prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — har verksamheten i ökad utsträckning inriktats mot underhålls- och ombygg nadsverksamhet och ombyggnad av byggnadsminnesmärken där det kan vara svårt all upphandla arbeten till fast pris. Genom egenregiverksamhe- ten får insyn i byggbranschen och detaljkunskap om kostnader och produktionsteknik. Erfarenhetsålerföringen från verksam heten stärker styrelsens kompetens som beställare och byggherte. Inredning omfattar planering ochupphandling av inredning för lokaler inom ulbildnings- och jordbruksdepartementens verksamhetsområ den och i övrigl efler regeringens särskilda beslul. Sålunda har verket bl. a. fåll ansvarei för planering och anskaffning av inredning för lokalerna för regeringskansliel i . Härtill kommer sädana projekl, där lokal brukarna uppdrar åt slyrelsen alt planera och upphandla inredning och ställer erforderliga medel till styrelsens förfogande. Utomlands svarar för projekiering, förvallning och anskaffning av inred ning för utrikesrepresentalionens kanslilokaler, chefsbostädernas repre sentationsdelar samt vissa andra bosläder m. m. Kostnaderna för inred ningsverksamhelen beräknas till ca 110 milj. kr. innevarande budgetär och ca 135 milj. kr. för /88. Administrationskostnadernaberäknas till ca 11 milj. kr.budgetåren 1986/87 resp. 1987/88. Övrig verksamhetomfattar effektivisering och rationalisering inom städningsområdet samt övrig uppdragsverksamhet som rådgivning i Iransportfrågor, rådgivning och samråd i hyresfrågor m. m. svararför central planering, rationalisering, effek tivisering och utveckling av städverksamheten inom den statliga seklorn. 1 uppgiflen ingår också att svara för central inköpssamordning inom områ- 50 Arbetet med utvidgning av befintligalokalvårdsorganisationer och eta- Prop. 1986/87: 100 blering av nya har i slort settslutförts. Intresset frän myndigheternas sida Bil. 9 är svagt främst på grund av osäkerheten kring vad det ökade personalansvaretkan få för följder samt avsaknaden av incilamenl. a. delta har pä senare tid inneburit att några myndigheter önskatfrånträda huvudmannaskapet. Eltökat kostnadstryck har bidraglit lill delta, särskilt i storstäderna. Verkets egnaverksamhel inriklas mol den arbetande konsultrollen med mera betoning päekonomi och organisation än . Verket räknar därvid med att vissatjänster skall intäklsfinansieras. Byggnadsslyrelsenbedriver också försök med exlern konsullverksamhet med internationell inriktning.Verksamheten har pågått sedan vären 1984och skall ulvärderas efler en treårsperiod. Till Stödprogrammen räknas ekonomi ochadminislralion, leknik och gemensamma funktioner. De gemensamma funktionerna ärutvecklingsarbete,kalkylering, upphandling och besiktning, samt den gemensamma konlorsdriftenoch reprocenlralen för myndigheterna inom kv. De sammanlagdakostnaderna för förvaltningskontoret Garnisonen beräknas uppgå tillca 31 milj. kr. för /88. Verksamhelen finansieras genomett konlorsdriftpålägg som debileras lokalbrukarna i förhållande lilldisponerad area och utförda reprotjänsler. är statsförvaltningens expertorgan för bl.a. lokalförsörjning för civilastatliga myndigheter. Ansvarei för faslighelsförvallning och anskaffning av lokaler för statligverksamhel har i ökadutsträckning lagls på verket. Chefen för har tidigare denna dag föreslagil alllokalhållningsansvaret för kriminalvårdsslyrelsen överförs lillbyggnadsslyrelsen successivi under /88.Del är angelägel atl lokalfrågorna får en likformig prövning och atl byggnadsinvesteringarna priorileras frän engemensam utgångspunkt. Jag kommer därför att senare, i samband med minredovisning av tullverkels verksamhet, föreslä att isamarbele med lullverkel successivt övertar hela lokalhällningsansvaret ävenför från och med /88. Jag har motbakgrund av de redovisade skälen härför ingel alt invända motbyggnadsslyrelsens och domslolsverkels förslag all lokalansvarei för deallmänna advokatbyråerna ersälts med etl samrådsförfarande mellan advokatbyråerna och