prop · GA03102 · 1986-12-31 00:00:00 — De nuvarandevikttullarna för beredningar av fisk, kräftdjur och blöidjur ersätts medvärdetullar. Tullnivån för flertalet av dessa varor sätts i den nya tulltaxantill . Kommitténsförslag: Överensstämmer med milt, dock att tullnivån för flertalet produkterföreslås satt till . Remissinstanserna:Kommitténs förslag tillstyrks av kommerskollegium, statens jordbmksnämnd ochgeneraltullstyrelsen. Även , KemiskaIndustrikontor och tillstyrker införande av värdelullarför berörda produkter. anser dock att de föreslagna lullsatsernagenomgående bör ligga på en lägre nivå än den utredningen föreslagit. har inga erinringar mot en omläggning till värdetullar ide fall detta inte leder fill en sänkning av gränsskyddet, men motsätter sigförslaget i de delar detta innebär att varor befrias från tull. Bakgrundentill mitt förslag: råvamkoslnads-utjämningkonstaterade att en omvandling av gällande vikttullar till värdetullar skullekräva GATT-förhandlingar. Utan långtgående differentiering av värdetullamaskulle tullarna i vissa fall komma att höjas, i andra fall att sänkas.Kommittén fann dock att en betydande del av den tullbelagda importen utgjordesav antingen produkter som inte tillverkas i eller sådana som utgörråvara för den svenska livsmedelsindustrin. Eftersom värdetullar tillämpadeseller skulle komma att fillämpas för den övervägande delen av övrigalivsmedelsprodukter ansåg kommittén att även fiskprodukterna borde beläggasmed värdetull. Kommittén ansåg dock att sådana produkter som utgörråvaror för industrin eller inte tillverkas inom landet Prop. 1986/87: 102borde undantas från tull. En sådan åtgärd skulle enligt kommitténs meningförenkla kommande GATT-förhandlingar. uppfattning finns ingel skäl atl ha olika lullsatser för tullbelagdafisk- och skaldjursprodukter enligt tulltaxenr 16.04 och 16.05. För dessaförordas en tull av . För produkter hänförliga lill nuvarande tulltaxenr21.05 föreslås dock, med hänsyn till alt de livsmedelsberedningar som i övrigthänförs till detta nummer har en tull av , att sistnämnda tullsats skallgälla för samtliga varor enligt tulltaxenr 21.05. Kommittén framhåller i sittbetänkande alt, även om förslaget lill nya lullsatser innebär vissa höjningarav lullskyddet, den omständigheten atl vissa tullbelagda produkter föreslås bliundantagna från tull mer än väl kompenserar ifrågavarande tullhöjningar.Dessutom omfattas fierlalet av de berörda produkterna av svenska åtagandengentemot EG, EFTA-länderna och . Enligt kommitténs mening bör därförändringarna inte i någon större utsträckning komma alt påverka handeln. Skälenför mitt förslag: För egen del biträder jag kommitténs förslag om en övergång lillvärdetullar för beredningar av fisk, kräftdjur och blöidjur. En övergång från vikltullartill värdetullar har tidigare skett beträffande tullarna i allmänhet i densvenska lagen med tulltaxa och senast beträffande beredningar av köksväxler, fmktereller andra växtdelar. Tillämpning av värdelullar innebär att tullnivån värdesäkrasoch att tullens effekt inte minskar i takt med inflationen. Flertaletav de tullar som gäller för beredningar av fisk, kräftdjur och blötdjur ärbundna i . 1 den mån ändringar av bundna tullar aktualiseras krävsomförhandlingar i med berörda länder. Detta gäller även vid övergång tillvärdetull i de fall bindningarna avser en vikttull. Dethar befunnits lämpligt att genomföra sådana omförhandlingar innan förslag tillnya tullar föreläggs . Sedan notifierats om önskemål atl omförhandlaett antal medgivanden har förhandlingar ägt mm. Som kommittén framhålleromfattas nästan samtliga varor som har varit föremål för förhandlingarna avsvenska åtaganden gentemot EG, EFTA-länderna och . Vidomförhandlingarna har utgångspunkten för svensk del varit kommitténs förslag.Samtidigt har det varit en strävan att begränsa eventuella höjningar avtullarna bl.a. för att undvika ogynnsamma verkningar på konsumentpriserna. Dethar också varit nödvändigt att söka finna tullnivåer som har kunnat