prop · GA0344 · 1986-12-31 00:00:00 — Ulredningen har också påpekatall förutsättningar för skallefrihel saknas för permanenla kiosker ochstadigvarande serveringsrörelser som är öppna för allmänheten. Det är enligtmin uppfattning inte heller sannolikt alt en frihei från mervärdeskatt förföreningarnas reklam på något avgörande sätt skulle påverka företagarnas val avreklamform. Fördem som har alt på ideell basis sköta föreningamas redovisning av skalt bör enökad befrielse från mervärdeskatt innebära en avsevärd lättnad iadministrativt hänseende. Huruvida friheten från skattskyldighet tiU mervärdeskattockså i realiteten innebär en inkomstförstärkning för föreningarna kanknappast anges genereUt. Del kan tänkas att skattskyldiga köpare av reklam inågon ulslräckning är beredda till oförändrade kostnader för reklam, vilketinnebär att föreningarnas intäkter exkl. mervärdeskatt blir oförändrade. Närdet gäller renodlad buliksförsäljning fill allmänheten har utredning en kategoriskt uttalat atl all sådan försäljning medför skattskyldighet till 10 såvälinkomst- som mervärdeskatt även när försäljningen avser skänkta varor. Jagdelar inte helt denna kategoriska uppfattning. 1 praktiken har, enligl vad jagerfarit, viss bufiksmässig försäljning av insamlade och till förening skänktabegagnade varor inte inkomstbeskatlas när verksamhelen skötts av ideelltarbetande personer. Någon ändring härvidlag har inte satts i fråga . Sådanaverksamheter bör, med hänsyn lill den föreslagna ändringen i ML, också blibefriade från skattskyldighet till mervärdeskatt. Reglernaför inkomstskattefrihet har varit i kraft . Eftersom mervärdeskallefrihetenknyts till en inkomslskattefrihet bör tillräcklig praklisk vägledning kunnahämtas från lillämpningen av inkomstskallereglerna. Minslutsats av detta blir därför att en för de allmännyttiga ideella föreningarnautökad mervärdeskatlefrihel inte nämnvärt påverkar konkurrensneutraliteten ochinte heller leder lill någol slörre skallebortfall. De prakliska fördelarna medlikartade regler för såväl inkomsi- som mervärdeskatten är så slora både förföreningarna och beskallningsmyndighelerna alt förslaget bör genomföras. Enbestämmelse av nu förordat innehåll bör därför tas in i ML och föras in i etl nyltsiycke i punkt 1 av anvisningarna lill 2 § ML. Bestämmelsen bör ulformas så atten ideell förenings omsättning av varor och Ijänster i bedriven rörelse inleräknas som yrkesmässig när föreningen är frikallad från skattskyldighet tillstatlig inkomstskatt. Vidremissbehandlingen har framförts den uppfatlningen all en förening som bedriververksamhel som inle är rörelse i kommunalskattelagens mening ändå skulle kunnabeskattas enligt ML eftersom verksamhelen bedrivs under rördsdiknande former.Genom den särskilda regeln om ideell förenings omsättning av varor och tjänstersomjag nu har föreslagit, får emellertid de ideella föreningarnasskattskyldighet i sin helhet anses vara avgränsad. Del har även förts framönskemål om att föreningarna själva skulle få avgöra om de vill vara med imervärdeskattesystemet eller ej. Eflersom det är motiverat särskilt avpraktiska och administrativa skäl är det enligt min mening inte lämpligt attkomplicera det genom att fortsättningsvis behålla båda syslemen. Jag finnerdet således inte möjligl alt tillgodose delta önskemål. Mitt förslag: Förkommunal verksamhet inom det sociala området införs uttryckliga beslämmelser omatt verksamheten inle medför skattskyldighet. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitl. Remissinstanserna har med något undanlag tillstyrkteller lämnat förslaget ulan erinringar. Bakgrundentill mitt förslag: gäller all verksamhel som Prop. 1986/87:44 bedrivsav stat eller kommun under rörelseliknande former anses som yrkesmässig. Denmedför därmed skattskyldighet fill mervärdeskau. harifrågasatts huruvida verksamhel av servicekaraklär t.ex. inom omsorgsverksamhelenverkligen är mervärdeskattepliklig. Bestämmelsen i ML har ofta getts dentolkningen att en enligl ML i princip yrkesmässig verksamhet föreligger omkommunen åt utomstående mot viss ersättning tillhandahåller varor och tjänster.Många gånger har prissättningen dock varil sådan alt någol skattepliktigtmervärde inte uppkommit och på den grunden har verksamheten ansetts som inteyrkesmässig. För kommunernas del har del oftast dessutom bara varit en mindredel av verksamheten som varit ifrågasatt som skattepliktig. Med partieU skattskyldighetföljer besvärande redovisningslekniska problem. Gjorda förvärv förverksamheten är vanligen gemensamma och den avdragsgilla ingående skatten måsledärför bestämmas genom uppdelning efter skälig grund. Deområden där tveksamhet om skattskyldigheten kan råda gäller i första hand denkommunala omsorgsverksamhelen där del är vanligt att man i därför inrättadelokaler tillhandahåller bl.a. serveringstjänster. Vidare förekommer utåtriktadförsäljning av varor som tillverkals som ell led i vid sjukhus och andrainstitutioner bedriven lerapiverksamhel. Ulredningenhar framhållil följande. Den institutionella omsorgen har under senare lidupplösts. Genom utökad hemservice och på annal säll försöker man möjliggöra attpensionärer och handikappade kan bo kvar i sina hem. Omsorgsberätfigade pers;onerfår rätt att mol viss ersäitning i skolbespisningar och få tillgång tiUkost. Denna verksamhet kan bedrivas av kommunen i egen regi eller upplåtas ålentreprenör. I sisinämnda fall bestämmer dock kommunen både pris och övrigavillkor. krävs dessutom också ett kommunalt bidrag till entreprenören. Denserviceverksamhet som kommunerna bedriver gentemot omsorgs-berättigadekommunmedlemmar har i praxis inle räknats som yrkesmässig och kommunerna hardärför inte registrerats som skattskyldiga, även om verksamheten bl.a. innefatlarsådana i och för sig skattepliktiga tjänster som servering. Detförekommer dock att kommunen i verksamhetslokaler som är inrättade ochdimensionerade för omsorgsverksamhet i någon omfattning också lillhandahållerserveringstjänster åt utomstående. Detta gäller dock renl margineUt och berörså gott som undantagslöst personer med anknylning i en eller annan form fill denegentliga verksamheten. Det kan gälla Ijänsler åt besökande fill personer somåtnjuter omsorg. Utredningen har för sin del funnit atl inte hellersådan utåtriktad verksamhet kan anses bedriven i konkurtens med enskildnäringsverksamhet och att lillämpliga reduceringsregler för serveringstjänstergör frågan om skattskyldighet eller ej från avkastningssynpunkt betydelselös.Enligt utredningen har också länsstyrelserna i flertalet fall inte hellerregistrerat kommunerna för här avsedda utåtriktade verksamheter. Inågot fall har frågan om kommuns skattskyldighet varil föremål för prövning i skatledomstolarna. Kammarrätien i har i sitl remiss- 12 yltrandesärskilt hänvisat till en av regeringsrätten meddelad dom i vilken regeringsrättentill skillnad från kammarrätten och en länsrätt förklarat viss utåtriktadservering vid kommunall som yrkesmässig. Kammarrälten har tillstyrktutredningens förslag och menar att ett genomförande skulle undanröja nuföreliggande problem utan att det därmed skuUe uppkomma skattebortfall ellerkonkurrenssnedvridningar. Likartadeproblem gäUer enligt utredningen även vid försäljning av s.k. terapialster.Denna tillverkning av varor är elt klart underordnat led i patientvärden ochbör skiljas från sådan verksamhet som bedrivs med klart produktiv inrikining t.ex.inom stiftelsen . De nu behandlade förhållandena har i alltväsentligt redan nu hållits utanför mervärdeskalten. Utredningen har dockfunnit det angeläget, att undanröja oklarheter genom att i ML införauttryckliga bestämmelser som innebär att den kommunala verksamheten inom detsociala området i sin helhet undantas från skattskyldighet till mervärdeskatt.Utredningen föreslår att della sker på så säll atl verksamheten inte skallräknas som yrkesmässig. Skälenför mitt förslag: Jag anser att utredningens förslag i allt väsentligt endaslinnebär ett stadfästande av en hitfills