prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Kommittén anser vidare att åtgärder pätelekommunikationsområdet som tillgodoser en enstaka totalförsvarsmyndighetsbehov bör finansieras av denna myndighet. Försvarskommitlénfinner det vidare angeläget att de nya mobila radiosystem som flera civila lotalförsvarsmyndigheterplanerar att skaffa, möjliggör kommunikation mellan enheter ur olikatotalförsvarsmyndigheter samt att de har tillräckligt krigsskydd. Totalförsvaretssamband i krig och beredskap bygger i stor utsträckning på nät.Televerkets programplan som är upprättad enligt regeringens anvisningar harinriktats mot en förstärkning av krigsuthålligheten hos verkets anläggningar.Jag godtar i huvudsak förslag till inriktning av åtgärderna under programplaneperioden.I likhet med försvarskommitlén, och särskilt mot bakgmnd av vadförsvarsministern tidigare anfört om det ökade behovet av säkerhet och snabbheti lednings- och informationssystemen, anser jag att under perioden1987/88-1991/92 bör vidta beredskapsåtgärder som motsvarar det högsta planeringsalternativet.Jag förordar således att en investeringsnivå på i storleksordningen 75 milj.kr. åriigen med tillhörande driftkostnader läggs tUl grund för televerketsfortsatta försvarsberedskap. Denna nivåökning beträffande investeringarna iberedskapsåtgärder innebär en avsevärd ambitionshöjning. Den exaktainvesteringsvolymen bör kunna få variera något för att uppnå en fullgodsamordning med den fredsmässiga utbyggnaden och moderniseringen av telenätet.Televerkets försvarsinvesleringar bör i likhet med försvarskommitténs förslag- frän och med /88 finansieras med rörelsemedel.Även de åtgärder som vidtar i beredskapshöjande syfte och som kanbetraktas som driftkostnader bör givetvis liksom finansieras medverkets rörelsemedel. Vidare förordar jag att åtgärder på telekommunikationsområdetsom tillgodoser en enstaka totalförsvarsmyndighets behov bör finansieras avdenna myndighet. Det finns i verksamhet ett nära samband mellan fredsmässiga krav påsäkerhet och beredskap och de krav som uppkommer i ett läge av beredskap ochkrig. Genom mina förslag förbättras bl.a. möjligheterna till ett effektivthänsynstagande inom verket till behovet av beredskapsåtgärder i den fredstidaverksamheten. Jag delar vidare kommitténs uppfattning att del kan finnasanledning att särskilt överväga formerna för styrning av televerketsförsvarsinvesteringar. Det är t. ex. angeläget att höga krav på effektiviteteni resursanvändningen kan tiUämpas för försvarsinvesteringarna liksom förteleverkets insatser i övrigt. Det bör ankomma pä regeringen all besluta omlämpliga styrformer. Beträffandeanskaffningen av de nya mobila radiosystemen vill jag hänvisa till vadförsvarsministern tidigare anfört. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av tele verkets försvarsberedskap somjag har angett samt 2. godkännaatt försvarsinvesteringar från och med /88 finansieras med rörelsemedel. 2 Civilt totalförsvar: funktionen Transporter Transporterär av mycket stor betydelse för totalförsvaret. Särskilt viktigt är därvid attde samlade transportresurserna kan fungera med kort förvarning i samband medmobilisering och krig. har som uppgift atl tillgodosetotalförsvarets behov av transporter. Funktionen delas in i delfunktionernaTransportsamordning, Järnvägstransporter, Landsvägstransporter, Vägar, Flygtransporleroch Sjötransporter. är ansvarig myndighet för funktionenTransporter och för delfunktionerna Transportsamordning ochLandsvägstransporter, medan , , luftfartsverket ochsjöfartsverket svarar för beredskapsplaneringen inom de övriga delfunktionerna. Överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB) redovisar i sin programplan budgetåren 1987/88-1991/92för det hittillsvarande ekonomiska försvaret ett förslag till inriktning avverksamheten och medelstilldelningen inom funktionen Transporter under programplanperioden.Försvarskommittén har i sitt slutbetänkande inget att erinra mot ÖCB:s förslagi dessa frågor. Chefenför