prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Prognosen för 1987innebär en sysselsättningsökning av samma storleksordning som 1986.En större befolkningseffekt på arbelskraftsulbudet väntas emellertidmedföra att arbetslösheten inte fortsätter sjunka. Prognosen är atl antaletarbetslösa 1987, med nuvarande omfattning på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, ligger kvar på samma nivå som 1986. Arbetskraftenstillväxt innebär dock att det relativa arbetslöshetstalet blir en tiondels procentenhet lägre. Som framgår av labell 5:4 ärarbetslösheten i skogslänen samt i de yngstaoch äldsta åldersgrupperna väsentligt högre än den genomsnittliga arbetslösheten. Möjligheterna för den totalaarbetslösheten att ytterligare reducerasär i hög grad beroende av arbelsmarknadsutvecklingen för dessa grupper. För ungdomar i åldern 16-19 årreducerades arbetslösheten kraftigl genominförandet av ungdomslag 1984. har ungdomarnas arbetslöshet visat sig vara mer konjunkturkänslig änandra gruppers och differensenmellan ungdomarnas relativa arbetslöshet och den totala arbetslösheten harökat med siigande arbetslöshet. Utvecklingen för ungdomarna i har däremot varit betydligt merogynnsam . En bidragande orsak till detta har varit det ovanligtstora inflödet tiU arbetsmarknaden av ungdomar i denna åldersgrupp. Den andraproblemgruppen på arbeismarknaden under 1980-lalel har varit arbetskrafteni åldrarna , vars arbetslöshet mer än tredubblades mellan 1980 och1984. De två senaste årens nedgång av arbetslösheten i dennaåldersgrupp skall bedömas mot bakgrund av att antalet personer som förtidspensioneras avarbelsmarknadsskäl ökat kraftigl, vilket ävenvisat sig i att gruppens arbetskraftsdeltagande har minskat. De tre senaste årenhar sysselsättningen ökat i både skogslänen och storstadslänen, liksom i övrigalandet, men ökningen har varit ojämnt fördelad. De sju skogslänen av den totalasysselsättningen, slod endast för av sysselsättningsökningen mellan 1983 och1985, medan Tabell 5:4 Relativ arbetslöshet i olikaåldersgrupper och regioner Källa: Stafisfiska centralbyrån (). storstadslänen,vars andel av sysselsättningen är stod för av Prop. 1986/87: 100ökningen. 1986 har enligt arbetskraftsundersökningarna sysselsättningen Bil. 1.1 stagnerat i storstadslänen, medanden fortsatt öka i skogslänen. En metod-förändring samt ett ökat ochregionalt snedfördelat bortfall i gör dock siffrorna svårbedömda.Andra tecken tyder på en fortsatt regionalt snedfördeladsysselsättningstillväxt. Det kan noteras altunder , då sysselsättningen ökade istorstadslänen medan den minskade i skogslänen, var skUlnaden i sysselsättningsutveckliingmer uttalad. De senaste årens nedgång avarbetslösheten har varit relativt jämnt fördeladmellan skogslän, storstadslän och övriga län, med en nedgång på ungefär en procentenhet i vardera regionen. Denregionalt ojämnt fördelade sysselsältningslillväxten har således motsvarats aven lika ojämnt fördelad utveckling avarbelskraftsutbudel, bl. a. som en följd av alt befolkningen i skogslänen minskat medan den ökatrelativt kraftigt i storstadslänen. 