i prakfiken tillämpad ordning. Dellainnebär därför att det inte uppstår något skattebortfall om förslaget genomförsoch att det inte heller är tUl men för konkurrensneutraliteten. Åberopad dom iregeringsrätten kan dock tyda på att den liberala tolkning som i praktikengetts åt bestämmelserna inte alla gånger skulle kunna tillämpas ifortsättningen. En uttrycklig lagregel bör därför införas i ML. Regeln börutformas så att omsättning av vara eller Ijänsl i eller landstingskommunalverksamhet som är inrättad för att ombesörja barnomsorg, ungdomsvård,sjukvård, hälsovård, äldreomsorg, särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda eller annan social omvårdnad inte anses som yrkesmässig. Ålskilligalänsstyrelser har vid remissbehandlingen framhållit att kyrko-gårdsförvallningarnabedriver en verksamhel som i mervärdeskattehänseende bör likställas med den nubehandlade kommunala omsorgsverksamheten och alltså undantas frånmervärdeskatt. Jaghar erfarit att mervärdeskatteutredningen i samråd med kyrkogårdsdelegationundersöker effekterna av en sådan ändring. I avvakian på resullatet av dennautvärdering ärjag inte beredd att föreslå någon ändring av bestämmelserna. Mitt förslag:Verksamheten vid andra gymnasieskolor än sådana som avser jordbmk, skogsbrukeller trädgårdsnäring undantas från skattskyldighet tiU mervärdeskalt. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt utom vad avser begränsningen till vissagymnasieskolor. Remissinstanserna:Näslan samtliga har fiUslyrkl eller lämnat förslaget utan erinran. Några hardock framhållit all skaltefriheten inte bör gälla skogs- och lantbruksskolorsomsättning av varor. Skälen för mitt förslag:Vid de kommunala gymnasieskolornas yrkestekniska linjer bedrivs i undervisningssyfleviss lillverkning och reparation av varor. Dessa varor kan säljas åtutomstående. Även vissa skattepliktiga tjänsler kan tillhandahållas. Vid t.ex.skolor för utbildning av kockar förekommer tillhandahållande av kost ålallmänheten. Kommunerna har i vissa fall registrerats som skattskyldiga tillmervärdeskatt för sådan servering. Diskussion har härvid uppkommit i vad månskattepliktiga förvärv skall föranleda rätt till avdrag eller ej och hur stordel som skall faUa på den Utåtriktade verksamheten. Utredningen har konstateratall den utåtriktade verksamhelen vid en enskUd skola vanligen är av liten omfallningoch att de mervärden som uppkommer är obelydliga. Verksamheten styrs av faslställdaläroplaner. Lokaler och ulmstning har primärt anskaffats för undervisning och inieför bedrivande av en för allmänheten öppen yrkesmässig serveringsrörelse. Enskattefrihet för gymnasieskolorna skulle enligt ulredningen inte skapa någonkonkurrenssnedvridning av belydelse. Däremoi skulle belydande redovisnings- ochkontrolllekniska svårigheler komma att undanröjas. Likartade förhållandenföreligger även för andra gymnasieskolor än sådana som serverar mat.Utredningen föreslår därför atl gymnasieskolornas utåtriktade omsättning avvaror och tjänsler inte skall anses som yrkesmässig och därmed inle föranledaskattskyldighet till mervärdeskatt. Vidremissbehandlingen har förslagel med något enstaka undantag tillstyrkts. Dockhar invänts att verksamheten vid skogs- och lantbmksskolor är annorlunda än densom bedrivs vid andra gymnasieskolor. Dessa bedrivs som jord- eller skogsbruksföretagmed stora investeringar och slor omsättning. Dessa bör inte minst avkonkurrensneutralitetsskäl även fortsättningsvis omfattas av ML:sbestämmelser. Jag delar denna uppfattning. Detla bör också gälla gymnasieskolorvari bedrivs trädgårdsnäring. Sådana skolor bör i likhet med vad som tidigare (se avsnitt 2.1) beträffande ideella föreningar med fastighetsinkomster inte undanlasfrån skattskyldighet till mervärdeskalt. Däremoi bör inte minst av praktiskaskäl övriga gymnasieskolors verksamhel i enlighel med ulredningens förslag inteanses som yrkesmässig. Mitt förslag:Ändringarna skall träda i kraft . Utredningensförslag: Ändringarna föreslås träda i