prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare förordar SPI i fråga om gasol atl Ivångslagringeninte höjs, utan fastställs till nuvarande av basmängden. Bilaga 12 Miljö- och EBU:s förslag om fasta lagringsprocenttal tillstyrks av bl.a.Svenska Värmeverksföreningen. Sammanfattning av och remissyttranden över en rapportutarbetad av 1 Sammanfattning av Swedegas AB:srapport 132 Naturgas 2 Remissyttranden................................................ 134 2.1 Remissförfarandet.......................................... 134 2.2 Tekniska lösningar ........................................ 135 2.3 Beredskapskrav ............................................ 137 2.4 Kostnader ................................................... 138 2.5 Förslag om ytterligareutredningar om naturgaslagring 140 2.6 Övrigt ........................................................ 141 I Sammanfattning av Swedegas AB:s rapportLeveransberedskap Naturgas SwedegasAB har på industridepartementets begäran i samråd med och utrett hur försörining av naturgaskunder under avspärrnings- ochkrislägen skall kunna ske. Vissa riktlinjer beträffande utformningen avrapporten har erhållits från en särskild grupp på departementet som har följtutredningsarbetet. Syftetär att redovisa leveransberedskapsalternativ samt att föreslå en handlingsplanför hur en tillfredsställande långsiktig lösning skall utformas för den nuaktuella naturgasmarknaden inom Sydgas- och Västgasområ-dena motsvarande ca /år(700 milj. m gas). Gällandelagar och förordningar föreskriver i princip samma beredskapsskyldighet förnaturgas som för olja och kol. För naturgas gäller att skyldighet att vidtaberedskapsåtgärder åvilar storförbmkare (med årsförbmkning större än 5 milj. m'/år)och gasdistributörer. De senares skyldighet gäller dock tills vidare enbartatt vidta åtgärder för uppvärmning av bostadsområden vid avbrott igastillförseln. Storförbrukarnas beredskapsåtgärder förutsätts tills vidareske genom beredskapslagring av ersättningsbränsle, normalt olja. Föreldningsolja och kol gäller för lagringsäret 1985/86 att avårsförbrukningen 1984 skall lagras. Lagringsskyldighet för naturgas inträderden Ijuli 1986. Swedegasförordar i rapporten att försöriningsberedskap på lång sikt skall ske genomlagring av naturgas i bergrum. För de ekonomiska kalkylerna blir lagringsprocenlenav stor betydelse. Om denna sätts på samma nivå som gäller för olja ochkol blir kravet på lagring av naturgas långtgående och så vilt Swedegas vet siörreän i något annat land där gaslager endast motiveras av kommersiella skäl. Naturgasär en för ny energiform som 1985 introducerats i 132 Som andra nya energislag har naturgasen svårtatt lill en Prop. 1986/87:95 börian ekonomiskt hävda sig pä en redan etableradenergimarknad. Naturgasens fysikaliska egenskaper medför att den är dyr attlagra och den kan genom höga krav pä beredskapslagring få mycket högainitialkostnader. Skall det bli ekonomiskt möjligt för att i högre gradutnyttja den miljövänliga naturgasen fordras därför en lösning som innebär attekonomin även under inlroduktionsfasen blir acceptabel. Swedegas jämför medoljesidan dar motsvarande problematik mildrades genom att en subventioneradsuccessiv uppbyggnad av beredskapslager skedde . Fyra system har utvärderats, nämligen naturgaslagring ibergrum, LPG (gasol), SNG (substitut för naturgas) - här i form av bränngasfrån kracker i - och LNG (naturgas kyld till vätskefas) - här iuppankrade surplusfarlyg. 1 samtliga alternativ har beaktats tidsaspekten,optimeringen av behov av leveransberedskap fömtom för beredskapslagring, ävenför tekniska avbrott, säsongsutjämning samt peakshaving (spetslasl). Följande analysresultat har erhållits. kostnader öre/kWh Osäkerhet i pris pä LPG ' Fasl penningvärde totalintegrerat syslem inkl, peak ochsäsongslager, Summa nuvärde ger nuvärdesfaktor ca 14, ' Enbart invesleringi beredskapslager. '' Enbart beredskapslagerkoslnad i öre/kWh räknat på 30 är6% ekvivalent tidsperiod och gasvolym. - LNG-alternativetkan av ekonomiska skäl och med hänsyn till svårigheten att genomföra detavföras som orealistiskt. - SNG-alternativetmed krackern i bedöms ej böra ingå i en långsiktig lösning, men kanvara användbart medan en annan långsiktig lösning etableras. - LPG-alternalivetliksom SNG-alternativet baseras på känd och säker teknik men båda är kostnadsmässigtmycket beroende av priset på I båda alternativen ingår som komplement för säsongsuljämning I33 hyra av naturgaslager i . 