prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — framhåller att direkliven säger all ulred ningen ska belysakonsekvenserna för näringsliv, teknisk utveckling, 129 9 1986187.1 saml. forskningsamt de enskilda uppfinnarna. Detta har enligt förbundet inte Prop.1986/87:100 gjorts, vilket de anser vara en slor brist. Utredningenanser att patentverket är utsatt för konkurrens från det europeiskapalentverket. Slyrelsen för leknisk utveckling, palentverket, statskontoret,, , ochSveriges advokatsamfund delar utredningens åsikt. föresläratl patentverket väljer ut ett område där man genom resurskoncentration kan blieffektiv och därigenom attraktiv. Som ettexempel ger de snabbhei i handläggningen ulan alt ge avkaU på kvaliteten. Patentbesvärsrättendäremot, anser inle atl del föreligger någon konkurrenssituation. Demenar att syftet med EPO var att åstadkomma en arbetsfördelning mellanEPO och de nationeUa palentverken. EPO handlägger ansökningar som avser att uppnåpatentskydd i flera länder, medan de nationellapalentverken tar hand om ansökningar som ska leda till palenl i det egna landeteller något ytterligare land. Med hänsyn till detta anser patentbesvärsrättendet inadekvat alt prata om nägon konkurrenssituation. Utredningenanser att en harmonisering av praxis bör ökas. Vidare finner de del önskvärtatt det europeiska patenlverkets praxis blir vägledande i . Universitets-och högskoleämbetet, patentverket, patentbesvärsrätten och inslämmer i detta. Enligt patent- ochregistreringsverket har EPO utgivna riktlinjer för handläggningen, s.k."GuideUnes". Dessa ändras relativt ofta. Ändringar medges inte på initiativ fränkontraktstaterna utan endast pä initiativ frän EPO. anser att deti första hand är della som skapat obalansen i praxis mellan verket och EPO. Pågmnd av detta anser palentverket detangeläget att bilda ett forum för diskussion av praxisbUdning i EPO. Verketsäger vidare att samarbetet mellan EPO och de amerikanska och japanskapatentverken (det s.k. Irepartssamarbetel) kan komma atl kompliceraharmoniseringsarbelel. Treparlssamarbetel har nämligen från alt vara inriktatpå tekniska frågor, utvidgats till att omfatta praxis och lag-tolkningsfrågor.Palentverket föreslår att eftersom patentbesvärsrätten påverkar patent- ochregistreringsverkels praxis, bör en diskussion föras mellan rätten och patentverket i syfle att nå en enhetUg syn på ivilken mån skall anpassa sig lill EPO:s praxis. Palenlverketanser vidare att handläggarna bör nås avEPO:s praxis genom utbildning och diskussioner av praklikfall. Det ärockså viktigt alt de görs uppmärksamma på praxisskillnader så atl de i kontakt med sökande kan förklara varförpraxisskillnader förekommer, Palentbesvärsrällen vill understrykavikten av att svenska tekniker och jurister bereds poster på ledande nivå inom EPO för att kunna föra fram svenska och nordiska synpunkter i olika patenträttsliga frägor. anför atl möjligheter att ny- Prop.1986/87:100 hetsgranska ochutföra patenterbarhetsprövningar av europeiska palentan- Bil. 14 sökningar, s. k. "agency work", kanunderiätta och påskynda en harmonisering av praxis. Konventionen,som innebär skapande av ett slags EG-patenl, har ännu inte trätt i kraft. Utredningen anför att det är osäkert omkonventionen kommer atl träda i kraftoch vilka verkningar den skulle ha. Slatskonlorel anser alt ett införande avEG-pätent kommer alt påverka patentverkets inkomster. Utredningen föreslär att en permaneni rådgivargrupp,liknande EPO:s rådgivande organ SACEPO, beslående av representanter förindustrin, uppfinnarna, palenlombudskåren och rättsvetenskapen inrättas.Gruppen bör få råda i frågor som rör patentverket. Trols att gmppen inte iformell mening är beslutande bör den kunna påverka patenlverkets agerande och direkt förmedlaavnämarnas önskemål och synpunkter. Styrelsen för leknisk utveckling,patentverket, statskontoret. Svenskaindustriers pateniingenjörers förening, saml SHIO-Familjeföretagenär positiva tUl förslagel. Svenska industrierspalentingenjörers