accepterasav motparterna i omförhandlingarna utan omfattande krav på kompensation i formav nedsättning av tullar på andra produkter. Omförhandlingarnahar nu slutförts. Förhandlingsresultatet innebär att i fråga omflertalet produkter som har varit bundna i erbjuder återbindning vid nya värdelullsatsen3,för varor under tulltaxenr 16.04 och 16.05. Vidare erbjuds sänkningar filltullfrihet av vissa tidigare bindningar samt vissa nya bindningar. Beträffandeprodukter hänföriiga lill tulltaxenr 16.04 och 16.05 innebär förhandlingsresultatet sålunda atl tullen för flertalet produkter sätts till 3,. För vissa varor där skyddsbehovet ansetts väga särskilt tungt har 184 tullnivånsatts något högre. Under tulltaxenr 16.04 sätts sålunda tullen för Prop.1986/87: 102 vissa frysta fiskprodukier samt för rom, annan än störrom, iförpackningar med en nettovikt understigande till . Under tulltaxenr16.05 sätts tullen för konserverade räkor och musslor till . För vissalivsmedelsberedningar hänförliga till nuvarande tulltaxenr 21.05 (tulltaxenr21.04 i lagförslaget) sätts tullen till i enlighet med kommitténs förslag. Somkompensation för återtagandet av tidigare svenska tullbindningar lämnasdärutöver erbjudande om tullfrihet för vissa varor. De produkter som berörshärav är sådana som utgör råvaror för industrin eller inte tillverkas inomlandet. Inomramen för nämnda GATT-förhandlingar har bilaterala överenskommelser träffatsmed vissa länder som för ett antal positioner på området har ställning somhuvudleverantör. Sålunda har enighet nåtts om förslag till överenskommelsermellan å ena sidan och å andra sidan och . De medgivanden somSverige lämnat till och ingår i del förhandlingsresultat som jagnyss har redogjort för. Jagförordar atl regeringen föreslår att godkänna de föreslagnaöverenskommelserna om GATT-bindningarna. Förslagettill tulltaxelag bör utformas med beaktande av de åtaganden somöverenskommelserna innebär för del. 2.3 Tullfrihet för vissa fetter och oljor samt förtillfälligt konserverade hallon 2.3.1Orafnnerade vegetabiliska fetter och feta oljor Mittförslag: Tullfrihet införs i den nya tulltaxan för oraffinerade vegetabiliska fetteroch feta oljor. Skälenför mitt förslag: 1 samband med att tullskydd infördes för tillverkning av margarin och vissa vegetabiliska oljeprodukter beslöts att tullen på oraffinerade (råa) fetter och feta oljor skulle träda i kraft förstden , dvs. när en väsentlig utbyggnad av den svenska fettvamindu- strins kapacitet för pressning av olja beräknades vara klar (prop. Sedan utbyggnaden hade blivit försenad beslöts att införandet av tull på oraffinerade vegetabiliska fetter och feta oljor skulle ske den Gfr prop. 1975:77, SkU 29, rskr. 187) och efter ytteriigare förse ningar (jfr prop. 1975/76:195, SkU 59, rskr. 295), den (jfr prop. 1977/78:160, SkU 51, rskr. 60), den (jfr. 1980/81:159, SkU 52, rskr. 314) och, sedan utbyggnaden ytteriigare förse nats, (jfr prop. 1983/84: 198, SkU 54, rskr. Senast beslöts att införandet av tull på ifrågavarande produkter skulle uppskjutas till Ofr prop. 1986/87:53, SkU 13, rskr. 32) vilket föreskrivs i lagen (1986:1020) om tullfrihet för oraffinerade vegetabiliska fetter och feta oljor. AB KarlshamnsOljefabriker, som svarar för utbyggnaden av den svens- Prop. 1986/87: 102ka feltvaruinduslrin, har under hand anfört atl den planerade utbyggnaden ännu inleavslutats. Från förelagets sida har inte närmare kunnat anges när detta skullekunna ske. Motbakgrund av atl utbyggnaden av den svenska fettvaruindustrins kapacitet förifrågavarande ändamål således inte kommer att kunna genomföras inomöverskådlig tid föreligger inte inhemsk tillgång till aktuellavaruslag. Jag förordar därför alt införandet av tull på oraffineradevegetabiliska fetter och feta oljor uppskjuts tills en sådan utbyggnad kan genomförashelt. Tullfrihet för berörda produkler bör enligt min mening införas i den nyatulltaxelagen. Mittförslag: Tullfrihet införs i den nya tulltaxan för tillfälligt konserveradehallon. och statens jordbruksnämnd