prop · GA03137 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:137 om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringenföreslår atl anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret1987/88. 1 1986/87. Prop, 1986/87; 137 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars1987 Närvarande; statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , S. , ,, , , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringen uppdrog ål statensjordbruksnämnd att, efter överläggningar med fiskels förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fiskför /88. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i de avriksdagen beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk. I uppdrageterinrades om att jordbruksnämnden vid utformningen av förslagel bör beakta attriktpunkten för prisregleringens finansiering är att den skall bekostas inomramen för regleringsekonomin. Regeringen erinrade vidare om att förslagel börfrämja en fortsatt inriktning av fisket mol fiskslag som kan få en lönsamavsättning i första hand på den svenska marknaden för färskkonsumlion ochberedning. Förslagen skulle utformas så all etl jämnare fiske av torsk underåret och jämnare och säkrare leveranser av råvara till svenskberedningsindustri stimuleras. 1 uppdraget ingick att föreslå en minskad normkvantitetför sill och åtgärder som kan underlätta avsättningen av sill. Nämnden skulleföreslå från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder för atl inom prisregleringensram dämpa prisutvecklingen på torsk. Förslag skulle lämnas till disposilion av medel urprisregleringskassan för atl täcka kostnaderna för för den kollektiva trygghelsförsäkringeninom yrkesfisket. Kostnaderna för denna försäkring skulle avräknas frånnormpriserna. Därvid skulle även beaktas att kostnadsökningen för trygghelsförsäkringenavseende regleringsårei 1986/87 ännu inte har räknats av. skulle vidare lämna förslag lill disposilionav medel ur prisregleringskassan för atl täcka kostnaderna för utsättning avlax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle en särskild medelsram beräknas för fortsallförsöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Dessa två rambelopp skullebestämmas efter samråd med . har i skrivelse avgeltsina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga. I prop.1986/87:100 (bil. 11 s. 51) har regeringen föreslagil aU Prop.1986/87:137 för /88 anvisa ett förslagsanslag av . lill prisregle rande åtgärder pä fiskets område. 2 Prisregleringens utfall /86 m. m. Grunderna för prisreglering pä fisk beslutades avriksdagen (prop. 1977/78:112, JoU 23, rskr. Syftel medregleringen år all den skall styra fisket mot lönsamhet som den skallmedverka till atl utjämna variationer i fiskarenas inkomster. En närmareredogörelse för prisregleringens utformning finns i prop. 1984/85:143 (s.19-21). Här bör också nämnas att fiskets organisationer nu satt igång en samordning av bl. a. mottagningen och distributionen av fisk.Samordningen är en fömtsättning för all prisstödskall lämnas. En samordning skapar förutsättningar för ökad avsättning tillkonkurrenskraftiga priser både inom landet och på exportmarknaden. Arbetet medatl utveckla samordningen skall följas noga. Det ankommer i första hand påjordbruksnämnden att göra delta. Inkomstuivecklingen inom hellidsfisket mellan åren 1984 och1985 har enligt jordbruksnämnden varierat kraftigt beroende på region ochfångslin-riktning. Utvecklingen måls genom bedömning av s. k. kalkylnelton. Kalkylnettonahar ökal för samtliga fångstinriktningar på utom för sillfisket. Försydkustens fiskare har kalkylneltona däremot minskat kraftigt utom för gruppenkombinalionsfiskare. För ostkusten, där kalkylneltona generelll setl är lägst,har inga större förändringar skett ulom för gruppen övrigfiskare.Pristilläggens andel av kalkylnettona är 1985 var högst inom sillfisket() och del kombinerade fisket (). För sillfisket var dessa andelarhögre för är 1985 än' för . På var fisket