prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Bodelning behövs dock ej, om makarna harendast enskild egendom och ingen av dem begär att få överta bostad eller bohagfrån den andra maken. Är makarna ense, får de efterskriftlig anmälan till tingsrätt fördela sin egendom genom bodelning underäktenskapet utan att något mål om äktenskapsskillnad pågår. Anmälan skallregistreras av tingsrätten. 2§ Bodelning skall göras med utgångspunkt iegendomsförhållandena den dag då talan om äktenskapsskillnad väcktes eller, omäktenskapet har upplösts genom den ena makens död utan att ett mål omäktenskapsskillnad pågick, den dag då dödsfallet inträffade. Bodelning under äktenskapet utanatt något mål om äktenskapsskillnad pågår skall göras med utgångspunkt iegendomsförhållandena den dag då anmälan om bodelningen gjordes enligt 1 §andra stycket. 3§ Varje make är skyldig att tills bodelningen förrättasredovisa för sin egendom och för sådan egendom som maken har haft hand om mensom tillhör den andra maken. Makarna är även i övrigt skyldiga att lämna deuppgifter som kan vara av betydelse vid bodelningen. 4§ Bodelning med anledning av äktenskapsskillnad skallförrättas när äktenskapet har upplösts. Om någon av makarna begär bodelning närett mål om äktenskapsskillnad pågår, skall bodelningen dock förrättas genast. S§ Bodelning förrättas av makarna tillsammans. Överbodelningen skall upprättas en handling som skrivs under av dem båda. Är denena maken död, förrättas bodelningen av den andra maken samt den dödes arvingaroch universella testamentstagare. För arvingar och universellatestaments-tagare gäller i så fall, om inget annat sägs, vad som är föreskrivetom make. 6§ Bodelning mellan den ena maken och den andra makensarvingar och universella testamentstagare får inte mot någon dödsbodelägaresbestridande förrättas innan alla kända skulder för vilka den döde svarade harbetalts eller medel till deras betalning har satts under särskild vård elleruppgörelse har träffats som innebär att delägaren inte svarar för skulderna.Har den dödes egendom avträtts till konkurs, får bodelning dock förrättas ävenom någon delägare bestrider det. 7§ När talan om äktenskapsskillnad har väckts skall, i denomfattning det behövs, varje makes tillgångar och skulder upptecknas sådana devar när talan väcktes. Om det behövs för att få bouppteckningen till stånd, fårbodelningsförrättare förordnas. 8§ Om det, när talan om äktenskapsskillnad har väckts,behövs för att skydda den ena makens rätt vid bodelning, skall domstolen på begäran sätta den andra makens egendom eller del därav under särskild förvaltning. Mot en makes bestridandefår dock en sådan åtgärd inte vidtas, om Prop. 1986/87: 1 godtagbar säkerhetställs. Beslutet om särskild förvaltning gäller tillsvidare intill dess att bodelning förrättas eller frågan om äktenskapsskillnadfaller enligt 5 kap. 3 §, avvisas eller avskrivs. 9§En makes egendom får utmätas för den makens skuld även om bodelning skallförrättas. Har egendomen satts under särskild förvaltning, får den dock utmätasför den makens skuld endast om också den andra maken svarar för skulden ellerutmätningsfordringen är förenad med särskild förmånsrätt i egendomen. 10 8Försätts en make i konkurs innan bodelning har ägt rum eller har en bodelning återgått med anledning av en makes konkurs, skall den makens giftorättsgods stå under konkursboets förvaltning till dess att det har blivit bestämt genom bodelning vad som skall tillfalla den maken. Konkursboet får sälja egendomen om det behövs. Beslutom särskild förvaltning enligt 8 § faller vid konkurs. 11§ Om en make dör när ett mål omäktenskapsskillnad pågår, skall de föreskrifter som avser bodelning medanledning av äktenskapsskillnad tillämpas. 12§ Med den tid då ett mål omäktenskapsskillnad pågår förstås i denna balk tiden från det att talan väckstill dess att domen på äktenskapsskillnad vinner laga kraft eller, om domstolenavvisar eller avskriver frågan om äktenskapsskillnad, till dess att beslut omdetta vinner laga kraft eller frågan om äktenskapsskillnad harfallit enligt 5 kap. 3 §. 