prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Korllidsstudiestöd utgör för \-tirjctimme. 'Senaste lydelse 1983:272. ' Prop1986/87: Bil. Timsludieslöd för deltagande i utbildning somavses i I § utgår ej till studerande som uppbär annal Sludiestöd enligt dennalag för den tidsperiod som utbildningen pågår. Att den studerande uppbär dagstudiestödenligt 6 kap. utgör dock ej hinder för timsludieslöd. Kortlidsstudieslöd fördellagande i utbildning som avses i 1 § utgår ej lill studerande som uppbärstudiehjälp, sludiemedel, särskili vuxensludieslöd eller utbildningsbidragför den tidsperiod som ulbildningen pågår. Timsludieslöd inom elllän får ulgå till 1. arbelslagare som ulförsitt ar bete huvudsakligen inom länet och för vilken facklig organisation har ansökt om timsludieslöd, 2. arbetstagare som på grundav resor i sin anställning eller annan omständighet ej utfört sitl arbete inomhuvudsakligen ett län men för vilken facklig organisalion, som har sinposiadress i länet, har ansökt om limsludieslöd, 3. arbetstagare som självhar ansökt om timsludieslöd och som är bosalt i länet, när han ger in ansökanom sådanl stöd. Korllidsstudiestöd inomelt län får ulgä lill 1. arbetstagare som utförsitt arbete huvudsakligen inom länet och för vilken facklig organisation haransökt om sådant slöd. 2. arbetstagare som pä grundav resor i sin anställning eller annan omsländighet ej ulföri silt arbele inomhuvudsakligen etl län men för vilken facklig organisalion, som har sinpostadress i länel, har ansökt om sådanl stöd, 3. arbetstagare som självhar ansökt om sådant städ och som är bosatt i länel, när han ger in ansökningen. Vid beviljande av limsludieslöd ges förelräde åtsluderande nied särskilt svåra arbetsförhållanden. Därefter ges företräde åtsluderande med korl tidigare utbildning framför sluderande med längre utbildning. Kan de studerande inleskiljas ål enligt försia stycket skall timsludieslöd beviljas den som med hänsynlill familjesituation, ekonomiskaförhållanden och andra omständigheter avvikt bedöms bäsl behöva timsludieslöd. Vid beviljande avkorllidsstudiestöd skall hänsyn tas till den studerandes behov av uibildningoch slöd. 'Senaste lydelse 1983:272. '"Senaste lydelse 1985:258. " Senaste lydelse 1984: 122. /87: 100 Bil. Dagsludieslöd kan utgå till studerande som vidfolkhögskola deltager i kurs av det slag som bestämmes av regeringen ellermyndighel som regeringen utser. Internalbidrag kan utgåtill studerande som vid folkhögskola dellar i kurs av det slag som besläms avregeringen eller den myndighet som regeringen ulser. Dagstudiestöd utgår iform av inkomslbidrag och internalbidrag. Dagsludieslöd ulgår intetill sluderande som uppenbart inte är i ekonomiskl behov av stödet. Inkomstbidrag kan endastulgå tiU sluderande som är arbetstagare eller lill studerande som, utan atlvara arbetstagare, uppbär ersättning från arbetslöshetskassa eller konlanlarbetsmarknadsstöd. Internalbidrag utgår inietill studerande som uppenbart inle är i ekonomiskl behov av stödel. Internalbidrag utgär förvarje dygn 1. undervilkel den studerande dellar i kurs och på grund därav har sådana särskildakosinader för resa. kosl eller logi I samband med kursen som är av belydelse, 2. under vilkel densluderande reser till eller från den plals där kursen äger rum och på grund däravhar sådana särskilda kostnader för resa. kosl eller logi som är av belydelse. Till samma studerande fårunder ett budgetår utgå internalbidrag för högst lio dygn enligt försia slycketI och för högst enligt försia slyckel 2. Närmare föreskrifier om ersättningför kostnadersom avses iförs-ta stycket meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. '-Senaste lydelse 1982:266, Prop1986/87: 100 Bil, 10 Inkomstbidrag utgår förvarje dygn 1. under vilket densluderande reser lill eller från den plats där en kurs äger rum och på grund därav förlorar sin arbetsinkomst för detta dygn, 2. för vilket denstuderande eljest förlorar arbetsinkomst på grund av all han deltar i en kurs. Till