prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Den kraftiga ökningen 1987 av utlåning och andrafinansiella transaktio- 72 ner berorpå en nedskrivning av statsskulden med , motsvarandeinkomsterna från engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter.Kursförluster uppkommer genom att utländska lån bokförs till den växelkurs sområdde vid länetillfållet, medan omsättning eller återbetalning bokförs tillden växelkurs som då gäller. Som en följd av fallande dollarkurs har ävenvalutavinster uppstått för vissa län. För att komma fram till del kassamässigabudgetsaldot måste slutligen en korrigeringspost införas. Denna motsvararskillnaden mellan statsbudgetens och nationalräkenskapernas definitioner ochstatistiska redovisning av statens inkomster och utgifter. påverkasrestposten även av skillnader i redovisningen av uppbörden avarbetsgivaravgifter, se not till tabell 9:6. Prop.1986/87:150 Bilaga 1.1 Socialförsäkringssektorn omfattar allmän sjukförsäkring(inkl. föräldraförsäkringen), allmän tilläggspensionering (ATP) och erkändaarbetslöshetskassor. Det finansiella sparandet inom socialförsäkringssektornmotsvarar i slort sett uppbyggnaden av AP-fonden. eftersom sparandebalansernaför sjukförsäkringen och arbetslöshetskassorna är obetydliga. Socialförsäkringssektornhar, alltsedan ATP-systemet infördes, haft ett ökande positivt finansielltsparande. I början av 1960-talel låg del finansiella sparandet isocialförsäkringssektorn på ca . låg del, enligtnationalräkenskapernas utfallsberäkningar, pä , se tabell 9:7. AP-fondens tillgångar uppgick, som redan nämnts, till ca290 miljarder kr. beräknassocialförsäkringssektorns finansiella sparande och AP-fondens fillväxt fill ca23 miljarder kr., vilket motsvarar en real ökning med . Enligt 1987 årslångtidsutredning kommer del finansiella sparandet i socialförsäkringssektornunder det närmaste decenniet all sjunka. Vid gällande pensionsregler ochavgiftsuttag beräknas elt betydande underskott uppstå 1995. Tabell 9: 7 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter Ränteinkomster m. m. -7,7 -3,5 Konsumtion m. m. Källor: , ,och . 6 1986/87. Socialförsäkringssektorns inkomster beräknas öka med ca 7%1987, dvs. 1986/87: 150 i ungefär samma takt som . Inkomsternafrån socialförsäkrings- Bilaga 1.1 avgifterna, som svarar för av de totalainkomsterna, bestäms av lönesummans utveckling och avgiftssatsernas storlek.För 1987 beräknas lönesumman öka och ATP-avgifien höjs med 0,2procentenheter. Inkomsterna från socialförsäkringsavgifterna beräknas därmedöka med 1987. Ränteinkomsterna svarar för knappt 1/4 av de totalainkomsterna. De stora finansiella sparandeöverskollen medför, allränteinkomsterna ökar relativt kraftigt . vänlas de öka med ca6%, något lägre ökning än , beroende på den fallande räntenivån.Placeringsplikten för prioriterade lån slopades . Deltainnebär alt möjligheterna all få högre avkastning på AP-fondens tillgångarökar. kan delta beräknas leda till en inkomstförstärkning på ca 1miljard kr. Bidragen från staten, som svarar för av detotala inkomsterna, är delvis en stalisliskt konstruerad post. Förbättringenav arbetslöshetsersättningen 1986 och 1987 medför en ökning av statsbidragenbåda åren. Skatterna svarar för av de totala inkomsterna. Inkomsterna fränvinstdelningsskallen ökade myckel kraftigt och beräknas fortsätta atl ökarelafivt kraftigt . Socialförsäkringssektorns utgifter består huvudsakligen,till 4/5, av transfereringar lill hushållen. Dessa beräknas fortsätta att ökarelativt kraftigt , med . ATP-utbelalningarna ökar, som en följd avdels atl antalet pensionärer med full ATP ökar, dels det höjda basbeloppet.Inom föräldraförsäkringen höjdes det s. k. garantibeloppet från 45 lill 60 kr.per dag fr. o. m. den . Inom sjukförsäkringen sker förbättringarfrån den . Sjukpenningsystemei görs om från dagsjukpenning tilllimsjukpenning. Vidare kommer den s. k. insjuknande-dagen atl ersättas avsjukförsäkringen för arbetare i privat tjänst. Reformen beräknas kosta ca 3miljarder