prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Domstolen får, för liden tUl dess atl frågan haravgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, även förordna om vårdnad, umgängeoch bidrag tUl baras underhåll enligt . 8 §Den make som har berättigats att bo kvar i makamas gemensamma bostad har rätt alt använda även det bohag som finns i bostaden och som tillhör den andra maken. Domstolen får dock beträffande viss egendom bestämma annat. Avtal som därefter ingås med tredje man om egen domen inskränker inte nylQanderätten tUl bostaden eUer det bohag som har överlämnats på detta sätt. Har den ena maken berättigats atl bo kvar ibostaden, är den andra maken skyldig alt genast flytta därifrån. 9 §Beslut enligl 7 § får meddelas utan huvudförhandling. Innan beslutet meddelas skall den andra maken få tUtfåUe att yttra sig över yrkandet. Har domstolen kallat makama till förhandling och uteblir den make som har framsläUt yrkandet, skaU detta anses återkaUat tiU den del det inte har medgetts av den andra maken. Atl den andra maken utebhr från förhand lingen hindrar inte att yrkandet prövas. 10 §SärskUt yrkande om dom på äktenskapsskiUnad efter betänkelid skall framställas muntligen inför domstolen eUer skriftligen. Har yrkandet framstäUls av endast en av makaraa, skall domstolen bereda den andra maken tillfålle att yttra sig över yrkandet. 11 § Återkallar den enamaken talan om äktenskapsskillnad sedan ge- Prop. 1986/87: 1 mensam ansökan om äktenskapsskillnaden har getts in lill domstolen eller sedanhans eller hennes yrkande om äktenskapsskillnad har delgetts den andra maken,skall målet trots detta prövas om den maken yrkar det. Detsamma gäller när enmake uteblir frän en förhandling till vilken han eller hon har förelagts altinfinna sig vid påföQd att talan i målet annars förfaller. Makarna skallupplysas om dessa föQder, dä de kallas till förhandling i frågan om äktenskapsskillnadeller då en makes återkallelse delges den andra maken. Om domstolen kallar lill förhandling med anledningav särskilt yrkande om dom på äktenskapsskillnad efter betänketid, skalldenimake som har framställt yrkandet föreläggas all infinna sig tillförhandlingen vid påföljd alt yrkandet annars förfaller. Den andra maken skallföreläggas vite. 12 § Då makarna elleren av dem yrkar äktenskapsskillnad fär målet Detta gäller också andra frågor i målet som makarna äröverens om. 13 § Dömer domstolen tilläktenskapsskillnad, skall den pä nytt pröva beslut som har meddelats enligt 7§. 14 § Har frågan omäktenskapsskillnad förfallit enligl 5 kap. 3 §, skall målet avskrivas. Parternasvarar dä för sina egna rällegångskoslnader. 15 §Vad som sägs i 7, 9 och 13 §§ i fråga om förordnande om underhålls bidrag för liden lill dess att frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft gäller även när 1. en make ulan samband med eltmål om äktenskapsskillnad har yrkat atl den andra maken skall utgeunderhållsbidrag enligt 6 kap. 5 eller 6 §, 2. frågor om underhållenligl 6 kap. 7 § handläggs sedah dom pä äktenskapsskillnad har meddelats,eller \ 3. talan om jämkning av dom elleravtal om underhällsbidrag förs enligl 6 kap. 11 §. 16 § Om makarna intevaraktigt bor tillsammans, får domstolen förphkla enav makarna atl lämna bohag lill den andra maken alt användas av honom ellerhenne. Skyldigheten omfattar dock bara det bohag som tillhörde makarna närsamlevnaden upphörde. Avtal som därefter ingås med tredje man om egendomeninskränker inte nyttjanderätien till det bohag som enligl domstolens beslutskall överlämnas. Ett avtal som makarna har ingått med varandra omnylQanderätten får jämkas av domstolen, om det finns skäl för det med hänsynlill att förhållandena har ändrats eller om avtalet är oskäligt med hänsyntill omsländig-heteraa vid dess tillkomst och förhållandena i övrigt. Domstolen fär på yrkande av en av makarna besluta ifrågan om nylQanderätt för tiden till dess att frågan har avgjorts genom domsom har vunnit laga kraft. Beslut meddelas