prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Frågorom vildsvinsslammens utveckling efler ett eventuellt beslut om all tillåtafrilevande vildsvin behandlas inte i rapporten, ej heller har berörls vilken skadeulvecklingsom kan förväntas. Sådana uppgifler måste anses nödvändiga för bedömningar om ulformningav skaderegleringssy-slem. Av naturvårdsverkels skrivelse framgår alt delsyslem för reglering av skadegörelse av älg, kronhjort och dovhjorl, dvs. genomersättning ur en fond bildad av fällavgifier, inte kan förväntas fungera. Dethar därför föreslagils alt viss ersättning skulle kunna utgå av statsmedeleller ur jaklvårdsfonden på samma sätt som sker i vissa andrafall. Denna ordning måste i sin nuvarande ulformning anses olämplig av fleraskäl. a. är den administrativt otymplig då det är fråga om skador i någon slörreomfattning. Enligl lanlbmksstyrelsens mening måste ett eventuellt beslul om atttillåta frilevande vildsvin föregås av alt etl lillfredsställande utformatsyslem för ersättning av grödskador utarbetas. På samma sätt bör frågor omansvar och eventuell ersäitning för sådana förebyggande åtgärder som rimligeninte kan åläggas jordbrukarna klarläggas. Enligtrapporten täcker inte ett fållavgiftssystem de skador på grödor som vildsvinen kan ge upphov lill. För atl kontroUera avskjutning och för atl bla skapa resurser för en uppföljning av stammen krävs ändå etl sådanl system. För att minska problemen bl.a. för jordbruksarrendalorer som 283 saknar jakträtt kan fällavgiflssyslemei komplelleras medall jordens bru- Prop. 1986/87:58 käre får rätt alt fälla vildsvin då delorsakar skada. ----- anser atl eventuellt accepterande av frilevandevildsvin i landel bör ske------ [med] hänsyn till vad som sägs i gällande jakflagsfiftning, nämligen alt jaktvården skall städse bedrivas underhänsynstagande lUl bla jordbrukets intressen. I uppföljningsarbetet bör äveningå utveckling av åtgärder fill skydd mot de skador vildsvinen åsamkar jordbmket. stöder förslag allskadegörelse som frilevande vildsvin förorsakar på gröda eller påträdgårdsodling skall ersättas enligt 17§ första stycket i förordningen omersättning vid vissa viltskador m.m. (SFS 1980:400). Bidrag bör även kunnalämnas till åtgärder för alt förebygga sådana skador. ----- kan inle heller----- finna atl vildsvinet medför såstora ekonomis ka eUer andra olägenheter, att del skuUe omöjliggöra dess förekomst i svenska marker. Del framgår klart av rapport atl problemen för jordbruket är överkomliga vid en måttlig täthet av vildsvin, och framgår även atl del är fullt möjligt alt via jakl hålla svinen på en sådan lälhetsnivå. 2.8 Lundsuniversitet biologisk-geovetenskapliga nämnden: Befarad skadegörelse på grödor av skilda slag är närarelaterad lill tätheten av vildsvin.---- ----- I motsats till i delar av kontinenten skerreproduktionen i under begränsad lid av sommaren med endasl en kull per år.Del är också troligt att populaiionen kommer att reduceras starki ochspeciellt under stränga vintrar. Del bör alltså finnas goda naturligaförutsättningar att hålla vildsvinspopulationen på en nivå som bedömsgodtagbar. I fråga om reglering av ersättning vid skadegörelse delarnämnden uppfattning atl 17 § förordningen (1980:400) om ersäitningvid viltskador bör tillämpas. Frågan blir----- om man på goda grunder kan anta atl enfrilevande vildsvinsstam skulle medföra så slora ekonomiska skador påfrämst lantbmket att av detla skäl man bör avslå från all åierinföra artentrots det principiella