prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — De förslag som kan bli följdenav utredningsarbetet fär prövas pä sedvanligt säll. Verkel har föreslagit atlavgifterna för skyltar och körkorlsunderlag i vissa fall höjs för all uppnå enbälire koslnadsläckning. Med hänsyn lill regeringens inflationsmål och inom anslagetackumulerade överskottsmedel har regeringen lidigare beslulal atl inle höjanämnda avgifter. Jag vill vidare hänvisa lill vad jag anfört under anslag C2beträffande belastning av nämnda anslag. Jag anser det ändamålsenligt atlregeringen får besluta om de erforderliga jämkningar mellan anslagen C 2 och C3som behövs. Detla bemyndigande bör även gälla anslagen för /87. 1986/87 milj. kr. 1987/88 milj. kr. 1986/87:100 Bil. 259,9 46,9 27,0 23,8 Fordon Körkort Uppdrag Skyltar Inleverans () 228.0 71,3 22,8 27,6 17.9 -3,7 -4,6 (Ackumulerat resultat var 1986 83,2 milj. Jag hemsläller atl regeringen föreslär 1. all tillTrafiksäkerhelsverket: BU- och körkortsregisler m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag på1000 kr., 2. all bemyndigaregeringen att göra de jämkningar mellan anslagen C2 och C3 somjag förordat. Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag NTFär en parfipolitisk obunden och pä ideell grund verkande förening varsövergripande uppgift är all arbeta för en ökad trafiksäkerhet. NTF som riksorganisation verkar som förelrädare föroch samordnare av det frivilligatrafiksäkerhelsarbelel och slöder de regionala och lokala irafiksä-kerheisorganen. Genom sina medlemmarfungerar föreningen som bas och kraftkälla för det frivilliga trafiksäkerhelsarbelel,samlidigt som den pä riksplanet agerar ieget namn. Föreningens främsta instrument är information och utbildning. Medlemmar i ulgörs av73 riksorganisationer, länens trafiksäker- Prop. 1986/87:100 hetsförbundoch trafiksäkerhetsföreningarna i , Göleborg och Bil. Medlen för verksamhelenulgörs av anslag från staten, bidrag från trafikförsäkringsbolagen ochintäkter från den egna förlagsverksamheten. NTF:s beslulande organulgörs av årsmöte och styrelse. Varje höst genomförs också ett rådslag medmedlemmar och andra intressenter för att diskutera NTF:s verksamhet ochaktuella irafiksäkerheisfrågor. Ordföranden i NTF:sstyrelse och ersällare för denna ulses av regeringen, styrelsens övrigaledamöier väljs av årsmötet. Regeringen ulser ocksä en av föreningens revisoreroch ersällare för denna. har underår 1986 fastställt en ny kansliorganisation för föreningen. Kansliet är underverkslällande direktören organiserat på ell Vd-sekretarial och tre avdelningar- en informations- och utbildningsavdelning, en förlagsavdelning och enadministrativ avdelning. NTF bedriver sinverksamhel i enlighet med de mål för ökad trafiksäkerhel so.m faslslällls avriksdagen. Verksamhetsinriktningen styrs av var problemen finns i trafiken ochvilka av dessa problem som kan reduceras genom information och utbildning. Vid våren1986 fastställdes etl handlingsprogram. Detta konkretiserar ochligger till grund för en rullande flerårsplan. Verksamheten genomförs enligtdenna plan och består av en kontinuerligt pågående basverksamhet kompletteradoch förstärkt genom särskilda kampanjer och aktiviteter. Prioriterade delar avbasverksamheten är barn i trafiken genom bl.a. Barnens , ungdomar iåldern 14 lill 24 är, fortbildning, materialproduktion och stöd tillmedlemsorganisationer och till del regionala trafiksäkerhelsarbelel. Grunden