efter sill och tor,skfisk mestbetydelsefullt. Fisket efter torskfisk gav den klart bästa lönsarhheten. Påsydkusten gällde detta kombinalionsfisket och på ostkusten strömmingsfisket. De totala kostnaderna för pristillägg regleringsåret1985/86 var för normprissatta fiskslag 46,4 milj. kr. jämfört medi 60,4 milj.kr. Minskningen beror främst på minskade fångster av sill. Trotsdetta hänför sig av del totala pristilläggsbeloppel /86 till sill.Behållningen i Svensk fisks konjunkturuljämningsfond var 75,8 milj. kr. den 1juli 1986, en ökning med 16,2 milj. kr. jämfört med den 1 juli 1985.Motsvarande belopp för jordbruksnämndens prisregleringskassa var 69,0 milj.kr., en ökning med O, I milj. kr. Prisregleringsavgiften samt import- och exportavgifternaberäknas innevarande regleringsår tillföra kassan ca 75 milj. kr. Desammanlagda rän-leinläkterna på i konjunkturuljämningsfonden ochprisregleringskassan innestående medel beräknas uppgå lill ca 15 milj. kr. Desammanlagda tillgångarna för prisregleringen innevarande regleringsår uppgårsåledes till ca 235 milj. kr. De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen underinnevarande regleringsår beräknades ursprungligen av jordbruksnämnden till ca97 milj. Desenaste beräkningarna anger atl kostnaderna blir betydligt lägre, ca Prop.1986/87:137 75 milj. kr. Förklaringen till minskningen är atl fångsterna avsill har varit relativt setl små under regleringsåret. Detta skulleinnebära att den sammanlagda behållningen i prisregleringskassan och Svenskfisks konjunkturutjämningsfond skulle komma atl uppgå till nära 160 milj. kr.vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 90 milj. kr. i intäkter inkl.ränteintäkter under /88. Sammanlagt innebär detta atl ca 250milj. finns tillgängliga under regleringsårei 1987/88. gör följande bedömningar i fråga omfångster, avsättning m. m. för regleringsårei 1987/88. Den totala svenska fångsten av fisk har minskal de senasteåren och uppgick till ca 200000 lon, varav knappt hälften varsill/strömming och knappt en Qärdedel torsk. Av den totala fångslen avsill/strömming avsattes ca i . Exporten av oberedd och filéadsill/strömming var ca 45 000 lon. Huvuddelen gick till . Europamarknadendomineras av ett stort utbud av nordsjösill. Denna dominansväntas bestå . Efterfrågan på konsum-lionssill kommer troligen inleatt öka nämnvärt. Därför väntas prisnivån på sill bli fortsatt pressad. Fisket efler torsk har skett främst i ochuppgick lill ca 45 000 lon. Ca 30000 lon avsattes i . Restenexporterades i oberedd form. Importen av torsk, främst frysta torskfiléer,motsvarade drygt 20000 lon. Avsättningsmöjligheterna bedöms av jordbruksnämndensom fortsatt goda. Våra tillgångar i , och Kattegatiutnyttjas inte fullt ul. Torskbestandet i väntas komma att minska de närmasleåren. Det beräknas dock medge ett uttag för del på i stort setloförändrad nivå. För flertalet övriga fiskslag bedöms utrymmet för ökadefångster som forisatt gott. 4 förslag till prisreglering /88 förslag om reglering av priserna på fiskm. m. under /88 har bilrätts av fiskets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen. Förändringen av normpriserna har tidigare grundats på bl.a.kostnadsökningen inom fisket och inkomstökningen för jämförbara grupper. Avdraghar gjorts för produktivitetsökning. som ligger till grund förårets förslag har driftskostnaderna inom fisket sjunkit betydligt, främstberoende på sjunkande drivmedelskostnader. Med hånvisning till att nedgångenbedöms vara tillfällig föreslår nämnden oförändrade norm- priser försill och övriggrupperna. Hänsyn fill fiskets kostnadsutveckling Prop.1986/87; 137 m. m. skall i ställelbeaktas i förslaget till reglering för budgelårel 1988/89. För torsk föreslås med hänvisning till den labilamarknadssituationen etl nytt syslem med prisgränser. Normprisel skall ersättasmed ett s. k. mitt-pris som i princip fastställs så att fisket når avseddlönsamhet. Dessutom fastställs en nedre och en övre prisgräns.Regleringsåtgärder