berättigandet. Del verkar emeUertid av flera skäl högslosannolikt all en frilevande vUdsvinsslam skulle vålla så belydandeskadegörelse. Gjorda utredningar beträffande den visserligen lokala mendock relativt täta vUdsvinsstammen i visar alt skadegörelsen genomvildsvinen blir av mycket måttlig omfallning och dessulom kan ytteriigare reducerasgenom ej alltför koslsamma skyddsålgärder. En mycket vikfig fråga när del gäller vUdsvinels framtid iSverige är skadefrågan. Av föreliggande maierial framgår att det framför alll är ska dor på jordbmksmark det blir fråga om. ----- atl skadorna i vissa fall lokalt kan vara myckel belydande.Betydan- deinsatser måste även vidtas för att skydda vissa attraktiva grödor, främsl Prop.1986/87:58 potatis.--- Föratt inle--- leda lill negativa konsekvenser som kan fååterverkningar inom andra områden, l.ex. fauna- och naturvård inom jordbruket, måsleetl väl fungerande system för reglering av dessa skador finnas. kan skegenom jakt och den avkaslning den ger men måste även kunna ske på andra sätteftersom kanske inte alla jordbrukare är iniresserade av eller har möjlighet atlsätta in de resurser som behövs för en välorganiserad vildsvinsjakl. Etl välfungerande syslem för ekonomisk gollgörelse måsle finnas i dessa fall. Del av SNVföreslagna systemet förefaller ganska begränsai. Vikommer---- atl få ell ökat vildsvinsbestånd . därförhögst angeläget att utvecklingen av vildsvinsstammen följs upp framöver bådevad gäller grundläggande biologiska förhållanden och frågor som gäller jakl,skadeuppföljning och skadeförebyggande åtgärder. Genom en sådan uppföljning kankanske problemen hållas någotsånär under kontroU. 2.11Statens veterinärmedicinska anstalt: --- Underden senasle har 4 döda vUdsvin inkommii för ----- Uiöverdessa fyra hela djur har organen från ca 10 djur under sökts med avseende på parasiter och övriga sjukdomar. Om del maierial som undersökts vid SVA kan sägas atl parasitfrekvensen, liksom tecken på smittsamma sjukdomar, har varil låg. Resultatet av de begränsade undersökningar som ulförls parat med erfarenhelerna från undersökningen av hägnade vildsvin indikerar atl hälsan hos den svenska vildsvinsslam men är god. ----- Beträffanderisken för smittspridning av pseudorabies kan fram hållas all denna ej kommii atl belysa då sjukdomens utbredningsområde inom landel ej tiU någon del sammanfallit med området för de frilevande vildsvinen.- ----- Ejheller har rapporterats några andra allvarliga men för jordbm kel såsom sjukdomar uppkomna hos lamsvin efter vildsvinskonlakt, eller skador hos lamdjur orsakade av predation från vildsvinen. Undersökningarnahar också visal alt en vildsvinspopulafion i med jakt går attkontrollera. Om jaktlrycket är hårt går det också att drastiskl minska stammenoch troligtvis utrota svinen så gott som hell. Delta är vikligl då en framfida siluationmed uppdykande av en allvarlig sjukdom kan framtvinga en snabb reducering avvildsvin i . --- anser---- altstammen--- bör vara ekonomiskt självbärande i denbemärkelsen, alt intäkterna från jakt eller guidade turer läcker deersättningar som krävs pga skador på skog och gröda. Naturvårdsmedel såytterligt knappa - bör alltså inle i nämnvärd grad tas i anspråk för atl upprällhållastammen. Enväsentlig del av rapporten uppehåller sig vid vildsvinens skadegörel se och skadeförebyggande åtgärder. vildsvinelsposifiva effekter i den svenska naturmiljön kunde ha belysts. Vildsvinethar--- en betydelsefuU uppgift att fylla som biologisk Prop. Bökningen som sådan har en posiliv effekt på plantliUslageloch är också väsentlig för reducering av skogsska-deinseklerna. 