kr. och finansieras, genom all sjukförsäkringsavgiftenföreslås höjas från . Inomarbetslöshetsersättningen genomförs en höjning av den högsta ersättningen vidarbetslöshet från 360 lill . per dag den . Den ekonomiska situationen inom kommunsektorn har, underslutet av 1970-talel och början av 1980-lalet, varit god. Under perioden1978-1984 hade kommunsektorn som helhet finansiella sparandeöverskott, med undanlagför ett myckel litet underskott 1981. Det finansiella sparandel 1986 visar, enligtnationalräkenskapernas för sta utfallsberäkningar, ett underskott pä ca , se tabell 9:8. Detta är ca . bättre än vad som beräknades i den preliminära nationalbudgelen. Orsaken är främst, atl konsumtions- och invesleringsul- gifterna blev lägre än tidigare beräknat. Atl konsumtionsutgifterna blev lägre, beror till en del på att volymökningen blev lägre än beräknat. blev de totala löneutgifterna lägre, bl. a. beroende påatl arbetsgivarna på grund av strejken inle hann göra utbetalningar ienlighet med de nya avtalen. Atl investeringsutgiflerna fidigare överskattadessammanhänger med atl volymminskningen blev större än beräknat. Vidare gavutförsäljning av mark och fastigheter ett osedvanligt högt inkomsttillskott, ca1 miljard kr. mer än beräknat. innebär beräkningarna elt ungefär oförändratfinansiellt spa-randeunderskotl. Delta bygger pä en beräknadkonsumtlionsiillväxt på 1,. De finansiella sparandeunderskolten väntas verkaåterhållande på den kommunala utgiftsexpansionen. Det bör dock noteras atlunderskotten är små jämfört med för eU tiotal år sedan. De motsvarar 1986 och1987 av utgifterna. I mitten av 1970-lalet var underskollen avutgifterna, vilket i dagslägel motsvarar . Vidare kan del noteras all kommunsektorns likviditetfortfarande är myckel god. De samlade likvida medlen, det s.k.finansieringskapitalet, uppgick till ca . ,vilket motsvarade av de externa utgifterna. För primärkommunema varandelen och för landstingen . Variafionerna mellan enskilda kommuneroch landsting är dock slora. har, i syfte att motverka överiikvidilet i densvenska ekonomin, beslutat om likviditetsindragningar 1984 och 1985.Primärkommuner och landsting har, i enlighet därmed, gjort insättningar påräntebärande konto i 1985 och 1986 motsvarande 3 resp. avlönesumman överstigande 20 milj.kr. Den totalt inbetalade summan uppgår till 6,8 Prop.1986/87: Bilaga 1.1 Tabell 9:8 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Bidrag från staten och social- -3,1 -10,5 -5,6 -3,8 -3,2 -3,4 -2,1 -3,7 ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , ,riksrevisionverket och statitiska centralbyrån. återbetalades 320 milj. kr. till vissa primärkom- Prop.1986/87: 150 muner ochlandsting, som hade en ansträngd likviditet. En generell äterbe- Bilaga 1.1 kommer att göras . kommer ca0,. att betalas tillbaka den till sådana primärkommuneroch landsting, som har en besvärlig likviditetsmässig situation.Den resterande delen av det inbetalda beloppet, ca 3,8 miljarder kr.,kommer att betalas tillbaka . Kommunernas inkomster ökade, enligt nationalräkenskapernasutfallsberäkningar, med 1986. Ökningen 1987 beräknas bli av ungefärsamma storleksordning. Skatteinkomsterna, som svarar för av de totalainkomsterna, beräknas 1987 öka ungefär lika mycket som 1986. De storaökningarna av kommunalskattemedel sammanhänger med, att de av staten utbetaldakommunalskatterna beräknas pä skatteunderlaget tvä år tidigare, och attskatteunderlagen steg kraftigt såväl 1984 som 1985. Den genomsnittligakommunala utdebiteringen höjs 1987 med till . Detta genomsnittrymmer dock både sänkt, höjd och oförändrad utdebitering för enskildakommuner. I detta sammanhang kan noleras att , dåkommunsektorn hade finansiella sparandeöver-skoll, höjdes den genomsnittligakommunala utdebiteringen med ca . var första gängen pä ,som den genomsnittliga kommunala utdebiteringen sänktes, även om det endast varmed . Vid beräkningen av kommunernas skatteinkomster har beaktats effektenav det höjda kommunala grundavdraget och den av beslutade