byggnadsslyrelsen. Byggnadsslyrelsenshuvuduppgifl är all förse myndigheterna med ända målsenligalokaler. Arbelel med att öka effektiviteten i lokalutnyltjandet och attförbällra lokalekonomin pågår fortlöpande. Byggnadsslyrelsen ser avdenna anledning över slandard- och normfrågor omfallande bl. a. storle ken på olika rumstyper, möjligheten till slörre samutnytljande av lokaler samt utveckling av effektivare planlösningar. Verket är vidare mer restrik tivt isin prövning av verksamhetskrav och ökar insatserna för all undvika 51 outhyrda överslora lokaler. Det är vikligl altmotivation skapas för såväl enskilda lokalbrukare som Prop. 1986/87: 100 lokalhållarenbyggnadsstyrelsen att få lill slånd elt mera ralionellt lokalut- Bil. 9 nyttjande.Lokalbrukarna mäste också vara beredda alt i störte omfattning än tidigare prövalokallösningar som lar hänsyn lill begränsningar i befintliga lokaler och minskat ekonomiskluirymme för ändringsarbeten. En föruisättningför att detla arbele skall ge resultat är alt myndigheterna känner ell ökalansvar för sina lokalkostnader och strävar efter en optimal fördelning mellanlokaler och andra resurser. Denförsöksverksamhet med anledning av införande av ramanslag som jag redogjort för i finansplanenunder Särskilda frågor (bilagal) och sombl. a. innebär ökad utbytbarhet mellan lokalkostnader och andra resursslag kan enligt min uppfattning bidra lill ensådan utveckling. Förslaget har sittursprung i den arbelsgrupp som tillsattes under vären 1986 med uppgift all se över lokalkostnaderna imyndigheternas budgel och hyressättning i lokaler för staligamyndigheler. Gruppen avlämnade den 31 oktober1986 rapporten (Ds Fi 1986: 28). Delar av rapporlen har tidigare berörtsav chefen för ianförandel under Gemensamma frägor (bilaga 2) om rikllinjer för den framtidaslatliga lokalförsörjningen. Av rapporten framgårvidare alt en kombinalion av en cenlral administrativ slyrning och en decentraliserad incitamentsstyrningfrän lokalbrukarna är vad som fordras förgod effektivitet inom den statliga lokalhållningen även ifortsättningen. För all stärka delokalbrukande myndigheternas möjlighet atl frånträda lokaler föreslärarbetsgruppen alt myndighelen efler anmälan lill skall kunna lämna lokalen efler delatt föreskriven uppsägningstid gäll ul. Om byggnadsslyrelsen av nägol skälinte kan bifalla en sådan framställning skall ärendet skyndsamtunderställas regeringens prövning. Arbetsgruppen harutifrån sitl perspektiv, nämligen atl främja utveckUng av högreeffektivitet, bäitre service och lägre kosinader i fastighetsförvaltningen, kommii atlnågol beröra frågor som hänger samman med olika roller iförhållande lill myndigheterna. verkar som stabsorgan åt regeringen och utövarmyndighetsuppgifter i förhållande lill lokalbrukande slatliga myndigheter. a. normering av lokalstandard, ulformning av lokalprogram samt ställningslagande i enskilda lokalårenden. I service- ochaffärsrollen ingär atl förvalta lokalbeslåndet, göra inhyrningar,anskaffa och avveckla lokaler i strävan allpå gynnsamma ekonomiska villkor tillgodose myndigheternas behov av ändamålsenliga lokaler. Villkoren förmyndighetsrollen resp. för service-och affärsverksamheten är olika. Enligtarbetsgruppens mening bör det övervägas att inleda en administrativ ochorganisatorisk utveckling som utgår från förutsättningarna för de två rollerna. Jag delar arbetsgruppens synpunkter idessa frågor och förordar all byggnadsslyrelseni näsla års anslagsframslällning redovisar förslag till hur enförändring skall genomföras. Beiräffandehyressättningen i statliga lokaler delar jag arbetsgruppens uppfattning att det är nödvändigt atl inlerndebiteringssyslemel för statliga 52 lokalerbygger pä marknadspriser för motsvarande lokaler. Delta är en Prop.1986/87: 100 förutsättning för att endelegering av resursbeslut skall kunna ske utan att Bil. 9 delta leder lill ineffektivitet. flertaluiredningar har de senasle åren behandlat frågan om samordning av den statligafastighetsförvaltningen och byggverksamhelen. Allt lalar för alt enökad samordning