för NTF;sirafiksäkerhetsarbele är de frivilliginsatser som görs regionalt och lokalt. Enbetydande del av de nuvarande resurserna går också till atl stödja denverksamhelen. För /88 utökas denna verksamhet med 1 milj. kr. till tolall 10 milj. kr. NTF arbetar ocksåför atl landsting och kommuner i ökad utsträckning ska engageras i och stödjadenna verksamhel. Därutöver genomförssärskilda kampanjer och aktiviteter. För att skapa ytterligare resurser tillkampanjer och akfiviieter genomförs dessa ibland som samarbetsprojekt. För atl förbättra bilförareshastighetsanpassning och öka deras motivation atl följa gällandehastighetsgränser kommer utökade informationsätgärder all genomföras.Aktiviteterna har startats och huvudkampanjen sker under år1987. NTF kommer att söka ett breft samarbete med sina medlemmar.Haslighelskampanjen planeras bli den största enskilda informationsinsats somNTF genomfört. Den beräknas kosta 5,5 milj. kr. under /88. lill1990 kommer ökade insalser all göras för att minska ungdomars andel itrafikolyckor. Insatserna utgör en utveckling av NTF:s lidigarekampanjakfiviiet Ung i trafiken. Kampanjen om bilens inre säkerhel fortsätter.Den inriktas särskilt på 69 Insalser för all ökaanvändningen av bilbälte kommer ocksä atl göras. kommer ocksäirafiknykterhetsproblemen all särskilt beaklas. Satsningen pä oskyddadetrafikanter genom cykel- och mc-akliviteler som startade under år 1984fortsätter. Medelsbehovet för /88 redovisas idet följande. 1986/87:100 Bil. Intäkter 1987/88 (1 OOO-tal kr.) Bidrag frän Försäk ringsbranschens 8300 Kostnader 1987/88 (lOOO-tal kr.) Resultatunderskott exkl.statligt anslag för /88 (lOOO-tal kr.) För alt bibehålla enreelll oförändrad nivå hemställer NTF all en uppräkning av statsbidraget skerför budgeiårei 1987/88 utifrån inträffade kostnadsökningar. NTF har beräknaikostnadsökningarna till 1,7 milj. kr. påbörjadessärskilda aktiviteter i syfte alt öka trafiksäkerheten för motorcyklisler ochcyklister. För detta erhöll NTF under budgetåren 1984/85 och 1985/86engångsanslag om 3 respektive 2 milj. kr. Fr.o.m. /87 harregeringen integrerat medel för dessa aktiviteter i del ordinarie anslaget. Somföljd av att aktiviteterna genomfördes innan medel kunde ställas till NTF:sförfogande tog NTF banklån. För att kunna komma i fas hemställer NTF om ettengångsbidrag för budgetårel 1987/88 om 2 milj. kr. I syfle atl kraftigl öka förståelsen ochrespekten för gällande hasfighets-gränser och därigenom sänka hastighelerna påvägarna kommer NTF att genomföra en omfattandekampanj. Omprioriteringar inom det ordinarie anslaget har gjorts men för atlkunna genomföra kampanjen i planerad omfattning behövs ett extra anslag om 3milj. för /88. Del ordinarie anslaget bör kostnadsuppräknas med835000 kr. I detta ingår kompensation för de extrakostnader NTF haft förtidigarelagda cykel- och Genom detla och genom de förändringarsom vidtogs inför Prop. 1986/87:100 innevarandebudgelår bör det vara möjligt för NTF atl klara kosinaderna Bil. 8 fördessa aktiviteter inom det ordinarie anslaget. Hastighets- ocholycksuivecklingen på våra vägar inger oro. Kraftfulla insatser i olikaavseenden riktade mot dem som kör för fort är nödvändiga. Jag vill isammanhanget erinra om atl chefen för tidigare denna daghar förordal alt hastighelsövervakningen på våra vägar skall tillhöra deområden inom polisverksamheten som bör särskilt prioriteras. Det är viktigt attNTF:s