reduceringenav förskotten. Bidragen från staten och socialförsäkringssektorn, vilkasvarar för av de totala inkomsterna, ökade svagt 1986 enligtnationalräkenskaperna. En orsak till den låga ökningstakten är altnationalräkenskaperna beräknar skatteutjämningsbidragen netto, vilket innebäratt skalteutjäm-ningsavgiften, som uppgick till per skallekrona,räknas ifrån bidragen. beräknas bidragen från staten ochsocialförsäkringssektorn öka . Den svaga ökningstakten sammanhänger medatt skatle-uljämningsavgiften höjs med . Kommunernas övriga inkomster, som svarar för avde totala inkomsterna, innefattar sådana inkomstslag som ränteinkomster,avgifier, driftsöverskott och s. k. tillråknade pensionsavgifter. Enligtnationalräkenskapernas beräkning minskade de övriga inkomsterna något 1986.Detta beror på att landstingen har ändrat det procentuliag, somgörs på utbetalda löner för att täcka framtida pensionsutbetalningar, från10.2% till 2,. Om inte denna förändring hade skett, skulle de övrigainkomsterna ha ökat i ungefär samma takt som 1985. Primärkommunerna görmotsvarande förändring 1987, vilket är orsaken till den fortsatta minskningen.På utgiftssidan görs motsvarande nedräkning av konsumtionsutgifterna;förändringen har således ingen effekt på storieken av det finansiellasparandet. Kommunernas utgifter beräknas 1987, liksom 1986, öka iungefär samma takt som inkomsterna. Konsumtionsutgifterna, som svarar för ca 3/4 av de totala utgifterna, beräknas 1987 öka något långsammare än 1986. Bakom minskningen 1986 av utgifterna för investeringar m. m. ligger dels en relä- 76 tivt kraftig minskning avinvesteringsvolymen, dels ett osedvanligt högt Prop. 1986/87: 150 inkomsttillskolt frånförsäljning av fastigheter och mark. nas investeringsvolymenfortsätta att minska. minskade antalet kommunaltsysselsatta något , bl. som en följd av minskadomfattning av beredskapsarbeten och arbeten i En relativtkraftig höjning av medelarbetstiden medförde dock, att den kommunalasysselsättningen mätt i limmar ökade med ca 1%.År 1987 förväntas en något kraftigare sysselsättningstillväxt, med 1,,vilket tillsammans med en måttligare höjning av medelarbetstiden beräknas innebära, allantalet sysselsatta i kommunerna ökar med ca 8000 har någon entydig räntetendens intekunnat spåras internationellt. De korta räntorna har tenderat att stiga i fleraländer, däribland . 1 de starka ekonomierna och FörbundsrepublikenTyskland har emellertid räntorna sänkts. Dessa räntesänkningar har officielltstötts med lägre diskonton och får sägas bekräfta atl myndigheterna önskatstabilisera valutakurserna på i stort sett uppnådda nivåer samt stimulera deninhemska efterfrågan. För innebär delta en omsvängning från1986 då den västtyska räntan tenderade atl stiga. I de nordiska länderna harräntorna legat på högre nivåer än . /aprilhar de korta räntorna äter sjunkit något generellt i . En vissanpassning nedåt av realräntan, mätt som nominell lång ränta deflaterad medkonsumentprisernas aktuella ökningstakt, skedde fram till mitten av 1986 ihuvudsak endast i och . Det är därvid de nominellaräntorna som sjunkit något mer än inflationstakten. Den snabbt sjunkandeinflationstakten har i andra länder dragit upp den länga realräntanlill en nivå , se diagram 10:1. Från andra hälftenav 1986 har en uppgång i realräntan också skett i och Förenta staterna.Att räntenivån inte anpassats till den låga inflationstakten kan delvisförklaras av att de närmaste årens inflation 1986/87: 150 Bilaga 1.1 Diagram 10:1 Reala räntan på långa statsobligationer Räntan pästatsobligationer defiaterad med KPI, procent I I I I I I I I I i I I I I I I I I I I I II I I I I I I [ I I I I I I I I I I I I I I r I bedömskomma att ligga på en nivå högre än den rådande. Åven om den internationellapris- och kostnadsstegringstakten stiger något skulle nuvarande räntenivåerlikväl innebära en myckel hög realränta, som markant överstiger den förväntadeproduktionstillväxten. De bestående stora obalanserna i den amerikanskaekonomin och den osäkerhet om utvecklingen på dessa skapar fåranses vara en av huvudorsakerna till att räntorna internationellt inte ärlägre. Samtidigtsom realräntan alltjämt är hög kan det konstateras att likvidi-telsutvecklingeni de stora industriländerna varit relativt expansiv och överskridit uppställdapenningmängdsmål. Förutom att den snabba utvecklingen pä de finansiellamarknaderna försvårar kontrollen av penningmängden kan det tolkas som att derealekonomiska faktorerna givits ökad vikt i centralbankernas penningpolitiskaställningstaganden. 