13§ Makar får inför en omedelbartförestående äktenskapsskillnad avtala om den kommande bodelningen eller omannat som har samband med denna (föravtal). Över avtalet skall upprättas enhandling som undertecknas av makarna. Avtal som makar i annat fall har ingått om kommandebodelning är utan verkan, om det inte utgör äktenskapsförord. Vad som skall ingå i bodelning 1§ I bodelning skall makarnas giftorättsgods ingå. 2§Varje make får från bodelningen i skälig omfattning ta undan kläder och andraföremål som maken har uteslutande till sitt personliga bruk, liksom personligapresenter. Om den ena maken är död, gäller denna rätt endast för denefterlevande maken. 3§Rättigheter som inte kan överiåtas eller som i annat fall är av personlig artskall inte ingå i bodelning om det skulle strida mot vad som gäller förrättigheten. Även om det inte följer av första stycket, skallrätt till pension på grund av en försäkring som någon av makarna äger inte ingåi bodelning, om utfallande belopp skall beskattas som inkomst och försäkringengäller rätt till 1. ålderspension ellerinvalidpension, eller 2. efterlevandepension i fall dårätt till utbetalning av pensionen föreligger vid bodelningen. 4§ Egendom som hargjorts till enskild genom äktenskapsförord, liksom Prop. 1986/87: 1 vad somhar trätt i stället för sådan egendorn samt avkastning av denna som är enskildegendom, skall ingå i bodelning om makarna kommer överens om det vidbodelningen. Detsamma gäller sådan rätt till pension på grund av försäkring somavses i 3 § andra stycket. Har makarna kommit överens om att enskild egendomskall ingå i bodelningen, skall sådan egendom vid bodelningen anses utgöragiftorättsgods. 5§Om försäkring eller försäkringsbelopp som vid försäkringstagarens dödtillfaller en förmånstagare finns bestämmelser i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal. 1§ Vid bodelning skall förstmakarnas andelar i boet beräknas. 2§ Vid beräkningen av makamasandelar i boet skall så mycket avräknas från en makes giftorättsgods att dettäcker de skulder som den maken hade när talan om äktenskapsskillnad väcktes,anmälan enligt 9 kap. 1 § andra stycket gjordes eller dödsfallet inträffade. För sådana fordringar mot en make som är förenademed särskild förmånsrätt i makens enskilda egendom skall maken fa täckning ursitt giftorättsgods endast i den mån betalning inte kan erhållas ur denenskilda egendomen. Detsamma gäller skulder som maken har ådragit sig för underhålleller förbättring av den enskilda egendomen eller som på annat sätt är atthänföra till denna. Vad som sägs i andra stycket om enskild egendomskall även gälla sådan rättighet som enligt 10 kap. 3 § inte skall ingå ibodelning. 3§Vad som återstår av makamas giftorättsgods, sedan avdrag har gjorts för attskulderna skall täckas, skall läggas samman. Värdet därav skall därefter delaslika mellan makarna. 4§Har den ena maken utan den andra makens samtycke innan talan omäktenskapsskillnad väcktes i inte obetydlig omfattning genom gåva minskat sittgiftorättsgods eller använt sitt giftorättsgods till att öka värdet av sinenskilda egendom, skall den andra makens andel vid bodelning med anledning aväktenskapsskillnad beräknas som om gåvans värde eller värdet av det användagiftorättsgodset alltjämt hade ingått i den förstnämnda makens giftorättsgods.Dennes del i det sammanlagda giftorättsgodset skall minskas i motsvarande mån. Vad som sägs i första stycket om enskild egendomskall även gälla sådana rättigheter som enligt 10 kap. 3 § inte skall ingå ibodelning. Därvid skall med ökning av värdet av en sådan rättighet jämställasförvärv av rättigheten. Vidare skall, om en makes användning av sittgiftorättsgods har medfört att värdet av egen pensionsförsäkring ökat eller attmaken förvärvat förmån på grand av sådan försäkring, bestämmelserna i förstastycket tillämpas även om den andra maken har samtyckt till åtgärden. 