prop · GA0323 · 1986-12-31 00:00:00 — Garanti-givarnas sammanlagda kostnad härför blir dä enfunktion av valutakursen vid betalningstillfället. Risken för företagen och EKNär alltsä en funktion bäde av att skadereglering skall ske och av valutakursförändringen.Omedelbar kursförlust uppstär om kursen pä den utländska valutan stigit vidskaderegleringen. Vid skadereglering flyttas valutafordringen över fränkreditgivaren till EKN/-exportföretaget. Normalt förväntas fordringen bilbetald förr eller . (EKN har bara skrivit av vissa fordringarsom skadereglerats pga privata köpares insolvens. har sammanlagt avskrivits som definitiva förluster, som utbetalats i skadeersättningar.) EKNs del av fordringenfinansieras frän skadereglering till återvinning normalt med svenska kronorfrän EKNs premiereserver eller frän den rörliga kredit som ställts till EKNsförfogande hos . Det slutliga utfallet av en transaktion blirdä en funktion av valutakursen ocksä vid ätervinningstillfället. Efterskaderegleringen motsvaras fordringen inte längre av matchande Inläning ivaluta, vilket Innebär fortsatt exponering för kursrisk. Vid återvinningenuppstär sälunda förlust om kursen pa den utländska valutan sjunkit iförhållande till den kurs scmd EKNtillämpat vid skaderegleringen. EKN erlägger alltid skadeersättning i svenska kronor. Vidskadereglering avseende fordran i utländsk valuta tillämpade BKK till 1974 denlägsta av omräk-ningskurserna vid garantiförbindelsens utfärdande respektiveförfallodagen. Detta innebar att EKN inte till nägon del inkluderadekursstegring efter garantiförbindelsens utfärdande i ersättningen. 1974 hadeemellertid exportföretag lidit förlust pga detta och EKN beslöt atttillmötesgå företagens önskemal om mer generösa villkor sätillvida attersättning skulle utbetalas även för kursstegring av kursen vidgarantiförbindelsens utfärdande. Kostnaderna för denna ändring av villkorenförutsägs bli relativt smä eftersom endast en mindre andel av exportkrediternalämnades 1 utländsk valuta och skadefrekvensen fortfarande var läg. hänsynhärtill genomfördes denna förbättring 1 garantitäckningen utan preniehöjning. 1978 genomfördes en viss ytterligare förbättring förgarantitagarna dä EKN beslöt att - inom taket - lämna ersättning även förkurshöjning efter förfallodagen till karenstidens slut. Efter ytterligareframställning frän exportföretagen infördes möjligheten att pä särskildbegäran och not tilläggspremie erhälla täckning för kursriskstegringar utöver25 \. Den gamla bestämmelsen om täckning vid kursstegring utansärskild premie flck da kvarstå oförändrad. Frän 1974, dd regeln infördes, till början avBD-talet hade emellertid bäde finansieringen av exportkrediter 1 utländskvaluta och skadefrekvensen ökat kraftigt, vilket hade lett till att EKNdrabbades av ökade kostnader pga regeln. infördes därför nuvaranderegler som Innebär att kursstegring täcks utan särskild premieoch att extra kurssäkring erbjuds till högst mot tilläggspremie enligtföljande: Skadereqlerinqskurs 1 förhällande Tilläggspremie uttryckt i procentav till kurs vid förbindelsens ut grundpremien I praktiken lämnar EKN extra kurssäkring relativtrestriktivt, oa det gäller svagare länder är EKN ofta angelägen att hBlla nedriskexponeringen. Extra kursrisktäckning medges da 1 regel för delskador meninom ett pä normalt sätt beräknat högsta förlustbelopp för affären. BITS harbeslutat att inte medge extra kursrisktäckning 1 garantier för u-krediter nedhänsyn till att alla 1986/87; 23 u-krediter ges i utländsk valuta med stark koncentration till USD och attkursriskexponeringen därför skulle kunna leda till enbetydande belastning pä BITS'anslag. Den del av en kursförlust vid skadefall som inte ersätts frän EKN enligt ovan drabbar detexporterande företaget, som normalt har att tillkreditgivaren inbetala skillnaden mellan a ena sidan värdet i svenska kronor av den uteblivnabetalningen till dagskurs och a andra sidan EKNs ersättning. Företagets betalning inkluderar densjälvrisk som gäller