försvarsdepartementet redovisade sin syn på vissa gemensammautgångspunkter av särskild vikt för totalförsvarets fortsatta utveckling, ochunderströk därvid vikten av ledning och samordning av totalförsvaret saml deökade kraven pä snabbhet och flexibilitet inom Iransportberedskapen. Försvarsministernställer sig också bakom försvarskommitténs syn på Prop. 1986/87:95 behovet av modellutveckling och ytteriigare studier inom funktionen Transporter. Jag delar försvarsministerns uppfattning i dessa frågor. Beträffandemedelstilldelningen för delfunktionerna inom funktionen Kommunika-Transporterunder /88 har jag - i likhet med försvarskom- tionsdep.mitten - inget att erinra mot ÖCB:s förslag. Jag återkommer i det följande tillanslagsfrågor i anledning av detta. Jag hemställer att regeringen berederriksdagen lillfäUe att ta del av vad jag anfört om den fortsatta verksamheteninom funktionen Transporter av totalförsvarets civila del. Anslagsfrågor för /88 1985/86 Utgift 28570000 Reservation 30239000 1986/87 Anslag 35300000 1987/88 Förslag 37000000 Frän anslaget betalas kostnader för planering m.m.samt investeringar vad gäller försöriningsberedskapen inom totalförsvarets civiladel. 1986/87:100 bil. 8 har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan* på särskild proposition i ämnet, till Vägverket:Försvarsuppgifter för /88 beräkna ett reservationsanslag på . Jag anhåller om alt nu få ta upp denna fråga. Anslaget avser den verksamhet som skall tillgodosetotalförsvarets krav på väghållning vid krigsfara och i krig och denplanläggning i fred som erfordras härför. Anslaget omfattar delposterna driftoch investering. I delposten drift inräknas främst sädana uppgifter somplanläggning av krigsorganisation, upprättande av krigsvägplan,försvarsutbildning, organisering och utbildning av driftvärn, säkerhetsskyddsamt övriga åtgärder inom ramen för civilt och militärt försvar. investeringar omfattar främst anskaffning av reservbromate-rieloch reservdelar för verkets färior, fordon och maskiner. Chefen för försvarsdepartementet har anmältbl.a. programplan för totalförsvarets civila del och därvid redovisat sin synpå funktionen Transporter. Som jag tidigare anfört ansluter jag mig till hansställningstaganden. Jag beräknar för delfunktionen Vägar medelsbehovel /88 till 37 milj. kr. I följande sammanställning redovisas hur kostnaderna istort fördelar sig . n » Prop. Bilaga 5 Kommui 37 000000 tionsdep. Investeringar 25 200000 Kommunika- Vägverketbör genom ett lämpligt avvägt bestäUningsbemyndigande ges möjlighet altanskaffa reservbromateriel så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgrund av de av migförordade investeringarna anser jag att elt lämpligt beställningsbemyndigandeför är 10 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att till : Försvarsuppgiflerför /88 anvisa ett reservationsanslag på . 2. att medge alt regeringen lämnarvägverket det beställningsbemyndigande somjag har förordat i det föregående. 1985/86Utgift 12864000 Reservation 4281000 1986/87Anslag 14900000 1987/88Förslag 28000000 Frånanslaget betalas järnvägsinvesteringar för försöriningsberedskapen inomtotalförsvarets civila del. Investeringsmedlen förs inte till det statskapitalSJ skall förränta. Driftkostnader för försvars- och beredskapsändamål påjärnvägsområdet finansieras dels över IV huvudtiteln, dels med SJ:segna driftmedel. 1986/87:100 bil. 8 har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, till Försvarsinvesteringar vid statensjärnvägar för /88 beräkna ett reservationsanslag på 14,9 milj.kr. Jag anhåller nu om att få ta upp denna fråga. SJhar i sin anslagsframställning beräknat medelsbehovet för /88till 28 milj. kr. Detta innebär en ökning i förhällande till innevarande årsanslag med 13,1 milj. kr. Iberäkningen ingår bl.a. medel för en fortsatt utbyggd säkerhet i tele- och radionätet genom t.ex. kringgångskablar. För det fortifikatoriska skyddet har resurser avsatts för insatser vid bl.a. omformarstationer, Irafiklednings- och eldriftscentraler samt