1986/87: 150 Bilaga 1.1 10.2 Ränteutveckling och valutaflöde Ränleuppgången i , som inleddes förraåret, fortsatte , se diagram 10: 2. Sammantaget stegräntorna på tremånaders statsskuldväxlar från till ca11 % i millen av . Marginalen mellan den svenska räntan och motsvarandeeurodollarränta vidgades därmed från lill 4,5 -STATSSXITLDVJUCUK EURODOLLAS KORGVXGD mWTARXNTEDIFFERENS 1984 1985 1986 1987 Anm.: För den korgvägda räntan gäller att räntorna i olikaländer är vägda med samma vikter som i valutakorgen. Diagram 10:3 Valutaflöde och kursindex Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 JAJOJAJOJAJOJAJO 1984 1985 1986 1987 En valutakorgvägd euroränta låg på sammanivå som den svenska räntan , medan del i slutet av marsuppkommit en marginal på . föll de kortaräntorna till så atl marginalen lill eurodollarräntan krympte till 3procentenheter. Den förhållandevis stora ränledifferensen motutlandet bidrog dels till ett avsevärt inflöde av valuta, dels till att densvenska kronan förstärktes, se diagram 10:3. En annan förklaring tillvalutainflödet var atl företagen minskade sina nettotillgångar i dollar till följdav osäkerhet om dollarkursens utveckling. Sannolikt kan merparten avvalutainflödel hänföras lill kapitalbalansen. Den svenska ränteuppgången drevs fram av osäkerhet om densvenska ekonomins framudsutsikter till följd av den snabba konsumtionsökningeni slutet av 1986. Obligationsräntorna fortsatte att stiga , men uppgångenbromsades i och började tendenser tillräntefall att märkas. För alt motverka en alltför kraftig ränlenedgångstramades då penningpolitiken ål. Därigenom steg de korta räntorna, medanfallet i obligationsräntorna dämpades. Avkastningskurvan, som hade en tämligenbrant positiv lutning , blev därigenom allt flackare och imars övergick lutningen fill att bli negafiv. Efter räntefallet i böijan avapril blev avkastningskurvans lutning emellertid åter positiv. Statens lånebehov reducerades kraftigt under förgående ärtill följd av det förbättrade statsfinansiella läget. uppgick statensnettoupplåning till , en minskning med . frånåret , se tabell 10: 1. Under innevarande år avtar statens länebehovytterligare och beräknas uppgå till . En viktig orsak tillminskningen av lånebehovet är den tillfälliga förmögenhetsskatten på livförsäkringsbolagm. Slalsupplåningens inriktning har under senare årförändrats i takt med att kredilmarknaden avreglerats. De s. k. prioriteradestatsobligationernas betydelse har gradvis minskal och upplåningsformenupphörde i och med att placeringsplikten slopades . Därigenomsker statsupplåningen numera helt på marknadsmässiga villkor. Introduktionenav kortfristiga upplåningsformer, såsom statsskuldväxlar och allemanssparande,har medfört att den inhemska statsskuldens genomsnittliga återstående löptidförkortats frän till . Utvecklingen mot ökad kortfristig upplåning och kortaregenomsnittlig löplid på den inhemska statsskulden avstannade emellertid 1986.Den genomsnittliga återstående löptiden var fortfarande i slutet av1986. Utvecklingen förklaras främst av de mycket stora premieobligalionslån somutgavs vilket i kombinafion med minskal lånebehovresulterade i en nettoamortering av stocken av slalsskuldväxlar. ökade statens upplåning från hushållenkraftigt, främst genom de slora premieobligalionslånen, men ävenallemanssparandel ökade Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 10.1 Finansiering av statens lånebehov Nettobelopp,miljarder kr. Statens