tillstyrker införande avtullfrihet i enlighet med mitt förslag. Inte heller generallullstyrelsen harnågot all erinra mot att tullfrihet införs. ochSveriges livsmedelsindustriförbund ställer sig positiva till atl tullfrihetinförs för nu aktuella produkter. Skälenför mitt förslag: Hallonpulp används huvudsakligen inom livsmedelsindustrinför tillverkning av sylt, marmelad och liknande produkler. Framställningen frånAWP-lmporten AB om tullfrihet har gjorts med anledning av att för industrinavsedd hallonråvara i andra former än hallonpulp redan är tullfri och althandeln och industrin anser del önskvärt all jämförbara produkter behandlaslika i lullhänseende. Tillfälligtkonserverade hallon återfinns lag med tulltaxa under tulltaxenr 08.11. Numret omfattar bär och frukter som behandlats (t.ex. med svaveldioxidgas) för att göra dem tillfälligt hållbara under transporteller lagring före den slutliga användningen inom livsmedelsindustrin. Den gällde då såväl färska och tillfälligtkonserverade hallon som frysta hallon. Genom de ändringar i lagen med tulltaxasom skedde infördes tullfrihet för frysta hallon ochhallonsaft. Denna motiverades med att inhemsk odling eller produktion inteförekom. Någon tulländring i fråga om de tillfälligt konserverade hallonengenomfördes däremot inte. Föratt den svenska industrins kostnader skall kunna hållas på en rimlig nivå är det enligt min mening angeläget att undvika att tull tas ut på varor där skyddsbehov saknas och där tullen endast kommer att utgöra en onödig kostnad för industrin i fråga. Det är också viktigt alt industrin får möjlighet att själv välja i vilken form råvaran skall importeras ulan hän synslagande till förekomsten av tull och all jämförbara råvaror behandlas lika i tullhänseende. Frysta hallon och hallonpulp ulgör råvaror med sam ma användningsområde. Med hänsyn härtill och då odlingen av hallon för 186 industrielltändamål i fortfarande torde vara av ringa omfattning, bör tullen enligtmin mening avvecklas. Tulltaxan bör därför ändras så att tullfrihet införs förtillfälligt konserverade hallon hänföriiga till tulltaxenr 08.12 ilagförslaget. Prop.1986/87: 102 2.4Tullskyddet för tomater samt äpple- och päronsaft Mitt förslag: bör godkänna alt regeringen ingåren överenskommelse med Europeiska ekonomiska gemenskapen beträffandetullskyddet för färska tomater den I juli-den 30 september. Minimivikttullen för tomater sätts i den nya tulltaxan lill70 kr per under liden den 1 juli-den 30 september. Bakgrunden till mitt förslag: fattade i april1986 beslut om att minimitullen för tomater under liden den 1 juli-den 30september skulle höjas från per till per (prop.1985/86: 60, SkU 36, rskr. Regeringen bemyndigades alt besluta omikraftträdandet av ändringen i lagen med tulltaxa. Bakgrunden härtill var alten höjning av lullskyddet på delta område kräver förhandlingar i och attresultatet av dessa förhandlingar borde avvaktas innan höjningen av minimiskyddetför tomater infördes. Bemyndigandet att besluta om ikraftträdandet av ändringari tulltaxan har emellertid inte utnyttjats. Anledningen härtill är följande. Som enföljd av riksdagsbeslutet nolifierade regeringen till avsikt altgenomföra tulljusteringen. EG, som på detta område har ställning somhuvudleverantör, föreslog då att en viss del av den export-subvention som utgårtill gemenskapens odlare vid export fill tredje land skulle tas bort. EG-kommissionenerbjöd sig alt för aktuell lid sänka sin subvention med motvärdet lill 30 krper i utbyte mot att avstod från tullhöjningen. EGframförde att man ansåg att en svensk tullhöjning endasi skulle kunnagenomföras efler en fullföljd GATT-procedur, varvid även frågan om kompensationfrån svensk sida måste prövas. Förhandlingar i denna fråga har förts med företrädare för EG-kommissioneni avsikt atl åstadkomma en för bägge parter lämplig lösning. Importenav färska tomater den 1 juli-den 30 september kommer fill heltövervägande del från EG. Nederiänderna är den dominerande leverantören medöver av lotalimporten. För den näst största importen till frångemenskapen svarar . Import ; ton Prop. 1förhandlingarna med EG har enighet om principerna för en överenskommelsenåtts. Från sida är man införstådd med atl en reduktion avgemenskapens exporlsubvention med motvärdet lill per skall ske.