10 1986/87. - Bergrumslagringinnebär den bästa lösningen, varför det förordas en Prop. 1986/87:95 utveckling av denna metod. Skulle det uppstå tekniska svårigheter atl användabergrum, kan i första hand LPG-alternativet i stället realiseras. - Beredskapslagringskravethar en kostnadsbelastning på gaspriset av storleksordningen /kWh som real kostnad i genomsnitt för beräk ningsperioden allt räknat på volymen naturgas som kräver gasformigt ersättningsbränsle. Detta utgör 34 gånger så hög kostnad som motsva rande krav skulle ge för nyetablerade oljebolag. Investeringarna för genomförandet av den långsikliga lösningen torde förperioden till färdigt bergrum uppgå till 440 milj. kr. för bergrumsinve-steringen.Investeringen i bränsle uppgår till ca 180 milj. kr. inkl. inköp av naturgasför lagring men exkl. kvarvarande beredskapslagrad eldningsoljevolym. Industridepartementethar i en utredning fått belyst hur större industrikunder inom Sydgasområdetkan fä sin energiförsörining tryggad av "icke naturgasberoende"system vid extrema kriser. En utförd försöri-ningsutredning avseende Varberghar kommit till samma resultat. Utredningarna visar att övriga kunder vid gastillförselavbrottkan få av sin energiförsörining via elnätet. Denna ellillförsel kanväl tillgodoses dä elenergiefterfrågan minskar vid krislid. Urberedskapssynpunkt kan vissa kostnader för elnätsförstärkning bli aktuella. Kärnkraftproducenternasom nu medverkar till alt introducera naturgasen lagrar bränslei beredskapssyfte i en omfattning vilken överstiger myndigheternas krav. Vid enberedskapssituation borde naturgasen därför tillgodoräknas viss beredskap iform av kärnkraftel. Motbakgrund av den hårda kostnadsbelastning som nuvarande bered-skapslagringskravmedför bör ytterligare belysas vissa av de grundläggande fömtsättningarna förfastställande av lagringsprocenten för naturgas. Detta gäller t.ex. antagandenaom de sannolika gasleveranserna under avspärrning liksom möjligheterna attunder en övergångstid använda el som back-up alternativ i större utsträckning. Efterremiss har yttranden över Swedegas AB:s rapport avgeltsav överbefälhavaren (), överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statensindustriverk (SIND), statens energiverk, (),statens pris- och kartellnämnd (SPK), sprängämnesinspekfionen, statensplanverk, länsstyrelserna i och i , kommun,. (), , , , ,. Vidarehar yttrande kommit in från dels , dels och ConswedeAB gemensamt. Vidutsändandet av remissen angavs att remissbehandlingen i första 134 hand bordeinriktas på frågan om vilken teknisk lösning för den långsiktiga Prop.1986/87:95 beredskapen som är lämpligt med beaktande av kostnaderna för dennaoch lämplig beredskapsnivå. har i rapporten redovisat fyra olika tekniskasystem för försöriningsberedskap för naturgaskunder, nämligen lagring avnaturgas i bergrum, LPG (gasol), SNG (substitut för naturgas) - här i form avbränngas från kracker i - och LNG (naturgas kyld till vätskefas) -här uppankrad i surplusfartyg. förordar i rapporten att försöriningsberedskapenpå lång sikt skall ske genom lagring av naturgas i bergrum. Det överväganden antalet remissinstanser som lar uppfrågan om olika tekniska lösningar för lagring av naturgas förordar lagring ibergrum. ÖB förordar valet av lagring i bergrum främst med hänsyntill leveranssäkerheten, skyddsaspekterna, lokaliseringen och attsäsongsutjämnings-lager i inte erfordras. ÖEF biträder uppfattningen atl lagring av naturgas i ettcentrallager i berg är den lämpligaste lösningen men anser att teknikenär