6 Löner och priser 6.1 Löner Ett av den svenska ekonomins grundläggande problem äratt löneökningstaklen överstiger omvärldens. stegtimförtjänslen inom industrin snabbare i än i OECD-området isamband med den kraftiga nedpressningen av löneökningstakten i de dominerandeOECD-länderna. Vid jämförelsen med omvärldens löneökningstakt bör dock beaktas atlarbetslösheten är väsentligt högre i de flesta andra länder, vilket verkar dämpandepå löneutveckUng-en. Del bör även beaklas alt den genomsnitfiiga timförtjänslenpåverkas av faktorer som inle är direkt relaterade till lönesättningen, t. ex.förändring i övertidsuttag och skiftgång samt strukturella förskjutningar iarbetskraften mellan branscher och arbetsuppgifter med olika lönenivå. Är 1986 beräknastimlönerna inom induslrin ha stigit för hela OECD-områdel och med 5,iFörbundsrepubliken , som är densvenska industrins viktigaste konkurrentland. SCB:s industriarbetarstatistik tyder på att timförtjänslen inom densvenska industrin 1986 ökat med . Skillnaden i utvecklingstakt gentemotomvärlden kvarstår således 1986. År1987 beräknas timlönerna inom industrin stiga med i OECD-området totalt och med drygt 3 1/iFörbundsrepubliken. De centrala avtalför lönerna 1986 och 1987 som slöts beräknas innebära entotal avlalsmässig löneökning på 1986, för näringslivet och drygt8,för den offentliga sektorn. Detta är högre tal än , men2,avser s. k. överhäng mellan åren, dvs. kostnadseffekter 1986 somuppkommer till följd av att avtal inte löpte . Detla gäller speciellt för denoffentliga sektorn. Frånräknat skillnadeni överhäng är den avtalsmässiga löneökningen lägre 1986 än 1985. Tabell 6:1 Timlöneutveckling och arbetskraftskostnaderför industriarbetare 1986/87: Bil. -0,1 Anm.: Uppgiftema för samtliga löntagare baserar sig pålönesummestatistik. Uppgiftema för industriarbetare grundar sig påförtjänststatisfik. Förtjänststatistiken har i förkommande fall kompletteratsmed engångsbelopp som ejingår i SCB:s statistik. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Löneglidningen avtogmellan 1984 och 1985. Statistiken är mycketknapphändig men tyder på en ytteriigare minskad löneglidning. I kalkylernaför 1986 har den genomsnittliga timlönen antagits stiga med knappt8 %, se tabell 6: 1. kan däremot löneökningarna komma ned 41 på en markanl lägre nivå. Ingångna avtal beräknas ge avtalsmässiga timlöneökningar påknappt . Löneglidningen förväntas bromsas upp ytterligare. Ikalkylerna har den genomsnittliga timlönen därigenom antagits stiga med ca 5 1/. Beslutade höjningar av arbetsgivaravgifterna innebär atttimlönekostnaden stiger med ytterligare knappt en halv procentenhet. Prop.1986/87: 100 Bil. Prisökningarna i har under större delen av1980-talet varit högre än i våra viktigaste konkurrentländer, se diagram 6:1.1diagrammet jämförs prisutvecklingen i med prisutvecklingen iOECD-området och i de 14 s. k.korgländerna (de länder som ingår i den svenska valutakorgen). Prisutvecklingen för de 14 korgländerna har vägtssamman med s. k. konkurrensvikter. Siffrorna för har utjämnatsmed tremånaders glidande medelvärden. Under loppet av1985 och 1986 har prisökningstakten i dämpats väsentligt.Inflationstakten, uttryckt som 12-månadersförändring, har under del sinaste året i stort setthalverats från till 3,5%i november 1986. (Den sista observationen för i diagrammet avsergenomsnittet för september, .) Prognoserna innebär en prisökning för hela OECD-områdetpå . Utfall t. o. m. november1986, respektive oktober1986, . 