förening föreslår att man skulle kunna modifierapatenlverkets nuvarande "palentkommitté" tiU atl tillämpa arbetsformer liknande SACEPO: s. och Iveksamma lill om behovel av enrådgivargrupp med den sammansättning som föreslås i beiänkandei är likastort som det europeiska. SACEPO inrättades vid EPO:s inledningsskede. och atl när EPO funnil sina arbelsformer sä kommer inte SACEPO ha samma betydelse som . Därför skallbehovel av en rådgi-vargmpp inte överdrivas. industriförbundoch SHIO-Familjeföretagen är för övrigt i princip positiva till idén. Utredningenanser det vara en stor fördel för del svenska patentväsendet atl blev utsedd tiU PCT-myndighetvid anslutningen lUl samarbels konvenlionen. PCT-syslemet är i ochför sig komplicerat och består av en massa regler, som måste iakttas av den patentsökande. Utredningen anser ändå att systemet medfört förenklingar iinlämningsförfarandet. Däremot har systemet inte medfört lägre kostnader för att söka pateni utomlands. Den enda kostnad som sökanden besparats äratt han inte måste betala förnyad granskningsavgift vid ansökan hos EPO. Delta anser ulredningen 131 vara en fördel.En annan fördel menar utredningen vara alt Prop. 1986/87:100ställning som medför förhandlingar vid ett ytterUgare in- Bil, 14 ternationellt forum där kan föra fram sina synpunkter och önskemål.Enligt utredningen innebär systemet också ett arbelstillskolt. Sammanfattningsvis finner utredningen det väsentligtatt verket får behålla sin ställning som , Slyrelsen förteknisk utveckling, patentverket, RRV och årliksom utredningen positiva tiU patentverkets ställning som . Paienibesvärsi-äiien anser attPCT-syslemets svagheter - säsom de högakostnaderna för sökanden, de krångliga reglerna saml osäkerhet om preliminära bedömningar kommeratl stå sig vid den slutliga behandUngen vid de nationellapatentmyndigheterna - lalar mol atlPCT-syslemet kommer att utvecklas i nägon avgörande omfattning. Därmed bör man inte överdriva värdet av detsvenska patentverkets ställning som . Patentbesvärsrätten menar åandra sidan att ställningen somPCT-myndighet är av värde för bibehållande av de goda internationella kontakterna och därav följandemöjligheter atl kunna påverka ulvecklingen. Patent- ochregislreiingsverket anför alt PCT-syslemet inte är krångligt, eflersom det i siginte är mer komplicerat än EPC-förfarandet. Förhållandet att sökanden vidEPC-förfarandet anser sig möla en konkret myndighet atl samarbeia med och vidPCT-förfarandet bara en massa abstrakta regler har bidragil tillmissuppfattningen om PCT-systemets krånglighet. påpekar atlarbetstillskottet som verkets PCT-roU skapar är av stor betydelse.Patentverket får härmed utföra granskningar av hög kvalitet och därigenombehålla arbete som annars annan utiändsk myndighet skulle ha utfört. Verketframhåller vidare att PCT-granskningen inneburil att patentverketsnyhetsgranskningar håller samma slandard som EPO:s. Dessutom har systemet enligtpatenlverket medfört en kvalitetshöjning av de nationella ansökningarnaeftersom nyhetsgranskning av intemationeUt slag (ITS-granskning) kan erbjudas dessa. Statskontoretskulle vilja ha cn ytterligare belysning av vilka effekler rollen somPCT-myndighet medfört på verksamheten och för avnämarna. En sådan belysningborde även innehålla vilka kostnader som verksamheten totalt selt medfört. RRV instämmer ifrågan om att patentverkets PCT-roU borde ha belysts grundligare. påpekar attutredningen angivit alt PCT-ansökningarinte skett i väntad omfattning. Förbundet framhåller en önskan om en fördjupad undersökning om de olikaanledningarna till detta. Enligtulredningen ger det svenska patenlverkets verksamhel som ell underskott. Verksamheten täcker nu sina kostnader endasl till och subventioneras därmed av de av gifter som kommer in från verksamheten medde nationella patentansök ningarna. Utredningen föreslår att avgiften för PCT-ansökan höjs så atl 132 denställs i relation till kostnaden för ansökningarnas behandling. Pa- Prop.1986/87:100 tentbesvärsrätten, statskontoret. ,Sve- Bil. 