relativt oprövad varför det är angeläget att insatser görs för utveckling avdenna metod. bedömer att den teoretiska grunden förgaslagring i oinklädda bergrum är god. Beträffande inklädda bergrum bedömerVattenfall atl den utformning som beskrivs i rapporten inte torde vara lämplig. Länssryrelsen 1 tillstyrker det alternativför leveransberedskap av naturgas som innebär ett trestegsförfarande därskilda tekniker tillämpas under olika tidsperioder beroende på tillgänglighetenför olika system och där slutmålet är beredskapslagring i bergrum i kombinationmed konventionell oljelagring. anser att alternativet är enoptimering med hänsyn till de krav som kan ställas på ettberedskapslag-ringssystem som det är ekonomiskt acceptabelt. Länssryrelsen i är av uppfattningen att bergmmslagringav naturgas ger de flesta fördelarna även om det medför högre kostnader änövriga alternativ. , och samt ABanser att bergrumslagring av naturgas i gasfas utgör den bästa långsiktiga lösningenav beredskapsfrågan. har inga synpunkter på valet av teknik menanser att gasbranschen, som har det slutliga ansvaret för gasleveranserna,också bör välja en teknik som ger hög leveranssäkerhet. finner för sin del ingen anledning attifrågasätta Swedegas rangordning av de utredda alternativen. SPK har inga principiella invändningar mot den tekniskalösning som föresläs. känner sig tveksam till att manredan nu skall ta ställning lill vilken lagringsform som bör väljas. framhåller att metoden att lagranaturgas under högt 135 tryck ibergrum är helt oprövad. Ett betydande utvecklingsarbete återstår Prop.1986/87:95 fortfarande. Del är därför enligt förbundet omöjligt atl i dagavgöra om den föreslagna metoden är lämplig från ekonomiska och tekniskasynpunkter. Några remissinstanser berör även de andra föreslagnatekniska lösningarna. i anser att ävenbergrumslagring av gasol kan vara etl godtagbart alternativ men att det medförvissa risker. Förslaget om att utnyttja krackeranläggningen i ärett alternativ med stora begränsningar, bl.a. kräver processen importråvaror,vilket försvagar systemet som ett långsiktigt alternativ. Alternativet attankra upp tankfartyg som lagerplatser anser som orealistiskt. Detutgör inle bara ett problem för den fredstida räddningstjänsten utan innebärockså ett sårbart system mot sabotage och krigshandlingar. Öffanser att om lagring av naturgas i bergrum inte ärgenomförbar bör lagring av LPG/propan vara de närmast liggande alternativeteftersom det bygger på känd teknik. En gasoUagring har emellertid andranackdelar eftersom gasolen inte kan transporteras i huvudledningen utan kräveren omfattande distribution. pekar på olika nackdelar med alternativen LPG, SNGoch LNG med framhåller att det ännu är för tidigt att ta definitiv ställningtill vilken slutlig lösning som skall väljas. kommun framhåUer att en fuUständig utvärdering börgöras mellan olika tekniska lösningar och att man även bör överväga om en lagerelableringi är genomförbar. anser atl det fortsattautredningsarbetet bör koncentreras på de båda bergrumsalternativen men medbeaktande av möjligheterna för en LNG-lösning, som skulle ge storflexibilitet. De föreslagna alternativen för en övergångslösning betecknas sommindre lämpliga. SNG är för sårbart och kan ge tekniska problem när det kopplasin på högtrycks-systemet. LPG kan bl.a. medföra en fördyring med anledning avskärpta krav vid lokalisering. Alternativ lagring, dvs. lagring av andra bränslen ännaturgas för nalurgaskunder, diskuteras av några remissinstanser. Enligt statens energiverks uppfattning finns inget atlinvända emot att andra bränslen utnyttjas för atl tillgodose beredskapskraven.Det kan tvärtom vara att föredra om beredskapskraven därigenom uppfylls tilllägre kostnad. Vissa verksamheter förutsätter dock att ett gasformigt bränslefinns. Del är enligt verket nödvändigt alt dessa kunder förses med gas även ikrissituationer. En kritisk punkt i en utredning om naturgaslagring är därförenligt verket hur stor denna gasspecifika andel är. anser