prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt denna skall ärendenav principiell karaktär, säsom uividgning, förlängning och revision av insatserna, beslutas avdet nordiska ministerrådet som ävenfastställer ekonomiska ramar. Den löpande granskningen av biståndsprojekten sker genom en s. k. ämtelsmannakommilléför bislåndsfrågor (EKB), beståendeav de ansvariga ämbetsmännen i de nordiska bistånds-administrationerna. Genomkonventionen upprättades även en rådgivande kommitté förlekmannarepresentation (RK.B). Förulom samarbetetpå projektorrirådel sker regelbundna överläggningar iämbetsmannakommittén i multilaterala och bilalerala ärenden. Det nordiskasamarbetet i biståridsärenden omfattar också informella överläggningar, t.ex. i anslulning lill inlernationella mölen, där de nordiska länderna ofta uppträder som en enhel. De nordiskaländerna har även en gemensamrepresentation i , de regionala utvecklingsbankerna och den internationella jordbiuksulvecklingsfonden (). De gemensammabiståndsprojekten administreras av någol av de nationellabiståndsorganen. administrerar exempelvis kooperativa projekl i Tanzaniaoch medan SIDA administrerar den nordiska insatsen för stöd tilljordbrukel saml den tekniska enheten vid SADCC:s iransporlkommission i Mogambique. I samband medSADCC:s årliga givarkonferens i undertecknades enöverenskommelse om bredare ekonomiskl och kulturellt samarbele mellan de nordiska länderna och SADCC:smedlemsländer. presenterades etl utkast lill arbetsprogram som underårel ytterligare bearbetats och konkretiserats. 1986/87:100 Bil. for International Technical andEconomic Co-operation Committee Inter-Elats de Lulte contre la Sécheress au General on Tariffs and Trade United Nations Center for Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete FN:s cenler för transnationella företag FN:s ekonomiska och sociala råd FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation Allmänna lull- och handelsavtalet FN:s boende- och bebyggelsecenter 20 1986/87. 1986/87: 100 Bil. for Reconstruction and Developmeni Inlernationella kooperativa alliansen () Internationella katastroflagrel för livsmedel International Institule for Environment and Dtvelopment Internationella miljö- och naturvårdsinstitulet Import Promotion Office for Products from Developing Counlries Mogambique Nordic Agricultural Programme Prop.1986/87:100 Bil. Organization for Economic Co-operalion and Developement Office for Emergency Operations in Organizagäo da Maulhér Mozambicana Organization of Pelroleum Exporting Counlries for Research Co-operalion withDeveloping Counlries Southern African Transport and CommunicationsCommission South-West People's Organization Swedish Fundfor Industrial Co-operation with Developing Counlries UNCDF United Nations Capital De oljeexporterande ländernas organisation Styrelsen för inlernationell utveckling Fonden för industriellt samarbele med för handel och utveckling Prop.1986/87: 100 Bil. United Nations Disaster Relief Co-ordinator United Nations Environment Programme United Nation Educational, Scientific and for Drug Abuse Control United Nations High Commissioner for Refugees United Nations Children's Fund para la Total de /National Union for the total Liberation of United Nations Relief and for Palesline Refugees in the Near East United Nations Sudano-Sahelian Office United Nations Volunteers Programme ZAPU African Peoples Union för utbildning, vetenskap och kuliur FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel FN:s särskilda organ för Sahelomrädet och Förteckning över Sverigeslönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de stockhiolmsbaseradeambassadörerna perden . (sidoackrediteringsorter inom parentes). (, , PortoNovo) *) .beba () BernBissau(*) Bogolä () BudapestBuenos Aires (, Asunciön) (, , Port (Bridgelown, Port ofSpain) (*) () (*)Kuwail (, , )Köpenhemn (, ) LondonLuanda () (*) (, Nuku Alofa, ) () (*) (, ,) (, ,) () PretoriaPyongyang(*) (Muscal, Såna) *beskickningen förestås av en t f chargédaffaires 1986/87: 100 Bil. ständiga representation vid i Sverigesständiga delegaiion vid de internationella organisationerna i delegation vid Organisalionen förekonomiskt samarbete och utveckling () i delegation vid de Europeiskagemenskaperna (EG) i delegation vid Europarådel i Sverigesdelegation vid uppföljningsmötet i lill konferensen om säkerhel ochsamarbete i (ESK). 1986/87: 100 De fem sändebuden har följande ackrediteringar: (),(), (Republiken ), (), (), (),() och (). (),(), Georgelown (), (), (), ()och (). (DemokraiiskaFolkrepubliken ), (), (Comorema), (), (), ochVictoria (). (CentralafrikanskaRepubliken), Brazzaville (), (), (), () ochYaoundé (). Valikanstaten/HeligaStolen. A. Utrikesdepartementetm. ,förslagsanslag .......................... ....... 