. Andra områdendär en fortsatt statlig finansiering är motiverad är behovet avmarknadsanpassning av jordbruksproduktion och rådgivning med anknytning lillmiljö- och nalur-resursmålet. Behovet av rådgivning är även stort vad gällerföretagsutveckling, statligt stöd och jordpolitiska insatser. Lantbruksstyrelsen anser att kostnaderna förlantbruksnämndernas rådgivning på irädgårdsområdet även i fortsättningen ihuvudsak bör finansieras av staten. Lantbruksstyrelsen anser del vara ofrånkomligt att statenslår för hela koslnaden för rådgivning till rennäringen. Sammanfattningsvis anser lantbmksstyrelsen att 55 milj.kr. av rådgivningsverksamheten bör betalas av staten. Högst ca 25 milj. kr.bedöms vara möjligt att finansiera genom avgifter om rimliga krav ställs päkostnadstäckning och anknytning till målen för lantbmksnämndernas verksamhet.Konsekvenserna av en fullständig avgiftsfinansiering skulle enligl styrelseninnebära en genomgripande omläggning av rådgivningsverksamheten sä att denhelt svarar mot marknadens krav. a. innebär detta att rådgivningen i norraSverige i huvudsak måste avvecklas liksom rådgivning som syftar lill volym-eller miljöanpassning av produkfionen. Under förutsättning att inga nya myndighetsuppgifter läggspå lantbruks- 28 nämndernaanser styrelsen att verksamheten mäste genomföras inom en Prop. 1986/87: 146något minskad resursram till följd av besparingskraven. Med hänsyn lill delsverksamhetens inriktning , dels hur besparingarna hittillsskett bör emellertid den fortsatta minskningen i huvudsak avseadministrationen. För egen del vill jag framhålla alt det svenska jordbruketstår inför betydande strukturella förändringar. I den produktions- ochmarknadsanpassning som mot bakgrund av bl. a. de kostsamma överskotten ärnödvändig, kan lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet fylla en viktigfunktion för näringen. En väl fungerande rådgivning kan för jordbruksnäringenutgöra en viktig länk mellan forskningsresultat och praktisk tillämpning. Inleminst när det gäller kravet på ett mer miljöanpassat jordbruk är det angelägelatt en viss statligt finansierad rådgivning kan lämnas. Undanlag från en avgiftsfinansieradrådgivning bör emellertid endast göras i de fall det föreligger ett stortsamhälleligt inlresse att nå ut med rådgivning och det inte är uppenbart attdenna rådgivning kan avgiftsfinansieras. Jag kan inte därför biträda lantbruksstyrelsens förslag omen minskad avgiftsfinansieringsnivå i verksamheten. Del bör ankomma pålantbruksstyrelsen att göra den närmare prioriteringen av insatser mellanolika områden. Jag delar lantbruksstyrelsens uppfattning att fortsattabesparingar i första hand bör avse administrationen. pågårolika försök till samordning hos regionala myndigheter. I pågårförsök med en samordnad länsförvaltning. Inom ramen för försöket har lantbruksnämndeni lagts in som en funktion inom organisation. 1Uddevalla pågår ett försök med samordning av vissa administrativa funktionermellan skogsvärdsstyrelse och lantbruksnämnd. Inom ramen förskogsvårdsstyrelsernas verksamhel har sammanslagningar av kanslifunktionernaskett i och län samt i och län. Regeringen kommer senare att ta ställning till vilkaåtgärder som bör vidtas med anledning av bl. a. de erfarenheter som erhålls iberörda försök. Ett sådant ställningstagande kommer inte att påverkas av attmyndigheten ingår i försöksverksamheten med treårig budgetram. För vissa funktioner vid lantbruksnämnderna såsom förträdgårds- och vattenfrågor har den strikta länsbundna verksamheten frångåtts.Personalen fär därvid arbeta över större områden än det egna länet - en regionali-seringav organisationen har således skett inom vissa arbetsområden. Liksom lantbruksstyrelsen anser jag att vissa ytterligarerutiner och funktioner kan "regionaliseras" och att rationaliseringav vissa arbetsuppgifter inom lantbruksnämnderna kan leda till besparingar. Regeringen har i vår lagt fram ett förslag till ändringari jordförvärvslagen (prop. 1986/87; 122). Dessa kan också komma att påverkainriktningen av verksamheten hos lantbruksstyrelsen och lantbmksnämnderna. Chefen för har tidigare (prop. 1986/87: 100 bil. avsnittetSärskilda frågor) lämnat förslag om ett nytt system för överföring Prop.1986/87: 146 av anslagsmedel mellan budgetår. Lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna bör ingå i försöksverksamheten med överföring avanslagsmedel fr.o.m. budgelårel 1987/88. Medel för lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämndernas förvaltningsutgifter bör därför anvisas under ramanslag.Jag återkommer i del följande till anslagsfrågan. 1985/86 Utgift 40317 003 1986/87 Anslag 39678000 1987/88 Förslag 48006000