pä del sätt som anges i 9 §.Beslutet får verkställas pä samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft menfär när som helst ändras av domstolen. Gemensamma bestämmelser Prop. 1986/87: 1 17 §I äktenskapsmäl och mål om underhäll är tingsrätten domför med en lagfaren domare och tre nämndemän. Tingsrätten är dock domför med en lagfaren domare i samma omfattning som i andra tvistemål; Dessa domför helsregler gäller även om andra frågor handläggs i rättegången. Om del behövs med hänsyn tUl målets omfattningeller någon annan särskild omständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om del inträffar förfall bland nämndemännen sedanen huvudförhandling har påböriats, är rätten domför med en lagfaren domare ochtvå nämndemän. När nämndemän skall ingå i tingsrätten, skallordföranden vid överläggning redogöra för omsländighetema i målet ochinnehållet i gällande rätt. Vid omröstning skall först ordföranden och därefternämndemännen säga sin mening. I övrigt gäller bestämmelserna i rättegångsbalkenom överläggning och omröstning i tvistemål. 18 §I äklenskapsmål och mål om underhåll är hovrätten domför med tre lagfama domare och två nämndemän. Fler än fyra lagfama domare och tre nämndemän får inle delta. Vid handläggning som inte sker vid huvudför handling, liksom när målet i tingsrätten har avförts utan nämndemän, är hovrätten dock domför även med enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § första stycket . Hovrätten är i övrigt domför enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § tredje och Qärde styckena rätte gångsbalken. Tarnämndemän del i målets avgörande, skall vid överläggning ordföranden eUer, ommålet har beretts av en annan lagfaren domare, denne redogöra föromständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skallnämndemännen säga sin mening sist. I övrigt gäller bestämmelseraa i rättegångsbalkenom omröstning i tvistemål. 1 §I ärenden om lUlstånd tUl äktenskap enligt 2 kap. 1 § skall länsstyrel sen bereda den underåriges vårdnadshavare tUlfålle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande skaU ocksä inhämtas frän socialnämnden i den kommun där den underårige har sitt hemvist. Meddelarlänsstyrelsen lillstånd tiU äktenskapet, får beslutet överklagas av denunderåriges vårdnadshavare. 2 §Pastorsämbetets beslut i fråga om hindersprövning får överklagas hos genom besvär. Delsammagäller beslut av präster inom om förrättande av vigsel. 3 § Beslut av lagfaraa domare itingsrätter eller av särskilt förordnade vigselförrättare om förrättande av vigselfår överklagas hos genom besvär. 4 § beslut omtillstånd tUl äktenskap eller om förrättande av vigsel fär överklagas hoskammarrätten genom besvär. Detsamma gäller beslut av omhindersprövning eller om förrättande av vigsel. 16 kap.Registreringsärenden Prop. 1986/87: 1 1 §För hela landet gemensamt skaU föras elt äktenskapsregister för inskrivning av de uppgifter som skall registreras enhgt denna balk eller som skall tas in i registret enligt andra bestämmelser. Närmare föreskrifter om hur äktenskapsregistrelskall föras meddelas av regeringen. 2 § Ansökan om registrering görs hos tingsrätt. Till ansökan skall fogas den handling som skallregistreras. Begärs registrering av en gåva som inte har skett skriftligen,skall uppgtft om gåvan lämnas i en handling som har undertecknats av bådamakama. 3 §Rätten skaU la in handlingen i protokoUet och genast översända bestyrkt kopia av handlingen lUl den myndighet som för äklenskapsregisl ret med uppgift dä handlingen gavs in liU rätten. Begärs registrering av en gåva skaU tingsrättenlåta föra in en kungörelse om delta i Post- och och iortstidning. Detsamma gäller om makar gör en anmälan om bodelning enligt 9 kap.1 § andra stycket eller om makama eller en av dem ger in en bodelningshandhngför registrering. 4 §Om ansökan bifalls, anses registrering ha skett den dag handlingen kom in till rätten. 