111II11111111111111111111 i 111 M11111 II 1111111111111111 II111111n I N 1111111 n11[i 1980 1981 1982 ,1983 1984 1985 1986 Anm.: sammanvägda enligt varje landsbetydelse som avsättningsmarknadför svensk export av bearbetade varor. Källor: , ,samt . som FörbundsrepubUken och pekarprognoserna på i stort settoförändrad prisnivå. Prisökningarna underhela beräknas uppgå till . Prisökningarna under 1986torde därmed hamna nära den nivå som ger rätt till omförhandlning avlöneavtalen . En jämförelse med den prognos på prisökning1986 som gjordes i den reviderade nationalbudgeten visar att det högre utfalletkan hänföras till högre timlöner (0,),större bidrag från vinstmarginalerna (0,) och högre hyreskostnader(0,). Dessa faktorer har delvis motvägts av lägre ränteläge (0,) ochlägre internationella priser (0,). Prisutvecklingenför har på sedvanligt sätt bedömts utifrån prognoser och antagandenom arbetskraftskostnader, importpriser m. m. och innefattar kalkyler av hurdessa faktorer kan väntas påverka prisutvecklingen. Oljepriserna förutsättsligga på samma nivå 1987 som 1986, per fat. Växelkursen mol dollarn har antagitsligga på nivån , . Diskontot förutsätts liggakvar på den nivå som gällde efter diskontosänkningen den 19 september.Effekter av beslutade ändringarav indirekta skatter och subventioner har beaktats. Det finns ett antalfaktorer som bör ha en allmänt sett dämpande inverkan på prisutvecklingen1987. De internationella priserna beräknas även utvecklas relativtlångsamt. Löneökningarna 1987 blir, enligt de träffade avtalen på arbetsmarknaden, väsentligl lägre än1986, vdket bör få återverkningar i lägreprisökningar. Vidare torde det finnas återhållande eftersläpandeeffekter av den lägre prisökningstakt som nåddes . Det bör dessutom vara rimligt att anta attvinstmarginalerna inte nämnvärt bidrar till prisökningarna 1987. De internationellapriserna beräknas 1987 ha en mycket begränsad uppdrivande effekt påKPl, , se tabell 6: 2. Detta är samma bedömning Prop.1986/87: 100 Bil. Procentuell förändring och bidrag därtill av året, långtidsindex dec-dec Därav hänförs till: -0,7 -1,7 -0,3 -0,2 Källor: , ochfinansdepartementet. som gjordes i oktoberrapport.Räknat på årsgenom- Prop. 1986/87: 100 snitten beräknas oljepriset liggaoförändrai . 1.1 importpriser, som påverkar KPl, beräknasöka med . Bostadskostnadernaberäknades i oktoberrapporten bidra tillden totala prisuppgången. Samma bedömning av bostadskostnadernas bidrag till prisutvecklingen görs nu.Bakom denna bedömning ligger enväsentligt lägre hyresökning 1987 än 1986. Egnahemskostnaderna (exkl.värme och hushållsel), som minskade 1986, beräknas öka 1987. Restfaktorn ochdiverse taxor är de delar, som i beräkningarna kan sägas representeralönekostnadernas genomslag inom de för inlernationell konkurrens skyddadeområdena vid sidan av bostäder och jordbruk. I restfaktorn tas också visshänsyn tdl effekterna av hur vinstmarginalerna förändras. De lägrenominella löneökningarna och utvecklingen av vinstmarginalerna medför atlbidraget fill prisutvecklingen från restfaktorn beräknas stanna vid 1,3 %1987. Statliga och kommunala taxor väntas bidra till prisökningen 1987 med 0,. Höjningen av alkohol- och tobaksskatterna svarar för huvuddelen av bidraget från indirektaskatter på . Sammantaget lederbedömningaima fram till en prisökning under loppet av 1987 på . Mellanårsgenomsnitten 1986 och 1987 beräknas priserna öka med , dvs. något mindreän ökningen mellan årsgenomsnitten 1985 och 1986. Delta innebär således att den lägreinflationstakt som nåddes 1986 till följd av sänkta oljepriser och sänktaräntor beräknas kunna kvarstå 1987 genom en nedlrappning av den inhemsktgenererade