2.14Länsstyrelsen i län: --- frilevandevildsvin [har] tUlbaka förekommil i länel, koncentreradetill nästan enbart kommun. Erfarenheler av vildsvin, vildsvinsjakt ochvildsvinens skadegörelse har således erhållils. Vildsvinenhar visal sig vara myckel svårjagade. Trots olika åtgärder av saml en omfattande jaktinsals av många jägare har vildsvins slammen -- ännu inte kunnat utrotas i länet. Som exempel på vidtagna åtgärderkan nämnas informalionssammanträden, olika skrivelser mm, bidrag lillanskaffande av elt antal fällor för fångst av vildsvin och utfärdande avskottpengar för fällda vildsvin. [Länsstyrelsenhänvisar till yttrande över jakt- och vilivårdsberedningens betänkande"Vildsvin i "" (SOU 1980:11) vari anfördes all] enfrilevande, allmänt förekommande vildsvinsstam för länets del skuUe innebärarisk för belydande olägenheler i form av skador på grödor, från smiltorisksynpunkloch från trafiksäkerhetssynpunkl. Mol detta skall vägas vildsvinels värde frånjaktsynpunkl och från övriga synpunkter. Vid en samlad avvägning av olikasynpunkter och iniressen finner all de sannolika olägenheterna aven frilevande vUdsvinsslam inle lorde uppvägas av värdel från jaktliga ochandra synpunkier. Vildsvinensom smittbärare utgör enligt mening samma riskmoment som lidigare.Utbredningen av klassisk svinpest på den europeiska kontinenten under1980-talet är för svenskt vidkommande oroande. Det har även enligt rapport frånlantbmksstyrelsen och statens veterinärmedicinska antalt konstaterats attutöver den akuta formen av sjukdomen förekommer även en kronisk atypisksjukdomsform med ofta milda symptom. Denna sjukdomsforms belydelse som smittreservoari en vildsvinspopulafion synes ej klarlagd. Kontakter mellan vildsvin ochtamsvin är enligl erfarenheler inle ovanliga. Länsstyrelsenanser det rimligt all ersättning av statsmedel eller ur jaktvårdsfondenbör kunna utgå fill markägare som drabbas av oskäliga kosinader för skador pågröda, i synnerhet lill arrendatorer som inte genom egen jakt kan påverkavildsvinsstammens storiek. Beträffande andra skadeförebyggande åtgärder änjakt, är det uppfattning atl de i utredningen föreslagnaåtgärderna kan vara effekfiva, men alt de kan lillämpas endasl lokall och iringa ulslräckning i ett av jordbmk dominerat landskap. Det är därför oerhört väsenfiigtatt redan lidigl beslämma del högsia antal vUdsvin som kan accepteras inom ellområde. Entätare frilevande vildsvinsstam kan innebära ökad risk för spridning av vissa smillosamma sjukdomar såsom mul- och klövsjuka, svinpesi mm. Vid en ökad jakt och därmed ökad förtäring av vildsvinsköit bör även 286 riskenför trikinos uppmärksammas. Allt vildsvinsköit är dock redan nu Prop.1986/87:58 Underkastat költbesiklningslvång. Vilda djur kan utgöra ensjukdomsreservoar, som fillika är svårkonlrollerbar, och spridning avsjukdomar, tex rabies, kan ske från de smittade områdena sydost om djurkroppar som flyter över havel. Spridningsrisken denna väg är enligtlänsstyrelsens bedömning inte särskilt slor men den bör vara bekant och riskenökar med förefiniligheten i landet av vildsvin, som är allätare. Vildsvinsstammensskadegörelse på jordbmksgrödor har uppskattats av utsedda gode män och kontrollbesiktningsmän när lantbm kama anmäll skada.