1 §Om makaraa inle kan enas om en bodelning, skall domstolen på ansökan av make förordna någon atl vara bodelningsförrättare. Om det behövs får flera bodelningsförrättare förordnas. Om boet efter den ena makens död ställs underförvaltning av en boutredningsman, är denne utan särskih förordnandebodelningsförrättare. Detta gäller dock ej, om någon annan redan har förordnalseller om boutredningsmannen är delägare i boet. 2 § Ansökan om förordnande avbodelningsförrättare skall, om mål om äktenskapsskiUnad pågår, göras i målet. Iannat fall skall ansökan ges in till en tingsrätt som är behörig atl prövatvister om bodelning mellan makarna. 3 § SkaU ansökan prövas i mål omäktenskapsskUlnad, gäller vad som sägs i 14 kap. 9 § ocksä förordnande avbodelningsförrättare. Även i annat fall skall domstolen, innan den avgörfrågan, bereda den andra maken tiltfälle att yttra sig. 4 § TiU bodelningsförrättare färendast förordnas den som har samtyckt lill del. Bodelningsförrättaren skallentiedigas om det finns skäl för det. Innan beslut fattas om entledigande skallbodelningsförrättaren få tillfälle alt yttra sig. Förordnanden som meddelas när mål omäktenskapsskillnad pågår upphör att gäUa, om talan förfaller eller om måletavskrivs av annan anledning än den ena makens död. 5 § Bodelningsförrättaren skall vid behov se till alt bouppteckning för- Prop.1986/87: 1 rättas. Varie make skall uppge sina tillgångar och skulder. underiåteratt lämna uppgifter till bouppteckningen, får domstolen pä ansökan avbodelningsförrättaren förelägga och döma ut vite. En make är skyldig all bekräfta riktigheten av enupprättad bouppteckning med ed inför domstolen, om den andra maken begär det.I ett sådant fall får domstolen inte avsluta målet förrän eden har avlagts.Domstolen fär för detta ändamål förelägga och döma ut vite. 6 §Bodelningsförtätlaren skaU bestämma tid och plats för bodelning samt kalla makama tiU förtätlningen. Kan makarna inte komma överens, skallbodelningsförrättaren pröva sådana tvistiga frågor som är av betydelse förbodelningen och inte är föremål för rättegång. I sådant fall skall han i en avhonom underskriven handling själv bestämma om bodelning i enlighet med dennabalk. Finns det inget att dela, skall detta anges i bodelningshandlingen. 7 §Bodelningsförrättaren har rätt atl få arvode och ersättning för sina utgifter. Kostnaderna skall betalas av makaraa med hälftenvardera. Bodelningsförrättaren kan dock vid bodelningen bestämma en annanfördelning, om den ena maken genom vårdslöshet eller försummelse har orsakatökade kostnader eUer om makarnas ekonomiska förhållanden ger särskild anledningtill det. I förhållande liU bodelningsförrättaren svararmakaraa solidariskt för dennes ersättning. 8 §Den bodelningshandling som bodelningsförrättaren har upprättat skall i original eller bestyrkt kopia delges båda ma karna. Är en make missnöjd med bodelningen, får han ellerhon klandra den genom att efter delgivningen väcka talan molden andra maken vid den tingsrätt som har förordnat bodelningsförrättaren.Klandras inte bodelningen , har maken förlorat sin talan. I bodelningshandlingenskall anges vad en make i dessa avseenden har att iaktta. I mål om av bodelning fär domstolen inhämtayttrande av bodelningsförrättaren och återförvisa ärendet till honom. 1§ Om den som talan enligt denna balk riktas mol saknar känt hemvist och detinte heller kan klarläggas var han eller hon uppehåller sig, skall dennes rätti saken bevakas av god man enligt 18 kap. . Detsamma gäller, omden som har känt hemvist utom riket inte kan näs för delgivning eller om haneller hon underiåler alt utse ombud för sig och det finns särskilda skäl atlförordna god man. mannen skall samråda med den som han harförordnats för, om det kan ske. I fråga om ersättning till gode mannen gäller10 kap. 13 § . 