attäven andra beredskapslösningar än lagring av gas bör behandlas utförligareinnan slufiig ställning kan tas till förslagel om bergmmslagring. Med tanke pä kostnaderna finns det enligt SIND anledning atlallvarligt söka efter alternativa metoder till beredskapslagring, eller genomökad flexibilitet hos gaskunderna möjUggöra ett utnyttjande av andra ttUgängligaenergiformer i händelse av en störning. Även VattenfaU pekar pä att det behöver ytterligareklarläggas humvida 136 andra delar av naturgasmarknadenän den större industrin kan få sin Prop. 1986/87:95 beredskapsförsörjningpermanent löst genom oljelagring. Vidare pekar på att elsektornsmöjligheter att inte bara temporärt utan pä läng sikt klaraberedskapsförsörjningen för delar av nalurgasmarknaden bör ytterligareundersökas. anser också att alternativ energi, lagring av andra bränslen,lagring av utrustningar, produktionsplaner för apparater etc. böruppmärksammas. Föreningen anser att en omfattande beredskapslagring av justnaturgas som enda lösning av beredskapsfrågan inte är ekonomiskt rimlig. ÖBframhåller att leveranssäkerheten gentemot K-företag måste säkerställas ochbetonar att reservalternativ för dessa företag bör fastställas iplaneringsfasen. ÖEFanser att man beroende pä storleken av lagringen av sårbarhetsskäl bör övervägaen uppdelning av anläggningen på exempelvis tvä enheter. Enligt ÖEF:suppfattning bör en principiell lösning av naturgasberedskapen vara att naturgaslagras i sådan omfattning alt den tillgodoser beredskapen för samtligagaskunder. Vad gäller nuvarande provisoriska lösning med elutrustning bör denhelt ersättas med lagring av naturgas. Däremot vill ÖEF inte motsätta sig attstorförbrukarnas beredskap för naturgas även på sker i form avoljelagring. betonar att beredskapstryggheten för naturgasanvändarna skall varalika hög som för andra importbränsleanvändare. Kommunförbundetanser att staten har ejt ansvar för att bevaka att beredskapskraven blir sammaför alla importbränslen. Länssryrelseni understryker betydelsen av att naturgas-användarna får en försöriningssäkerhetunder kriser och krig som är i nivå med den som gäller för brukare av andra energislag. Länssryrelseni pekar särskilt på fördelarna med bergmmslagring vad gällerminskad sårbarhet mot krigshandlingar och sabotage. Även för den fredstidaräddningstjänsten innebär detta alternativ de minsta riskerna. påtalaremellertid de brister som finns då relativt omfattandehantering och lagring av gasol blir nödvändig. Sprängämnesinspektionenkonstaterar alt regler kring de konkreta beredskapsalternativen saknas ochframhåller att inspektionens avsikt är att tillsammans med berörda myndigheterskapa en säkerhetsnivå som är i paritet med övriga naturgasanläggningar. Medhänsyn till nuvarande försögning från och framtida ytter ligare försörjningsmöjligheter delar bedömningen att naturgasen bör vara helt undantagen från krav på försöriningsberedskap för freds kriser. Vidare bör man enligt kunna räkna med en väsentligt högre imporlandel än under elt avspärrningsskede. Vallenfall pekar vidare på att ett sätt alt minska beredskapskraven vore att tUlåta alt alla 137 lagringsbehovunder normala fredsförhållanden får tillgodoses med hjälp Prop. 1986/87:95av beredskapslagrel. Enligt Kommunförbundets mening förefaller det inleövertygande all naturgasleveranser frän kommer att fortgå ostörda iett läge när stridshandlingar utbryter i . Härtill kommer att ennaturgasledning enligt är väsentligt mera sårbar än t.ex. deoljetransporter som Swedegas i andra sammanhang jämför gasen med. Enligt SIND är det angeläget att beredskapsreglerna förnaturgas sä snart som möjligt fastläggs dä en utvidgning avnaturgasanvändningen nu är aktuell och presumtiva gaskunder bör få denfullständiga kostnadsbilden redovisad. Det är enligt SIND en rimligutgångspunkt att beredskapsskyl-dighelen skall delas lika mellan importeradebränslen men genom den uppnådda riskspridningen kan kraven pä vart och elt avenergislagen sänkas. Dessutom bör också viss hänsyn