Överläggningar pågår om hur den kvarvarande exportsubventionen skall beräknasoch om hur vissa lekniska frågor skall lösas. Skälenför mitt förslag: Jag har redovisat skälen för atl den beslutadetullhöjningen inte har satts i kraft. När det gäller frågan om vilken tull förtomater som bör sällas i den nya tulllaxelagen - som jag räknar med skall kunnaträda i kraft den Ijanuari 1988 - vill jag säga följande. Beslutet atthöja tullskyddet för tomater grundar sig på bedömningenatt del är angelägel alt förbättra svensk tomatodlings konkurrenskraft. Deltamål kan i och för sig uppfyllas genom en tullhöjning. Emellertidkan samma mål uppnås på det sätt jag har redogjort för. Jag anser atlallmänna handelspolitiska skäl talar för sistnämnda lösning. Del är sålundamöjligt all - om subventionerna för exporten från EG sänks - värna om densvenska lomatodlingen ulan att införa den högre tullen i den nya tulltaxelagen. Jagvill också betona att överenskommelsen med gemenskapen i första hand gäller lullskyddetför färska tomater för tiden den 1 juli-den 30 september 1987 men att den, omparterna är överens om del, kan omfatta tullskyddet för tomater för motsvarandeperiod . Jag avser att uppmärksamt följa utvecklingen avtomatimporten från samtliga leverantörsländer för den aktuella perioden. Om detskulle visa sig att det alternativ till en tullhöjning som jag i det föregåendehar beskrivit inte skulle ge de avsedda resultaten kommer jag att på nytt taupp frågan om tullskyddet för svensk tomalodling. Jagförordar all regeringen föreslår att godkänna att regeringen ingåren överenskommelse med gemenskapen med i huvudsak det innehåll som jag nu harredogjort för. 1986/87: 102 Minbedömning: Omförhandlingar i av tullbindningar för äpple- ochpäronsaft bör av handelspolitiska skäl inte ske. Mitt förslag:Tullen för äpple- och päronsafl behälls oförändrad och sätts följaktligen i dennya tulltaxan lill . Skälenför min bedömning och mitt förslag: godkände regeringensförslag lill ändringar i lullskyddet för beredningar av köksväxter, fruktereller andra växtdelar (prop 1981/82:120, SkU 59. rskr. godkänderiksdagen de överenskommelser beträffande bindningar i , somutgjorde resultatet av omförhandlingar rörande ifrågavarande varor med EG ochvissa andra länder. Överenskommelserna upptog dels vissa lullmedgjvanden inomramen för , dels en särskild skriftväxling, enligt vilken åtog sigall bevilja vissa tullkonlin-genler för importen av fruktsafter med ursprung iEFTA-länderna. Riksdagensbeslut innebar all tullen för safter av äpplen och päron fastställdes till 5 %.Nyssnämnda skriftväxling innebär för osockrade safter av äpplen och päron samlför blandningar därav med ursprung i EFTA-länder att tullfrihet medges upp kvantitet av . För kvantiteter däröver utgår för närvarandetull . Isamband med behandlingen av regeringens proposition behandlade skatteutskottel eltantal motioner rörande frågan om förbättrat gränsskydd för äpple- ochpäronsaft. Utskottet ansåg frågan om gränsskyddet för den svenskodlade fruktenvara av så väsentlig betydelse för att trygga den inhemska fmklproduktionensfortbestånd all utskottet förordade att regeringen skulle ta upp GATT-förhandlingari syfte atl kunna införa den av trädgårdsnäringsutredning föreslagnavärdetullen på för äpple- och päronsaft. biföll utskottetsförslag (SkU 1981/82:59, rskr. Regeringenhar noggrant följt utvecklingen för alt när lämpligt tillfälle erbjuder sigkunna la upp frågan om gränsskyddet för äpple- och päronsaft. Eftersom den 5-procentigatullen och den tullfria kontingenten trädde i kraft den bedömdesdet som tveksamt atl därefter begära omförhandlingar i syfte att uppnåen höjning till . Härtill kom atl enligt en inom anlagen deklaration(trade pledge), som