1013576000 Utlandstjänstemännens representation, reserva tionsanslag .................................................................. 15527000 Inköp,uppförande och iståndsättande av fastighe ter för utrikesrepresentationen, reservationsanslag 51000000 A 4. Inveniarier för beskickningar, delegationer och konsulat, reservationsanslag .................................... 11131 000 A 5.Kursdifferenser, förslagsanslag ................................ 1 000 Olönadekonsuler, förslagsanslag............................... 9962000 Särskildaförhandlingar med annan slal eller inom internationell organisation,/ö/-.y/ag5fl«i/ag .......... 34608000 Nordiskt samarbete, förslagsanslag ........................... 1 413 000 Vissa nämnder m. m., förslagsanslag.......................... 600000 Utredningar m. m., reservationsanslag .................... 2743000 All.Extra utgifler, reservalionsanslag................................... ............. 700000 Officiella besök m. m., förslagsanslag ....................... ........... 7636000 Ekonomiskt biständ till svenska medborgare m. m., förslagsanslag................................................................ ............ 3 740 000 Bidrag till vissainternationella organisationer , förslagsanslag .............................. .......... 79025000 , förslagsanslag......................... 175000000 , förslagsanslag .......................................... ........... 16 500000 Organisalionen för ekonomisktsamarbele och ut veckling (), förslagsanslag.................................. ........... 15 500000 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), förslagsanslag................................................................... ............ 13400000 Organisaiioner för internationellhandel och råvaru samarbete m. m., förslagsanslag.................................... 7004000 Internationell råvarulagring, förslagsanslag................. 3 000000 Övriga internationellaorganisationer m. m. förslags anslag ................................................................................ I 205 000 1986/87:100 Bil. Bidrag lillinternationella biståndsprogram, reserva tionsanslag ...................................................................... 2 815 000000 C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA, reservationsan slag .................................................................................... 5026343000 Informalion, reservationsanslag..................................... ........ 27240000 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), för slagsanslag...................................................................... ....... 200804000 ,förslagsanslag.................... ............ 21131000 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC), reserva tionsanslag ......................................................................... .......... 265 000000 ,/öri/agiani/ag................................ .............. 3 803000 Övrigau-landspolitiska insatser m. m. reservations anslag ................................................................................. ....... 1 321 000000 Information om Sverigei utlandet m. m. , reservalionsanslag................................. 42968000 reservationsanslag............................................................... 35 235 000 Övrig informalion omSverige i utlandet, reserva lionsanslag ......................................................................... 14602000 ,reservalionsanslag.................... 4528000 , ramanslag .......................................... ............ 36245000 Exporlfrämjande verksamhet,reservationsanslag. . . 232030000 E 3. , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar,/ör.s/flin/M/ag........................................ ..................... 1 000 Krigsmaterielinspektionen,/ö/-5/flgja«i/ög........................... .................... 1000 Interamerikanskautvecklingsbanken,/öri/agia«i/ag.............. 25000000 E 6. Importkontoret för u-landsprodukler, reservations anslag ......................................................................................... 1000 Forskningssamarbetemed europeiska gemenskaper na, förslagsanslag................................................................ 45 000 000 F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågorm. Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspo litiska området, reservationsanslag .................................... 6 140000 Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK), förslagsanslag.......................................................... 750000 Informalion om freds- ochnedrustningsslrävanden m.m., reservalionsanslag..................................................... 5607000 Bidrag tillStockholms internationella fredsforsk ningsinsiilut (), reservalionsanslag ........................... 