enligt vederbörande garanti (), dröjsmälsräntekostnad (vanligen motsvarande beroende pä karenstidens längd) och den kurshöjning som inte täcktsav EKNs ersättning. I bilagorna 1 och 2 visasexempel pä den faktiska självrisk som kan uppkomma pä grund av dröjsmälsränta resp. kurshöjning. Genom samtidiga avsevärda höjningar av skadefallsfrekvensen och valutakurserna har företagen under senare är drabbats av mycket betydande ökningar av de faktiska självriskerna. Enligt exportföretagen utgör kursriskerna ett osäkerhetsmoment av sädan dignitet att deras möjligheter att ta nya exportaffärer päverkas. Statens strävan att förmä företagen att 1 huvudsak arrangerasina exportkrediter i utländskavalutor, motverkas säledesdirekt av EKNs nuvarande system att skadereglera enbart i svenska kronor. Det slutliga utfallet av en transaktion päverkas, som tidigare nämnts, ocksä av återvinningen. Till den 1 mars 1985gällde att återvunna belopp fördelades mellan EKN ochgarantitagaren sä att garantItagaren erhöll vad som svarade mot självriskandelen enligt garantin,medan återstoden tillföll EKN. Den enda inskränkningen 1 denna fördelningsregel var att EKN intehade nägon rätt till dröjsmälsränta som hänförde sig till karenstiden. Nägon hänsyn togs emellertid inte tilleventuella inskränkningar i EKNs ersättning för kursstegring. Detta innebar attEKN vid återvinning kunde göra vinster som motsvarades avdefinitiva förluster för exportföretagen. Vid skadereglering efterden beräknas emellertid EKNs och exportföretagens resp. förlustandelar, med hänsyn tagen till kurshöjningen och dessa förlustandelar används som fördelningsnyckel vid återvinning. Effekterna av de nyareglerna framgär av bilaga 3. Bland EKNs motsvarigheter 1 utlandet täcker en rad garantiinstitut,huvudsak ligen 1 mindre länder, kursrisken vid skadereglering antingen genom att skadereglera inationell valuta till kurs som gäller vid skaderegleringen - t2 1986/87. 1986/87: 23 v;>r>'-iark, och - ellergenom att skadereglera i utländsk valuta - , (betr vissaköparkrediter), , och . Kursrisken täcks normalt intei länder där exportkrediter till helt övervägande del lämnas 1 den egnavalutan, som , , , , , ochVästtyskland. Frägan är emellertid under omprövning 1 en del av de sistnämndaländerna. Förslaa om_garantier,i_ut.ländsk valuta Systemet med skadereglering i svenska kronor fungeradefullt tillfredsställande sä länge huvuddelen av exportkrediterna lämnades 1kronor och kurs-relationerna var stabila. Under nuvarande förhällanden ärsystemet emellertid mindre tillfredsställande. Problem skulle kvarstä även omEKN skulle medge extra kursrisktäckning mer liberalt än . Enfast grund för premiesättning för extra kursrisktäckning saknas och varken EKNeller företagen har möjligheter att begränsa och hantera kursriskerna. EKNs större kunder har därför föreslagit att EKN skallutfärda garantier 1 utländsk valuta, dvs garantiernas högsta förlustbeloppskall anges i den garanterade kreditens valuta, premien skall Inbetalas ivalutan och skadereglering ske 1 valutan. Garantitagarna skulle härigenom sta kursrisk endast päsjälvriskandelen, medan EKN skulle stä hela kursrisken i övrigt. Kostnadernaför detta skulle begränsas genom att EKN sä längt som möjligt skulle garderasina ätaganden och fordringar i valuta med matchande tillgängar resp. Inläningi valutan. Eventuella riskoch kostnadsökningar jämfört med nuvarande systemskulle avspegla sig i premierna. Systemet är tänkt att fungera pä följande sätt. Premie tasut i resp. valuta och tillförs en premiereserv i valutan som förvaltas päräntebärande valutakonto. Skaderegleringar finansieras normalt fränpremiereserven eller genom upplåning i resp. valuta. under förutsättning att beloppet slutligen ätervinns ochda tillförs premiereserven 1 valutan eller används till att återbetalaupplåningen i valutan uppstär varken kursvinst eller kursförlust, eftersom ingaväxlingstransaktioner skulle förekomma 1 dessa fall. bli täckt av den dröjsmälsränta (konsolideringsränta), som