i sin senasle version fastställdes vid minislermötei , medlemsländerna borde undvika inskränkande åtgärder på handelsområdel.Vidare har ansträngningarna atl vidmakthålla en positiv anda i förberedelsearbetetför den nya GATT-rundan bl.a. tagit sig uttryck i en överenskommelse om s.k.stånd sfill. Åven strävandena att ytteriigare avveckla handelshindren i EFTA-EG-områdel,där spelar en pådrivande roll, har medfört att slor försiktighetansetts nödvändig när det gäller all införa nya handelshinder eller alt höjabefintliga tullar. Dethandelspolitiska utrymmet för en höjning av lullskyddet för äpple-och päronsafthar av de nu beskrivna orsakerna bedömts som ytterst begränsat.Härtill kommer de stora svårigheter som föreligger för 14 1986/87. atl vid entullhöjning lämna kompensalionserbjudanden inom sam- Prop. 1986/87: 102 mavaruområde till de berörda parterna. Motdenna bakgrund anser jag att det inte är lämpligt alt i förevarandehandelspolitiska skede begära omförhandlingar i av lullbindningarför äpple- och päronsaft. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats ellförslag lill lulllaxelag. Regeringen har inhämtat lagrådets yttrande överlagförslaget såvitt avser 1-4 §§. Förslaget i övrigl är lagteknisktokomplicerat och inle heller av sådan beskaffenhel att lagrådels yttrandebehöver inhämtas. 1enlighet med vad som har föreslagils i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1)tas föreskrifterna om tullsatser in i en ny lag, tulltaxelagen, som är avseddatt ersätta lagen (1977: 975) med tulltaxa. 1 den allmänna motiveringen harockså berörts den konvention som ligger till grund för utformningen av vamnomenklatureni förslaget till den nya tulltaxelagen, ().Avsikten är att bestämmelserna i skall införiivas med svenskrätt genom den nya svenska tulltaxelagen och föreskrifter som är av det slagetatt de får meddelas av regeringen. Enligtdenna lag skall utgå tull som föreskrivs i särskild taxa (tulltaxan). Avvikelserfrån tulltaxan kan ske till följd av föreskrifter i lagen (1987:000) omtullfrihet m. m. eller i annan lag eller författning eller genom beslut som harmeddelats med stöd av sådan föreskrift. Paragrafen,som är ny, utgör en motsvarighet till 1 § i beredningsgruppens förslag till tulltaxelag och 1 § tullförordningen. Paragrafen har formulerats efter förslag av lagrådet. Som lagrådet anför är syftet med paragrafen att som huvudregel ange att när tull skall utgå den skall bestämmas enligt tulltaxan. skall paragrafen - som lagrådet framhåller - lämna upplysning om att avvikelser kan ske från tulltaxan till följd av föreskrifter i annan författning eller genom beslul som har meddelats med stöd av sådan föreskrift. Som lagrådet också påpekar innehåller inte paragrafen något bemyndigande att meddela föreskrifter. Av5 § i lagrådsremissens förslag till lullag framgår atl varor som införs Prop.1986/87: 102 till landet skall förtullas utom i vissa i 7 § särskilt angivnaundantagsfall. Enligt 6 § lar tullmyndigheten vid förtullningen ut tull ochannan skatt för varan. Vilken tull som skall utgå framgår av den i tulllaxelagenintagna taxan. Till följd av internationella åtaganden på dethandelspolitiska området anges i den nuvarande lagen med tulltaxa beträffandeålskil-liga varor att varan är fri från tull. Motsvarande föreskrifter finnsockså i tulllaxelagen. av regeringen beslutade lagrådsremissen föreslås atlbestämmelserna om tullfrihet m. m. tas in i en ny lag som ersättertullförordningen (1973:979). Bestämmelserna i den föreslagna lagen omtullfrihet m. m. innebär avvikelser från föreskrifterna i tulltaxelagen. Delär fråga om avvikelser som innebär framför allt lättnader i form av olika slagav lullförmåner. Avvikelsernafrån tulllaxelagen kommer att återfinnas inle bara i lagen om tullfrihet m.mutan också i med stöd av den lagen meddelade föreskrifter. För närvarandefinns tullfrihetsbestämmelser även i vissa andra författningar, t.ex. lagen(1949:183) om flottningen i och gränsälvar. Det kan ifrågasättasom dessa senare bestämmelser