14 riges industriförbund och SHIO-Familjeföretagen instämmer iutredningens åsikt. Patent- ochregistreringsverket anser att utredningens resonemang är ofuUständigt.Patentverket menar atl avgiften består inte endast av ansökningsavgiften. Systemet består avproceduravgifter (ansökningsavgifter, granskningsavgifl, tryckningsavgiftetc.) Verket anser att båda dessa avgifter måsle betraktas urelt helhetsperspektiv för att man ska kunna bedöma hur avgiftsnivån förPCT-ansökningar ska sättas. har utredaren endast jämfört de lolala kostnaderna med inkomsterna från PCT-systemetsproceduravgifter och därmed fört ett alltför snävt resonemang. vill påvisa en oformlighet i fråga om de reella kosinaderna för de sökande. Om densökande är etl företag är avgiftenavdragsgill i deklarationen. Så är inte faUel för en enskild uppfinnare.Förbundet föreslår därför att ansökningsavgifterna helt slopas, åtminstone för de svenska sökande. Alternativt böravgifterna göras avdragsgilla för enskild uppfinnare. SkiUnaden uppgår förvarje uppfinning till flera tusenkronor, vilket enligt förbundets mening är bäde orättfärdigt ochorättvist. Detta förhållande skulle accentueras ytterligare om avgifternahöjdes. Den aUmänna uppfattningen bland utredningen ochremissinstanserna är att uppdragsverksamheten är av stor betydelse för såvälenskilda uppfinnare somindustrin. Styrelsen förteknisk utveckling framhåller vidare att uppdragsverksamheten är viklig föralt kunna ge sysselsällning ål tillräckligt många granskare (100 st), såatt patentverket får behåUa sin stäUning som . 7.2 Inverkan på myndighetsutövningen Utredningenhar uppmärksammat att uppdragsverksamheten kan inverka negativt på den egentliga myndighetsutövningen i palenlverket. För all uppdragel skall vara av värde för uppdragsgivaren,måste det utföras inom ganska snartid. Inom den myndighetsutövande verksamhelen finns också krav pä snabb ochkvalitativ handläggning. Balanserna av patenlärenden har inte minskat i den takt man räknat med ochbehandlingstiderna för nya patentärenden är för länga. Med anledning av delta föreslårutredningen atl uppdragsverksamhelen inle tillålsexpanderna. Styrelsen för tekniskutveckling, statskontoret och Svenska industriers patentingenjörersförening tillstyrker utredningens förslag. Styrelsenförteknisk utveckling anser att uppdragsverksamheten måste 133 begränsas, menej för drastiskt på grund av den konkurtenssilualion som Prop. 1986/87:100 patenlverkel befinner sig i. S/öfsverfeeiisingen/örs/orbuiid anser alt det är fel alt begränsa uppdragsenhetens verksamhet. 1 slället börverksamheten i möjligaste män svara motmarknadens verkliga behov. Förbundel menar att utan uppdragsverksamhet skullebelaslningen på patentavdelningen öka. /SR och instämmer i detta. TCO anser inte attuppdragsverksamhelen har inverkat negativt pä myndighetsutövningen. De ser snarare all enbrisl på kompetent personal, förorsakad avdet låga löneläget lett tiU den negaliva verkan. TCO visar flera skäl till altuppdragsverksamheten skall tillåtas expandera: En expanderaduppdragsverksamhet ger en breddad bas som behövs för en god myndighetsutövning. Detleder tUl fler granskare vid patentverket, varvid varje granskares teknikområde blirmindre och därmed kompetensen inom området större. Uppdragsverksamhetenuppskattas och efterfrågas av industrin. kan patenlverket inte tillgodoseden marknad som finns. ochSHIO-Familjeföretagen påpekar vikten av altuppdragsverksamheten inte får inverka menligt pä myndighetsutövningen.Omfattningen av uppdragsverksamheten får anpassas så att kraven på kvaUtel ochsnabbhei inom myndighetsutövningen tiUgodoses. Delta behöver enligt ochSHIO-Familjeföretagen inte innebära alt uppdragsverksamheten inletillåts expandera. Patentbesvärsrätten anser att det skullevara till fördel alt göra en klar åtskillnadmellan resurserna som krävs för den egentliga myndighetsutövningen ochuppdragsverksamheten. Genom en sådan gränsdragning anser rälien att man skullefa en någorlunda säker utgångspunkt för planering av framtidapersonalbehov och i fråga om finansiering. Näringsfrihetsombudsmannenframhåller vikten av att skapa en klar gränsdragning mellan uppdragsenhelensuppgifler och verkets myndighetsutövning.Eftersom det föreligger en annan ulredning om patenlverkets organisation, lämnar ombudsmannen frågan att lösas av denna. 