verksamhet samordnas med del till trafiksäkerhelsverket knutna rådet församordning och planering så atl en kraftsamling kan uppnås. Denpläderande informationen är en väsentlig del i trafiksäkerhelsarbelel. Därför är NTF:s insalser avstor belydelse. gäller inteminsl när del handlar om atl få förståelse för dagens hastighetsbegränsningar. Jag föreslår att NTF beviljas 2 milj.kr. i engångsanslag för alt kunna genomföra haslighelskampanjen. Den nivå som NTFdärigenom får på anslaget bedömer jag vara tillräcklig för atl NTFskall kunna fylla sin viktiga uppgifl inom irafiksäkerhelsområdel. NTF ingår itrafiksäkerhetsverkets räd för samordning och planering. Eftersom rådet skall arbeta medflerårsplaner är del angelägel att NTF ocksåarbelar med långsiktiga planer. NTF har för det ändamålet lagit fram dokumenten Färdriktning och Handlingsprogram. Detlångsiktiga arbetet ställer dessutom ocksä krav på . Jag harerfarit att den omorganisalion avNTF:s kansli som genomförts har haft som ett av sina syften all stärkadet långsiktiga arbetet. Jag hemställer att regeringen föreslår att lillBidrag lUl för /88 anvisa ett anslag på29100000 kr. /87: lOO Bil.8 Riktlinjerna förjärnvägspolitiken och verksamheten inom har lagts fast genom järnvägspolitiska beslut(prop. 1984/85:114, , rskr. Beslutet utgör en vidareutvecklingoch konkretisering av trafikpolitiska beslut. Genom 1985 ärs besluthar de finansiella kraven påSJ ändrals och en översiktlig koncernstrategi lagts fast för samarbetet mellan SJ och dotterbolagen liksommellan de olika dotterbolagen. har numera del samladeansvaret för koncernfrågorna och fungerar således som koncernstyrelse. Etlsärskilt förvaltningsholag, AB Swedcarrier,har fått del operativa ansvaret för samordningen mellan bolagen ochmellan bolagen och SJ. I del följande gesen kort beskrivning av verksdel och bolagsdel. Därefter redovisasfrågor av mer övergripande karaktär i SJ:s anslagsframslällning saml minaöverväganden i anslutning härtill. SJ:s anslagsframslällning och verksamhel i övrigt behandlasuppdelat på infrastrukturenoch affärsverket samt under resp. anslag. SJ är etl affärsverk som arbetar på transportmarknaden ikonkurtens med andra trafikmedel och transportföretag. Verksamheten bedrivsefter företagsekonomiska principer med utgångspunkt från de ekonomiska mål som siatsmakterna fastställer. Statenersätter därför SJ för olönsamma verksamheter och andra ekonomiska belastningarsom SJ åläggs och som saknar motsvarighet hos konkurrerande företag. Innebörden av 1985ärs järnvägspolitiska beslut är bl.a. atl staten genom nedskrivning avstatskapital samt ändrade avskrivnings- och förtäntnings-regler svarar för enstörre del än lidigare av kosinaderna för infrastrukturen, dvs. somstaten lagit ett ökat ansvar för järnvägens infrastrukturkostnader har kraven skärpts på SJ attleva upp lill de nya ekonomiska målen. av det statliga villkoriiga förtäntningskravet har exempelvis ersatts med etl ovillkorligt räntekrav. Vidareskall eventueUa underskott i verksamheten las upp i SJ:s balansräkning.Likvidiletsunderskotl p.g.a. underskoll i verksamheten måsle täckas genom altSJ lånar erforderliga medel i riksgäldskontoretvilket medför krav på återbetalningsskyldighet och ränla. Ett inlernlavgiftssystem har vidare införts inom SJ för utnyttjande av bannätet.Syftet med detta är att få till stånden störte påverkan från de produktansvarigaför person- respektive godstrafik över