inflationen. Konsumentprisindex rensad för priser på fjärrvärme,eldningsolja, bensin och räntor beräknas ha stigit med . Därvid bör noteras atträntorna har sänkts dels till följd av den sjunkande internationella räntenivån,dels till följd av att gapet har minskat mellan den svenska och internationellaräntenivån. beräknas KPl rensad för samma faktorer stiga med drygt4 %, vilket alltså innebär en klar dämpning jämfört med . Att den inhemsktgenererade inflationen får en dämpande effekt 1987 stöds också av utvecklingen avproducentprisindex. Under det senaste årethar producentprisindex ökat miindre än konsumentprisindex. Normalt anpassar sig konsumentpriserna med en visseftersläpning tiU producentprisernasutveckling. För att klargöravinstmarginalernas bidrag till konsumentprisutvecklingen och 1987 haräven en beräkning gjorts av prisutvecklingen på försörjningsbalansens olika komponenter. Av denna beräkningframgår hur driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i näringslivetförändras 1986 och 1987. Beräknat på dettasäd har vinstmarginalförändringarnas bidragtill prisökningen på privat konsumtion och andra delar av försörjningsbalansensanvändningssida 1986 uppskattats till ca 1/. För 1987förutsätts vinstmarginalerna vara i stort sett oförändrade. Prognosen förprisutvecklingen är självfallet beroende av de gjorda antagandenaavseende bl. a. oljepris, dollarkurs och räntenivå. sel ändras meden dollar kan KPl väntas påverkas med . 1986/87: 100 förändring av växelkursen mot dollarn med 25 örekan väntas påverka KPl Bil. 1.1 med och en förändring avräntenivån med I % avseende egnahemslån med rörlig ränta kan väntas påverkaKPl med . 7 Hushallens ekonomi och privat konsumtion °p-1986/87: lOO Bil.1.1 7.1Hushållens disponibla inkomster försämradesrealinkomsterna till följd av den aUmänt selt svaga ekonomiska utvecklingen, senedanstående lablå. har reaUnkomsterna åler ökat. beräknasrealinkomsterna ha ökat med , vilket är en ökningstakt av sammastorleksordning som gällde . Därmed har realinkomsternakommit upp på den nivå som gällde 1980. Prognoserna pekar på enfortsatt uppgång av realinkomsterna med . 1981 1982 1983 1984 Disponibel inkomst -1,9 -2,0 -1,1 1,1 Privatkonsumtion -0,7 1,3 -1,8 1,4 Hushållens inkomsterberäknas nominellt ha ökat med 1986, se tabell 7:1. beräknasde nominella inkomstökningarna bli nästan Uka stora, . Den nominellatimlöneökningen antas 1987 bli ca 5 1/och den totala lönesumman beräknas ökamed ca 61/. Inkomstöverföringarna beräknas totalt sett öka i ungefär sammatakt 1987 som 1986 medan den genomsnittliga skalteandelen minskar. När hänsynhar tagits till den beräknade prisökningen kvarstår en ökning av realinkomsternamed . Tabell 7:1Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande Procentuell förs 1985 1986 8,0 8,6 4,4 6,7 offentUga Inkomstöverföringar till hushåll Direkta skatter, avgifter m. m. -17,8 164,6 182,4 -24.8 180,3 205,1 -24,6 196,2 220,8 -18,0 -0,8 8,8 Räntor och utdelningar, nelto -8,2 -7,9 -9,2 -3,7 Övriga transfereringar, netto Sparkvot, nivå i % -0,3 -1,2 -2,1 , stafisfiska centralbyrån och . Inkomstöverföringarna tiUhushållen från den offentliga sektorn beräk nas realt öka med 1987, se tabell 7:2. Bakom denna ökning ligger en kraftig höjning av barnbidragen från med 1020 46 Tabell 7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll Prop. 1986/87: 100 Studiebidrag m. m. -34,6 -14,3 -18,7 -4,4 -0,3 -25,6 -14,9 Pensioner