krafl . Remissinstanserna har intenärmare kommenterat den föreslagna ikraft-trädandelidpunklen. Skälenför mitt förslag: De förslag somjag nu har förordal innebär alt Prop.1986/87:44 information måste lämnas till sådana skallskyldiga som kan tänkasbli omfattade av de nya bestämmelserna och att länsslyrelserna måste ta ställningtill avregistrering av sådana skattskyldiga. Jag förordar med hänsyn härtillatt de nya reglerna träder i kraft . Härigenom gesmyndigheter och övriga berörda tillräcklig tid för förberedelser. Medhänsyn till att lagstiftningsåtgärderna är av enkel beskaffenhet anser jag attlagrådets yttrande över lagförslaget inte behöver inhämtas. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att anla elt inom upprättat förslag fill lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genomproposition föreslå atl anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Bilagal Prop.1986/87:44 Mervärdeskatteutredningenssammanfattning av betänkandet (Ds Fi 1985:14) Översyn av mervärdeskatten för ideella föreningar och för vissa kommunalaverksamheter. Ulredningenbehandlar i detta sitl tionde delbetänkande frågor som rör skattskyldighetenligt mervärdeskal telagen (ML) för verksamhet som bedrivs av de ideellaföreningarna och också skattskyldigheten för viss verksamhet inom främsldet sociala området. 1 Skattskyldighet för ideella föreningar Utredningenhar prövai frågan om atl införa samma frihet från skattskyldigheten tillmervärdeskatt för de ideella föreningarna som gäller för deras skattskyldighet tillinkomstskatt. De allmännyttiga ideella föreningarna är frikallade från inkomstskattför all annan inkomsi än av fastighet eller av rörelse. Dessa föreningaråtnjuter dessulom skatiefrihet även för vissa fastighets- och rörelseinkomster. 1.1 Inkomst av fastighet Deallmännyttiga ideella föreningarna är frikallade från skattskyldighet för inkomstav jordbruksfastighet om inkomsien till huvudsaklig del härrör från verksamhetsom antingen har en naturlig anknytning till föreningens allmännylliga ändamåleller av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. Redovisningenav mervärdeskalt för den som är skattskyldig för omsättning av varor och Ijänsleri förvärvskällan jordbmksfastighet slyrs lill slörre delen av avräkningsbeskedsom upprättas av skattskyldiga köpare. Avräkningssystemel ulgår från altsäljarna är genereUt skattskyldiga för omsättning av skattepliktiga objekt iidenna förvärvskälla. Tillräckliga skäl för atl befria de ideella föreningarnafrån skattskyldighet för omsättning av varor och Ijänsler i jordbruksfastighetför vilken föreningarna är frikallade från inkomslskall har inle anseitsföreligga. Inkomstav annan fastighet är skattefri om fastigheten till övervägande del nyttjas iden ideella verksamheten. Skattskyldighet till mervärdeskalt torde så gotl somundantagslöst gälla uthyrning av rörelselokaler till skattskyldiga hyresgästeroch där föreningen på därom gjord ansökan medgivits frivilligt inträde som skatlskyldig.Någon inskränkning i skattskyldigheten enligt ML är därför inte erforderlig. 1.2Inkomst av rörelse Prop. Lättnademai inkomstbeskattningen gäller inkomster av tre skilda slag. 1.2.1 Inkomstermed naturlig anknytning till den ideella verksamheten Föreningarnasfrihei från inkomstskatt gäller i belydande omfattning verksamheter, som hellfaller utanför mervärdeskattens ram. Frihetfrån inkomstskatt gäUer också sådana verksamheter som syftar fill att göraföreningen känd, bl.a. genom försäljning av böcker, märken, affischer,tidningar m. m. Det primära syftet med försäljningen är varken att erhållavinst eller att ge köparen ekonomiska förmåner. Utredningen föreslår atlmotsvarande frihet bör gälla i fråga om föreningarnas skattskyldighet tiU mervärdeskalt. 