7.3 Finansiering av uppdragsverksamheten Utredningen har den uppfattningen atl det pris kundenbetalar för uppdragen är för lågt. Ulredningen menar att risken finns altmedel las i anspråk fränden myndighetsutövande verksamheten och alt denna därmed subventioneraruppdragsverksamhelen. Utredningen föreslår därför att patenlverkel bör se översina beräkningsgrander, så alt rimlig ersättning las ut för uppdragen.Patentbesvärsrätten, näringsfrihelsombudsmannen. Svenska industriers patentingenjöiers förening och med SHIOFamiljeföretagen delar utredmngeiiismening. () anger attuppdragsverksamheten är en konkurrensuisatt verksamhet. övriga verksamhet är där emot av karaktären monopolverksamhet på grand av de lagreglerade upp gifter den har. NO hänvisar tiU eltpropositionsuttalande angående telever- 134 ketsoch postverkets konkurtensutsalta verksamhet (prop. 1980/81:66 s. Prop.1986/87:100 28 och prop. 1984/85:100 bU. 99), som säger att den konkurrensulsalta Bil. 14 verksamheten inte skall subvenlioneras avmonopolverksamheten. I stället skall den konkurrensulsalta verksamheten ge ettposUivt bidrag, så att avgifterna för monopoltjänsterna kan hållas nere. EnligtNO är del alltså väsentligt alt kraven på kostnadstäckning upprätthålls iuppdragsenhetens verksamhet. NO tillägger också all för att subventioneringinte skaU anses föreligga så krävs att uppdragsenheten bär dels desärkostnader som enhelen ger upphov tUl,dels sin andel av de gemensamma kostnaderna. Vid fördelning av de gemensamma kostnaderna 'skall målsättningen vara att fördelningenmedför att varje verksamhetsgren ska bära sin andel av kostnaderna' fördelad enligt en uppskattadkostnadsbelastning. Val av fördelningsnycklarför att fördelningen skaU svara mol de verkliga kostnaderna får avgöras frånfaU till fall menar NO. NO vill betona vikten av atl uppdragsverksamheten har en egen självständigekonomi med ett eget fullständigt och externt redovisat bokslut. Patent- ochregistrering.sverket vill betona atl ett strikt marginalkostnadsresonemang förts vid prissättningen.Varje kostnad som orsakals av uppdragsverksamhetenhar också debiterats denna. Verksamheten har inle stöttats finansielllav myndighetsutövningen. Dessutom har patenlverket tagit hänsyn till de synpunkier som RRV framfört i sinlaxeöversyn vid patentverket. Statskontoret anser alt omuppdragsverksamheten hade marknadsanpassadepriser pä sina tjänster skulle troligtvis eflerfrågan minska. Utredningen framföratl uppdragsverksamhelen inle behöver bära någon kostnad för att ta del avpatenlverkets Ulteratur. NO framhåller atl detta är fel. NO menar attuppdragsverksamheten skaU betala för de tider de har lillgång tilldokumentationen då allmänheten inte har samma möjlighel alt kostnadsfritt begagna sig avdokumentalionen. Utredningenanser att uppdragsverksamheten inle bör bedrivas i annan form, l.ex. bolag, änför närvarande. Grunden för detta är atl verksamheten för produktion skulle vara helt beroende av patenlverkets personaloch resurser i övrigt. Dessutom skulle en lojalitetskonflikt hos den enskUdetjänstemannen uppstå. Denne skulle nämligen i tjänstgöra istatlig verksamhet och i den andra vara uppdragstagare i ett fristående, bolag. Slyrelsen för teknisk utveckling,och delarutredarens åsikt. framhåller att problemen med en lojalitetskonflikt för tjänstemannen börutredas särskilt. /SR med anser all tanken alt driva uppdragsverksamheten i bolagsform ärintressant. Härigenom skulle man kunna agera friare i enlighet med krav från marknaden. En förstärkning av karriärmöjligheter skulle kunna uppnås och därmed leda till altingenjörer stannar kvar. Nägon lojalitetskonflikt hosden enskilde tjänstemannen tror 135 inte /SR skulle uppkomma. Däremoi skulle en klararegränsdragning Prop. 1986/87:100 meUanmyndighetsutövning och uppdragsverksamhet uppstå. Palenibesvärsrättennämner alt de saknar tillräcklig erfarenhet av uppdragsverksamhetenför att kunna bedöma i vilka former verksamheten bör bedrivas. Rättenföreslär atl verksledningen i palentverket ges fria händer att organisera verksamhelen. Statskontoret anförockså att de på nuvarande underlag inte kan ytlra sig om i vUken form uppdragsverksamheten börbedrivas. 