till f. d. anställda -0,1 -0,9 Pensioner till f. d. anställda -0,8 Sjukförsäkring m. m. Källor: , ,, statisfiska centralbyrånoch . Studiebidragen höjs lika mycketoch utökas liksom det förlängda barnbidraget. Vidare höjsgarantibeloppet i föräldraförsäkringen samt hyres- och inkomstgränserna för bostadsbidragen.Inom sjukförsäkringssystemet sker förbättringar från den 1 december 1987.Sjukpenningsystemet görs om från dagsjukpenning till timsjukpen-ning. Vidarekommer den s. k. "insjuknandedagen" att ersättas för anställda inom den privata sektorn. ATP-utbetalningarnafortsätter att öka kraftigt . Bakom ökningen på 6,realt seltligger dels en fortsatt ökning av det genomsnittliga anlalet basbelopp perpensionär, dels en uppräkning av basbeloppet från . och till 24 500kr. ATP-utbetalningarna beräknas 1987 bli ungefär lika stora som utbetalningarna av folkpensionerinklusive kommunalt bostadstillägg. Vidare höjs den I juli 1987delpensionerna från till av pensions beloppet. Av kommunernasinkomsiöverföringar till hushåUen beräknas socialbidragen öka snabbast 1987.Socialbidragen svarar dock för en mycket Uten del av de totala inkomstöverföringarnafrån den offentliga sektorn tiU hushållen,. Hushållensinbetalningar av skatter, avgifter m. m. ökade kraftigt , med inominella termer och realt sett, se tabeU 7:3. 1987 genomförs ett flertal förändringar avskattesystemet, som samman tagna medför att den genomsnitfiigainkomstskatten sänks. Det kommuna la grundavdraget höjs från . och den kommunala 47 Tabell 7:3 Hushållens direkta skatter, avgifter m. 1986/87: 100 -62,5 Avgår: Indirekta skatter -21,9 -15,3 Avgifter m. m. , riksförsätcringsverket, , ochfinansdepartemnetet. och brytpunkten från . Vidare sänks vissa skattesatseroch sambeskattningen av B-inkomster slopas. Tillsammans beräknasförändringarna innebära en skattelättnad på ca . 1 motsattriktning verkar genomförandet av det sista steget i uppirappningen av denallmänna fastighetsskatter och den beräknade ökningen av den genomsnittligakommunala utdebiteringen med . Sammantaget innebär detta att hushållensdirekta skatter och avgifter 1987 beräknas öka mindre än 1986, inominella termer och i reala termer. Den reala lönesummanefter skatt beräknas ha ökat med 1986, varvid ett ökat antal arbetadetimmar beräknas ha bidragit med 1,, se tabell 7:4. Reallönen efterskatt beräknas därmed ha ökat med Inkomsler, skatter och avgifier Övrigt Inkomstöverföringar därav: pensioner Direkta skatter och avgifter -3,8 -2,9 -7,7 2,5 4,3 -2,8 -1,6 -4,0 10,7 -0,3 -0,8 0,7 -1,6 -2,5 2,5 1,2 2,3 0,0 2,0 1,6 3,5 -1,1 0.8 1,1 0,2 1,4 -4,5 4,7 2,9 1,4 3,2 4,3 4,4 7,3 1,7 1,4 3,1 3,6 2,8 2,6 -1,9 -2,0 -1,1 Inkomsler efler skaller och avgifier Övrigt Inkomstöverföringar därav: pensioner -3,0 -1,8 -7,5 -1,8 -5,4 13,5 -2,6 -2,6 -2,1 -3,2 -2,4 -1,7 0,4 2,5 -6,2 4,1 1,6 2,4 2,1 3,4 3,3 2,6 -1,9 -2,0 -1,1 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Prognoserna innebär att den realalönesumman efter skatt beräknas öka med 1,. Bidraget från sysselsättningenavseende löntagare beräknas till , vilkel skulle innebära att den genomsnitlligareallönen efter skatt ökar med ungefär en halv procent 1987. Utvecklingen av reallön före och efter skattsedan mitten av framgår av diagram 7:1. Den kraftiga sänkningen av reallönenföreskatt följdes av med i stort sett oförändradreallön. har den reala timlönen före skatt ökat påtagligt och en viss fortsatt ökningförutses . Den reala timlönen efter skatt uppvisar en jämnare ökning . 