infrastrukturen och även ettstörte inslag av affärsmässighet inom denna. För att möjliggörakoncernredovisning och för att få en anpassning lill transportbranschen iövrigl har SJ övergått till redovisning per /85 förlängdes därmed till atl omfatta 18 månadersperioden juli 1984-december1985. SJ redovisar fördenna period ett resultat på 125 milj. kr. före förtänt ningskravet. Jämfört med /84 (12 mån.) förbättrades resul tatetmed 16 milj. kr. Förräntningkravet uppgick emellertid för perioden till 72 597 milj. kr. vilkel innebär en tolal resullatbrist på 472 milj. kr.Periodens trafik och ekonomi påverkades av den extremt kalla /85, arbetskonfliklenvåren 1985 samt det allmänna prisstoppet under en del av . Resultatetberäknas härigenom ha försämrals med mer än 100 milj. kr. 1986/87:100 Bil.8 Resultaträkning för SJ. Utfall och budget. 1984/85 (18 mån.) Rörelsens intäkter och kostnader Gemensamt godstransport och persontrafik Rörelseresultat efter avskrivningar enligt Finansiella intäkter och kosinader Resultat efter flnansiella poster Extraordinära intäkter och kostnader Resultat före avskrivningar utöver plan Budgetårets resultat före förräntning Aktier och andelar samt långfristiga Summa skulder och verkskapital Bolagsgruppen består av förvaltningsbolaget samt de "'' ° förelag där förvaltningsbolagel har eltdominerande ägarinlresse. Enligt jämvägspolitiska beslut har enkoncemstrategi lagts fast för del fortsatta samarbetet mellan SJ och dessdotterbolag samt mellan de olika dotterbolagen. Huvudinslagen i koncemstrateginär följande: - Inomkoncernen skall ulvecklas en ralionell och sammanhållen transportorganisationdär olika transportmedels fördelar kan ulnylljas på etl optimalt sätl isamordnade transportlösningar. - Denverksamhet som bedrivs i dollerbolag skall utgöra etl naturligt komplement tillSJ:s egen verksamhet. skall därför inte förekommaverksamheter som konkurrerar med varandra. - Dotterbolagbör inle ulan alt särskilda skäl föreligger, bedriva likartad verksamhel ävenom de inle direkt konkurrerar med varandra. - Utgångspunktenför om en verksamhel skall bibehållas inom affärsverkets ram eller om denskall skiljas ul frän SJ skall vara på vilket sätl den slörsia effektivitetenuppnås ur verkels samlade synpunkt. - Verksamheierav enbari industriell lillverkningskaraklär bör normall inle ligga inomkoncernen om inte särskilda skäl föreligger. - SJ:sstyrelse har fått etl samlal ansvar för koncernfrågorna och skall fungera somkoncernstyrelse. I koncernen ingår fleramycket stora bolag av vilka en del utgör moderbolag i egna koncerner. Densamlade omsättningen i dotterbolagen uppgick är 1985 till 7,4 miljarderkronor. Tillsammans med affärsverket uppgär den sammanlagda omsättningen förhela därmed till ca , vilkel gör koncernen av landets största. De flesta avdotterbolagen har haft en gynnsam resultatutveckling och den finansiellastyrkan hos flera av förelagen är god vilkel framgår av följandesammanslällning över resultat- och balansräkningar för . I del följandeges ocksä en kort beskrivning för nägra av de olika företagen. AB Swedcarrier ärförvaltningsholag i och är därmed moderförelag från den Ijanuari1987 för följande bolag: Moderbolaget omfaltar färjelrafik och finans rörelse. Dessutom skall moderbolaget verka för en ändamålsenlig samord ning och utveckling av den verksamhet som bedrivs av dotterbolagen. Färjetrafiken bedrivs i samarbele med ett västtyskt företag