betalas av gäldenären. Förutsättningarna för att dröjsmälsräntan skalltäcka upplänlngskostnaden torde vara större vid uppläning i valuta än viduppläning i svenska kronor (enl nuvarande system), eftersom dröjsmälsräntornabestäms med hänsyn till ränteläget för den konsoliderade fordringens valuta ochdetta kan vara väsentligt lägre än kronräntan. Sä länge definitiva förluster kan finansieras fränpremiereserven i resp. valuta uppkommer ingen kursrisk. Att ta upp ellerbehälla ett valutalän för att finansiera en skadereglering som väntas leda tilldefinitiv förlust vore emellertid olämpligt. Om reserven är otillräcklig kanEKN säledes tvingas att växla svenska kronor för att kunna betalaskadeersättning i valutan. Om kursen pä valutan stigit drabbas av enomedelbar kursförlust. Pörsiaaets_konselcvenser £ör EKN Förslaget förutsätter att kan betalas in till EKN1 valuta och att premiereserver kan förvaltas pä räntebärande valutakonton.Premien skall betalas till EKN av garantitagaren, som normalt är svensk bankeller svenskt företag (endast i fä undantagsfall utländsk bank).Premiebetalning 1 valuta förutsätter säledes särskilt tillstånd fränriksbanken. har meddelat förhandsbesked att sädant tlllständ kanpäräknas under viss förutsättning. Ytterst bärs premiekostnaden av denutländske köparen. ftven vad gäller rätten att hälla räntebärandevalutakonton har meddelat positivt förhandsbesked. En särskildfräga är hur stora valutakontona kan väntas bli. Varje kvantifiering mästegrundas pä ytterst osäkra antaganden. EKNs garantigivning exkl. kortagarantier men Inkl. garantier för u-krediter och garantier enligt särskildaregeringsbeslut har under senare är legat pä en nivä mellan 6 och 7 miljarderkr per är. Nägon kraftig ökning 1 garantigivningen förutses inte, med hänsyntill de fortsatta verkningarna av den internationella skuldkrisen. Andelengaranterade krediter i utländsk valuta torde vara ökande och kan eventuellt -för andra än korta garantier -nä samma nivä som i SEKs kreditgivning, 70 \.Premierna kan i genomsnitt beräknas komma att uppgä till drygt 4 \.Premieintäkterna i utländsk valuta skulle dä sä smäningom kunna väntas öka tillca per är. I ett system för nya affärer med leveranser som delvis ligger längt fram itiden kan emellertid förbindelseengagemanget och premieintäkterna inledningsvisväntas bli relativt smä för att sedan växa successivt under följande är.Detsamma kan väntas gälla skadeutbetalningarna och, med längre fördröjning, återvinningarna. Med ovanstående utgångspunkter kan ett engagemang avgarantier i utländsk valuta väntas uppgä till 15 å fem är efterinförandet och tillgångarna pa valutakonton till högst . Körslaget innebär vidare att EKN mera regelmässigt börkunna lana belopp 1 utländsk valuta för att finansiera fordringar somuppkommit genom skadefall pä krediter 1 utländsk valuta, och som har godprognos för återvinning. Upp-länlngsbehovet kan emellertid inte kvantifieras. Skadeutbetalningar pä grund av avtalade skuldkonsolideringar bör dock till denhelt övervägande delen kunna väntas bli återbetalda i reglerade former, ochsäledes kunna finansleras genom uppläning 1 resp. valuta 1 den män intepremiereserven i valutan är sä stor att reserven 1 första hand bör utnyttjasför skadeersättningarna. Cm garantier i valuta införs, kommer antalet skadefallInte att påverkas. Med nuvarande system kommer vid kurssänkning pä garanteradevalutor den uttagna premien att svara mot reducerad utbetalning vidskadereglering, medan vid kurshöjning en ökad men dock maximeradskadeersättning fär utbetalas, vid det föreslagna systemet blir utbetalningarnai forhäilande till uttagen premie lika stora oavsett om kursen pa den täcktavalutan fallit eller stigit, vid stigande kurs pä den täckta valutan kan detnya systemet leda till att teoretiskt sett obegränsade ersättningsbelopp 1svenska kronor räknat kan t& utbetalas. Räknat kanemellertid de ökade utbetalningarna till övervägande del kompenseras medkurshöjningar pä premiereserv i valuta och