1986/87:100 Bil. Diagram 7:1 Reallön pertimme före och efter skatt Index 1974 = 100 Reallön efter skatt \ 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Övriga faktorinkomster, som inkluderar enskildaföretagares inkomster, tiUräknade driftsöverskott i egnahem samt neitot avinkomsler och utgifter förräntor och utdelningar, beräknas öka med efter skatt, dvs. ungefär lika mycket som 1986.Inkomstöverföringarna efter skatt beräknas ge ett ungefår lika stort bidrag till realinkomstulvecklingen 1987 som1986. Pensionerna efter skattberäknas 1987 öka något mindre än 1986. Orsaken till den större ökningen 1986 var den eftersläpande inflationskompensationen i kombinafion med en avsaktandeinflationstakt. 7.2 Privat konsumtion och sparande Den privata konsumfionen beräknas ha ökat med ca 3 1/2 %1986. Detta är mer än den bedömning som gjordes i finansdepartementels okloberrap-port. gjordesbedömningen att den privata konsum- tionenskulle öka mer andra halvårel 1986 (3,) än försia halvårel Prop. 1986/87:100 (1,). Enligt de uppgifter som föreligger tycks konsumtionsuppgång- Bil. 1.1 en ha blivit ännu starkare än vad som förutsågs ioktober. Utfallet enligt nationalräkenskaperna blev . Den starkakonsumtionsökningen framgår bl. a. av statistiken avseende detaljhandelnsförsäljning, se diagram 7:2. Detaljhandelns försäljningsvolym låg övernivån . Det är främsl den s.k. sällanköpsvaiuhandeln som ökatstarkt, med i volym mellan november1985 och 1986. Inom sällanköpsvaruhandeln är tlet främst defritidsinriktade branscherna, radio/TV-handel, fotohandel och cykel- och sporthandel, som ökat starkt. Fördessa branscher har stora delar av varusortimentet haft fallande relativpriserde . Beträffande t.ex. radio, TV, grammofon och video kan noterasatt dagens priser ligger ungefar på den nivå som gällde . Bilregistreringarna, som under det var lägre än undermotsvarande period 1985, har (med undantag för juni) legat överantalet registreringar motsvarande månad 1985. Säsongrensat harbilregistreringarna ökat under loppet av , se diagram 7:3.Leveranstiderna för nya svensktillverkade bilar är fleramånader, vilket tyder på att bilinköpen kan förväntas fortsätta öka. De svenskaturistutgifterna i utlandet, som minskade i början av 1980-ta-let, har under detvå senasle åren ökat säsongrensat, se diagram 7:4. Även luftfartsverkets charterstatistik pekarpå en ökad turism från . Tillgängligstatistik avseende konsumtionsutvecklingen för olika varu-och tjänsteområden pekar således på enfortsatt snabb konsumtionsökning. Förutomdetta finns det en rad faktorer som pekar i samma riktning. Avregleringen avkreditmarknaden har gjort det billigare och lättare för hushållen att låna. Många hushåll haromfördelat lån både inom den reguljärakreditmarknaden framför allt från banker till bostadsinstitut -och från den grå marknaden tUl den reguljärakreditmarknaden. Vid sidan av ensådan kreditomläggning har hushållen ökat sin upplåning. Hushållens benägenhet att skuldsätta sig tordeha etl samband med deras subjektivauppfattning om sin framtida ekonomiska situation. Som framgår av diagram 7: 5 har hushållensförväntningar, uttryckt som skillnaden mellan den andel hushåU som iundersökningen Hushållens inköpsplaner(HIP) tror på en förbättring och den som tror på en försämring av den egna ekonomiska situationen 12 månaderframåt, ökat . Det faktum att