2 § Omdet i ett mål om äktenskapsskillnad som har avslutats inte har Prop.1986/87: 1 beslämts vem som skall ha rätt atl bo kvar i bostaden lill dess att bodelning har skett, får domstolen på ansökan av en av makarnameddela sådant förordnande. Domstolen får även ändra ett tidigare meddelatförordnande. Ansökan skall ges in tiU en tingsrätt som är behörig att prövatvist om bodelning mellan makama. Till samma tingsrätt skall ges inansökan om rättens tillstånd till förfogande över bostad och bohag eller omrättens förordnande att egendom skall sättas under särskild förvaltning. Om ettmål om äktenskapsskillnad pågår, skall ansökan dock alllid ges in till dentingsrätt som har tagit upp målet. Innan domstolen meddelar beslutskall motparten beredas tillfälle atl yttra sig. 3 § Meddelardomstolen under rättegången beslut i frågor som avses i 14 kap. 7, 15 eller 16§ eller 17 kap., skall talan mot beslutet föras särskUt. 4 § Hovrättensbeslut i frågor som avses i 14 kap. 7, 15 eller 16 § får inte överklagas. 5 § Anteckningarom ingångna eller upplösta äktenskap skall göras i kyrkoböckerna enligtföreskrifter som regeringen meddelar. Föreskrifter om ikraftträdandet av denna balk meddelas ien särskild lag. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' dels att 23 kap. 6-9 §§ skaU upphöra alt gälla, dels att i 1 kap. 3 § och 16 kap. 9§ ordet "Konungen" skall bytas ul mot "regeringen", dels att 3 kap. 1, 2, 7 och 8 §§, 6kap. 1 och 7 §§, 7 kap. 3 §, 11 kap. 8 §, 14 kap. 4 §, 16 kap. 1 och 8 §§, 18kap. I §, 19 kap. 15 §, 20 kap. 2-4 och 6 §§ saml 23 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ skaUha nedan angivna lydelse, dels att i 3 kap. skall föras intvä nya paragrafer, 9 och 10 §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Var arvlåtaren gift och lämnar ej Var arvlåtaren gift, skall kvarlä- efter sig bröstarvinge, tillfaller lenskapen tillfalla denefterlevande Lever vid maken. makens död den först avlidnes fa- gon bröstarvinge som inte är den der, moder, syskon eller syskons efterlevande makens bröstarvinge, avkomling, äga de som då äro när- omfattar makens rätt till kvarlå- ' Balken omtryckt 1981:359. mastlill arv efter den först avlidne taga hälften av efterlevande makens bo, därej nedan annorlunda stadgas. Ej må efterlevande maken genom testamente förordnaom vad sålunda skall tillfalla den först avlidnes arvingar. tenskapen dock inte en sådan arvinges arvslott. Den efterlevande maken har alltid rätt att urkvarlåtenskapen efter den avlidna maken, så långt kvarlåtenskapen räcker, fåegendom till så stort värde att den tillsammans med egendom som den efterlevandemaken har erhållit vid bodelningen eller som tillhör honom eller henne enskiltmotsvarar fyra gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring som gäller vid tiden för dödsfallet. Ett testamente av den avlidnamaken är utan verkan i den mån förordnandet inkräktar på den rätt för denefterlevande maken som avses i detta stycke. Ägde vid den först avlidne makensdöd makarna eller en av dem enskild egendom, eller motsvarade eljestkvarlåtenskapen efter den först avlidne annan andel än hälften av makaraasegendom, taga de arvingar efter den först avlidne som i 1 § nämnts samma andeli boet efter den sist avhdne. Har den först avlidne maken genomtestamente förordnat, att nå- Lever vid den efterlevande makens död någon bröstarvingelill den först avlidna maken eller dennes fader, moder, syskon eller syskonsavkomling, skall, om inte annat sägs i tredje stycket eller 13-6 §§, hälften avden efterlevande makens bo tillfaUa dem som då har den bästa arvsrätten efterden först avlidna maken. Den efterlevande maken får inte genom testamentebestämma över egendom som skall tillfalla den först avlidnes arvingar. Har en bröstarvinge redan vid denförst avlidna makens död helt eller delvis fått ut sitt arv efter denne, skallbröstarvingens andel i den efterlevande makens bo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande makenmed stöd av 1 § erhöll av kvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjordeannan andel än hälften av makaraas egendom, skaU arvingarna efter den förstavlidne ta samma andel i boet efter den sist avlidne. Prop.1986/87: 1 got av kvarlåtenskapen efter honom