samma studerande fårunder etl hudgetår ulgå inomsibidrag för högst enligt första stycket 1och jör högst enligt Jörsla slyckel 2. Med arbelsinkomst enligtJörsla stycket jämställs ersättning Jrån arbetslöshetskassa och kontant arbetsmarknadsstöd. Inlernalbidrag beviljasefter ansökan. Ansökan görs av denstuderande eller avjäckUg organisalion för fördelning mellan arbetstagare somkan komma i fråga för internalbidrag . Ansökan ges in inom dentid och i den ordning som besläms av regeringen eller den myndighet som regeringenUlser. Om del finns särskilda skaffar ansökan prövas även om den kommit införsent. Internalbidrag utgår förvarje dygn /, under vilkel denstuderande deltager i kurs och på grund därav har sådana särskilda kostnaderför resa, kosl eller logi i samband med kursen som är av betydelse, 2. under vilket denstuderande reser lill eller från den plats där kursen äger rum och på grund däravhar sådana särskilda kostnader för resa, kosl eller logi som är av belydelse. Till samma sluderande får under ett budgetårutgå internalbidrag Jör högst enligt Jörsla stycket I och för enligt Jörsla slyckel 2. Internalbidrag ulgör 220kronor för . " Senaste lydelse 1984: 122, /87: 100 Bil, 10 Dagsludieslöd beviljasefler ansökan. Ansökan göres av densluderande eller av Jacklig organisation jör fördelning mellan arbetstagaresom kan komma i fråga till dagsludieslöd. Ansökan ges in inom dentid och 1 den ordning som bestämmes av regering eller myndighet som regeringenutser. Om särskUda skäl fö-i-digger, får ansökan prövas även om den kommii inför senl. Internalbidrag inom eltlän fur ulgå till 1. arbetstagare som utförsitt ar bele huvudsakligen inom länel och för vilken en Jacklig organisalion ansökt om sådant bidrag, 2. arbetstagare som på grundav resor i sin anstäUning eller annan omständighet ej utför sitl arbete inomhuvudsakligen ell län men för vilken cn Jacklig organisation, som har sinpostadress i länel, har ansökt om sådanl bidrag, 3. sluderande som själv hnransökt om sådant bidrag och som är bosall i länet, när han ger in ansökningen. Viixenulbildnlngsnäinndenfår bestämma att viss del av det belopp som Slår lill förfogande för kortlidsstudieslödoch internalbidrag skall ulgå i form av inlernalbidrag och förbehållasstuderande som inle är arbetstagare. Inkomstbidrag utgör 252kronor för . Internalbidrag ulgör jör . Vid beviljande av inlernalbidrag skall hänsyntas lill den studerandes behov av ulhildning och slöd. Dagsludieslöd jördellagande i kurs som avses i I § ulgår ej till studerande som uppbär annat sludiestödenligi denna lag för den lidsperiod som infaUer från kursens böljan lill dessslut. Atl den studerande uppbär timsludieslöd enligt 5 kap. utgör dock ejhinder för diig-stiidiestiul. Diigsliidiestöd fiirddliigiindc i kurs som avses i 1 § utgår ej heller Hur en jackligorgunisoiion iiii-sökt om inleriiiiibidriig jiir jörddning indian vissaurhcisliigarc gäl-ter följande särskilda hesiänunel-ser. Bidragelskall ulgå lill den jiickliga organisalionen i slället fiir till densliidcriiiidc. Bidraget skull inolsvuraden Jiikliskii koslnaden for resor, kosl och logi for den sluderande. '"Senaste lydelse1983:272. '"Senaste lydelse 1986:230. "Senaste lydelse 1983:272. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse /87: 100 till sluderande som uppbär utbild- 3. För varje kurs Jår bidrugen ningsbidi-ag för den tidsperiod som dock aldrigberäknas litl högre he- infiiller från kursens hörjan lill dess lopp än som motsvarar i slut. genomsnitt för varje dygnocli varje Bekostas den sluderandesuppe- studerande som hor rält till bidrii-hulle lidl eller till väsentligdel av gel. staten dier kommun utgår ej dag-studiestöd till lumom. otn ejannat följer av hesuimmdsc som regeringen meddelar. Särskilt vuxensludieslödkan utgå såväl vid heltidsstudier om minsl under ett kalenderhalvårsom vid deltidsstudier om minst under efl kalenderhalvår. Tilldeltidsstuderande kan dock särskilt vuxensludieslöd ulgä endast om hanbedriver sludierna på