- Skadebildenvarierar starkt år beroende på sådana fakiorer som grödval, grödföljd, skördelid, vidlagna skadeförebyggande åtgärder och vildsvinsstammens storlek. De ojämförligt största enskilda skadorna hän för sig till--- oinhägnade eller bristfälligt inhägnade potatisgrödor samt oinhägnadestråsäds- och oljeväxlgrödor årel efler potaiisgröda när svinen bökat efleri jorden kvariämnad potatis. Sammanlagi har dock stråsäden (framför alll veteoch havre) varil mesl utsatta grödor, troligen beroende på alt dessa grödorodlas i betydligt större omfallning än andra grödor i försöksområdet. På Mörköodlas nästan ingen potatis och på Tullgarnssidan har potalisgrödorna dessutomvarit inhägnade . ----- 1jämförelse med älgskadorna kan nämnas alt 1984 var älgska dorna på gröda på södra delen av ca 6 gånger större än vildsvins skadorna inom samma område. atlgöra en motsvarande jämförelse mellan älg- och vildsvinsskador på fastlandsdelen inom Tullgarnsområdet. Det skall dock nämnas att har en förhållandevis myckel tätare älgslam än Tullgarn varför skillna derna mellan älg- och vildsvinsskadorna på jordbruksgrödor torde vara mindre på fastlandet än på Mörkö-Eriksö. Någravildsvinsskador på skog har inle inrapporterats , vilketheller inte var atl förvänta. --- Vildsvinsskadornaliksom älgskadoma kan ibland vara väsentliga fördet ekonomiska skördeutbytet, varför frågan om ersällningsnormer är viktig. ----- detgår atl minska grödskaderiskerna genom förebyggande åtgär der som klok avskjulningspolilik och i vissa fall även genom instängsling av särskilt värdefulla grödor. Grödskaderiskerna torde ytterligare kunna minskas genom utfodring av svinen i skogsmark. --- Enligllänsstyrelsens mening bör del vara utan betydelse när det gällervillskadeersättning vilka djurarter som förorsakar skadan. Ersättnings- och lålighetsbestämmelsernabör vara likformiga oavsett skadegörande djurart. Länsstyrelsendelar således mening om all vildsvinsskadorna skallmedräknas i den självrisk bmkningsenhelen skall slå för. Det är härvid av värdeom det, vid ändring av viltskadeförordningen, även klargörs i vad månskadeförebyggande åtgärder, såsom ersättning för normalt underhåll av dslängsdi form av balteribyten, färd tur och retur elstängslet och tidsersältning förgräsröjning m.m. vid stängslet skall berättiga till ersättning. 2.20 iSödermanlands län: Prop. Tilllänsstyrelsen har inle inkommit uppgifter om omfattande skador på gröda. Medhänsyn härtill samt lill avskjuiningsresultatel bedömer att vildsvinsslammeni länel inte ökal . Länsstyrelsenansluter sig till synpunkter i ersättningsfrågan. Etl beslutom atl frilevande vildsvin skall få finnas i lorde kräva besked om hur fiåganom ersällning vid skadegörelse skall regleras. Den som drabbas av så slor skadaatl del är uppenbari skäligl atl han själv skall svara för de kosinader skadanföranleder skall ha möjlighet att få ersäitning av statsmedel eller urjaktvårdsfonden. 2.22------------------------ Länsstyrelseni län: --- Naturvårdsverketsynes l.ex. ha underskattat de svårigheler som kanuppkomma när det gäller atl åsladkomma ett tillräckligt och konslani jaktlryck anpassal lill skadekänslighelen. ---- harförslåelse för alt vildsvinens födosök lokalt kan orsaka lantbru ket kännbara förluster. Det är viktigt att stammen hålls under kontroll och regleras med elt lämpligt jaktlryck i sådana områden som är särskilt känsligaför skadegörelse.