5§Skall vid bodelning med anledning av en makes död förskott på arv som har getts ur någon makes giftorättsgods avräknas på arvet efter den döde, skall på den lott som vid bodelningen tillkommer den dödes arvingar 13 avräkningske för förskottet eller, om det inte kan avräknas helt på arvet, Prop.1986/87: 1 för vad som kan avräknas av förskottet. Sedan avdrag har gjorts föratt skulderna skall täckas, skall förskottsgivarens giftorättsgods före sammanläggningenmed den andra makens giftorättsgods ökas med ett belopp som motsvarar vad somskall avräknas vid bodelningen. 6§ Summan av det giftorättsgods som den ena maken skall fåför täckning av skulder och vid delning av återstående giftorättsgods utgörden makens andel i boet. Ett underhållsbidrag som har förfallit till betalningoch som en make enligt 6 kap. 8 § skall betala med ett engångsbelopp till denandra maken skall vid bodelningen dock tas från vad den bidragsskyldiga makenhar rätt till utöver egendom till täckning av skuld. Den bidragsskyldigamakens andel skall minskas och den andra makens andel ökas med de belopp somdetta föranleder. Egendomens fördelning på lotter 7§ Med ledning av de andelar som har beräknats för makarnaskall giftorättsgodset fördelas på lotter. Varje make har rätt att på sin lotti första hand få sir\ egendom eller den del av denna som den maken önskar. 8§ Den make som bäst behöver makarnas gemensamma bostadeller bohag har rätt att få denna egendom i avräkning pä sin lott eller, omvärdet är ringa, utan avräkning. Denna rätt gäller dock inte om egendomen ärden andra makens enskilda enligt 7 kap. 2 § första stycket 24. En föratsättningför att en make skall få överta en bostad eller bohag som tillhör den andramaken är vidare att ett sådant övertagande även med hänsyn tillomständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Svarar egendomen för fordran som ärförenad med särskild förmånsrätt i egendomen, är en ytterligare föratsättningför ett övertagande att den andra maken befrias från ansvar för fordringeneller att medel till att betala denna har satts under särskild vård. När den ena maken är död, gällerförsta stycket endast till förmån för den efterlevande maken. 9§ En make, vars giftorättsgods i värde överstiger denmakens andel, har rätt att i stället för att lämna egendom till den andra makenbetala motsvarande belopp i pengar. Om godtagbar säkerhet ställs förbetalningen, kan maken få skäligt anstånd med denna. Lämnas inte någonbetalning, barden andra maken rätt att så långt det är möjligt få sådan egendomsom inte är uppenbart olämplig för den maken. Vid bodelning med anledning av denena makens död gäller första stycket endast till förmån för den efterievandemaken. 10§ Om en makeövertar makarnas gemensamma bostad eller bohag mot avräkning och intetillgodoser den andra maken med egendom ur giftorättsgodset, skall denövertagande maken betala motsvarande belopp i pengar. Om godtagbar säkerhetställs för betalningen, kan maken få skäligt anstånd med denna. 11§ En make, somvid fördelningen på lotter inte har kunnat få ut hela sin andel, har en fordranpå den andra maken för bristen. Jämkning vid bodelning Prop. 1986/87: 1 1§1 den mån det med hänsyn särskilt till äktenskapets längd men även tillmakarnas ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är oskäligt atten make vid bodelning skall lämna egendom till den andra maken i den omfattningsom följer av 11 kap., skalj bodelningen i stället göras så att den förstnämndamaken får behålla mer av sitt giftorättsgods. Är en make försatt i konkurs närbodelningen skall förrättas eller finns det andra särskilda skäl att inte delamakarnas giftorättsgods, skall varje make behålla sitt giftorättsgods som sinandel. Första stycket gäller inte vid bodelning med anledning av en makes död. 2§Vid bodelning med anledning av en makes död skall, om den efterievande makenbegär det, vardera sidan som sin andel behålla sitt giftorättsgods. Om denefterlevande maken begränsar sin begäran till att avse endast en del av sittgiftorättsgods, skall den andra sidan behålla motsvarande kvotdel av denavlidna makens giftorättsgods, varefter återstoden fördelas enligt 11 kap. Bestämmelserna i 15 kap. 1 och 3 §§ omföriust av rätt till arv skall också gälla i fråga om rätten för denefterlevande maken att vid bodelning få del i den avlidnes giftorättsgods liksombeträffande rätten för den efterlevande maken att få behålla sittgiftorättsgods. 