1.2.2 Inkomsterav verksamhet av servicekaraktär Deallmännylliga föreningarna är frikallade från inkomstskatt för sådan försäljningsverksamhelvars syfte är att ge service åt medlemmar och andra som dellar i föreningarnasallmännyttiga aktiviteter. Fömtsättningarna härför är all verksamheternabedrivs i relativt liten omfallning. Utredningenkonstaierar att i praxis har föreningarna inle registrerats som skattskyldiga tUlmervärdeskatt för verksamheter av delta slag. 1.2.3 Inkomstersom av hävd finansierat ideeUt arbete Deideella föreningarna är befriade från inkomstskatt för verksamheter som avser bl.a.anordnande av bingo och lotterier, fester, basarer samt vissa insamlings- ochförsäljningskampanjer. Skaltefrihet föreligger också för reklamintäkter frånupplåtelse av reklamutrymme på idrottsplatser, klubbdräkter och isamlingslokaler, programblad och liknande. Ipraxis har ofta nämnda slag av verksamheter räknats som ej yrkesmässiga ävenom i verksamheterna omsatts i och för sig skallepliktiga varor och tjänster. Detlagäller exempelvis om varuförsäljning och servering på basarer och andraliknande arrangemang. Särskildaförhållanden föreligger dock i fråga om föreningarnas skattskyldighet tillmervärdeskatt för reklamtjänster och medverkan i vissa insamlingsaktioner. Deföreningar som omsätter reklamtjänster har ansetts skattskyldiga till mervärdeskalloch har också registrerats när omsättningen överstigit gränsvärdet förredovisningsskyldighet. En undersökning som avserförhållandena i sex län visar atl reklamin täkterna så gotl som undantagslöst avser tjänster som lillhandahålls av idrottsföreningar. Skatteinbetalningarna är i flera fall betydande. Redovis ningarna avser regelmässigt verksamheter med högt mervärde, dvs. stora utgående skatter med obetydliga avdrag för ingående skatt på gjorda för värv för verksamheten. Förklaringen härtUl torde ligga i att föreningarna 17 själva inte producerarnågon egentlig reklam. Intäktema torde i allt väsent- Prop. 1986/87:44 ligtavse upplåtelse av reklamutrymme, exempelvis arenareklam. Idrottsföreningarnasreklamtjänster tillhandahålls till den övervägande delen skattskyldigareklamköpare. Skatten pä redovisade reklamintäkter ger därför en begränsadskatteintäkt för staten eflersom uttagen skatt återkommer som avdragsgillingående skatt hos de skattskyldiga reklamköparna. Då frihei frånskattskyldighet dessutom knappast kan ge upphov till några kumulativa effeklerav belydelse föreslår utredningen med hänvisning till de praktiska fördelarnaatt de allmännyttiga föreningama skall frikallas från skattskyldighet förreklamverksamhet i samma omfattning som gäller för inkomstskatten. Föreningarnasmedverkan i insamlingskampanjer, exempelvis pappersinsamlingar, sker numeraofta i sådana former alt verksamhelen är kvalificerat undanlagen frånskattskyldighet till mervärdeskatt. Detla betyder atl föreningarna kanskattefritt tillhandahålla sina tjänster och på ansökan registreras somskattskyldiga för att utnyttja rätten till avdrag för ingående skatt på förvärvfrån verksamheten. Föreningarna synes dock inte ha begagnat sig härav. Det fårförutsättas att föreningamas medverkan inte belastas med några skatleplikligaförvärv av betydelse. Vissaföreningar driver insamlingskampanjer för försäljning i butiksmässiga formerav skänkta varor. Sådan verksamhet är inte befriad från inkomstskatt och ansessom yrkesmässig enligt ML. Ulredningen föreslår ingen ändring härvidlag. Sammanfattningsvisföreslår utredningen att de ideella föreningamas omsättning av varor eller ijänsleri sådan rörelse, för vilken föreningen är frikallad från skallskyldighet enligt7 § 5 mom. lagen (1947:576) om slaUig inkomstskall, inle skall räknas somyrkesmässig enligt ML. Förslaget innebär att identitet skapas i fråga omskattskyldighet lill såväl inkomstskatt som mervärdeskatt, när föreningarnadriver rörelse. 2 Skattskyldighet för vissa kommunala verksamheter Kommunernaoch landstingen bedriver inom främst det sociala området verksamheter variskattepliktiga varor och tjänsler kan omsättas. Det rör sig om verksamhetervilkas ställning i mervärdeskattesystemel synes oklar och där lillämpningen avML inle synes helt enhetlig. En strikt tillämpning av ML skuUe kunna belyda aUkommunerna i betydligt slörre utsträckning än som skett i praxis skulleregistreras som skattskyldiga med därav följande väsentligt ökad administrativbelastning för både kommunema och beskallningsmyndighelerna. 