pä färjeleden Trelleborg-Travemunde. Finansrörelsen är i huvudsak inrikiad pä kon- 74 Utöver Swedcarrier och dess dollerbolag äger SJ bl.a. följande bolag: Prop. (2/3) Två av bolagen iSwedcarriergruppen, ASG och Svelast, ingår lillsammans med SJ som delägare ikombitrafikföreiaget som bildades den Ijuli 1985 lillsammans medandra intressenter. Sammanlagi utgör koncernens andel i det nya bolaget avaktiekapitalet. Bolagels uppgift är bl.a. att åstadkomma avtal med olikatransportföretag om inrättande av särskilda kombilrafiklinjer. En annanuppgift är all åstadkomma avtal med SJ om servicenivå, transporttider,vagnantal och vagnkvalitet m. m. Målel är i enlighel med 1985 årsjärnvägspolitiska beslul atl uppnå en kombitrafikvolym på 3 milj. ton . , spedition och lagringsverksamhet genom etl 20-lal helägdasvenska och utländska bolag. ASG kan genom silt breda produklprogram samt sin rikstäckande och internationella organisationerbjuda kunderna kompletta iransportlösningar. koncentrerassiycke- och parligodslransporlerna tillASG. För gods i s.k. C-sam-containrar övertar ASG produktansvaret. Denekonomiska ulvecklingen i koncernen påverkades negalivi av enförändring av ägarstruktur och verksamhet hos ASG:s samarbetspartner i Norge.Dä en alternativ norsk samarbetspartner inle bedömdes vara lillgänglig blev enegen elablering i nödvändig vilkel innebar omfattande initialkostnader.Genom bl.a. en nyemission ijanuari 1985 har koncernen lillförts belydandelikvida medel varigenom finansneltol kunnal förbättras somlikviditet och soliditet förslärkls. bedriverbusstrafik, lastbilslrafik saml bilservice-, hotell- och restaurangrörelsegenom dotterbolag. Bolagels rörelseresultatet förbättrades är 1985 med 18procenl lill 36 milj. kr. För busslrafikenförsämrades dock resultatet framför allt beroende på det rådande prisstoppetpå iransportmarknaden. Under verksamhetsområdet har GDG gjort fortsattaanslrängningar att söka minska beroendet av enlreprenadtrafik åtlänsirafikföretagen. har skelt genom ökad satsning päbeställnings-trafik, arrangemangslrafik och ullandstrafik. För alt få bäliremöjligheter alt öka busstrafiken mellan kontinenten och har också tvåtyska förelag som driver busstrafik och resebyråverksamhet förvärvals. AB Trafikrestauranger(TR) svarar för restaurangrörelse på tåg, färjor och järnvägsstationer samtbedriver vidare holellrörelse. TR äger numera samtliga restaurangvagnar. Pämindre Irafikstarka tägförbindelser och järnvägsstationer harrestaurangverksamhelen arrenderats ut tillfrislående entreprenörer. Företagels försäljning ökade underår 1985 frän 312milj. lill 469 milj. kr. Resultatet efter finansnelto minskade dock frän 7milj. till -11 milj. kr. lill följd av slora avskrivningar ochkostnadsföringar. AB Svelast har fått sinverksamhet kraftigt förändrad genom omlägg ningen av SJ:s siyckegodstrafik. I den konventionella organisalionen för har ca 350 distributionsbilar avvecklats. S velasts verksamhet kom mer därmed all koncenlreras lill äkerirörelse och C-sam-transporter vid elt 75 elt antal irafikintensiva knutpunkter i landet. Med C-samavses en 16 m' container somkan omlaslas mellan järnväg och bil ulan hjälp av kran. () har sin huvudverksamhet med färjetrafiken och . SFLupprätthåller dessutom - på uppdrag av moderbolaget - ansvaret för bemanningoch underhäll av Swedcartiers fariyg i tysklandsirafiken. ägeroch förvallar fast egendom, rullande materiel, inventarier