15766000 nedrustning, förslagsanslag................................................. 21 273 000 Forskningsverksamhet vid utrikespoliliskainstitutet, reservationsanslag............................................................... 2 030 000 1986/87:100 Bil. Innehållsförteckning Prop.1986/87: lOO 5 Översikt ............................................................................................. I A. Utrikesdepartementetm. Utlandstjänslemännens representation ....................................... ... 17 Inköp, uppförande ochiståndsättande av fastigheter för utri kesrepresentationen ........................................................................ ... 18 Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat........... 24 Olönade konsuler .............................................................................. ... 25 Särskilda förhandlingar med annanstat eller inom internalio nell organisation ............................................................................. ... 25 Nordiskt samarbete .......................................................................... 26 Vissa nämnder m. m ........................................................................ 26 Utredningar m.m ............................................................................... 26 All.Extra utgifler........................................................................................... .. 27 Officiella besök m.m .......................................................................... .. 27 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare iutlandet m. m. . 28 Bidrag till vissainternationella organisationer Organisationen för ekonomiskl samarbele och utveckling ().................................................................................................. .. 31 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA)........................... .. 32 Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete Internationell råvarulagring................................................................. 34 Övriga internationella organisaiioner m.m...................................... .. 35 Slora förändringar i det ekonomiska läget för .......... 37 anpassningspolitik fordrar tillväxt iekonomin ... 39 Förhandlingarna mellan Nord och Syd ...................................... ' 42 Det internationella biståndet ......................................................... 43 Prioriteringar i bistånd........................................................ 45 Ökade insalser i södra ......................................................... 45 FNoch det multilaterala biståndsarbetet..................................... .. 47 Demokrati och mänskliga rälligheler............................................. .. 50 Miljö och utveckling ...................................................................... 52 Flyktingar ......................................................................................... 54 294 Bistånd och ömsesidigt intresse................................................... 55 Biståndsanslagen................................................................................ 56 Prop.1986/87: 100 Bidrag lill internationella biståndsprogram....................................... 58 Bil. Utvecklingssamarbete genom SIDA................................................. 75 Information............................................................................................ .. 88 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)................................ .. 89 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC).......................................... .. 93 Övriga u-landspolitiska insatser m. m............................................... .. 97 Information om i utlandet m. m. Riksradios programverksamhet för utlandet................... 109 Övrig information om i utlandet.......................................... 109 Väridsekonomin och inlernationell handel ................................. 113 Multilaterala handelsfrågor............................................................ 115 Bilateralt samarbete......................................................................... . 118 FN:s ekonomiska kommission för (ECE)........................ . 120 Tullfrågor m.m.................................................................................. . 120 Skyddssystemetpå tekoområdet.................................................. . 121 Ålgärder mot .................................................................. . 121 Krigsmaterielkontroll .................................................................... . 122 Exportfrämjande verksamhel............................................................... . 125 , täckande avvissa utgifter för skadeer sättningar .......................................................................................... 