minst halvtid. Särskilt vuxensludieslödfår utgå för kalenderhalvår som infaller senast under det år dä den studerandefyller . Särskilt vuxensludieslöd får även utgå för senare kalenderhalvår,om särskilda skäl föreligger. I fråga om särskiltvuxensludieslöd lillämpas 4 kap. 6-8 §§ på motsvarande sätt. Närmare föreskrifter omomfattningen av de studier som kan ge räll Iilt särskdl vuxenstudiestödmeddelas av regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. För sluderande som enligtkollektivavtal eder annat skriftligt avtal uppbär lön under utbildningslidenkan vuxenstudiebidraget minskas. Detsamma gäller i fråga om andra motsvarandeersättningar. Närmare föreskrifter om minskning av vuxensludiebidraget meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 'Senaste lydelse 1986:230, 554 /87:100 Bil, 10 Återbetalningen skall börja under det tredjeåret efter del för vilket den återbetalningsskyldige senasl uppburitåterbelalningspliktiga studiemedel enligt 3 kap. eller studiestöd enligt 4eller 7 kap. Återbelalningen skallbörja under del Iredje året efter det för vilket den återbetalningsskyldigesenast uppburil studiestöd enligt 3, 4 eller 7 kap. Det år då återbetalningen skall börja benämnesförsia avgiftsårel. Är denåterbelalningsskyldige gift, del av makes inkomst, nämligen 1. om inkomsten uppgår tillhögst , , 2. om inkomsienöversiiger , ökat med en procenlenhel för varje hell lu senlal kronor i inkomst , dock högst 65 procenl. inräknas i avgiftsunderlaget följande 1. om inkomsien uppgår tillhögsl , , 2. om inkomstenöverstiger , ökat med en procentenhet för varje hell tu senlal kronor i inkomst , dock högst . 62 § Preliminär avgiftskall erläggas under avgiftsåret och om avgiften 1. överstiger meden I. överstiger meden Iredjedel senast vid vart och ett av fiärdedel senasl vid vart och ell avtre beialningstillfällen, fyra belalningstillfällen, 2. överstiger 100 men icke200 kronor med hälften senast vid varidera av tvä belalningstillfällen, 3. uppgår lill högst 100kronor i sin helhet senast vid ettbelalningsiill-fälle. Kvarstående avgift skallerläggas under andra årel efler avgiftsårel och med hälflen senast vid vartderaav två belalningstillfällen. Skall preliminär eller kvarstående avgift enligt försia eller andra slyckel fördelas på två eller tre betalningstillfällen, avrundas del belopp som skall erläggas vid annal lillfälle än del sisla uppåt till hell krontal. Öresbelopp varmed avrundning skett, skall avräknas vid del sisla belalningslillfället. Skall preliminär eller kvarstående avgift enligt försia eller andra slyckel fördelas på två eller fierabetalningstillfällen, avrundas det belopp som skall erläggas vid annallillfälle än del sisla uppåt lill hell krontal. Öresbelopp varmed avrundningskelt, skall avräknas vid del sisla belalningslillfället. besiämmer lidpunklen för varjebetalningstillfälle. 'Senaste Ivdelse 1982:266, som är berättigad att återfå avgift enligt 74 eller 75 S, för preliminär avgift, kvarstående avgift, extra avgift, tilläggsavgift, avi-seringsavgifi dier päminnelseavgift som förfallit till betalning, har han rått att utfå endast vad som överstiger det obelaldii beloppet. 76!}'" som ärberättigad att återfå avgift enligt 74 eller 75 <!. för preliminär avgift,kvarstående avgift, extra avgift, tilläggsavgift, avi-seringsavgift.päminnelseavgift eller ålerkrav enligt 9 kup. 2 § som förfallit lillbetalning, har han rätt atl utfå endasl vad som överstiger det obetaldabeloppet. /87: 100 Bil. Denna lag träder i krafl.i fråga om 8 kap. 2. 62 och 76 S den . samt i övrigt , Bestämmelsen i 8 kap, 31 S i sin nya lydelselillämpas första gången vid bestämmande av slutligavgift för , 'Senasie lydelse 1982:266. Lag om ändring isemesterlagen (1977: 480) Bilaga 10.4 Prop1986/87: 100 Bil, 10 Härigenom föreskrivsatl17 S semesterlagen (1977:480) skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 S' Frånvaro frånarbelet är semesterlönegrundande, når fråga är om 1, ledighetpä grund av sjukdom, i den mån frånvaron under intjänande-året icke överstiger180 dagar eller om frånvaron beror på arbetsskada. 