realinkomsterna nu har ökat någraår, efter att de i början av 1980-taletminskade, bidrar sannolikt fill dessa posifiva förväntningar. En annan faktor somkan lyda på en fortsatt relativt stark konsumlionsökning och därmedminskal sparande är utvecklingen av hushållens netto-förmögenheter. Undersenare år har hushållens nettoförmögenhet i aktier, fastigheter m.m. ökatpåtagligt till' följd av en värdestegring på dessa tillgångar. som detfinns en rad faktorer som talar för en fortsatt relativt kraftigkonsumtionsökning och minskat sparande finns det andra faktorer som talar för ett ökat sparande. Således bör den höga realräntan, avdrags begränsningen och det höjdasparavdraget verka för ett ökat sparande. Diagram 7:2 Detaljhandelns omsättning Utfall t. o. m. oktober1986. Index 1982 = 100 92 111 IM 1111| I IM II II III11 III 11II111 |l 111 M 111111II111 M IIII 1982 1983 1984 1985 1986 Källa: . 1 o 000 |llMIIIIII|lllllll1lll|llllllll)1l|lllllllllll|IIM1llllll|llllllllltl|IMIIIIIII 1980 1982 1984 1986 Källa: Statistiskacentralbyrån. Miljarder kr.,säsongrensat, priser Diagram 7:5 Hushållensförväntningar om den egna ekonomin 12 månader framåt Uppehällskostnader iSverige,. I I I I I I I I I I i I II I I I I I I I I I 1980 1981 1982 1983 1984 1985 19 60 ) II i| III 11 ll|M 11111111111II1111 |l I ijl 11111111II1111 1974 1976 1978 1980 1982 1984 19 Källor: Statistiskacentralbyrån och . Anm.: Trendcykeln är säsongrensad och utjämnadmed ett glidande medelvärde medHenderssonvikter. Hushållensbehov av att bygga upp en sparandebuffert efter en period av Prop.1986/87:100 eftersatt sparande borde också tala för ettökat sparande. Sammantaget görs nubedömningen att den privata konsumtionen ökar 1987, dvs. i nästan sammatakt som 1986. Hushållens sparkvot förutsätts sjunka ytterligare, eftersomreaUnkomsterna bedöms öka med drygt2%. 8Investeringar Pi-op.1986/87: lOO De senaste årens utveckling har fört de totala fastainvesteringarna upp till den högsta nivån under de senasle femton åren, sediagram 8:1. Investeringskvoten, som var ca 18 1/1983, nådde ca 19 1/2%1985. har de totala bruttoinvesteringarna dock förblivit nästan oförändrade. BNP-ökningenmellan åren medför därför en viss minskning i den aggregeradeinvesteringskvoten. Den avmattning, som inträffade under första halvårel 1986och sedan vändes i en uppgång , beräknas fortsätta under1987 och medföra en investeringsökning på ca 21/. Därmed förblirinvesteringskvoten ungefär oförändrad . Investeringarnassammansällning har förändrats , se tabell 8: 1.Myndigheternas investeringar, som har avtagit trendmässigt med i genomsnitt ca2% , bar lämnat ett negativt bidrag till bruttoinvesteringarnasökningstakt. Bostadsinvesteringarna har minskat kraftigt , vilket fillstor del förklarar de nästan oförändrade totala bruttoinvesteringarna dettaår. beräknas en mindre ökning ske av bostadsinvesteringarna. Tabell 8:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Åriig procentuell förändring, priser 3,3 6,0 -0,8 -1,8 -1,2 7,4 -3,7 1,1 2,9 -3,6 -5,0 -1,1 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Näringslivels expansionmed i genomsnitt beräknas svara för helaökningen på i de totala bruttoinvesteringarna under dennaperiod. Därmed kan hela ökningen i investeringskvoten tUlskrivasnäringslivets investeringar. I 1984 årslångtidsutredning bedömdes investeringskravet för atl uppnå balans 1990 vara engenomsnittlig ökningstakt på 1983-1990.