tas till det enskildabränslets förutsättningar. framhåller att underintroduktionsfasen måste orimliga kostnader för beredskapslagring undvikas, t.ex. genom att acceptera en relativt lågberedskapsnivå. Tillgängliga resurser bör koncentreras på att få till stånd en långsiktliglösning. gäller allmänt att riskerna förleveransstörningar förknippade med såväl tekniska fel som sådana situationersom medför importbegränsningar är mycket små för ett välutvecklat naturgasnätmed flera inmatningspunkter. Den viktigaste långsiktiga leveransberedskapsät-gärdenbör därför vara att fortsätta utbyggnaden av nalurgassyslemet så att anknytningkan åstadkommas med flera system än det själländska. förordar att den lösning som nutillämpas inom skall gälla tills vidare äveninom andra områden. Förbundet anser alt del är för tidigt alt la ställning tillhur beredskapen för naturgas skall lösas på lång sikt. Naturgasens betydelse i energiförsöriningenär än så länge obetydlig. Att avvakta ett bättre beslutsunderlag torde därförinte medföra några allvariiga konsekvenser ur beredskapssynpunkt. Vad gäller kostnaderna för den föreslagna lösningen har ÖEFden principiella uppfattningen alt varje importerat energislag skall bärakostnaderna för beredskapen. Swedegas har i sin utredning räknat med vissabidrag från statens sida. Den jämförelse som gjorts med beredskapslagringen avolja utgår enligt ÖEF från oriktiga utgångspunkter beträffande relationen mellankommersiella lager och tvångslager. En subventionering av naturgasens leveransberedskap börenligt SIND inte komma i fråga då naturgasen enligt tidigare angivna förutsättningar skall introduceras på kommersiella grunder. SIND framhåller vidare att frågan om beredskap för naturgaskunderna i gruppen mindre och mellan stora företag måste ut och det på ett sätt som inte ekonomiskt missgynnar dessa förelag i förhållande andra icke gasanvändande före tag. konstaterar att kostnaderna för lagring av naturgas i Prop.1986/87:95 bergrum är hög. Eftersom det är en relativt liten del av den totalanaturgasmarknaden som fordrar att naturgas lagras, kan det vara svårt attmotivera varför hela marknaden skall vara med och bära kostnaderna för lagring.De stora induslrikunderna lagrar ju olja själva till en betydligt lägrekostnad. framhåller vidare att det från energipolitiskautgångspunkter inte finns anledning att bevilja beredskapslagring av naturgasstörre eller mindre bidrag än andra bränslen. Vattenfallanser atl den i utredningen angivna beredskapslagringen utgör en så allvarligkostnadsbelastning atl naturgasintroduktionen allvarligt försvåras. Vattenfallanser vidare att det är rimligt att naturgasen erhåller stöd på liknande sättsom skett för andra energiformer. SPKhar inte bedömt de ekonomiska konsekvenserna av beredskapslag-ringskraven pänaturgas. Behovet av beredskapslagring bör dock inte främst bestämmas avlagringskostnaderna utan av kraven på försörjnings-trygghet. SPK pekar på attom kraven på uppbyggnad av beredskapslager medför att initialkostnaderna föruppbyggnaden av naturgassystemet blir för hög för att naturgasen skall kunnahävda sig i konkurrensen med andra energislag, kan det motivera attlageruppbyggnaden stöds med statliga medel på samma sätt som vid uppbyggnadenav beredskapslager av olja. Merparten av beredskapslagren av olja har ytterstfinansierats av konsumenterna. Konsekvenserna för lagring av naturgas börenligt SPK pä motsvarande sätt huvudsakligen bäras av distributörerna ochdärmed slutligen av användarna av naturgas för att kostnads- ochkonkurrensneutralitet skall föreligga gentemot olja och kol. Malmökommun anser att under en introduktionsfas måste beredskapskravet finna sådanalösningar alt naturgasen inte belastas med kostnader som omöjliggör enmarknadsuppbyggnad. kommun utgår från att staten är beredd att ekonomisktkompensera om ätgärder vidtas under konsortialavtaletsgiltighetslid som innebär en ekonomisk belastning pä . konstaterar att speciella förutsättningar gäller för Sydgasprojektetoch