av den verksamhet som bedrivs av främslbyggnadsslyrelsen, forlifikationsförvallningen (FortF) och affärsverken skullemedföra minskade kosinader för siaten. Jag kommer därför atl senare föreslåregeringen atl en särskild utredare tillkallas med uppgifl atl i samråd medbl. a. och FortF la fram elt förslag om ökad samordning avden verksamhet som bedrivs av dessa båda myndigheter. Även möjligheterna tillsamverkan med affärsverk, övriga lokalförval-tande myndigheter och andra lokalförvallare skall förbällras. Olikaalternativ skall ulredas. Etl av dessa alternativ skall innebära enförstärkt regional organisalion fördelad päell tiotal regioner, med en i huvudsak oförändradomfallning av verksamhelen i och en begränsad omfattning av verksamheten i . Förslagelbör vara utformat så att etl genomförande är möjligt från den 1 juli1988. Byggnadsstyrelsenfortsätter arbetet med att effektivisera fastighetsdriften ochfastighetsunderhållet genom ökad samordning, utveckling av syslem för ökadplanmässighel vad gäller fastighetsunderhåll m. m. för att begränsa kosinadernaför fastighetsförvaltningen. har som ett led i delta arbeteföreslagit ell besparingsmål för den närmaste femårsperioden om vad avserverkets totala driftkosinader. Driftkostnaderna för statens fastigheter ärbelydande och jag anser del angelägel atl förslaget genomförs.Byggnadsslyrelsen har i enlighet med vad jag framförde i budgetpropositionen för budgetårel1986/87 redovisal konsekvenserna av atl underhållsåtgärder som ulförs i samband med störreom- och tillbyggnader beslrids med underhållsmedel i stället för som medinvesteringsmedel. Ingenting har framkommit som talar mot en sådan ordning.Förändringen är ur slatsfinansiell synpunkt neutral. Jag föreslår därför attden genomförs och har vid min beräkning av underhällsmedel tagil hänsyn härtill. I det föregåenderedovisas den av beräknade omslutningen inom de olikaverksamhetsområdena under innevarande och nästa budgetår. Inomverksamhetsområdet beräknar jag sammanlagi 1 384milj. för drift, reparations-, och underhällskostnader samlenergibesparande ålgärder m.m. Av detla belopp harjag beräknat kostnaderna förinrikes fastighetsdrift till 845 milj. kr. varav för löner, tjänster m. m.exklusive förbrukningar ca 375 milj. kr. För fastighetsunderhäll saml ombyggnadoch komplettering inkl. energibesparande åtgärder harjag beräknai 486milj. skall i nästa års anslagsframställning redovisahur stor del av underhällskostnaderna som utnyttjats för energibesparande åtgärder. Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 Bil. a) slottsbyggnader m. m. (4- lOOOOOOO) b) utrikes fastigheter (22 200000) (4- 800000) (4- 800000) Byggnadsslyrelsen färefler regeringens beslut ta i anspråk realisationsvinster som uppkommer vidförsäljning av fastigheter för underhåll och ombyggnad. Realisationsvinsten /86 var ca. 22 milj. kr. Jag avser att senare åierkomma tillregeringen med förslag om hur medlen skall disponeras. har,med hänvisning till de avskrivningsregler som gäller för byggnader och mark somanvänds för försvarsändamål hemställt atl få engångsnedskriva statskapitaletmed I . avseende mark och förtådsbyggnader för civilförsvaret, FOA m.m. Jag har inget att erinra mot förslag. Jag godtar förslag om enplanenlig real minskning av utgifterna för administrationen om /88 enligt det treåriga huvudförslag som fastlades /87. Jag beräknar kostnaderna för administrationtill ca 226 milj. kr. för nästa budgelär enligt följande sammanställning. Beräknad ändring 1987/88 -5 366000 4-1873000 Jag vUl erinra om atlomfattningen av bl. a. byggnadsinvesteringarna och av reparations- ochunderhållsåtgärder och därmed verksamheten inom kan komma atlförändras i förhällande lill budgetförslaget med anledning av verkels ökadelokalhållningsansvar och de konjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder somfortlöpande övervägs. Kostnaderna förbyggnadsslyrelsens administration och övriga driflkostnader bestrids, inomramen för de ekonomiska reslriktioner som regeringen beslular, slutligt frånhyresinkomster samt de anslag m. m. som står till förfogande för förvaltningoch anskaffning av fasligheler och lokaler och för inredning saml av inkomsterfrån uppdragsverksamhel. I statsbudgeten tas endasl upp ett formellt belopp av1 . under delta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndiga regeringen attbesluta om engångsnedskrivning av slalskapilalel i enUghet med vad jagredovisat i det föregående, 2. till Byggnadsstyrelsenför budgetårel 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . D2.Inköp av fastigheter m. m. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslaget används förfastighetsförvärv efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Byggnadsslyrelsenhar av regeringen bemyndigats atl - om koslnaden i det enskilda fallel inleöversiiger . - själv besluta i frågor som gäller bl. a.fastighetsregleringar och kompletleringsköp. Regeringen har riksdagensbemyndigande att för angelägna fastighetsförvärv förskottsvis ta i anspråktillgängliga medel från sådana reservationsanslag som står tillbyggnadsstyrelsens förfogande och i efterhand begära medel för förvärven hosriksdagen. Under /86 har utbetalats ca 29milj. För innevarande budgetår beräknarbyggnadsstyrelsen medelsförbrukningen för aktuella förvärv under delta anslagtill ca 75 milj. kr. Förhandlingar pågårforllöpande med kommuner och enskilda om mark-och fastighelsförvärv för statligförvaltning. Verksamhetsplanen omfattar bl. a. förvärv för central och regionalförvaltning såväl i som i landsorten. Verket bör vidare håUaen viss beredskap för markförvärv för sådana byggnadsobjekt som kan komma attlidigareläggas. beräknar alt etl genomförandeav nu akluella förvärv skulle ge ett medelsbehov av ca 75 milj. kr. Därvid har vissa medel beräknats för förvärv av sådana fastigheterdär styrelsen är ensam eller dominerande hyresgäst och där köp är affärsmässigtmotiverat med hänsyn till kontraktstidens uigång. I beloppen har även beräknatsmedel för inköp av kommunalt ägda polishus. Med beaktande av anslagsbehållningen och medhänsyn till tidigare lämnade bemyndigande beräknar jaganslagsbehovel för /88 till 20 milj. kr. Jag vill i deltasammanhang också la upp två frågor som rör försäljning av statens fastaegendom. har bemyndigal regeringen all säljasiaten tillhörig fast egendom med en högsta beloppsgräns om 5 milj. kr.Regeringen föreslog i prop. 1985:101 atl beloppsgränsen skulle slopas ochersättas med en redovisning i efterhand lill . avslogregeringens förslag (FiU 1985/ 86:22, rskr. 267) och uttalade alt värdegränseninle borde slopas förtän frågan om vilka riktlinjer som bör gälla förförsäljning av statlig egendom klariagts ytterligare. Därvid skulle inte endastprinciperna som skall gälla vid försäljning av statlig egendom beaktas utanockså principerna för om och när en försäljning skall ske. regeringen i uppdrag att föreslä riktlinjer förförsäljning av staten tillhörig Prop. 1986/87: 100 fastegendom. Försäljning avstatens fasta egendom är huvudsakligen en följd av en fortlöpandeanpassning av fastighetsbeståndet till ändrade förutsättningar för del statligalokalbehovel. Ett regelverk som tar sikle på alla framtida länkbara silualionerom och när försäljning av slatens fastigheter är lämplig, skulle, förall vara helläckande, bli mycket omfattande och därigenom skapa enkrångligare handläggning. har med de hittillsvarandebeloppsgränsema endast ell fätal ärenden behövt underställas . Jagfinner mol denna bakgrund det lämpligasl all behålla nuvarande ordningoch när så är lämpligt justera bemyndigandegränsen med hänsyn lillpenningvärdels förändring eller lill nivån på andra jämförbarabemyndiganden. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1982/83: 100, bil. 1, FiU 34, rskr. 215) fär realisationsvinsterfrän faslighetsförsäljning tas i anspråk för underhålls-ochombyggnadsålgärder i slalens fastighetsbestånd. föreslår att denämnda realisationsvinsterna också får användas för inköp av fastigheter samtövrig byggproduklion. Jag delar denna uppfattning och föreslår altrealisationsvinster från försäljning av statens fasta egendom efter beslul avregeringen även får användas för inköp av fastigheter och övrig byggproduklion. Jag hemställer all regeringen 1. bemyndiga regeringen atl besluta omdisposition av reaUsa-tionsvinsler i enlighet med vad jag förordat, 2. till Inköpav fasligheler m. m. för budgetårel 1987/88 anvisa ett reservalionsanslagav , dels bereder tillfälle att tadel av vad jag har anfört om riktlinjer förförsäljning av staten tillhörig fast egendom. Energibesparande åtgärder i statligabyggnader m. m. 1985/86 Utgift 77397590 Reservation 12602410 1986/87 Anslag 50000000 1987/88 Förslag 20000000 De medel som ställs tillbyggnadsslyrelsens förfogande under detta anslagär avsedda både för de byggnader som förvaltas av verket och för det fastighetsbestånd som förvaltas av övrigastatliga myndigheter utom affärsverken och de statliga bolagen.Byggnadsstyrelsen fungerar som förmedlingsorganför medelstilldelningen till de övriga statliga myndigheterna. Medel anvisas huvudsakligen till ändrings-och ombyggnadsarbeten i enbari energibesparande syfte i befintliga byggnader. Från och medinnevarande budgetär bestrids kostnader för energibesparande åtgärder från defastighetsförvaltande myndighelernas ordinarie anslag för investeringar och underhåll. har till utgången av /86fattat beslut 56 om åtgärder för 630 milj. kr. vilket överensstämmer meddet beslulsutrym- Prop. 1986/87: 100 me som meddelals sedan budgetåret1973/74. Vid utgången av budgelåret Bil. 9 1985/86 hade ca 80 milj. kr. Under /87 beräknar byggnadsslyrelsenmedelsförbrukningen lill ca 60 milj.kr. och för /88 fill ca 20 milj. kr. Jag beräknar behovetav medel under delta anslag lill följd av tidigare gjorda ålaganden lill20 milj. kr. Därmed har medel beviljals motsvarande hela detbeslutsulrymme som meddelals. Jag hemsläller all regeringen föreslår all till Energibespai-ande åtgärder i statliga byggnader m.m. för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Ulgift 783444 162 1986/87 Anslag 791856000 1987/88 Förslag 843 161000 har tilluppgift all debilera, uppbära och redovisa lull saml vissa andra skatter och avgifter. Verkelövervakar vidare efterlevnaden av särskilda bestämmelser om införsel ochulförsel av varor och utövar i övrigtuppsikt över trafiken till och frånutlandet saml fullgör kontrolluppgifter, som sammanhänger därmed, ochvissa andra övervakningsuppgifter. Verketsvarar även för åtgärder till havsoch i kusivaitnen, och Mälarenför alt avvärja eller begränsa skada lill följd av utflöde av olja m. m. Den centrala ledningen för tullverketulövas av generaltullstyrelsen. Chef förverket är en generaltulldirektör. Till verksledningen hör en överdirektör, ett sekretariat och enorganisationsenhet. Verksamheten är fördelad pä sex byråer, kanslibyrän,ekonomibyrän, personalbyrån, tariffbyrån, bevaknings- och kontrollbyrån samlkuslbevakningsbyrån. Tullverketsregionala och lokala förvaltning har fr. o. m. en förändradindelning. Antalet tullregioner har utökats från fyra lill sju. Dessa är Norrbottenstullregion. Norra lullregionen, Öslra tullregionen. Södra tullregionen,lullregion. Västra tullregionen och tullregion. Chefsmyndigheterför tullregionerna är tulldirektionerna i , , , , ,och . Tullregionerna är för annan verksamhel än kustbevakning indeladei sammanlagi 21 tulldisirikl. Ledningsorgan för tulldistrikten är distriklstullkammare.Tulldistrikten vid landgränsen är indelade i 6 gränsbevakningsområden. Förkustbevakningsverksamhet är rikets kuster indelade i 15 kustbevakningsområden. 