3§Om ett villkor i ett äktenskapsförord är oskäligt med hänsyn till förordetsinnehåll, omständigheterna vid förordets tillkomst, senare inträffadeförhållanden och omständigheterna i övrigt, får det jämkas eller lämnas utanavseende vid bodelningen. Vad som sägs i första stycket om villkor iäktenskapsförord skall gälla även villkor i föravtal. 1§En make får inte vid bodelning till skada för sina borgenärer låta enskildegendom ingå i bodelningen eller, på annat sätt än som anges i {lenna balk,avstå egendom som skall ingå i bodelningen. En make får inte heller vid fördelning på lottertill skada för sina borgenärer avstå utmätningsbar egendom i utbyte mot sådanegendom som inte får utmätas. Detta gäller dock ej, om den egendom som avståseller förvärvas utgör makarnas gemensamma bostad eller bohag och övertas medstöd av 11 kap. 8 §. Om den ena maken till följd av en sådan åtgärd somavses i första eller andra stycket inte kan betala en skuld som har uppkommitföre bodelningen eller om det av annan anledning kan antas att maken är påobestånd, svarar den andra maken för bristen intill värdet av vad denförstnämnda makens utmätningsbara egendom har minskat genom åtgärden. Detta gällerdock ej, om den förstnämnda maken efter bodelningen hade kvar utmätningsbaregendom som uppenbarligen motsvarade skulderna. En makes ansvar enligt denna paragraf får integöras gällande så länge ett mål pågår om återvinning av bodelningen enligtkonkurslagen (1921:225) eller ackordslagen (1970:847). 2§ Om ansvaret för en avliden makes skulder gäller särskilda bestämmelser iärvdabalken i stället för vad som sägs i 1 §. Har bodelning förrättats mellan en make och denandra makens arvingar eller universella testamentstagare och har denefterlevande maken vidtagit ensådan åtgärd som avses i 1 §, svarar arvingarna och testamentstagarna /87: 1 solidariskt för betalningsskyldighet enligt I §. 3§Har en makes andel enligt 11 kap. 4 § första stycket beräknats som om värdet aven gåva hade ingått bland tillgångarna och kan maken vid bodelningen inte få utsin andel, gäller följande. Om den som fick gåvan insåg eller borde ha insettatt gåvan var till skada för maken, skall gåvota-garen återbära så stor del avgåvan eller dess värde som fordras för att makens rätt skall tillgodoses. Talanom detta skall väckas från det att gåvan fullbordades. Om gåvan inte var fullbordad vid tiden förbodelningen, får den inte göras gällande i den mån den skulle hindra att makenfår ut sin andel. 4§Har en makes andel enligt 11 kap. 4 § andra stycket beräknats som om värde aven pensionsförsäkring hade ingått bland tillgångarna och kan maken vidbodelningen inte få ut sin andel är försäkringsgivaren skyldig att avförsäkringstagarens tillgodohavande betala tillbaka vad som fattas.Återbetalningen får göras direkt till försäkringstagarens make. 5§ Om en bodelning har lett lill att en fastighet har delats så, att makarna harfått skilda andelar utan att villkor om utbrytning har ställts upp ibodelningshandlingen, innehar makarna fastigheten med samäganderätt. I den mån bodelningen i andra fall innebär att endel av en fastighet kommer i en särskild ägares hand är bodelningen utanverkan. 6§När bodelning har förrättats, får makarna eller en av dem ge inbodelningshandlingen till domstol för registrering. Äktenskapsmål och mål om underhåll 1§ Äktenskapsmål är mål omäktenskapsskillnad och mål där talan förs om fastställelse av att ett äktenskapbestår eller inte består. 2§ Talan om fastställelse av attett äktenskap består eller inte består kan föras endast i en tvist mellankvinnan och mannen. Frågan humvida ett äktenskap består kan i övrigtprövas i tvister där någons rätt är beroende av det. 3§Äktenskapsmål tas upp av tingsrätten i den ort där kvinnan eller mannen harsitt hemvist. Har ingen av dem hemvist här i landet, tas målet upp avStockholms tingsrätt. 