2.1 Omsorgsverksamhet Prop. Kommunernahar elt huvudmannaansvar för bl.a. barnomsorg, ungdomsvård, hälso- ochsjukvård, äldreomsorg och annan social omsorgs verksamhet. Verksamheternapå dessa områden övergår i allt ökande utsträckning liU mera öppna former. Detlahar lelt lill alt kommunerna lillhandahåller i och för sig skallepliktiga varoroch Ijänsler mol särskild ersällning. Delta gäUer exempelvis om verksamheternai de kommunala servicehusen. Omsorgs-berättigade kommuninnevånare kan därserveras mållider till subventionerat pris. Det kan förekomma all ävenutomstående av olika skäl i mindre omfattning där tillhandahålls vissservering. Verksamhetendrivs ofta av kommunerna i egen regi. Utredningen har funnit att den kommunala egenregiverksamhetenpå detta område inte kan anses driven i kommersiellt syfle. Det mervärde somuppkommer i verksamheten är med tillämpad prissättning ofta obetydligt om ensnågot. Gällande bestämmelser om reducerad beskattning av serveringstjänsterbetyder också atl den ingående skatten som belöper på förvärv för verksamheternaknappast understiger den ulgående skatten på uppbuma serveringsintäkter.Allmänt gäller dessutom att de verksamhetsgrenar för vilka fråga omskattskyldighet kan uppkomma är så gott som undantagslöst så långt inlegrerad iannan verksamhet som inte omfattas av skattskyldighet, att en skyldighet attredovisa mervärdeskalt vållar stora komplikationer både hos kommunerna och hosskatlemyndighetema. Utredningenföreslår att omsättning av varor och Ijänster i och landstingskommunalverksamhet, som är inrättad för alt ombesörja barnomsorg, ungdomsvård,sjukvård, hälsovård, äldreomsorg och annan social omvårdnad inte skall räknassom yrkesmässig enligt ML. Vidgymnasieskolornas yrkestekniska linjer bedrivs i undervisningssyfte visstillverkning av varor för avsalu. Skolorna kan av samma skäl tillhandahållatjänster åt utomstående. I många fall har skolorna registrerats som skallskyldigaför den utåtriktade verksamheten. Avsevärdasvårigheter har dock uppkommit vid skatteredovisningen därigenom att gjordaförvärv är gemensamma för undervisningen och den ulålriklade verksamheten. Dellagäller särskih om invesleringar i lokaler, maskiner och annan utmstning. Allmänlgäller alt den utåtriktade verksamhelen vid den enskilda skolan vanligen är avliten omfattning och all de mervärden som uppkommer är obelydliga. Utredningenanser att verksamheterna vid gymnasieskolorna inte bör räknas som yrkesmässig. Eltmedgivande om skattefrihet kan nied hänsyn till verksamheternas art och omfallningknappasl ge upphov fill konkurrenssnedvridningar och inte heller till någotskallebortfall av betydelse. Sammanfattningsvisföreslår utredningen att omsättning av varor och tjänster i och landsfingskommunal verksamhel spm är inrättad för att ombesörja barnomsorg, ungdomsvård, sjukvård, hälsovård, äl- 19 dreomsorg eller annansocial omvårdnad inte skaU räknas som yrkesmäs- Prop. 1986/87:44 sig. Somyrkesmässig skall ej heller räknas omsättning av vara som tillverkals eller ijänslsom ulförts som ett led i undervisningen vid gymnasieskola, när varan eller tjänslenomsätts av huvudmannen. Trvckeri, 1986 20 Bilaga 2 Prop. Sammanställningav remissyttranden över mervärdeskatteutredningens betänkande (Ds Fi 1985:14)Översyn av mervärdeskatten förideella föreningar och för vissa kommunala verksamheter. Eflerremiss har yllranden över belänkandet avgetls av kammarrälten i , riksskaiteverket(RSV), länsstyrelserna i , , , ,, , , , , , , ,och , , , , , ,, , Väslernorrlands, Jämllands, och Norrbottenslän samt Cenlralorganisafionen /SR, Föreningen , , (), iSverige (LO), Landslingsförbundel, (), SHIO-Familjeföretagen,Svenska kommunförbundei. Svenska revisorsamfundel SRS, ,holell-och reslaurangförbund, , , redovisningskonsullers förbund, och ().