framhåller att ytterligare ekonomisk belastning inte kan bäras avprojektet. Göteborgskommun framhåller alt introduktionen av naturgas kommer att avsevärt försvårasom naturgasen belastas med samma höga krav på beredskapslagring som oljan. SKBanser att varje energislag skall bära sina egna kostnader. Således bör naturgasförelagenfinansiera de beredskapslager som erfordras vid naturgasanvändning, oavsett omdessa består av naturgas, olja, gasol eller kärnbränsle. framhålleratt man, vid utnyttjande av alternativa ener gislag i stället för lagring av naturgas, ser till att de andra energislageninte får bära kostnaden för beredskapslagringen. Om staten har för avsikt att behandla naturgasen likadant som olja en gång behandlades, kommer den kommersiella lagringen att gynnas av detta. Om branschen själv förordar billigare beredskapslösningar och därigenom ådrar sig dyrare kommersiell lagring, kan ett särskilt stöd för denna behöva utredas och diskuteras. anser attdet torde vara möjligt att ta ut erforderliga Prop. 1986/87:95 kostnader avabonnenterna. Förbundet nämner i sammanhanget att naturgasen för närvarandebelastas med mindre skatt än olja. SydgasAB hävdar att för att det skall bli ekonomiskt möjligt att bygga upp en nalurgasmarknadi krävs lösningar så atl naturgasen under en introduktionsfas intebelastas med kostnader för försöriningsberedskapen som omöjligör en utbyggnad.Det av föreslagna förfarandel som innebär att resurserna koncentrerastill en långsiktig lösning och att man accepterar ennågot lägre beredskapsnivå, medverkar lill alt uppnå detta syfte. utgårvidare från alt om åtgärder under konsortialavtalets giltighetstid införs sominnebär en ekonomisk belastning på vad avser försörjningsberedskaputöver uppvärmningskunderna, staten är beredd att med andra åtgärder ekonomisktkompensera för dessa. vill kraftigt understryka att de presenterade lösningarna medföroacceptabla ekonomiska konsekvenser vid den beslutadenaturgasintroduktionen i landet. AvestaAB/framhåller att de av Swedegas angivna investeringskostnadernaför bergrum avser oinklätt djuplager. Samma gasvolym kan lagras enligt /ConswedeAB:s koncept till inklätt bergrum pä mindre djup för i storleksordningen halvakostnaden. 2.5Förslag om ytterligare utredningar om naturgaslagring Swedegasanser att bergrumslagring är bästa lösningen och förordar en utveckling avdenna metod i regi av Swedegas/. Swedegas anser vidare att manytterligare bör belysa vissa av de grundläggande förutsättningarna förfastställande av lagringsprocenten. Fleraav remissinstanserna påpekar atl de nämnda och även andra problemområden kanbehöva studeras närmare innan beslut fattas. Vad gäller de tekniska lösningarnaframhåller remissinstanserna följande ÖB,som förordar bergrumsalternalivet, är beredd att inhämta synpunkter och fortifikationsförvaltningen vad gäller den tekniskautformningen. ÖEF,som också förordar bergrumsalternativet, framhåller alt denna lagringsleknik ärrelativt oprövad varför del är angelägel atl insatser görs för utveckling avdenna lagringsmetod. Vattenfallanser att det är för tidigt atl fastna för en teknisk lösning förbergrumslagring och hänvisar till att Swedegas FUD-projekt framöver bör kunnaleda lill elt säkrare beslutsunderlag. Ytterligare undersökningar erfordrasinnan definitivt val kan ske. EnligtSydgas AB:s bedömning är det viktigt all i det vidare utredningsarbetetförutsättningslöst värdera de två alternativen inklätt bergrum resp. djuptbergrum. undersöker förutsättningarna för att i samarbete medentreprenörer medverka till att en mindre pilotanläggning med den inklädda teknikenkommer stånd i . betonar betydelsen av en förutsättningslös 140 värderingav de båda bergrumsalternativen i det fortsatta utredningsarbe- Prop.1986/87:95 tet. /anser atl gasintressenterna bör gesi uppdrag att ytteriigare studera inklädda system och föreslår också enplanering för att ta fram en mindre provanläggning. kommun anser all en fullsländig utvärdering börgöras mellan olika tekniska lösningar.