4§Vill båda makarna ha äktenskapsskillnad, får de gemensamt ansöka om detta. Iandra fall skall talan i äktenskapsmål väckas genom ansökan om stämning. 5§ I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om under hållsbidrag, vårdnad om och umgänge med barn, rätt att bo kvar i makar- 16 nas gemensamma bostad tilldess att bodelning sker och förbud att besöka Prop. 1986/87: 1 varandra.Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan omäktenskapsskillnad väcks. Har sådan talan redan väckts, får yrkandenaframställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning.I målet får även prövas frågan om förordnande av bodelningsförrättare. 6§Sedan talan om äktenskapsskillnad har väckts, skall domstolen pröva om dom påäktenskapsskillnad kan meddelas genast. Behövs betänketid, skall domstolenunderrätta parterna om att betänketid löper och ge besked om målets fortsattahandläggning. 7§I mål om äktenskapsskillnad får domstolen, för tiden till dess att frågan haravgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, på yrkande av någon av makarna 1. bestämma vem av makarna som skall ha rätt attbo kvar i makarnas gemensamma bostad, dock längst för tiden till dess att bodelning har skett, 2. förordna om skyldighet för den ena maken attutge bidrag till den andra makens underhåll. I sådant mål får domstolen också, för tiden tilldess att skillnadsfrågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, påyrkande av någon av makarna förbjuda makarna att besöka varandra vid vite, sombestäms i pengar eller till fängelse i högst en månad. Ett beslut enligt första stycket får verkställas päsamma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Ett beslut enligt andrastycket gäller på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutenligt första eller andra stycket får dock när som helst ändras av domstolen. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen dessutom,med tillämpning av bestämmelserna i , förordna om vad som skallgälla i fråga om vårdnad, umgänge och bidrag till barns underhåll för tidentill dess att sådan fråga har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft. 8§Den make som domstolen har berättigat att bo kvar i makarnas gemensamma bostadhar rätt att använda även den andra makens bohag som finns i bostaden.Domstolen får dock beträffande viss egendom bestämma annat. Avtal som densistnämnda maken därefter ingår med tredje man inskränker inte nyttjanderättentill bostaden eller bohaget. Har den ena maken berättigats att bo kvar ibostaden, är den andra maken skyldig att genast flytta därifrån. 9§Beslut enligt 7 § får meddelas utan huvudförhandling. Innan beslutet meddelasskall den andra maken få tillfälle att yttra sig över yrkandet. Har domstolenkallat makarna till förhandling och uteblir den make som har framställtyrkandet, skall detta anses återkallat till den del det inte har medgetts avden andra maken. Att den andra maken uteblir från förhandlingen hindrar inteatt yrkandet prövas. 10§ Särskilt yrkande om dom påäktenskapsskillnad efter betänketid skall framställas muntligen inför domstoleneller skriftligen. Har yrkandet framställts av endast en av makarna, skalldomstolen bereda den andra maken tillfälle att yttra sig över yrkandet. 11§ Om en make återkallar talanom äktenskapsskillnad sedan gemensam ansökan om äktenskapsskillnad har gettsin till domstolen eller sedan denmakens yrkande om äktenskapsskillnad har delgetts den andra maken, 17 2 1986/87. skallmålet trots detta prövas om denne yrkar det. Den sistnämnda maken /87: 1 skall underrättas om detta när återkallelsen delges den maken. Om en make som har yrkatäktenskapsskillnad uteblir från en förhandling i denna fråga, skall målettrots detta prövas om den andra maken yrkar det vid förhandlingen. En make somhar yrkat äktenskapsskillnad skall underrättas om detta när den maken kallastill förhandlingen. 