132 Krigsmalerielinspeklionen.................................................................. . 138 Importkonlorel för u-landsprodukter................................................. . 142 Forskningssamarbele med europeiska gemenskaperna................. . 144 F. Nedrustningsochsäkerhetspolitiska frågor m. m. Utredningar inom det nedrustnings-och säkerhetspolitiska om rådet ..................................................................................................... 147 Europeiska säkerhels- och samarbetskonferensen (ESK) ............. . 147 Information om fredsoch nedrustningssträvanden........................ . 148 295 Bidrag lill internationella fredsforskningsinsiilut Prop. ()................................................................................................... . 150 Bil. Forskningsverksamhet förnedruslningsbegränsning och ned ruslning................................................................................................. 152 Forskningsverksamhet vid utrikespolitiska institutet .................... . 154 BUaga5.1 Fakla om bistånd .................................................... 157 Statliga myndigheter och organ för bistånd............................ . 160 FN:soperativa verksamhet ........................................................................ . 164 Internationella finansieringsorgan............................................................ . 171 Internationellt livsmedelsbistånd.............................................................. . 181 Övriga organisaiioner ........ ,...................................................................... . 184 Biståndet till enskilda programländer........................................................ 188 Biståndet fördelat på enskilda länder........................................................ 279 Vissa förkortningar .................................................................................... . 285 Bilaga5.2 Förleckning över lönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de stockholmsbaserade ambassadörerna per denIjanuari 1987 .......................................................................................... . 289 Anslagsförteckning .................................................................................. . 292 Innehållsförteckning .................................................................................. . 294 NorstedtsTryckeri, 1986 296 Bilaga 6 till budgetpropositionen1987 (fjärde huvudtiteln) 1986/87: 100 Bil. Försvarsdepartementets verksamhelsområde ärlolalförsvarel som beslår av en mililär del och en civil del. Den mililäradelen ulgörs av det militära försvaret som bl. a. omfattar försvarsmakten meddess olika försvarsgrenar m. m. Den civila delen utgörs av ett slort anlalsamhällssektorer/funktioner. Försvarsdepartementet ansvarar inom den civiladelen för funktionerna civil ledning och samordning, civilförsvar,psykologiskt försvar, övrig varuförsörjning samt kyrklig beredskap.Försvarsdepartementet har även ansvaret för samordningen inom regeringskanslielmellan totalförsvarets olika delar. Dessulom har departementet ansvaret förräddningstjänsten i fred. I 1986/87. Försvarsdepartementet Prop.1986/87: loo Uidragur prolokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Anmälan till budgetpropositionen 1987 1Huvudtitelns utformning Med anledning av arbelel i 1984 årsförsvarskommilté och då målel är atl det är 1987 skall kunna fattas elt nyttfemårigl lotalförsvarsbeslul avhandlas huvuddelen av försvarsdepartementetsverksamhet i en särskild propositionsom avses föreläggas senasl . 1 denna bilaga behandlasdärför endast vissa förslag om tillgången på piloter i försvaret saml anslagsfrågorför försvarsdepartementet m.m., dvs. anslag litiera A. Övriga anslag är härendast beräknade med de belopp som har anvisats enligt regleringsbrev /87. Av detla följer att sakprövning av anslagsframslällningarnasker först i totalför-svarsproposiiionen varvid regeringens förslag lill nyaanslagsbelopp för budgetårel 1987/88 kommer all framgå. 