1986/87: 100 Verksamhetsinriktning "'' Styrelsen presenterade i sin anslagsframställning /85 förslag till verksamhetsinriktning . Förslaget innebar en kombinalion av rationaliseringar, insatser ochinkomstförstärkningar. Innevarande budgetår är del i dennaperiod. I fjolårets anslagsframställninganmälde styrelsen sin avsikl attinför /88 inkomma med ettnytt förslag för . Genom regeringensbeslul har särskilda direktiv utfärdats förtullverkets anslagsframställning för /88 inför perioden /88-1989/90.1 direkliven sägs atl skall redovisa en resultatanalys av verksamhetenshittillsvarande innehåll, inrikining och utfall i förhållande till insatlaresurser. Med denna resultatanalys som grundskall alternativa förslag lämnas om den framtida verksamhetens inriktning ochresursåtgång. Vad avser det sistnämnda skall gälla ett prisoch löneomräknatförvaltningsanslag minskat respektive . Styrelsen framhålleratt förslagel till verksamhetsinriktning är atl belrakta som enuppföljning av poUcydokumentet VÅR TULLVÄG. Ett omfattande arbete är nedlagt på att dela inverksamheten i områden som är begripligafrån såväl styr- som policysynpunki. Dock är styrelsen medvelen om att man inte i alla avseenden lyckats levaupp till kraven i regeringens direktiv, dvs. Här lägger tullens nuvarande redovisningssyslem hinderi vägen. Denverksamhetsindelning på vilken styrelsens budgetförslag bygger är områdena Beskaltning och statistik.Kontrollverksamhet, Kustbevakning samtAdministration och teknisk tjänst. Utgångspunkten för verksamhetsinriktningen inom dessa områden är nu liksomtidigare förhållandet mellan kravenpä kontroll och serviceinsalser till näringslivet, verkets kontrollstrategi, behovel av befogenheier och sanktionersamt en skärpt gränskontroll. Tväytterligare områden som styrelsen vill lyfta fram är personalulbildningsaml frägor som rör datorisering. Enligt styrelsensuppfallning är en effektiv kontrollverksamhet inte alltid förenlig mednäringslivets krav på en serviceanpassad verksamhet. Balansen mellannäringslivets önskemål om en snabb och geografiskt väl spriddlullklarering och lullverkets krav på kontroll spelar därför en avgörande rolli lullverksamheten. Förslag som tidigare framförts av styrelsen om bl.a. tullförtättningsavgifier,tulltillägg samt regelförenklingar utgår från alt kontrollverksamheten inle fåreftersättas ytterligare. resurstillskotteller en av statsmakterna uttalad ändring av tullverksamhetens inriktningmåsle kontrollverksamheten sättas främsl och tullverkels service tillnäringslivet kommer därför under sädana omständigheter atl minska. En viktig del avkonlrollslrategin är, menar slyrelsen, all skapa etl kontrollsystemsom ger en liilfredsslällande garanii för att alla varor som passerargränsen blir registrerade av tullmyndigheterna. En sirävanfinns alt minska arbetsinsatserna när del gäller kontrollen av tulldeklaraiio- 58 lill förmån för en fördjupad efierkonlrolli form av bokförings- Prop. 1986/87: 100 ochrevisionsbesök hos importörer och spediiörer, men också för en ut- Bil. 9 byggd fysisk kontroll av godset. Principerna förkontrollarbetet bygger på styrdaurval med priorilering av de områden som statsmakterna har anvisal. En skärplgränskontroll riktas mot narkotikasmuggling och högbeskat-lade varor samlövervakning av atl bestämmelserna till skydd för hälso-. miljö- och allmän säkerhet eflerievs. I strateginingår en väl fungerande spanings- och undertättelseverksamhel. För alt uppnå enmer effekliv kontrollverksamhet krävs, enligt styrelsens uppfattning,vissa befogenheier och sanktionsmedel. Bland de befogenheter somslyrelsen pekar pä är en vidgad förundersökningsrält och rätt all genomförahusrannsakan t. ex. vid misstänkt narkotika- och ekonomisk brottslighet.Sanktioner i form av administrativa straffavgifter kan minska behovel av andra åtgärder överstatsbudgeten. En fortsattdatorisering av verksamhelen är, som slyrelsen ser del, belydelsefull för altarbelel skall kunna effekliviseras. En ökad användning av ADB skaparförutsättningar för personalutveckling som resurser kan förasöver till vikliga konlrollomräden. Kontrollarbetet kan dessulom i störteutsträckning koncentreras lill företag, varor och branscher där brisier ochfel ofta förekommer i deklarationerna. Behovel avövervakningstjänster liU sjöss bedöms av styrelsen bli av minst samma omfattningsom . Gränsövervakning och myndighetsnärvaro i sjöterritoriet kräver ökaduppmärksamhel i fråga om kontroll, säkerhetsanordningar ochsjöinformationssystem.