12§ När makarnaeller en av dem yrkar äktenskapsskillnad får målet prövas utanhuvudförhandling. Detta gäller också andra frågor i målet, om makarna äröverens om dem. 13§ Dömerdomstolen till äktenskapsskillnad, skall den ompröva beslut som harmeddelats enligt 7 § första stycket I eller andra stycket. När domstolen dömeri fråga om skyldighet för den ena maken att utge bidrag till den andra makensunderhåll, skall den ompröva beslut som har meddelats enligt 7 § första stycket2. 14§ Har frågan omäktenskapsskillnad fallit enligt 5 kap. 3 §, skall målet avskrivas. Parternasvarar då för sina egna rättegångskostnader. 15 § Vad som sägs i 7, 9 och 13 §§ beträffandeförordnande om under hållsbidrag för tiden till dess att frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft gäller även när 1. en make utan samband med ettmål om äktenskapsskillnad har yrkat att den andra maken skall utge underhållsbidrag enligt 6 kap. 5 § eller 6 § första stycket, 2. frågor omunderhåll enligt 6 kap. 7 § handläggs sedan dom på äktenskapsskillnad harmeddelats, eller 3. talan omjämkning av dom eller avtal om underhåll förs enligt 6 kap. 11 §. 16 § I fall som avses i 6 kap. 6 § andra stycketfår domstolen på yrkande av en av makarna besluta i frågan om nyttjanderätt för tiden till dess att frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft. Beslut meddelas på det sätt som anges i 9 §. Beslutet får verkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft men får när som helst ändras av domstolen. 17 § I äktenskapsmål och mål om underhåll skalltingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Tingsrätten är dock domför med en lagfaren domare i samma utsträckning som i andra tvistemål. Dessa regler gäller även för andra mål som handläggs i samma rättegång. Om det behövs med hänsyn tillmålets omfattning eller någon annan särskild omständighet, får fyra nämndemänsitta i rätten. Om det inträffar förfall blandnämndemännen sedan en huvudförhandling har påbörjats, är rätten domför med enlagfaren domare och två nämndemän. När nämndemän ingår i tingsrätten,skall ordföranden vid överläggning redogöra för omständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skall först ordföranden och därefter nämndemännen säga sin mening. I övrigt gäller bestämmelserna i om överläggning och omröstning i tvistemål. 18§ 1 äktenskapsmål ochmål om underhåll är hovrätten domför med tre Prop. 1986/87:1 lagfarna domareoch tvä nämndemän. Fler än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får intedelta. Vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling, liksom när målet itingsrätten har avgjorts utan nämndemän, är hovrätten dock domför även medenbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § första stycketrättegångsbalken. Hovrätten är i övrigt domför enligt vad som sägs i 2 kap. 4 §tredje och Qärde styckena . Tar nämndemän del i målets avgörande, skall vidöverläggning ordföranden eller, om målet har beretts av en annan lagfarendomare, denne redogöra för omständigheterna i målet och innehållet i gällanderätt. Vid omröstning skall nämndemännen säga sin mening sist. I övrigt gällerbestämmelserna i om överläggning och omröstning i tvistemål. 15 kap.Ärenden om äktenskaps ingående 1 §I ärenden om tillstånd till äktenskap enligt 2 kap. I § skall länsstyrel sen bereda den underåriges vårdnadshavare tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande skall också inhämtas från socialnämnden i den kommun där den underårige har sitt hemvist. Meddelar tillstånd till äktenskapet,får beslutet överklagas av den underåriges vårdnadshavare. 2 §Pastorsämbetets beslut i fråga om hindersprövning får överklagas hos . Detsamma gäller beslut av präster inom om förrättande av vigsel. 3§Beslut av lagfarna domare i tingsrätter eller av särskilt förordnadevigselförrättare om förrättande av vigsel får överklagas hos . 4§Länsstyrelsens beslut om tillstånd till äktenskap eller om förrättande avvigsel får överklagas hos kammarrätten. Detsamma gäller beslut av omhindersprövning eller om förrättande av vigsel.