-- Ävenarrendatorer bör ha möjlighel alt genom jakl skydda sina grödor. --- fall---- där jordbrukaren själv inte kan påverka situationen anserföreningen atl ersättning bör ulgå så atl jordbrukaren hålls skadelös. Omfattningenav skadegörelse bör enligt LRFs uppfattning inle jämföras med älgskador.Skadorna varierar alltefter slag av gröda och tUlgång på föda. En enskildlantbrukare kan drabbas av svåra ekonomiska förluster som följd av det ökadeskadetrycket. ----- Förulomde traditionella skadorna i växande gröda har det dess utom förekommit ålskilliga mindre skador i trädgårdar, fritidshus som inte har beaktats. Angiven skadeomfatlning som redovisas avser endast vad som utbetalats i ersättning. Förlantbruket kommer med all sannolikhet skadeomfattningen på grödor attväsentligt öka med omfattande ekonomiska förlusler som följd. De förebyggande ålgärdersom här föreslagils är dslängsd och ett ökal jaktlryck. Med hänsyn till altvildsvinsskadorna drabbar alla slag av grödor innebär tex ell skydd av potatisall skadorna islället ökar på spannmålsgrödor. SN Vs diskussion omförebyggande åtgärder vittnar om total oförståelse för lantbrukets vUlkor. Avsåväl biologiska som ekonomiska skäl kan inte mer skadeokänsUga växtföljderväljas. ---- Lantbruketslönsamhet lämnar inga som helst möjligheter alt bära ettsådant skadeiryck som det här kan bli frågan om. En frilevande vildsvinsstamkan fömiom direkla skador i växande grödor befaras ge störningar isvinbesättningar samt öka risken för spridning av smittsamma sjukdomar. Fullersällning måste ulgå för all skadegörelse i hela landel så länge frilevande vildsvin finns. Enligl LRFs uppfattning bör budgetmedel ulgå för all ersätta skadorna. Alternativt kan medel disponeras från viltskade- 288 fondenmen del kan av andra skäl vara olämpligt. LRF vill emellertid Prop. 1986/87:58framhålla atl om intresse finns från jägarna alt ha en frUevande vildsvinsstamoch samhällets bedömning är att en sådan skall tillåtas, så måste jägarnaytterst ta ansvaret för alt förhindra och ersätta skador. Skyddet av grödorgenom ökat jakttryck är i försia hand en fråga för personer med intresse för vildsvinsjakl.Akfiva lantbmkare har i regel en arbetssituation som inte medger deltagande i vildsvinsjakli förebyggande syfte. Ökade möjligheter för jordbruksarrendalorer all bedriva vUdsvinsjakthar därför ett relafivt begränsai värde. --- DengäUande viltskadeförordningen är otillfredsställande ur flera synpunkter.Självrisknivån vid skada i jordbruksgrödor är i allmänhel alltför hög.Älgskadorna i skogsbruket har stor omfattning och ersättning ulgår endastundantagsvis. Vildsvinsskadorna lillkommer som en ytterligare belaslning. 2.26 FöreningenSveriges jordbruksarrendalorer: Jordbruksarrendatorernaär en grupp lantbrukare som blir specielll hårl drabbade av frilevande vildsvindå han i de flesla fall inle har vare sig någon allmän jakträtt eller möjlighellill skyddsjakt. Han är därför i allmänhet helt hänvisad lilljakträttsinnehavarens omdömen/intresse. En jakträttsinnehavare utan jordbrukskunskaperhar naturiiglvis små möjligheter att förstå jordbruksarrendatorns problem. Detär därför bäddat för konflikter. Fördet fall förslaget antas ser SJA del som etl oeftergivligt krav atl: Fullersättning för alla skador utbetalas ulan någon självrisk. Atl alla kosinaderför förebyggande av skada såväl anläggnings- drtfts- och skötselkostnaderersattes av samhället. Att alla tillsyns- och administrativa kostnader sombrukaren får ersätts fullt ut. Att jakträttsinnehavare kan åläggas jakt om intejakträttsinnehavaren håller ett tillräckligt högt jakttryck. Allarrendatorn för det fall jakträttsinnehavare inle fullgör sin skyldighelenligt ovan