2, ledighetenligt lagen (1978:410) om rält tillledighet för vård av barn, m. m. dels under lid för vilken havandeskapspenningutges enligt 3 kap. 9 S lagen (1962:381)om allmän försäkring, dels under tidför vilken föräldrapenning ulges i anledning avbarns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag. i den månfrånvaron för varje barn, eller vid fierbarnsbörd sammanlagt, icke överstiger120 dagar eller, för ensamstående förälder. , dels under lid förvilken tillfällig föräldrapenningulges enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma lag, 3, ledighet på grund av riskför överförande av smitta, om arbetslagaren är berättigad till ersättningenligt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, i den män frånvaronunder inijånandeåret icke översiiger , 4, ledighet för utbildning,som ej 4, ledighet för utbildning, som ej enligt annanlag medför rätl till se- enligt annan lag medförrält till semesterlön, om arbetstagaren er- mesterlön, omarbetstagaren erhåller timsludieslöd, inkomstbidrag håller korllidsstudiestöd eller vux-ellervuxensludiebidrag enligt siu- enstudiebidrag enligtstudiestödsla-diestödslagen (1973:349) eller om gen(1973: 349) eller om utbildningutbildningen till väsentlig del avser entill väsentiig del avser fackliga fackliga eller med facklig verksam- ellermed facklig verksamhet samhet sammanhängande frågor, i den manhängande frågor, i den mån mån frånvaronunder intjänande- frånvaron underintjänandeåret året icke översiiger , ickeöverstiger , 5, ledighel på grund avsådan i 27 § värnpliklslagen (1941: 967) eller med stöd därav föreskriventjänstgöring om , som ej är beredskapsövning och ej hellerdirekl ansluter sig lill grundulbildning, eller ledighet på grund avmotsvarande vapenfri tjänst, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger60 dagar, 6, ledighet pä grund av attarbelslagaren efter det kalenderår då han har fyllt fullgörtjänstgöring i civilförsvaret pä annan tid än dä civilförsvarsberedskap rådereller beredskapsövning får anordnas vid försvarsmakten, i den mån frånvaronunder intjänandeåret icke överstiger , eller 7, ledighel enligt lagen(1986: 163) om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare. Senasle lydelse 1986: 164. Vidtillämpning av försia slycket 1 skall frånvaron under de försia 90 Prop1986/87: av frånvaroperiod ej i något fall anses bero päarbetsskada. 10 arbetstagare av anledning som anges i försiastycket 1 varit oavbrutet frånvarande från arbetet under tvä hela intjänandeär,grundar därefler infallande dag av frånvaroperioden icke rätt lill semesieriön. I frånvaroperiod som avses i förstastycket inräknas även dagar under periodendå arbelslagaren icke skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft den 1 juli1987, Bilaga 10.5 Prop1986/87: 100 Bil, 10 Lag om ändring i lagen(1981: 691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs atl 4 kap. 9 § lagen(1981:691) om socialavgifter skall ha följande lydelse. Vuxenulbildningsavgifier förs till staten ochanvänds för finansiering av timstudiestöd, dagsludieslöd och särskiltvuxensludieslöd enligt sludiestödslagen (1973:349) samt vuxenulbildning enligtbestämmelser som regeringen meddelar. staten och används för finansiering av korllidsstudiestöd, internalbidragoch särskilt vuxenstudiestöd enligt sludieslödslagen (1973:349) samlvuxenutbildning enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Dennalag iräder i kraft , Lag om ändring itaxeringslagen (1956: 623) Bilaga 10.6 Prop1986/87: 100 Bil. Härigenom föreskrivs atl37 § 1 mom. taxeringslagen (1956:623)'skall ha följande lydelse. -37§ Nuvarande lydelse t inom.~ Till ledning av inkomsttaxering,förmögenhetstaxering och registrering av preliminär A-skatt, som harinnehållits genom skatteavdrag, skall utan anmaning avlämnasuppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåret enligt följandeuppställning. Vem uppgiflen skall Vad uppgiften skall avse avse Den som åtnjutit timsludieslöd, inkomstbidrageller vuxenstudiebidrag enligt studieslödslagen (1973: 349). Den som uppburit timersättning vid grundutbildningför vuxna (grundvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare. Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minsl100 kronor för hela ärel. Utgivet belopp som uppgär till sammanlagt minst100 kronor . Lagen omtryckt 1971:399, Senaste lydelse av lagensrubrik 1974: 773, Senasle ivdelse 1986: 1387, Föreslagen lydelse Prop. / mom. Till ledning vidinkomsttaxering, förmögenhetslaxering och Bil. 10 regisirering avpreliminär A-skall, som har innehållits genom skatteavdrag, skall varje ärutan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifier) för det föregäendekalenderåret enligt följande uppställning, Uppgijisskyldig Vem uppgiften skall Vad uppgiflen skall 3 f. Vuxenutbildnings- Den som åtnjutit kon- Utgivet belopp som tidsstudieslöd eller uppgår tillsammanlagt ligt studiestödslagen hela årel. (1973:349), Den som uppburit tim- Utgivet belopp som ersättning vidgrund- uppgär lill sammanlagi utbildning för vuxna för (grundvux) och vid , Denna lag iräder i kraftden och lillämpas första gången vid 1988 ärs laxering. Äldrebeslämmelser skall dock gälla vid nämnda laxering i fråga om utbetaldaersättningar som avser tid före ikraftträdandet. .56136 1986/87. Bilaga 10.7 Prop.1986/87:100 Bil. Lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs attpunkt 12 av anvisningarna lill 32 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall haföljande lydelse, Nuvurunde lydelse Fi>rcslogcn lydelse 12,' Sjukpenning enligtlagen (1962:381) om allmänförsäkring, lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265)om statligt personskadeskydd och lagen (1977: 267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt avtjänst om sjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänsl och försig eller tillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6 000kronor eller högre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1956: 293) om ersättning åtsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än pägrund av försäkring, som sagls. lill någon vid sjukdom eller olycksfall iarbete elier på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenning ochvärdbidrag enligt lagen om allmän försäkring utgör skattepliktig intäkt avtjänsl. dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Timstudiestöd,inkomslbidrag Korltidsstudiestöd ochvuxenstu- och vuxenstudiebidrag enligt stu- diebidrag enligtstudieslödslagen diestödslagen (1973:349). utbild- (1973:349), utbildningsbidrag för ningsbidrag för doktorander, timer- doktorander,timersättning vid sättning vid grundutbildning för grundutbildning för vuxna(grund vuxna (grundvux) och timersätl- vux) och timersättningvid grund- ning vid grundläggande svenskuri- läggandesvenskundervisning för dervisning för invandrare räknas invandrare räknas somskattepliktig som skattepliktig inläkt av tjänsl. intäkt av ijänst. Dagpenning från erkändarbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarandedagpenning frän erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd somlämnas till arbetslös som startar egen rörelse, ersättning enligt 14 och 15 §§lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentlig arbelsgivare samt stödenligt 6 S förordningen (1983: 1079) om statsbidrag till verksamheten medungdomslag, m. m. räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenning vid utbildningoch tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag,vilka enligt av regeringen eller av statligmyndighel meddelade beslämmelser utgå till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fräga om sädana bidrag likställda. Denna lag träder i kraft den och tillämpas försia gängen vid1988 års laxering. Äldre bestämmelser skall dock gälla vid nämnda taxering ifräga om utbetalda ersättningar som avser tid före ikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1986;161. Bilaga 