skall tillfalla annanän efterlevande maken, skall avdrag härför göras vid andelens beräkning. Om efterlevande maken jämlikt 13 kap. 12 §giftermålsbalken ägt erhålla hela kvarlåtenskapen vid bodelning efter den förstavlidne, skall vad ovan är stadgat om rätt för dennes arvingar i boet efter densist avlidne maken ej gälla. Om den efterlevande maken vid sindöd efterlämnar en sambo och bodelning skall förrättas mellan samborna, skalldessförinnan delning äga rum enligt detta kapitel av den efterlevande makensbehållna egendom. SkaU i den efterlevande makens livstid bodelning skemellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skallav den efterlevandes egendom före bodelningen tas undan egendom till ett värdesom motsvarar vad som enligt 1 4 §§ skall tillkomma den först avlidna makensarvingar. Om den efterlevande maken genom bodelning med en sambohar erhållit egendom utöver vad maken förut hade, gäller det som föreskrivs i4 § för det fall att maken har fått egendom i arv, gåva eller testamente. Med sambor avses i denna balk enogift kvinna och en ogift man som bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. Vad i detta kapitel är stadgat om efterlevande makesarvsrätt skall ej äga tillämpning, om vid arvlåtarens död talan omäktenskapsskillnad var anhängig utan att frågan därom förfallit enligt 11 kap.3 § . Finns det vid den efterlevande makens död arvsberättigadesläktingar efter endast en av makarna, skall dessa arvingar ärva allt. Om någon som är bröstarvinge tillden först avlidna maken men inte tiU den efterlevande maken avstår från sittarv efter den först avlidna maken vid dennes död, har han eller hon i stäUeträtt att ta del i Prop.1986/87: 1 den efterlevande makens bo enligt bestämmelserna 12 §. Detta kapitel gäller ej, om mål omäktenskapsskillnad pågick vid arvlåtarens död. Vad arvlåtaren i livstiden givit bröstarvinge skall såsomförskott avräknas å hans arv, såframt icke annat föreskrivits eller med hänsyntill omständigheterna måste antagas hava varit avsett. Är mottagaren annanarvinge, skall avräkning ske allenast om detta stadgats eller på grand avomständigheterna måste anses hava varit avsett, då egendomen gavs. År till makars gemensammabröstarvinge förskott å arv givet av enderas giftorätts gods, skall, såvitt detkan ske, avräkning därför äga rum å arvet efter den först avlidne. Återstodenskall avräknas å arvet efter andra maken. Vad arvlåtaren i livstiden har getten bröstarvinge skall avräknas som förskott på dennes arv efter arvlåtaren, ominte annat har föreskrivits eller med hänsyn till omständigheterna måsteantas ha varil avsett. Är mottagaren en annan arvinge, skaU avräkning skeendast om detta har föreskrivUs eller på grund av omständigheterna måste antasha varit avsett dä egendomen gavs. Har en make av sitt giftorättsgods gett förskott på arv//// en bröstarvinge som är makarnas gemensamma, skall avräkning för dettagöras på arvet efter den först avlidna maken. Om detta inte räcker tiU, skallåterstoden avräknas på arvet efter den andra maken. Vad som sagts nu gällerockså då en efterlevande make av sådan egendom som omfattas av bröstarvingarsarvsrätt enhgt 3 kap. 2 § har gett förskott på arv till en bröstarvinge tiUden först avlidna maken. Vad make av sitt giflorättsgods givit styvbam eller dessavkomling skall avräknas å mottagarens arv efter andra maken, såframt 'icke annatföreskrivits eller med hänsyn till omständigheterna måste antagas hava varilavsett. Med samma förbehåll skall vad efterlevande make givit sådan arvingeeUer leslamentstagare, som enligt 3 kap. / § eller 12 kap. I § äger taga del iefterlevande makens bo, avräknas Vad en make av sitt giftorätts-gods har gett ett styvbarneller en avkomling //// styvbarn skaU avräknas på mottagarens arv efter denandra maken, om inte annat har föreskrivits eUer med hänsyn tiU omsländighetemamåste antas ha varit avsett. Med samma förbehåll skaU, om inte annat följer av1 §, vad den efterlevande maken har gett en sådan arvinge ellertestamentstagare som enhgt 3 kap. 2 § eller 12 kap. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 1 å mottagarens lott däri. Bestäm- I § har rätt att tadel i den efterie- melserna i 26 §§ skola även i des- vande makens bo avräknas på mot sa fall tillämpas. tagarens lott i detta. Bestämmelser na i 26 §§ skall tillämpas även i dessa fall. 3§ För utfående av laglott ägerbröstarvinge påkalla jämkning i testamente. Äro flera förordnanden, skall, omej annat följer av testamentet, legal utgå före förordnande lill universelltestamentstagare och legat, som avser viss egendom, utgå före annat saml iövrigt nedsättning ske i förhållande till storleken av varie förordnande eller,vad angår förordnande till bröstarvinge, tiU den del därav som han ej ärpliktig avräkna ä sin laglott. Vad en bröstarvinge erhåller genomatt påkalla jämkning i testamente skall inte omfattas av den efterlevandemakens rätt tiU kvarlåtenskapen enligt 3 kap. i andra fall än då jämkningenavser testamentsvillkor som gäller till förmån för den efterlevande maken. Bröstarvinge, som ej inom sexmånader efter det han erhöll del av testamentet på sätt i 14 kap. sägs påkallatjämkning genom atl giva testamentstagaren sitt anspråk tillkänna eller genomall väcka talan mol honom, har förlorat sin rätt. Har någon gjort testamente till Har en make gjort testamente tiU sin trolovade eller make och upp- den andra maken är förordnandet löses därefter trolovningen eller äk- utan verkan, om äktenskapet är tenskapet annorledes än genom upplöst vid testators död eller mål testators död, är förordnandet utan om äktenskapsskillnad då pågår. Samma lag vare, där nå- Detsamma gäller, om någon har gongjort testamente till sin make gjort testamente till sin sambo men och sådant fall är för handen som i samboförhållandet har upphört 3 kap.8 § sägs. före testators död. 14 kap. 4§ Testamente skall sedan bevakning ägt ramdelgivas arvinge genom överlämnande av, föralom bevis om bevakningen, testamentshandlingeni bestyrkt avskrift eller, i fråga om muntligt testamente, protokoll överförhör med testamentsvittnena eller annan skriftlig uppgift om testamentetsinnehåU. Efterlämnar testator, jämteEfleriämnar testalor, jämte make, arvingar som avses i 3 kap. make, arvingarsom avses i 3 kap. / §, må testamentet, såvitt dessa 2 §, må testamentet,såvitt dessa Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 1 angår, delgivas dem som vid tiden angår, delgivas dem somvid tiden för delgivningen äro närmast till arv för delgivningen äro närmast lill arv efter teslator. Äro flera testamentstagare, gällerdelgivning, som verkstäUls av en bland dem, jämväl för de övriga. I § Vistas, då bouppteckningförrättas, tiU namnet känd arvinge efter den döde å okänd ort, skaU det hosrätten anmälas av den som har boel i sin vård. När sådan anmälan sker ellerförhållandel eljest varder kunnigt, skall rätlen låta i Post- och InrikesTidningar ofördröjligen intaga kungörelse, att arv efter den döde tUlfallit denbortovarande, med anmaning till honom all göra sin rätt lUl arvet gällande inomfem är frän den dag, kungörelsen var införd i tidningen. I kungörelsen skaU denbortovarandes namn upptagas. I fall som avses i 3 kap. 1 §skall, 1 faU som avses i 3 kap. 2 § skall, vid tillämpning av vad nu sagts, den vidtiUämpning av vad nu sagts, den rätt, som tillkommer den först av- rätt,som tillkommer den först av lidne makens arvingar i den efterie- lidnemakens arvingar i den efterle vandes bo, behandlas som arv efter vandesbo, behandlas som arv efter den efterlevande maken. den efterlevande maken. 8§ Arv, som arvinge enligt 7 § gått Arv, somarvinge enligt 7 § gått föriustig, skall tillfalla dem som föriustig,skall tiUfalla dem som skuUe varit berättigade därtill, om skuUevarit berättigade därtUl, om arvingen avlidit före arvlåtaren el- arvingenavlidit före arvlåtaren el ler, i fall som avses i 3 kap. I §, före ler,i fall som avses i 3 kap. 2 §, före den sist avlidne maken. den sist avlidne maken.