vid större signalslällverk. elförsöriningen planerasen fortsatt anskaffning av dieseldrivna reservelverk för att säkerställa attväxlar och signaler fungerar vid elstopp. För att möta sabotagehot planeras enförstärkning av tillträdesskyddei genom bl.a. tekniska skyddsanordningar vidviktigare anläggningar. För att höja reparationsberedskapen har imedelsberäkningen inräknats fler rörliga enheter för verksladstjänst. I denplanerade verksamheten ingår också en anskaffning av olika former av lasthanteringsmaterielför att göra det möjligt att lasta och lossa bl. a. tyngre fordon utan krav påfasta stationsanläggningar. Chefenför försvarsdepartementet har anmält bl. a. programplan förtotalförsvarets civila del och därvid redovisat sin syn på funktionenTransporter. Som jag tidigare anfört ansluter jag mig till hans ställningstaganden.Jag förordar att för delfunktionen /88 anvisas 28 milj. kr. I den föreslagna medelsramen harinräknats påbörjandet av en begränsad upprustning av bandelen JokkmokkArvidsjaur för att tillgodose totalförsvarets behov tills dess alt etlframlida långsiktigt ställningstagande föreligger om persontrafiken pä banan. Jaghemställer att regeringen föreslär att lillFörsvarsinvesteringar vid för /88 anvisa ettreservationsanslag på . Ersättning till för vissa tjänster 1986/87:100 bil. 8 föreslår jag att från och med den 1juli 1987 ombildas till affärsverk. Detta innebär i princip att verksamhetenskall finansieras genom avgifter frän sjöfarten. Sädana kostnader som inteskall belasta handelssjöfarten avses även i fortsättningen finansieras viaanslag över statsbudgeten. 1986/87:100 bil. 8 har jag för /88 beräknat 101406000kr.som ersättning till för vissa tjänster, varav I . avserden civila delen av totalförsvaret. 1 beloppet ingår medel för information ochutbildning om sjöfartens och handelsflottans betydelse i kris och krig. Vidareingår medel för inköp av kommunikationsutrustning till ett antal svenskautlandsbeskickningar för etl rationellt utnyttjande av handelsflottan vid krisoch krig. Vidarehar inom den avgiftsfinansierade delen av verksamhetenkostnader för den civila delen av totalförsvaret som beräknas 4 1986/87. Rättelse:S. 58 raderna 32-37: Jag vill föreslå inrättas, Ulgår uppgå lUI I 791000 /88. I beloppet ingår kostnaden för sjöfartsverketsförsvarskontor, halva kapitalkostnaden för Falsterbokanalen samt kostnadernaför drift av beredskapslager. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle attta del av vad jag anfört om verksamhet inom totalförsvaretscivila del. F I.Beredskap för civil luftfart 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag 1986/87:100 bil. 8 har regeringen föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Beredskap för civil luftfart för budgetåret1987/88 beräkna ett reservationsanslag på I2,9milj.kr. Jag anhåller om atl nufå la upp denna fråga. Chefenför försvarsdepartementet har anmält bl.a. programplan förtotalförsvarels civila del och därvid redovisat sin syn på funktionenTransporter. Somjag tidigare anfört ansluter jag mig till hansställningstaganden. Jag beräknar medelsbehovel för delfunktionen /88 till 17,1 milj.kr., dvs. en ökning med 4,2 milj. kr. iförhållande till föreslaget anslag i prop. 1986/87:100 bil. Den föreslagnamedelstilldelningen medger en ökad handlingsberedskap för ledningsfunktioner, fortifikatoriskaåtgärder samt malerielanskaffning för flygplanens tekniska underhåll. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Beredskapför civU luftfart för /88 anvisa ett reservationsanslag på . Institut m.m. H 1. () har enligt sin instruktion (SFS 1979:1037, ändrad senast 1986:1072) bl.a. uppgifter inom den civila delen av totalförsvaret. 