i form av t.ex. prisdämpande åtgärder eller pristilläggvidtas inle förrän jämförel-seprisel överstiger den övre prisgränsen resp. underskriderden nedre. Jämfört med normpriserna för innevarande regleringsar innebärförslaget till mittpriser en höjning med . Nämnden motiverar höjningenmed den minskade tillgången pä torsk, vilket medfört atl fängstansträngning-arnaökat utan atl fångsterna för den skull stigit. Höjningen är således intemotiverad av den allmänna kostnadsökningen som, liksom i fråga omsill/strömming och övriggmpperna, föresläs beaktad först under regleringsåret1988/89. Kostnaderna för trygghelsförsäkringen inom yrkesfisketberäknas för /88 till 7,5 milj. kr. Det är en kraffig ökningjämfört . Kostnaderna skall räknas av från normpriserna.Jordbruksnämnden föreslär dock alt de premiehöjningar som inträffat efter1985/86 skall avräknas från normpriserna först i 1988/prisreglering. Förslagen om normpriser framgår i detalj av nämndensskrivelse. För regleringsårei 1986/87 fastställdes normkvantitet endasiför sill/ strömming. Den uppgår till . föreslår att normkvantiletenför sill/strömming för /88 sänks till . Minskningenskall ses mol bakgrund av bl. a. nämndens förslag om stöd för export till stalshanddsländeroch prisstöd till foderfisk. Normkvantiteten skall enligt förslaget kunna ökastill högst beroende på utfallet av exporten till stalshanddsländer. Under innevarande år utgår pristillägg avskillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming, förtorsk och för övriga normprissatta fiskslag. föreslåratt procenttalet för sill/strömming höjs lill . För övriga fiskslagföreslås oförändrade nivåer. Under innevarande regleringsår får överskottsprisei förtorsk utgöra högst av lägstapriset och för övriggrupperna högst . Överskottsprisetför sill/strömming fastställs bl. a. så att ett extra stöd utgår för de mindrestorlekarna. Nämnden föreslär att överskottspriset för sill/ strömming förnästa regleringsår får utgöra högst av lägstapriset, men att överskotlsprisernaför storlekarna 2 och 3 inte får underskrida . Nämnden föreslåräven i övrigl oförändrade regler. Del sammanlagda beloppet föröverskottshanteringen föreslås begränsat till oförändrat 7 milj. kr. Vidareföreslås att jordbruksnämnden bemyndigas medge att Svensk fisk tar i anspråkytterligare medel till överskottshantering om nämnda belopp inte räcker till. Under innevarande regleringsår lämnas ett särskilt stöd iform av regio nalt fraklslöd till fiskare bosatta på (län och norrut). Stödet utgår med per kg för all landad torsk 5 ochströmming som är avsedd som människoföda och som levereras till Prop. 1986/87:137köpare på . Stödet är begränsat lill sammanlagi 1 milj. kr. Molbakgrund av att fisket haft en svag utveckling längs hela ost- och sydkustenföreslår jordbmksnämnden att fraktslödet ersätts med etl regionall slöd i formav ett fasl pristillägg enligl följande, nämligen - till fiskarebosatta på sydkusten med per kg för sill/strömming levererad och försåldlill förstahandsmottagare på syd- och ostkusten, - till fiskarebosatta på (och söderut) med per kg försill/strömming levererad och försåld till förstahandsmottagare på ostkustensamt med per kg för sill/strömming levererad och försåld till förstahandsmottagarepå sydkusten, - till fiskarebosatta på (län och nortut) med per kg försill/strömming och torsk levererad och försåld till förstahandsmottagare på nortaostkusten, med per kg för sill/ strömming levererad och försåld lill förstahandsmottagarepå samt med per kg för sill/strömming levererad ochförsåld till förstahandsmottagare på sydkusten. Kostnaderna för detta prisstöd beräknas till ca 5 milj.kr. föreslår alt det under nästa regleringsåranvänds högst 10 milj. kr. för ett nytt slöd till export av sill/strömming tillstalshanddsländer. Härav skall högst 3 milj. kr. få avse sill frånVästerhavet. Stödet skall enligl förslaget lämnas i form av ett fastpristillägg om lägst och högst per kg. föreslår vidare ett nytt fast pristilläggför foderfisk