m. m. somsedan leasas till SJ pä affärsmässiga grunder. Resultat för vissa av . Prop.1986/87:100 Bil. -10,7 -5,0 Balansräkningar för SJ:s större dotterbolag . fikrestauranger (TR) 1 S40,S Skulder och eget kapital Summa skulder och eget kapital 1986/87:100 Bil. Vissa nyckeltal över denfinansiella utvecklingen hos de större dotterbolagen till SJ AB Trafikrestauranger (TR) Soliditet (%)' kapital (%)- kapital (%)' ' Eget kapital 4- avobeskattade reserver/totala tillgångar - Resultat förelåneräntor/totala lillgångar ' Resultat efterfinansnetto/eget kapital (inkl. av obesk. driver gods- och persontrafik pä den322km långa järnvägen Ludvika-Eskilsluna- med förgreningar tillKöping och . Järnvägsrörelsen fungerar som en inlegrerad del av delsvenska järnvägsnätet genom ett nära samarbete med SJ. TGOJ och SJ tillämparsamma taxor, utnytijar rullande maleriel gemensamt och har en samordnadtrafikplanering. SJ har som en utgångspunkt i åretsanslagsframslällning tagil upp frågan om järnvägens kostnadsansvar. Enligt SJbör jämvägspolitiska beslul ses som ett första steg mol attge järnvägen samma kostnadsansvar för infrastrukturen som gäller förlandsvägstrafiken. Det kvarslår enligt SJ dock väsentliga skillnader. SJ anserdärför all det finns anledning atl nu successivt bygga vidare pä ell syslem därrelationerna mellan trafikrörelse och infrastrukturen anpassas lill vad somgäller för andra transportmedel. SJ har mot denna bakgrund analyserat den tungalandsvägstrafikens kostnadsansvar. Resultatet av analysen ger vid handen attdenna irafikka-tegori är krafligl subventionerad av samhället. För alt fä tillstånd mer jämförbara konkurrensvillkor pä marknaden förordas därför att statenlar del fulla ansvarei för infrastrukturen och all SJ belalar en avgifi för attanvända spåret pä samma sätt som den tunga landsvägstrafiken. Om SJ belaladesamma avgift per brultotonkm som den tunga landsvägstrafiken betalade förvägarna skulle della innebära en kosinadsavlaslning pä i storleksordningenminsl . En sådan kosinadsavlaslning anses nödvändigför all SJ skall kunna få realistiska resultatmäl. För all ocksä få uirymme förkonsolidering behövs enligt SJ ell nägol större belopp, vilkel med hänvisninglill jämförelsen med samhällets bidrag lill den tunga landsvägstrafiken -myckel väl anses kunna motiveras för att konkurrensneutralitet skall kunnauppnäs. SJ klargör vidare atl den ekonomiskaulvecklingen innebär atl även om kraftfulla åtgärder vidtas inom verket kommerresultatet atl ulvecklas Prop. 1986/87:100 negaiivt om inte de trafikpolitiskavillkoren görs mer jämlika. En fram- Bil. 8 räkning baserad på tidigare utfalloch antaganden om intäkts- och koslnadsulvecklingen leder lill årsresultat somfram lill försämras till -1,1miljard kronor i löpande prisnivå och med nuvarande kostnadsansvar. Tillunderskottet skall dessulom läggas förräniningskravet pä statskapitalet som är1990 kan beräknas uppgå lill 600700milj. För all förbättra sinekonomi planerar SJ kraftfulla ralionaliseringar och offensiva,resultatförbättrande insatser. SJ arbetar med eltåigärdsprogram, vars mål är att förbättra resultatet med 700 milj.kr. Med den föreslagna kostnadsavlastningen på och med det nämndaåtgärdsprogrammei beräknas SJ klara förtäntningskravet . SJ har vidare ianslagsframslällningen lagit upp frågan om den tidsmässiga regleringen avinvesleringsomfaltningen. SJ:s resultatredovisning är nu omlagd lillkalenderår, medan