1986/87:100 bil.8 har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild propositionanvisa ett oförändrat anslag för åtgärder inom totalförsvarets civila del(drift- och förvaltningskostnader) med avdrag för den engångsanvisning som TPRdisponerar för innevarande budgetår. Jag anhåller nu om att få ta upp dennafråga. begärsett engångsanslag pä . för särskilda åtgärder inom totalförsvaretscivila del. Merparten av medlen föresläs användas för åtgärder att begränsaverkningarna av elavbrott pä drivmedelsförsöriningen. I förslaget ingår vidareutbildning av beredskapsplanläggande och krigsplacerad personal, datalistormed fordonsuppgifter, statistik för landsvägsfordon, underhållsavtal för radioulmstning,datorprogram för uppgifter från centrala bilregistret samt för konsultmedverkanlill översyn av betalningssystem vid drivmedelsransonering. Chefen för försvarsdepartementethar anmält bl.a. programplan för totalförsvarets civila del ochdärvid redovisat sin syn på funktionen Transporter. Somjag tidigare anförtansluter jag mig till hans ställningstaganden. Jag förordar att transportrådetför delfunktionerna Transportsamordning och Landsvägstransporter anvisassammanlagt . för /88 som en engångsanvisning. Jaghemställer att regeringen utöver vad som hemställts i budgetpropositionen -föreslår atltill Transportrådel för /88 anvisa ett förslagsanslag pä . funktionen Telekommunikationer............................... 43 Inledning................................................................... ... 43 Programplan ............................................................. ... 43 försvarskommitté ...................................... ... 44 Hemställan ............................................................... ... 46 funktionen Transporter ............................................. 46 Föredraganden ......................................................... ... 46 Anslagsfrågor för /88 .................... ... 47 B. Vägväsende .................................................. ... 47 : Försvarsuppgifter ......................... 47 Föredragandes överväganden ........................ 47 Försvarsinvesteringar vid slatens järnvägar .. .. 48 SJ:s anslagsframställning ................................ .. 48 Föredragandens överväganden........................ 49 Ersättning till för vissa tjänster. F. Luftfart ............................................................. 50 Beredskap för civil luftfart ................................. .. 50 Föredraganden ................................................ .. 50 H. Institutm.m....................................................... 50 Bilaga 6 Prop. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26februari 1987 Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling Förslag till en ny organisation för tullverketskustbevakning 1 Myndigheter, verksamheter och ansvarsfördelning inomövervakning, säkerhet och räddningstjänst till sjöss (sjöövervakningen) En rad myndigheter med olika uppgifter och ansvar deltar isjöövervakningen. Mångfalden av arbetsuppgifter och de skiftandeansvarsförhållandena framgår av följande tablå: Myndigheter, verksamheter och rollfördelning inomsjöövervakningen Allmän gräns- och havsövervakning av Sveriges sjö-lerrilorium, fiskezonen och angränsade farvatten Tilllrädeskonlroll (statsfartyg) Kuslbevakningen, sjöfartsverkel, polisen Fiske-, jakl- och natur-vårdslillsyn Sjötrafikövervakning (trafikregler, vattenförorening etc.) Kontinenlalsockelkontroll, marilima fornfynd Sjöräddning Räddning av liv , mannen, polisen m.fl. Räddning av miljö (olje-och kemikaliebekämpning) En långrad uppgifter till sjöss åvilar fyra olika myndigheter vilka samtli- Prop.1986/87:95 ga sorterar under skilda departement. Marinen ombesörjer denmilitära gränsbevakningen lill sjöss, ansvarar för fisketillsynoch Bilaga 6 miljöskydd, skydds- och konlrollomrädeslillsynen ligger hospolisen och är samordningsansvarig försjöräddningsinsatser avseende departementet räddande av liv. Inom ramen fördessa ansvarsförhållanden skall en medverkan ske mellan de nyssnämnda myndigheterna inom i princip samtliga verksamhetsområden. Utifrån dennabeskrivning kan slutsatsen dras att sjöövervakningen präglas av en långt gångensektorisering, som i sin tur medför stora risker för dubbleringar verksamhetsmässigt,såväl i materiellt som