om lägst och högst per kg till en sammanlagdkostnad av högst 5 milj. kr. Det föreslås all jordbruksnämnden fastställernärmare regler efter förslag av Svensk fisk. Under /87 lämnas fraktstöd förfoderfisk till fiskare bosatta på . Stödet är ett tillägg tilldet fraktstöd som finansieras över statsbudgeten och utbetalas för foderfisksom förs iland på och som levereras till fiskmjölsfabrik påvästkusten. Stödet är per kg och den sammanlagda kostnaden 100000 kr.Nämnden föreslår oförändrade regler och belopp för nästa budgetär. Särskilda fasta pristillägg lämnas för de viktigasteslagen av sötvattensfisk, nämligen . per kg för gädda, gös och rensadoch flådd lake samt . per kg för abborre, annan lake och siklöja.Nämnden föreslår att dessa belopp höjs till . per kg resp. . Vidare föreslås elt oförändrat fraktstöd av per kg till ensammanlagd kostnad av högst . för transport av ogräsfisk och foderfiskfrän insjöarna till fiskmjölsfabrik på . Även för vissa andra fiskslag ges stöd i form av ett fastpristillägg. För kokräka och råräka lämnas under innevarande regleringsår ett fast pristill- lägg med . per kg resp. . För makrill utgår pristillägg med per kg. För storbackelånga är pristillägget . per kg för långa utan huvud och . per kg för långa med huvud. Jordbruksnämn den föreslär oförändrade pristillägg för räka och storbackelånga för nästa regleringsår. I fråga om makrill föreslås ett pristillägg för garnmakrill och övrig makrill om . per kg resp. per kg. Förslaget syftar till alt 6 stödja främst det kustnära makrillfisket. har haft i uppdrag atl efter samråd med fiskeristyrel-Prop. 1986/87:137 sen lämna förslag lill disposition av medel för att bestridakostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsattförsöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Nämnden föreslår atl . ur prisregleringskassan används för att finansiera kostnaderna förutsättning av fisk under /88. Däremot har nämnden intelämnat förslag om medel för fördröjd utsättning av lax, men redovisar atl fiskeristyrelsenhar förordat atl 1,3 milj. kr. avsätts för delta ändamål för nästaregleringsår. Fiskets förhandlingsdelegation har föreslagil att endast 0,2milj. avsätts för avveckling av försöken, eftersom delegationen har denuppfattningen alt verksamheten är ett led i en avveckling av havsfisket efterlax. föreslår atl Swefisk ekonomisk föreningtilldelas 1,5 milj. kr. för alt genomföra undersökningar inför en störremarknads-kampanj och ett slarlbdopp av 1,5 milj. kr. Swefisk är den organisation som på näringens vägnarsamordnar förstahandsmottagningen av fisk. Vidare föreslår nämnden atl Sverigesexportråd av prisregleringsmedel tilldelas 0,2 milj. kr. att användas för attfrämja export av sill och sillprodukter. Som kompensation tiU konsumenterna för de högatorskpriserna föreslår jordbruksnämnden att 15 milj. kr. av prisregleringsmedelreserveras för konsumentfrämjande äigärder. Hur medlen skall disponeras börenligt förslaget bestämmas av jordbruksnämnden efler förslag av en särskildarbetsgrupp som utses av nämnden. beräknar prisregleringens kostnader /88 till sammanlagt 120,4 milj. kr., varav 72,5 milj. kr.hänför sig till kostnader för olika former av prisstöd. Kostnaderna förtrygghetsförsäkringen beräknas till 7,5 milj. kr. och kostnaderna för överskottshanteringentill 7 milj. kr. för utsättning av fisk inkl.fördröjd utsättning av lax. kostnader för uppbörd ochkontroll beräknas till I milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks administrationoch upplysningsverksamhet till 9,3 milj. kr. Kostnaderna för Swe-fisks ochexportrådets marknadsåtgärder beräknas till 3,2 milj. kr. Kompensationsåtgärdernatill konsumenterna beräknas kosta 15 milj. kr. 1 fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämndenföljande. Från prisregleringskassan för fisk bör täckas kostnaderna förtrygghetsförsäkringen, utplantering av fisk, Swefisks och exportrådetsmarknadsåtgärder, jordbmksnämndens uppbörd och de konsumenlfrämjandeåtgärderna. Vidare