ökade återvinningar. (Knligtnuvarande regler minskas EKNs del av återvinningen dä exportören drabbats avkursförlust vid skaderegleringen). Systemet medför ökade förluster för EKNendast 1 den män en utbetald skadeersättning blivit större genomkurshöjning, ersättningen väntas leda till definitiv förlust ochpremiereserven i valutan är otillräcklig sä att kursförlusten mästerealiseras. EKN bör eftersträva att kompensera denna förlustrisk genompremiesättningen. Konsekvenserna av framtida kursrörelser är omöjliga attkvantifiera med nägon säkerhet. En viss belysning kan emellertid erhällas genomstudium av utveck- 1986/87; 23 lingen under de senaste tio aren. I bilaga 4 redovisasberäkningar över de resultat som skulle uppkommit 1975 - 1985 om EKN tidigareutfärdat garantier i USD och CHF. Nägra definitiva slutsatser för framtiden kaninte dras ur detta material men vissa erfarenheter kan vara beaktansvärda. Beträffande ökningen av skadeutbetalningarna kankonstateras att EKN vid de skaderegleringar och den valutakursutveckling somvarit skulle fatt betala ut (motsvarande ca 450 nkr) mer för skadefall och CHF om den nu gällandebegränsningen av EKNs kursrisk-täckning till hade varit 1 kraft och tagitst)ort vid periodens början. (I bilaga 4, tabell 3, har ökningenframräknats till . I dessa beräkningar har dä beaktats att EKN till1983 täckte kursökningar .) Till denna kraftiga ökning iutbetalningarna hade dä bäde den plötsliga ökningen i skadefallen pa grund avskuldkrisen och de anmärkningsvärda ökningarna och CHF-kurserna bidragit. EKNs utestående fordringar skulle emellertid ha ökat 1motsvarande grad. Om sä stor del av beloppet återbetalas - med marknadsmässigaräntor - att de definitiva förlusterna motsvaras av premieintäkter i resp.valutor, skulle EKN inte lida nägon slutlig förlust pä grund av den högrerisktäckningen. Beloppet skulle dä fa Ses som ett mätt pä ökat uppläningsbehov. Frägan blir dä i vilken utsträckning förlusterna kanväntas bli definitiva. har BKN avskrivit endast obetydliga belopp somdefinitiva förluster, men en risk finns för att ytterligare avskrivningar av nuutestående fordringar blir nödvändiga. Frägan om det är bättre att läna 1 valuta eller i svenskakronor för att finansiera fordringar i valuta har redan tidigare uppkommit 1EKNs verksamhet. EKN har betydande fordringar i utländska valutor pä , som svarar för en mycket stor andel av EKNs skadefall . I>e fordringar som uppstod fram tom finansieradesmed län frän i resp. valuta. Dessa lan uppgär till 205MCHF, och 3 HDBH. När en uppgörelse med om ränte- ochåterbetalningar dröjde, valde EKN 1983 att finansiera senare skadebetalningarmed län i svenska kronor, för att inte exponera sig för en alltför storkursrisk, som skulle komma att realiseras om fordringarna inte regleras tillfullo. Rrfarenheterna frän Polenfordringarna visar pä en typ av avvägningar som kan väntas bli vanligare vid ett systemmed skadereglering i valutor. Beräkningarna rörandeCHF-sektorn i bilaga 4, tabell 2, tyder pä att CHF-ford-ringarna, som i huvudsak hänför sig till , hade kunnatfinansieras endast till ca 15 4 frän en premiereserv 1 CHF, om en sädan hade funnits. Exemplet visar att det vid en försiktig valutahantering kan visasig lämpligt att finanslera vissavalutafordringar och dä eventuellt realisera en kursförlust, även on orsak finns att räkna med att fordringarna till sistbetalas. Polenexemplet visar ocksä att premiereserven i en valuta kankomma att motsvara en relativt liten andel av mer betydande skadefall, särskilt om valutan använts koncentrerat till en marknad.Risken för att premiereserven inte räcker till finansiering av förluster som väntas bli definitiva torde varamindre i en valuta son används 1 sädan omfattning att riskspridningerhälles. Beräkningarna i bilaga 4 över USD-sektorn styrker dennaslutsats, vid koncentration av garantiåtaganden 1 valuta pä någraenstaka svaga länder mäste därför hänsyn tas till kursrisken dä EKN bedömer det tillgängliga riskutrymmet pä