personellt hänseende. De nu beskrivna förhållandena med dess splittradeansvarsbild har varit föremål för uppmärksamhet iskilda sammanhang. I betänkandet REN-TUR (SOU 1979:43-45) föreslogs att kustbevakningenskulle brytas ut ur och föras samman med . Enligtutredningsförslaget skulle planeringen av sjösäkerhetsarbetet underlättas ochförbättras i den föreslagna organisationen som etl effektivare resursutnyttjandeförväntades leda lill en bättre tillsyn av farledsanordningar, intensifierad besiklningsverksamhetoch samordnade insatser vid oljebekämpning och katastrofsituationer. betänkande "Samordning av övervakningen ochräddningstjänsten till sjöss" (DsH 1980:1) framfördes förslaget att ävenkustbevakningen och borde ha tillgång till information frånmarinens radar- och datorbaserade informationssystem. Man hänvisade till försöksom hade påböriats i med en för dessa myndigheter gemensam sjöövervakningscentral. försvarspolitiska beslut betonade riksdagenvikten av att ett ökat samulnyttjande kom till stånd mellan försvarets och detövriga samhällets resurser. I försvarsutskottets betänkande (FöU 1981/82:18, s.40)konstaterades att de myndigheter som är verksamma inom sjöövervakningen ihuvudsak agerar självständigt när det gäller planering, organisationsutvecklingoch resursutbyggnad. Denna ordning riskerade att leda till en viss dubbleringav personal och materiel. slutsats bl.a. med hänvisningtill de utredningsförslag som nämnts - var alt man vid överväganden omsamordning på den civila sidan även borde beakta möjligheterna till samordningoch samulnyttjande med marinen. Man syftade då på en vidare samordning änenbart ett gemensamt utnyttjande av ledningsinformation som försöken i Malmömed gemensam informationscentral för sjöövervakning gick utpå. Tänkbara ätgärder som borde prövas var en ytterligare integrering avledningsorganisationen, gemensamt utnyttjande av förråd ochunderhållsorganisation, samordnade inköp av fartyg och båtar samt materiel iövrigt, gemensam flygövervakning och samordning av resurserna för ledning av sjöräddningen.Etl sådant gemensamt utnyttjande av militära och civila resurser kunde leda lillbetydande effektivitetsvinster. Även försvarskommitté har i sitt helt nyligenavlämnade betänkande föreslagit att en utökad samordning mellan kustbevakningenoch marinen bör genomföras. Det framhålls att bl. a. sambandssystem, förrådshållningoch underhåll bör integreras. 1budgetpropositionen 1983 (prop 1982/83:100 bil. 8) behandlades frågan om engemensam organisation för kustbevakning och sjöfartsverket.Föredragande statsråd konstaterade att slutsatserna frän betänkandet REN-TURoch frän en ytteriigare genomlysning av förslaget som statskontoret hadegenomfört visade att en organisatorisk integration skulle medföra klarasamordningsvinster. Mol denna bakgrund tillkallade regeringen ensärskild utredare, , med uppgift att ta fram etl förslag tillgemensam organisation för och . 1maj 1985 överlämnade den särskilde utredaren sitt förslag (DsK 1985:5) tilluppbyggnad av en ny myndighet. ().Utgångspunkten för utredarens förslag var en bibehållen ambitionsnivå hos den nyaorganisationen men där arbetsuppgifterna skulle fullgöras med entotalt sett mindre resursinsats. Organisationen föreslogs utformas sä att dessresurser skulle kunna samverka med andra organ inom övriga sektorer avsamhället för alt därmed tillgodose övergripande behov. Dennya organisationen förväntades ge besparings- och rationaliseringsvinster inomett flertal områden. Ett effektivare resursutnyttjande förutspåddes bl. a.genom merutnyttjande av materiel, gemensamt användande av verkstäder och förrådoch samordnat bruk av informationssystem. Sammantaget ansågs förslagen kunnaleda till en minskning av personalbehovet med 120 tjänster. Deberörda myndigheterna och personalorganisationerna hade en rad synpunkter på deslutsatser som hade dragits i betänkandet. Frän sida hävdades atten mer framkomlig väg skulle vara att behåUa nuvarande organisationsstrukturoch inom ramen för denna utarbeta mer utvecklade samverkansformer med marinen,och polisen. Inom fanns en tveksamhet molförslaget. Motbakgrund av de fortsatta övervägandena och de negativa reaktioner som hadelämnats av remissinstanserna avstod regeringen från att lägga fram ett förslagom ett organisatoriskt samgående mellan och sjöfartsverkel. 