2 Åtgärder för att säkerställa tillgången påpiloter i flygvapnet Konsekvenserna för försvarsmaklen av alt alltförmånga militära flygförare går över till den civilaluftfarten har redovisats budgetproposition (prop. 1984/85: 100bil. 6), regeringens skrivelse 1984/85: 148 om vissa åtgärder för atlsäkerställa försvarsmaklens behov av flygförare och budgetproposition(prop. 1985/86: 100 bil. Där har bl.a. angetts all del avsäkerhetspolitiska skäl inle kan godtas alt mer än ell begränsai anlalflygvapenpiloter lar anställning i de civila flygbolagen under perioden1985-1987. I regeringens skrivelse1985/86: 156 redovisas yllerligare åtgärder för all säkerslälla behovel avcivila och militära piloter. I anslulning lill försvarsutskottets behandlingav ärs budgetproposition och regeringens skrivelse 1985/86: 156 hardessutom försvarsdepartementet överiämnat en promemoria () somunderlag för försvarsutskottets ställningstagande. Av promemorian framgär bl.a. alt parterna pä arbeismarknaden anser alt del avtal om löne- ochanställningsvillkor för flygljänstgörande personal inom försvarsmakten somslöts (pilotavtalei) är så förmånligt för piloterna atllillräckligt många sannolikt väljer att stanna kvar i flygvapnet. Mot denbakgrunden gör jag enligt promemorian den bedömningen alt älgärder för att begränsaflygbolagens rekrytering av flygvapen- piloter inte längre behövs efter år 1986.Effekterna av avtalet och piloter- Prop. 1986/87: 100 nas benägenhet altslanna kvar kommer emellertid att utvärderas. 6 lotala tillgångenpä flygvapenpiloter måste enligt promemorian säkerställas och bestämmas frånsäkerhetspolitiska utgångspunkter. som inte harhaft någon erinran mot de redovisade ålgärderna har särskilt betonatregeringens ansvar för en noggrann uppföljning uv utvecklingen så alltillgången på flygvapenpiloter säkerställs (FöU 1985/86:9, rskr. Frän regeringens sida hartidigare atl del från säkerhetspolitiska utgångspunkter kan godtas attelt tjugotal piloter går över lill bolagen . Gränsdragningsproblemenhar emellerlid varit många och svårbemästrade. Många flygförare har sökttjänstledighet eller slutat sin anslällning utan att börja vid flygbolag.Sammantaget har etl iretliofemial piloter lämnat sin aktiva tjänsl vid flygvapnet. Härutöver har också ellanlal flygingenjörer och f.d.konlraklsanslällda fälttlygare lagit anställning i flygbolagen. Dessulom harvissa flygförare gått över lill ""icke flygande" verksamhetulanför försvaret. Jag vill emellertidi sammanhanget framhålla alt flygbolagen har följt de reslriktioner som harålagts dem. Överbefälhavaren haranmält alt avgångarna har fått negaliva konsekvenser för flygstridskrafternaseffekt och uthällighel. För alt tillgodose dencivila luftfartens, främst SAS" behov av svenska piloter och samlidigtminska avgången av piloter från flygvapnet har den statligatrafikflygarhögskolan (TFHS) inrättats vid i . TFHShar bedrivii utbildning och hillills utexaminerat 38elever. Ytterligare 18 elever har påbörjai utbildning och 20under . Närmast planeras för alt yllerligare 8 elever skall börjautbildas ijanuari 1987. harförsvaret gjort extra investeringar lill betydande kosinader vid TFHS i byggnaderoch maleriel (bl.a. inköp av flygplanoch simulatorer) saml landningsbanor m. m. för all snabbi ökautbildningsvolymen lill 60 nya elever per är och därigenom möta flygbolagensväxande behov av piloter. Den ulbildningsvolym som svarar mot gjordainvesteringar kräver emellertid instruktörsmedverkan från flygbolagens sida. Idet samarbelsavlal som slöts mellan staten och SAS om civiltrafikflygarutbildning förbinder sig SAS att slälla lärare till förfogande för ulbildningen. Trotsdetla har SAS anmält atl man inle kommer atlmedverka i utbildningen vid TFHS såvida inle skolan får civilt huvudmannaskap.Det kan således konstaleras alt SAS f. n. inte uppfyller sin för utbildningensgenomförande viktiga del av avtalel. För all i någon månmildra verkningarna av den nu alllför begränsade omfattningen avpilotulbildningen vid TFHS har regeringen beslulat alt lämnaell slalsbidrag om . för varje civil pilot som utbildas vid andraflygskolor än TFHS och som kan godkännas för fortsatt utbildning i tung, civilluftfart. Denna åtgärd förväntas kunna ge elt visstlillskotl av civila piloter men kanunder inte kompensera den utbildning som hade varil möjligatt genomföra vid TFHS om SAS bidragit medflyglärare enligt vad som anges Prop. 1986/87: 100 i samarbetsuvtalel . Eftersom SAS förulomSverige ocksä har och som rekryteringsbas och pilotproblemen ivåra grannländer är likartade med de svenska enades försvarsministrarna i detre länderna atl möjligheterna all samordna den civila pilotutbildningen skulle utredas. Landshövdingen förordnades att leda arbelel och har i en rapport från februari 1986redovisat möjliga vägar all samordna utbildningen. Från dansk sida harsedermera valls en nationell lösning medan man i arbetar med inrikiningenatt anslula sig till den avanceradedelen av utbildningen vid TFHS i enlighel med Krönmarks förslag. På tjänstemannanivåhar man från norsk sida anmält atl en proposiiion i frågan planeras. Resultatetkan bli atl norska elever börjar utbildas vid TFHS tidigast under är 1988. Enviktig förutsättning är härvid att flyglärare från slälls tillförfogande. 2.2 Fiygförmånsavtaiet och dess konskevenser Det tidigare nämnda avtalet om löne- och andraanställningsvillkor för flygljänstgörande personal innebär bl. a. alt delnormala flyglillägget höjs med upp lill . och att en särskildflygförarpremie om ytterligare .