landet. Det föreslagna systemet förutsätter att för krediter i utländsk valuta läggs till särskilda premiereserver och säledes inte avses användas för betalning av skadeersättningar son uppkommer pä garantier som utfärdats före systemets ikraftträdande. Enligt de beräkningar som redovisas ovan (sid 8)bör reservuppbyggnaden 1 valutorunder en första femårsperiod motsvara högst , som alltsä skulle undanhållas frän verksamheten . Frän det tredje aret skulle en växande andel av skaderegleringarnaske i valuta, nedan återvinningarnai svenska kronor kunde förväntas ligga kvar pä en hög nivä under en följd av ér. On EKNs resultat inte försämras avsevärt och skaderegleringar under redanutestående garantier som beslutats avregeringen finansleras genom den av EKN disponerade rörliga krediten 1 1 enlighet ned nu gällande beslut, bör reservuppbyggnaden 1 valutorkunna motsvaras av minskad likviditet och sAledes inte skapat>ehov av särskild upplAning. Cn emellertidEKNs likviditet måste tas 1 anspråk för finansiering av mycket storaskadefall, måste reservuppbyggnaden i valutormotsvaras av drag ningar pä den rörliga krediten. Prop.1986/87; 23 Pä blir alla beräkningar mer osäkra. Stora skadefall kan leda tilluppläningsbehov inom kronsektorn eller 1andra valutor. Om verksamheten fördelas pä svenska kronor och valutor torde EKN behöva hälla en högre sammanlagd likviditet än som annars varit nödvändig. Eftersom EKN under överskädllg framtid kan förväntas ha ackumulerade underskott kanlikvi ditetsbehovet ocksäkomma att leda till ett visst ökat totalt uppläningsbehovjämfört med den situation som skullerada om nuvarande begränsningi kursrisk-täckningen behälles. Detta innebär i sig en kostnadsökande faktor, eftersom räntenettot päverkas i negativ riktning. Obegränsad kursrisktäckningleder vid en ogynnsam valutakursutveckling till att EKN far skadereglera större belopp än med nuvarande begränsade kursrisktäckning. Som framhållits i föregäende avsnitt och som utfallet underden senaste tioårsperioden utvisar kan dessa beloppbli betydande vid en samtidig ogynnsam valutakurs- och skadeutveckling. Även sädana ökade utbetalningar kan komma attbidra till ökat uppläningsbehov. Omfattningen är emellertid svdr attprognostisera. Om garantiåtaganden görs i utländska valutor bör avräkning mot ochregeringens ramar för garantiåtagandena löpande ske i svenska kronor tilldagskurs. Appreciering av en eller flera valutor eller en devalvering av densvenska kronan kan emellertid dä leda till att ramarna överskrids. Hänsynhärtill t>ör tas genom att viss marginal gesvid fastställandet av ramarnas storlek.Riksdagen och regeringen mäste härutöver vara medvetna om att ramarnavid plötsliga och kraftiga kursrörelser ända kan komma att överskridas. För attreducera riskerna för definitiva kursförluster 1 systemet bör detta som tidigare framhållits tillämpas endast för ett fätal valutor som har en relativtspridd användning för finansiering av exportkrediter.Valutorna mäste vara fritt konvertibla ochkunna förräntas kort- och långfristigt till mark nadsmässiga satser samt kunna lanas upp pä kort och läng sikt. BKN bör kunna anpassa valutavalet tillutvecklingen. 1986/87: 23 USD är en självskriven valuta. Kn viss styrning t>ortfrän subventionerade kre-riter 1 SEK-systemet torde kunna erhällas om vissalägräntevalutor, säsom DEM, CHK, JPX och ECU, Inkluderas i systemet. Om garantier 1 valuta införs bör dessa i första handtillämpas för medel- och långfristiga krediter i valuta som EKN beslutar om ochrekommenderas för de kreditärenden som BITS och regeringen beslutar om. Det är tveksamt om systemet bör tillämpas för kortagarantier med hänsyn till att administrationen kompliceras bäde hos EKN ochgarantitagarna. Inledningsvis bör systemet reserveras för längre risker, därbehovet av garantier i valuta är störst. Ev tillämpning pä korta risker kandiskuteras när erfarenhet vunnits. Garanti 1 valuta bör vara obligatorisk i fall dä valutanomfattas av systemet och detta i övrigt är