invesieringsplaneringen fortfarande görs på budgetår. Förulomalt detta har visat sig leda till pålagliga prakliska olägenheler, försvårasönskvärd samplanering av resultat- och investeringsbudget. För atl lösa problemetföreslås en övergång lill kalenderår innebärande att statsmakternafortsättningsvis anger investeringsramar per kalenderår. Investeringsanslagenföreslås som hillills löpa perbudgelär men får rollen mer som finansieringsmässig täckning av ramarna.Beroende pä investeringarnas tidsfördelning kan anslagen i vissa fall kommaatl överskridas varför dessa bör göras om till förslagsanslag. SJ hemslällermot denna bakgrund alt anslagen D1. betecknas förslagsanslag och allinvesteringsramar anvisas som vid övergången lill kalenderår bör avse tiden denIjuni 1987 - . Jag anser atl järnvägen har en strategisk ochviklig betydelse för person-och godstrafikens fortsatta utveckling. Kraven påen förbällrad transportekonomi, en god resurshushållning, ökad trafiksäkerheloch miljömässigt acceptabla irafiklösningar ger järnvägen ökade förutsättningarpå framtidens transportmarknad. Men för all dessa förutsättningar skall kunnatas till vara, krävs offensiva salsningar både frän SJ:s och statsmakternassida. Genom 1985 ärsjämvägspolitiska beslul haren grund lagls för en posiliv utveckling avverksamhelen inom - bäde vad gäller den spårbundna verksamhetenoch den kompletlerande verksamhelen i bolagsgruppen. SJ har vidare fäll enmodifierad ekonomisk målsällning som kraven pä SJ all uppnå de nyamålen skärpts väsentligt. En strategi för koncernen har också lagls fast. SJ:sslyrelse är koncernstyrelse medan förvaltningsbolaget för den operativa samordningen mellan SJ och dotterbolagen samt mellande olika dotterbolagen. Jag bedömer därför atlsiatsmakterna genom det järn vägspoliiiska beslu tet gelt förutsättningar alt ulvecklas som en effekliv och 78 sammanhållen enhel på iransportmarknaden. Som SJredovisal i sin an- Prop. 1986/87:100 slagsframställning är dock deekonomiska utsikterna för framtiden nega- Bil. Trols ell inlernlåtgärdsprogram beräknas den totala resullalbrislen med nuvarandeförutsättningar för kostnadsansvaret uppgå till 1,7 ä år1990. Enligt min mening är delmot denna bakgrund nödvändigt att alla möjligheter att ästadkomma ökadeintäkter och minskade kostnader nu prövas för atl snabbi förbättra resultatet.För det krävs offensiva satsningar och radikala åtgärder vilkel släller myckethöga krav på SJ:s anslällda. Det gär dock inle atl investera sig ur deallvarliga ekonomiska problem som SJ nu har. Jag fäster mot ovanslåendebakgrund stor vikt vid del beslul som lagils av SJ:s slyrelse atlskyndsamt se över både verksamhetens inriktning och organisalion. Jagförutsätter all ålgärder lill följdav della arbele snarasl kan vidlas som kan ge posiliva effekler på SJ:sekonomi. Vad gäller del förslag SJfört fram om ändrade förulsältningar för järnvägens kostnadsansvar kan jaginstämma i alt en sirävan bör vara all uppnå likartade konkurrensvillkor mellanolika trafikgrenar. Jag är dock inle beredd atl nu ta ställning till den analysSJ har presenterat. Enligt min mening krävs ytterligare underlag för atlöverväga frågor av denna karaklär. betyder all jag inle heller är bereddall nu förorda nägon förändring av järnvägens kostnadsansvar. Jag vill i stället hänvisa till dettraflkpolitiska utvecklingsarbetet som inletts inom där bl.a. järnvägens kostnadsansvar kommer att ses över.