8 Finansiering av patent- och registreringsverket Utredningen anser del inte rimligt att denkonkurtensutsalta palenlavdelningen, som helt finansieras av olika avgifter och därförinte nettobelastar statsbudgeten, skall tillämpa de allmännafinansieringsdirekliven och anvisas medel över statsbudgeten. SACOISR med ochSvenska patenlombudsföreningen anger också denna uppfattning. Utredningen föreslär en övergång av patentverketsverksamhet lUl lOOO-kronorsanslag. Del innebär alt verket självl får förfoga över sina intäkter. Dessutom leder det till enriktig avvägning mellan avgiftsuttag och rationaliseringar. En finansiering avdetta slag menar ulredningen leder till allverket kan arbeta mer långsiktigt i slället för all ge in sina överskolllill statsverket. , /SR med ,, . Svenska industriers patentingenjöi-ers förening, ochSveriges industriförbund med SHIO-Familjeföretagen är posiliva tillutredningens förslag. och uttrycker också att de fördelar somett fuUständigt kostnadsansvar innebär måsle komma avnämarna till deloch visa sig i t. ex. prissättningen på patentansökningar. Kostnadernaför patentverkets verksamhel skall läckas med avgifier. Verksamheten skall med andra ord ge full kostnadstäckning. I vissa fallföreslår utredningen alt subventioner skall kunna ges. Sädana fall skaU då varaspecieUt kostnadskrävande projekt, såsom t.ex. datoriseringen. och /SR med instämmer i detta. Utredningen framhåUer atl den väsentligaste negativaverkan av anslut ningentill EPC har varit den kraftfuUa minskningen av antalet nationeUa patentansökningar. Från tillträdettiU EPC har en minskning från ca 15000 136 ansökningarper år ner tiU drygt 6000 skett. Enligt ulredningen medlor Prop. 1986/87:100detta alt underlaget för att upprätthåUa full kompelens hos granskarkåren Bil. 14 inom alla lekniska områden sviktar. Patentbesvärsrättenulgår från en tillströmning av ca 6000 nationella patentansökningar. Minskartillslrömningen ytterligare i påtaglig grad så borde enligt rätten en omprövning av verksamheten ske. Statskontoret serminskningen av ansökningar som den mest tydliga effekten, men menar samlidigt att även andra effekter ochkonsekvenser kan vara av stor betydelse. Statskontoret anser vidare att delsvenska patentverket bör ha ca 6500 pateniansökningar , RRV anser att del "är svårtatl bedöma om ärendemängden förblir på ensådan nivä all granskarkårens storlek och kompetens i framliden kommeralt kunna vidmakthåUas och utvecklas. De kosinader som är kopplade till dettahar utredningen inte ens försökt uppskatta", Utredningenser det som en fördel för patentverket om samarbetet med EPO fördjupas. Därföranser de att verket bör ta till vara nuvarande och framtida möjUgheter atl för del europeiska patenlverkets räkning ulföranyhetsgranskningar och patenterbarhetsprövningar (s,k. agency work). anser detönskvärt atl man vid det svenskapatentverket särskilt kommer i gång med agency work inom de tekniskaområden som häller på att utarmas på den nationeUa sidan. Detla skulle leda till ett upprätthållande avgranskarkärens breda tekniska kunnande. Statskontoret har däremot svårt att senågra moliv för alt EPO ska lämna ifrån sig ärenden lill delsvenska patentverket. En ökning av utbytetskulle dock enligt statskontoret vara möjUgt om tillfälle gavs tilltjänstgöring vid EPO:s s.k. cirkulationstjänstgöring. Utredningen är angelägen om att verket skall nedbringahandläggningsliderna förnya patenlärenden. Utredningen anser att ett pateniärende bör avgöras . Dessutom menar utredningenatt