tillämpligt, sä att riskspridningerhälles. Hanterlna av_valutasekt.orn Skapandet av en valutasektor skulle fä betydandekonsekvenser för EKNs bokföring och databehandling mm. Systemet kan därförinte införas med kort varsel. Pä sikt skulle beräkningen avskadeersättningar och fördelningen av återvunna medel förenklas väsentligt. Enligt EKNs mening bör en utomstående institut lon anlitasför den uppläning i utlandet som systemet förutsätter och för atttillhandahälla den expertis som är nödvändig för valutahantering. Tänkbarainstitutioner är valutabank, eller SEK. EKNs och är närliggande och ett närasamarbete finns sedan gammalt pä flera omräden. En mycket betydande del avEKNs garantier överläts till SEK, vilket gett SEK stor förtrogenhet med EKNsverksamhet. SEK skulle, förutsatt att vederbörliga tlllständerhälles, kunna förvalta och förränta EKNs premiereserver i valuta ochombesörja uppläning för EKNs räkning. Uppläning i SEKs namn med KKN-garantll>ör kunna ske till förmänliga 1986/87: 23 räntesatser.Flexibilitet kan erhällasgenom län med rätt till förtidsinlösen var sjätte manad (vid ränteförfallen). Förtidsinlösen kan dä ske om t ex premiereserven 1valutan vuxit till en nivä somanses onödigt hög eller om återvinning av vissa skaderegleradefordringar framstär som mer osannolik sä att fortsatt "matchande* uppläning innebär en onödig kursriskexponering. Skuldkonsolideringar har frän svensk sida arrangeratssä att de konsoliderade krediternasförfallodagar senarelagts, varvid EKNbetalat skadeersättning till garantitagarna ianslutning till de ursprungliga förfallodagarna. Konsolidering kan ocksä ordnas genom att de ursprungligaexportkrediterna betalas med utnyttjande av ett nytt refinansieringslån frän SEK som garanteras av EKN. Vid ensädan refinansiering skulle varkenEKNs resultat eller premiereserver behöva belastas vid konsolideringstillfället. Detta sätt att arrangeraskuldkonsolideringar har inte använts i huvudsakligen pä grund av svärigheter att hantera företagens självriskeroch delningen av kursrisker mellan EKN och företagen. On dessa svärigheter kan lösas bl a genom att EKN övertar kursriskerna, skullerefinansiering genom SEK vid vissa skuldkon solideringar kunna utnyttjas somalternativ till skadereglering frän EKN. SEK har erbjudit EKN sina tjänster för valutahanteringen i bifogadeskrivelse (bilaga 5). Premiesättningen bör syfta till att ge kostnadstäckning över tiden och löpande kunna anpassas av EKN. Hänsyn bör bl a tas till att premiereserveri olika valutor förräntas till olika räntesatser. En inbetald förskottspremie som förräntats till en läg räntesats ger sämre täckning av ett senare skadefall än en premie som förräntats till en hög räntesats. En högre premie bör säledes tas ut för en garanti i en lägräntevaluta. Genom en uppdelning av verksamheten pä olika valutasektorer uppkommerocksä en risk för att en viss valutasektor kommeratt uppvisa bestäende underskott vilka bedöms behöva täckas genom tillskott frän andra valutasektorer. Dettaexponerar EKN för svårbedömbara kursrisker. Exemplet , säsom det redovisats ovan och ibilaga 4, är en belysande illustration. Pä grund av svårigheten att bedöma och allokera förlustrisker av detta slag bör kompensation för dem sökas vid fastställandetav den allmänna premienivän hellre än vid fastställandet av premiepäslag för enskilda valutor. Järaförelse_mell.an det_ nuvarande ochdet. Jämfört med nuvarande system innebär förslaget för EKN och företagen gemensamt att ökade möjligheter skapas att gardera kursförluster son uppkommer vidskadefall. En positiv effekt är att EKN med det föreslagna systemet kan ta pä sig större kursrisker utan att detta, pä samma sätt som tidigare, minskargarantiutrymmet pä enskilda länder. Dä BKN enligt nuvarande system medgertäckning av kurshöjning upp till t ex belastasgarantiutrynmet med det maximala belopp son kan komma att utbetalas i svenskakronor. Detta har i mängafall lett till att EKN medgett ett mer begränsat kursriskskydd än företagen önskat.