budgetunderskott' Valulaföriuster på statligautlandslän Engångsskatt Därav: Företags och kommuners insättningar i riksbankenKassakravsmedel Övrigt Inhemsk marknad Därav: Allemanssparande Premie- och sparobligationer övrigt ' Budgetunderskottet anges här enligt riksgäldskontoretskassamässiga principer och skiljer sig något från det budgetunderskott somriksrevisionsverket redovisar. markantlack vare möjligheten till extrainsättning . Finansieringenvia ökade likaså till stor del som följd av likviditetsdepositionerfrån företag och kommuner samt höjda kassakrav på bankerna. Upplåningen påpenning-och obligationsmarknaden, som tidigare svarat för en betydande andel avstatens upplåning, minskade däremot . För 1987beräknas elt belopp motsvarande statens totala neltolånebehov finansieras ihushällssektorn, huvudsakligen genom allemanssparandel där en extra insättningpå åter är tillåten . Nettoupplåningen frånövriga marknader förväntas bli begränsad. Trots de senaste årens nedgång avstatens neltolånebehov har den förkortade löptiden bidragit till attbrutloupplåningsbehovel är betydande. uppskattas dettotala lånebehovet bli . Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 10.4 Utlåning och utlåningsräntor Trots all skillnaderna mellan de olika sektorernasfinansiella sparande reducerades, se avsnitt 9, ökade kredilslrömmarna kraftigtunder . Utvecklingen påverkades naturligtvis starkt av slopandetav ränteregleringen och avskaffandet av utlåningstaken för banker, bostadsinstitutoch finansbolag . Genom dessa avregleringar skapades förulsättningarför dels en omfördelning av kredilslrömmarna till förmån för den reguljärakreditmarknaden, dels en ökad konkurrens mellan de olika kreditinstituten. Av utlåningssiffrorna , se tabell 10: 2 framgåratl bostadsinstitulen framgångsrikt utnyttjade marknadslägel fill all öka sinamarknadsandelar. En anledning till bostadsinslitutens gynnsamma utveckling ärall deras ullåningsräntor har varit starkt bundna till marknadsräntan genominstitutens obligationsupplåning, medan bankerna, trots avregleringen, i storutsträckning fortfarande väljer all knyta sina in- och utlåningsräntor tilldiskontot. Ränteutvecklingen , med diskontosänkningar som i efterhandkonfirmerat redan inträffade sänkningar av marknadsräntan, innebar attbostadsinslitutens ullåningsräntor blev konkurrenskraftiga. Bostadsinstitutens lån utan statliga räntebidrag, tidigares. k. oprioriterad utlåning, uppgick till , vilket varmer än en Tabell 10:2 Bankernas, bostadsinstitutens ochfinansbolagens utlåning Nettoflöden, miljarder kr. Anm.Banker: Utlåning i svenska kronor exkl. byggnadskrediler. : utlåningutan statliga lån. Efter en överenskommelse mellan ochkreditmarknadsinslitulen om alt tillämpa vissa lägstaamorleringsvillkor och den ränteuppgång som inträffade har dockökningstakten av bostadsinstitutens oprioriterade utlåning dämpats markant. Åvenbankernas utlåning har enligt statistiken expanderat kraftigt såväl tillnäringslivet som lill hushällen. Bankernas utlåningsstatistik är emellertidsvårtolkad. I vilken utsträckning den redovisade uppgången är en verkligkreditexpansion eller en överflyttning av krediter från den grå marknaden ärdärför svårt att avgöra. En betydande del av bankernas utlåning lill hushållenhar vidare använts till finansiella placeringar, i första handpremieobligationsköp, samt skatteplanering strax . Nägondämpning av bankernas totala utlåning synes inte ha skett i böljan av 1987. Attbankerna återtagit marknadsandelar har delvis sin förklaringi att de sänkt sina utlåningsräntor som bostadsinstitutens räntorstigit. Trots atlulläningsslalistiken ännu är svårtolkad och att hushällens upplåning till stordel motsvaras av ökade finansiella tillgångar torde det vara ofrånkomligt attden kraftiga utläningsökningen har bidragit till den ovanligt sloraökningen av den privata konsumtionen . Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Den dramatiska uppvärderingen av den svenska börsenfortsatte . Efter alt i slort sett ha varit oförändrat under1970-talet har börsvär-del i reala termer nästan sexdubblats under 1980-lalel,se diagram 10:4. Diagram 10:4 Realt börsvärde Årsdata,priser, miljarder kr 0-1----- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1|-o 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Tabell10:3 Aktieägandets fördelning 1985 Prop. 1986/87: 150 Andelar iprocent av totalt börsvärde Bilaga 1.1 Källor: Bankinspektionen och . sleg börsvärdel med 163 miljarder kr.Börsklimatet har varit gynnsamt i större delen av världen , menden svenska utvecklingen framstår som exceptionell. Den åriiga genomsnittligareala uppgången i börsindex var i jämfört förväridsindex . Den kraftiga ökningen av börsvärdel får givetvis effekterpå förmögenhetsfördelningen. Av aktieägarslatisfiken framgår att aktiebolagdominerar ägarbilden med ett aktieinnehav som representerar en dryg tredjedelav börsvärdet. Hushållens andel av börsvärdel uppgår lill , vilket islutet av motsvarade . Av hushållensaktieinnehav svarar aktie- och allemansfonder för en femtedel. Hushållensaktieinnehav skulle därmed motsvara av deras samlade finansiellatillgångar, vilket torde vara en internationellt sett hög siffra. Trotsbetydande nelloutförsäljningar har hushållen en allt störreandel av sina tillgångar i aktier fill följd av den kraftiga värdeökningen påbörsen. Bland de mindre ägargrupperna märks utländska placerare samtintresseorganisationer, vilka bland annat inkluderar pensionsstiftelser. Under årets inledande månader var svängningarna på börsenosedvanligt kraftiga. sjönk index med drygt 10 procent.Hela kursfallet återhämtades emellertid . Uppgången torde företrädesvisberott på tekniska faktorer såsom god tillgång på placeringskapital. del fidigare kursrekordet . Det totalabörsvärdet översfiger därmed . Noterbarl är att det tidvisstarka sambandet mellan ränle- och börsutvecklingen inte upprätthållits undervintermånaderna. Den långa räntan var drygt en procentenhethögre än vid föregående börstopp . Innehåll Prop- 1986/87: 150 1 Sammanfattning............................................................ ..... 2 2 Deninternationella utvecklingen................................... ..... 9 2.1 Allmän översikt........................................................ ..... 9 2.2 Regionalaöversikter............................................... ... 13 3 Utrikeshandeln.............................................................. ... 22 3.1 Exporten................................................................. ... 22 3.2 Importen................................................................. ... 26 3.3 Bytesbalansen ....................................................... ... 28 4 Industrin........................................................................ 31 4.1 Produktion ochproduktivitet .................................. 31 4.2 Lönsamhetsutvecklingen........................................ ... 33 5 Arbetsmarknaden.......................................................... ... 36 5.1 Sysselsättning........................................................ 36 5.2 Utbudet avarbetskraft........................................... ... 40 5.3 Arbetslöshet........................................................... ... 41 6 Löner och priser ............................................................ ... 44 6.1 Löner...................................................................... ... 44 6.2 Priser...................................................................... 46 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion................... 50 7.1 Hushållensdisponibla inkomster............................. 50 7.2 Privatkonsumtion och sparande............................. 53 8 Investeringar ................................................................ ... 58 8.1 Inledning................................................................. ... 58 8.2 Näringslivet ............................................................ 58 8.3 Bostadsinvesteringaroch offentliga investeringar.. 61