10.8 Prop.1986/87:100 Bil. Lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av studiemedel m. m. Härigenom föreskrivs följande. Vid bestämmande av studiemedel enligt 4 kap, ochbarniillägg enligt 7 kap, studiestödslagen (1973:349)skall det basbelopp som har fastställts enligt1 kap, 6 S lagen (1962:381) om allmänforsäkring ökas med ett tilläggsbelopp om . Denna lag träder i kraft den ochtillämpas första gängen i fråga om studiemedel och barniillägg som beräknas förandra med ledning av basbeloppet för samma är. 1986/87:100 Bil. Sammanfattning av betänkandet (Ds U 1986:9) Utredaren med uppdrag att se över statenskulturråds framlida uppgifler m.m. har sammanfattat ovannämnda belänkandeenligt följande. Ulredningens förslagsyftar till att precisera statens kulturråds uppgifter som centralförvallningsmyndighel på kulturområdet och atl utforma en för dessa uppgifterändamålsenlig organisation. 1 sina överväganden ochförslag redovisar ulredningen inledningsvis vilka principer som bör gälla förrollfördelningen mellan regeringen och kullurrådel och vilken ställningkulturrådet bör ha gentemot kulturlivet. En klarare rollfördelning böreftersträvas där regeringen svarar för de kullurpolitiska initiativen ochkulturrådet som central förvaltningsmyndighet handlägger förvaltningsuppgifter(i första hand bidragsfördelning) och genomför regeringsuppdrag. Gentemoikullurlivel förelräder siaten och ansvarar inför regeringen. Ulredningen föreslåringen förändring i verksamhelsområde som även fortsättningsvisbör omfalta bidragsfördelning och vissa andra ärenden inom leater, dans, musik,litteratur, folkbibliotek, konst, museer och ulställningsverksamhet samtfolkbildning och folkrörelser. Kulturtådet bör inle ges andra befogenhetergentemot andra myndigheter och organ än som följer av dess bidragsfördelandeuppgifter. I övrigt bör kullurrådet fungera som elt stabsorgan åt regeringen påkulturområdet. 1 egenskapen av stabsorgan bör en viklig uppgift för kulturrådetvara alt kontinuerligt följa utvecklingen inom kulturområdet. Huvudmotivet för atl haen myndighet av lyp torde vara all lillgodose behovet av överblickoch samlade bedömningar. Däremot menar utredningen att ell samlat ansvar förbidragsfördelningen på kulturområdet inte är självklart ulan att det börprövas från fall lill fall varansvaret skall läggas. Pluralism - i fråga om fördelning av slatligt kulturslöd- har ell värde i sig genom atl minska riskerna för maktkoncentration ochbefrämja mångfald. Utredningen anger dårför två typer avseklorsansvar för kullurrådel: dels ärkulturrådet den cenirala myndighel som inom kultursektorn har del övergripande ansvaret för all följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för regeringens kulturpolitik - dels har kullurrådetdirekta verkställighetsuppgifter inom olika delar av kulturområdet. I den rollen är bara en av fiera myndigheter och organ med uppgifler inom del offentliga kulturstödet. Utredningen har prövat vilka arbelsuppgifler bör lägga huvudvikten vid. Utredningen föreslårattkulturrådets huvuduppgifler skall vara: - handläggning av anslags- och bidragsärenden uppföljning och ulvärdering av destatliga insatserna på kuliurområdet - ulredningsverksamhel och andra uppdrag ätregeringen Mol den bakgrundenföreslår utredningen följande uppgiftsbeskrivning i Prop. 1986/87:100 instruktion: Bil. Slalens kulturråd ärcentral förvaltningsmyndighel inom den statliga kullurpoliliken. Rådet handlägger ärendenom statsbidrag för kulturell verksamhel och andra statliga åtgärder inomlealer, dans, musik, litteratur, folkbibliolek, konst, museer, utställningar,folkbildning och folkrörelser i den män del ej ankommer på annan myndighet. Rådels befogenheier ochansvar regleras i de förordningar som regeringen utfärdar för olika bidrags-och stödformer. Rädel skall i övrigtbistå regeringen vid genomförandel av den statliga kulturpolitiken. Det åligger därvid rådet särskilt atl 1, svara för uppföljning och utvärdering avden egna bidragsfördelningen