till alla delar är aktuella. Det är min mening alti annat sammanhang, l.ex. i samband med det inom pågåendearbetet med regelförenkling, återkomma till regeringen med förslag i fråga omdessa bestämmelser. Bestämmelserom förfarandet vid förtullning av varor, om betalning av tull och omöverklagande av beslut om tull finns i tullagen (1987:000) och i föreskriftersom har meddelats med stöd av den lagen. Iparagrafen som saknar tidigare motsvarighet finns en upplysning om attbestämmelser som reglerar själva förfarandet vid förtullningen av varor, dvs.tullproceduren, finns i den i lagrådsremissen föreslagna nya tullagen som äravsedd att ersätta den nuvarande tullagen. 1 lagrådsremissens förslag till ny lullaglämnas föreskrifter om bl. a. förtullning, tulldeklaration, tulllaxering ochuppbörd av tull. Vidare finns i del lagförslaget bestämmelser om tullverketskontrollverksamhet och om hur beslut om tull överklagas. Vidfastställande av tull för en vara skall varan hänföras till något av detulltaxenummer som är upptagna i tulltaxan. Därvid skall de i lagen intagnabestämmelserna om klassificering av varor tillämpas. Iparagrafen, som är ny, har tagits in en bestämmelse som anger alt en vara, för vilken tull skall fastställas, skall klassificeras enligt varuförteck- ningen i lagen. I lagen med tulltaxa finns en vamförteckning som är uppställd efter den 191 internationellanomenklaturen för klassificering av varor i tulltarifferna Prop. 1986/87: 102(Brysselkonventionen). Även förslaget lill lulllaxelag innehåller en vamförteckningsom emellertid är anpassad till den nya nomenklaturen i den internationellakonventionen rörande ett system för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering(Harmonized Syslem). Konventionen innehåller också beslämmelser om hur varorskall klassificeras enligt den nya nomenklaturen. Flertalet av dessa bestämmelserhar överförts lill den nya tulllaxelagen. Vissa bestämmelser är av denbeskaffenheten att det ankommer på regeringen att meddela dem. 1 paragrafenfinns en föreskrift om att de i lagen intagna bestämmelserna skall tillämpasvid klassificeringen av varor enligt tulltaxan. Tullberäknas efter den procent av en varas värde eller efter det belopp förkvantitet som anges i tulltaxan. Tullfrihet anges i tulltaxan med ordet"fri". Omtullen skall beräknas efter varans värde, skall värdet bestämmas enligt deföreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, generallullstyrelsenmeddelar på grundval av överenskommelsen om tillämpning av artikel VII i delallmänna tull- och handelsavtalet (). Omtullen skall beräknas efter varans vikt, skall beräkningen ske efter varansnettovikt, om annat inte anges i tulltaxan. Paragrafeninnehåller närmare beslämmelser om beräkning av tull och motsvarar närmast deni lagen med tulltaxa under rubriken bestämmelser intagna inledandeföreskrifter om beräkning av tull, 6 § i beredningsgruppens förslag tilltulltaxelag och 6 § tullförordningen. 1första slyckel anges allmänt hur tull skall beräknas. Tullsatsen kan utgöraviss procent av en varas värde eller ett visst belopp för varans kvantitetberäknad efter vikt, volym eller antal beroende på vilken vara det är fråga om.I tulltaxan anges närmare på vilket sätt tullen skall beräknas. I fråga omberäkning av tull efter en varas värde eller vikt finns emellertid degrundläggande bestämmelserna redan i andra och tredje styckena i dennaparagraf. Andrastyckel innehåller liksom 6 § första stycket tullförordningen bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter om tullvärde. Regeringen kan i sin turöverlåta åt generallullstyrelsen att meddela sådana föreskrifter. Denuvarande bestämmelserna om tullvärde är baserade på innehållet iöverenskommelsen om tillämpning av artikel VII i (den s. k. lullvär-dekoden)som har anslutit sig till (prop. 1979/80:24, UU 13, rskr. Bestämmelsernai överenskommelsen om tull värde har införiivats med svensk rätt genom altregeringen, efter bemyndigande av i tullförordningen, har meddelatsådana föreskrifter.