får rätl atl själv ulföra skyddsjakt eller all sälta annan i silt slällealt utföra jakten. Altskyddsjakt på vildsvin i likhei med vad som gäller viss jakl pä rödräv ochgrävling m.fl. enligt Jakttidsförordningen §3 får bedrivas hela årel om detbehövs för atl tillgodose jordbruket. Allkommuner och andra myndigheter som i bla tälortsnära områden förbjuder jakt kanåläggas skyddsjakt med samma hårda jaktlryck som Slatens anserbehövs för att hålla stammen nere. Altränla på förfallen ersättningsfordran utgår enUgt räntelagen. Emellertidkan lämligen omfattande skada förorsakas av vildsvin inom jordbrukel ochträdgårdsnäringen. Atl klara och rättvisande regler angående ersättning fastläggesär som framgår av flertalel länsjakivårdsför-bunds yttranden synnerligen viktigt.Vid ett fasthållande av nuvarande jaktbestämmelser innebärande jaktlid underhela året men med visst skydd för förande sugga är det i princip upp lill denenskilde markägaren/jakträttsinnehavaren hur stor vildsvinsstam som kan accepleras.De stora problemen uppslår i fråga om jordbruksarrendalorer utan jakträttliksom i någon mån i de fall markägaren ulartenderat sin jakt. Ettflertal olika lösningar vad avser ersättningsfrågorna och andra frågor 289 somhar inflytande på dessa kan skisseras. Med hänsyn till frågans komplexa natur finner emellertidSvenska jaga- Prop. 1986/87:58 reförbundet skäl förorda att en särskild arbetsgrupp med representanter för berörda parter sammankallas genom jordbruksdepartemenlels försorg för att ta fram ett förslag till hur ersättningsfrågorna avseen de vildsvinsskador rimligen bör lösas. Skador i jordbruksgrödor kan lokall få sådan omfattningatt avsevärd skada för den enskilde uppstår. Skador i skogsbruket har hitfills varilbegränsade. För skador utöver normalnivåer bör lämpligt utformade er-sällningsmöjligheterfinnas. ----- understryker viklen av att frågan om skador påutarrenderad jordbruksmark uppmärksammas vid arrendeavtals ingående.Normall torde dock finnas andra och lämpligare lösningar än att arrendalorn erhållerjakträtt på den utarrenderade jordbruksmarken. -------- Endasl i undantagsfall har ersättning utgått pågrund av viltska dor inom trädgårdsodlingen. Detla har i sin tur medfört, atl många viltska dor ej rapporteras och myndigheterna har i många fall tyvärr bibringats den uppfattningen, atl viltskadorna ej är någol slörre problem. ----- skador [som vildsvinen förorsakar] skall inte sesisolerat ulan adderas lill de allvariiga skador, som orsakas avannat vilt. Skadeförebyggande ålgärder i form av hägnander elc skulle för denenskilde slälla sig alltför kostsamt trots möjligheter till vissa bidrag. 2.31 Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare: Även om vildsvinens skadegörelse som totalbild visar enbegränsad omfattning, drabbas tveklöst många enskilda jordbrukare ochträdgårdsodlare av skador och kostnader som är hell orimliga för den enskildemarkinnehavaren alt bära. Innan slulgilligi beslul om frilevande vildsvin tages, måsletre beslående garantier utställas; - Ersättningsfrågornatill drabbade markinnehavare måste vara lösta. - Ingenjakträttsinnehavare får fråntagas rälien all hela årel fäUa obegränsat antalvildsvin pä sitl eget jaktområde, oberoende av jaktområdets storlek. Endaundantaget som skall få förekomma är fredning av förande sugga med kullingarunder vår och sommar. - Lagstadgad rätttill skyddsjakt för hårt drabbade jordbruksarrendalorer som eljesi saknarjakträtt å den mark de brukar och besitter.