det är nödvändigt atl verket arbetar ned den stora balansen av ickeavgjorda ärenden. Slyrelsen för teknisk utveckling,patentbesvärsrätten, statskontoret, , /SR med , ,och advokatsamfunddelar utredningensuppfallning att handläggningstiden är för lång. Patentbesvärsrätten anser att del underytterligare 3-5 är krävs extra resurser föratl nedarbeta balansen liU en hanterlig nivä och därmed ocksä förkortahandläggningstiderna. Enligt statskontorets mening "måsleåtgärder vidtagas för att nå de önskade handläggningstiderna ().Detta bör ske inom nuvarande resursramar och måsie innebära en omprioritering mellan PRV:s upp dragsverksamhet och handläggning av patentärenden". ser att denviktigaste konkurrensmöjlighet palenlverket har i förhållande Prop.1986/87:100 lill EPO är kort handläggningslid. anser attbehandlingstiden borde vara kortare än 3år. För att det svenska patentverket skall komma i bättre läge än EPO, föreslår de en handläggningslid på 1,5till . Detla skuUe enligt förbundel kunna ske utan atl en nämnvärdökning av personalen skulle behöva ske. Mednuvarande personalresurser på ca 200 manår och t. ex. en avverkning av10000 ansökningar behövs per ansökan i arbetsinsats. Övrig tidär av organisatorisk, administrativ och teknisk art. TCO menar attproblemet med de höga balanserna och de långa handläggningstiderna kan lösas genompersonalförstärkning och konkurrensdugliga löner. anser atlen handläggningstid pä är acceplabel. Föreningen framhåller dock attpatentverkets resurser i första hand måsteutnyttjas tUl en nedarbelning av balansen icke avgjorda ärenden. understrykervikten av atl en kortare handläggningslid inle fär leda till försämradkvalilet. Utredningen pekar pä vikten av att kvalitetskravet påhandläggningen av patentansökningarökar. Ulredningen föreslår därför att ITS-granskning (granskning av internationellt slag) skall bli generell för samtliganationella patentansökningar. Styrelsen för teknisk utveckling,palentverket, Svenska palentombudsföreningen.Svenska industriers patentingenjörers förening, advokatsamfundoch med SHIO-Familjeföretagen ar positiva tillförslaget. Styrelsen för teknisk utvecking anser detönskvärt atl ITS-granskningen bUr genereU,men de anser att del bör anstå liUs nuvarande ärendebalanser nedarbetas.Slyrelsen slutar méd påståendet att en förbättring av gransk-ningskvalitelen ärell livsvillkor för del svenska patentverket. framhåUeratl en omfattande granskning är fördelaktigav mänga skäl. Den ger bl. a. en uttömmande dokumentation vad gällerteknikens ståndpunkt. Denna är i sin tur värdefuU i samband medutvecklingsarbete och för all öka innovalionsförmågan. Dessutom medför avgiftenför ITS-granskningen en rabatierad avgift i sambandmed internationell granskning vid , vilket är förmånligtur patentsökandens synpunkt. ochSHIO-Familjeföretagen menar att kost naden för en ITS-granskning ärväsentiigt högre än för en nationeU granskning. Med hänsyn till patenlverkets gynnsamma finansiella situation och den förvänlade ökade effektiviteten borde avgiften kunna hållas på samma nivå som den för nationellapateniansökningar. 12.2översiktlig granskning Prop. Ulredningen tillägger alt alla sökande kanske inle är ibehov av en ITS-granskning. Utredningen föreslår därför att de sökande skulle kunna begära en meröversiktlig granskning, som skiiUe ges lill en lägre kostnad. är positiv till delta förslag, eflersom avgifternaannars skulle bli för betungande och ansökningsfrekevensen därmed sjunka. Styrelsenförleknisk utveckling (STU) är negativ till förslaget. De anser atl om en generell ITS-granskning införsbör avgiften för denna kunna sänkas medhjälp av de inkomster som kommer från årsavgUter avseende av EPOgodkända svenska patent. Därför menar STU att det inte är nödvändigt med enenklare rabatterad granskning. Dessutom anser STU det inte lämpligl att patent av olika kvalitet blir. beviljade medsamma rällsliga verkan. Om behovet av ett enklare pateni finns bör enligt STU islället någol liknande "Gebrauchsmuster"införas.