föreslås Svensk fisk tillföras 48 milj. kr. urprisregleringskassan för att läcka kostnader för rörliga, fasta och regionalapristillägg, pristillägg för stalshandelsexport och foderfisk, fraktstöd,överskottshantering samt Svensk fisks administration m. m. Utöver frånprisregleringskassan tillförda medel bör Svensk fisk för denna verksamhet fådisponera tillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk ochkonjunkturutjämningsfonden samt vid behov även medel urkonjunkturutjämningsfonden. Med nämnda förslag behövs för kommande regleringsårca 80 milj. kr. ur jordbmksnämndens prisregleringskassa. Nämnden beräknar att det molsvarar kassans intäkter inkl. ränteintäkter . hållningeni kassan skulle därmed komma att uppgå till ca 80 milj. kr. den Prop.1986/87:137 . Ur Svensk fisks konjunktumtjämningsfond skulle utöverränteintäkterna behöva las i anspråk ca 35 milj. kr. Behållningen i fondenskulle därmed komma att uppgå lill ca 50 milj. kr. den och densammanlagda behållningen i prisregleringskassan och konjunkturuljämningsfondenvid samma tidpunki lill ca 130 milj. kr. har slulligen bl. a. redogjort för vissaproblem i samband med leveranser av råvara lill industrin. Nämnden har lagilinitiativ till överläggningar mellan fiskets företrädare och industrin.Överläggningarna har på grund av stora meningsskiljaktigheter inte gett någotkonkret resultat. Nämnden föreslår liksom föregående år att prisregleringenses över. förslag till prisreglering på fisk /88 avviker på flera punkter från nu gällande riktlinjer förregleringen. Med hänsyn till dels vissa stmktur- och balansproblem inom yrkesfisket,dels den översyn av regleringen som planeras är jag emellertid beredd att ihuvudsak biträda nämndens förslag. De avvikelser från gällande riktlinjer somdärmed kommer all göras får betraktas som tillfälliga försök som underlag föröversynen. Jag föreslår således att prisregleringen, med de avvikelser jag tarupp i det följande, utformas på det sätt jag har redogjort för i det föregåendeoch att den av nämnden föreslagna normkvanfiteten fastställs. I fråga om normpriserna innebär mitt ställningstagande bl.a.att den kostnads- och produktivitetsutveckling som skulle ha beaktats /88 skall beaktas i regleringen för /89. Kostnaderna för trygghelsförsäkringen skall avräknas vidfastställande av normpriserna. I fortsättningen bör detta göras när de verkligakostnaderna är kända. Det innebär atl normpriserna bör justerasmed hänsyn till den nu kända premieökningen . Denna har ienlighet med förra årets beslut ännu inte avräknats. Jag kan inte tillstyrkajordbruksnämndens förslag att skjuta på avräkningen ytterligare så att fleraårs premiehöjningar skulle påverka normpriser. Mot dennabakgrund bör normpriserna, jämfört med vad som anges i nämndens skrivelse, sänkasmed I öre per kg för sill/strömming och övriggmpp IV, med för övriggmpperna I och II och med för övriggmpp III.Det av nämnden föreslagna systemet med prisgränser för torsk bör prövas ochutvärderas under kommande regleringsår. De föreslagna prisgränserna och niittprisernabör dock sänkas med med hänsyn till premiehöjningen förtrygghetsförsäkringen. Marknadssituationen för sill har varitpressad och de svenska sillfångsterna har sjunkit betydligt. Olika åtgärder hardärför vidtagits för att styra över fisket till mer lönsamma arter.Möjligheterna till en ändrad fångstinriktning har emellertid minskat de senasteåren beroende på ett försvagat torskbestånd. Det är enligt min uppfattningviktigt att pröva nya möjligheter alt få en lönsam avsättning av sill. huvudsak inget atl erinra mot aU på försök stödjasillexport fill statshan- Prop. 1986/87:137 delsländer inom ramen förprisregleringen på det sätt som nämnden har föreslagil. Stödet bör dockbegränsas till sill från . Eftersom stödet bör kunna anpassas tillmarknadspriset finns del inte heller någon anledning alt fastställa en lägsta niväpå slödel. Del ankommer på jordbruksnämnden atl utvärdera försöksverksamheten. Riktat