3 Det fortsatta utredningsarbetet Denövergripande utgångspunkt som hade gällt för utredningen om ochkustbevakningen - nämligen att ansvarsförhållandena inom sjöövervakningen måsteförändras för att märkbara effektivitetsvinster skall kunna uppnås - ärfortfarande giltig. I den debatt som fördes i samband med frågan om ensammanslagning av och framkom ett flertalgånger synpunkten att marinen skulle vara en mer naturlig samarbetspartner förkustbevakningen än . Något utredningsarbete som närmare hadevisat på förutsättningarna för en sådan samordning har inte genomförts. Dockhar vissa samarbetsprojekl mellan och marinen bedrivits undersenare år. Således gav regeringen överbefälhavaren i uppdragatt i samråd med generallullstyrelsen utreda förutsättningarna för ettgemensamt utnyttjande av flygplan för övervakning till sjöss. I skrivelseravlämnade dels och dels redovisadeöverbefälhavaren och generaltullstyrelsen hur behoven av flygplan förövervakning av våra havsområden kunde samordnas i form av utnyttjande, driftoch underhåll. föreskrev regeringen genom särskilt beslut attövervakning m.m.till sjöss med flygplan skulle samordnas mellan försvarsmaktenoch kustbevakning. kunde försvarets materielverkför marinens och räkning teckna avtal för upphandling av tre spanskaCASA-plan. överlämnade statskontoret till regeringenen utvärdering av försöket med gemensam informationscentral för sjöövervakningi . Inför ett slutligt ställningstagande i frågan fick statskontoret iuppdrag att bl. a. redovisa hur ledningen och driften av verksamheten i dengemensamma centralen skulle fördelas mellan myndigheterna. Som ett resultat avdessa utredningar beslöt regeringen att permanenta den gemensammainformationscentralen fr.o. Dessa samordningsåtgärder kan förväntas leda till ett merrationellt resursutnyttjande. Men detta är bara en mindre del av den mängdområden där kuslbevakningen och marinen har verksamheter som löper parallellt.Väsentliga rationaliserings- och effektivitetsvinster går att nå inom sådanaområden som gemensam materialanskaffning, materielunderhåll, system förledning, samband och kommunikation, förrådshållning, utbildning och operativtsamutnyttjande av resurser. Mot denna bakgmnd har inomregeringskansliet bedrivUs ett arbete med syfte att studera förutsältningarnaför elt närmare samarbete och en mer integrerad samordning mellankustbevakningen och marinen inom de nämnda områdena. En utgångspunkt förarbetet har varil att organisatorisk tillhörighet och utformning har enavgörande betydelse för rationaliseringssträvandena. De effektiviseringseffektersom kan förväntas uppkomma har därvid studerats inom ramen för tre alternativaorganisatoriska modeller: - Kustbevakningenblir en frislående civil myndighet inom det civila totalförsvaret. - Kustbevakningenblir en fristående civil myndighet inom det militära försvaret. - Kustbevakningeninordnas som en del i marinen. 4Föredragandens överväganden och förslag 4.1 uppgifter och organisation svarar för den reguljära civilaövervakningen längs våra kuster. Genom att ansvaret för den allmännaövervakningen av sjölerritoriet åvilar har det varil naturligtatt genom årens lopp tillföra elt flertal ytterligare merspecifika arbetsuppgifter som knyter an till sjöövervakningen. Kustbevakningensarbetsområden inbegriper numera funktionerna '- allmän gränsövervakning > - skyddsområdestillsynoch viss tillsyn av obemannade militära anlägg ningar i havsbandet - jakt-, fiske- ochnaturvårdstillsyn inom kust- och skärgårdsområden - havsbottenövervakning(kontinentalsockeln) - avvärjningeller begränsning av miljöfarliga utsläpp till havs och i kust vatten (olje- och kemikaliebekämpning) - transporthjälp åt andramyndigheter