induslrifiske efter sill är enligl svenskabestämmelser inte fillåtet. På försök har emellertid i vissa fall medgettsdispens för sådant fiske i . Sådana dispenser ges av fiskeristyrelsen.1 rådande avsättnings-situation för sill finner jag i likhet medjordbruksnämnden att ett visst slöd till industrifiske är motiverat. Del börbegränsas lill fiske i . Det är viktigt att bestämmelserna för stödetsamordnas med beslämmelserna som gäller för fiskets utövande. Det ankommer påjordbruksnämnden och att göra detta. Jag vill också framhållavikten av all hänsyn fortlöpande tas till förändringarna i efterfrågan påfiskmjöl och till den allmänna inställningen till en minskad inblandning avfiskmjöl i djurfoder. Mot den bakgrunden bör någon lägsta nivå för slödel inteläggas fast. förslag lill utvidgning av det regionalafraktslödet har jag i huvudsak ingen erinran mol. Mot bakgrund av syftel börstödet emellertid bestämmas enbart med hänsyn till fiskarens hemvist oavsettleveransplats på ost- och sydkusten. Produktutveckling och marknadsbearbetning är viktigaåtgärder som kan öka avsättningsmöjligheterna för svensk fisk ochsvenska fiskprodukter. Det gäller inte bara sill. Särskilda medel bör därföravsättas lill branschorganisationen för åtgärder som vidtas i samverkanmed regleringsföreningen fisk. Även exportråd bör erhålla medelför åtgärder som syftar till ökad avsättning av icke odlad fisk och produkterdärav. För åtgärder som berör odlad fisk kan disponeras andra medel somfördelas av . En förutsättning för stödet till Swefisk börockså vara att organisationen under /88 vidtar och lill jordbruksnämndenredovisar aktiva äigärder för att tillgodose den svenska beredningsindustrinsbehov av råvara till rimliga priser samt åtgärder för samordnad försäljningtill den svenska färsk varumarknaden och exportmarknaden. bör av regeringen kunna bemyndigas attbetala ut 48 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg ochfraktstöd i enlighet med vad jag har redovisat i del föregående samt för Svenskfisks administration. För dessa ändamål bör Svensk fisk få disponera även ränteinläklersamt i sista hand medel från konjunkturuljämningsfonden. Av medlen i prisregleringskassan bör 15 milj. kr.reserveras för konsumentfrämjande äigärder. Den närmare användningen av dessamedel bör beslutas av regeringen. Överskottspriserna bör fastställas på del sått som nämndenhar föreslagit. Svensk fisk bör få besluta om avsättningen av överskotten isamma utsträckning som . bör få medge Svensk fisk alt vid behov fådisponera ytterligare medel ur konjunkturutjämningsfonden för överskottshantering och den löpande verksamheten. Fondens behållning bör dock inte utan 9 regeringens särskilda medgivande få underskrida 10 milj.kr. Medel som har anslagits urprisregleringskassan för fisk lill prisreglering- Prop. 1986/87; 137 en ochsom inle las i anspråk bör tillföras Svensk fiskskonjunkturutjämningsfond. Tillprisregleringskassan för fisk bör liksom föras högst 1 milj.kr. av de fetlvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemskråvara, med avdrag för vad som beräknas återbetalas vid export. Av medlen iprisregleringskassan bör 3,2 milj. kr. avsättas för Swefisks och exportrådetsmarknadsföring. Vidare bör medel avsättas för atl täcka kostnaderna förtrygghetsförsäkringen för fisket (preliminärt ca 7,5 milj. För utsättningav lax, annan laxfisk och ål inkl. försök med fördröjd utsättning av lax böravsättas , vars närmare användning liksom börbeslutas av . har beräknat sina kostnader föruppbörd och kontroll lill I milj. kr. Dessa kostnader bör täckas med medel urprisregleringskassan. Medelur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas förandra ändamål om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inomfisket. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen attmedge att för liden 30 juni 1988 reglering av priserna påfisk m. m. jämle vad därmed hänger samman saml användningen av medel får skeenligt de grunder som jag har förordat.