prop · GA03121 · 1986-12-31 00:00:00 — Anmälan kandå göras till det register i vilket bålen redan finns införd. Eftersom det i praktiken blir länsstyrelse, som kommer attpröva om båt skall antecknas som fiskebåt, anser det angelägetatt det närmare preciseras vad som skall utgöra underiaget för ifrågavarandeanteckning. 3.13 Länsstyrelseni : Som TSV framhållit är del angelägel atl inte bara båtar vars skrov är fem metereller längre registreras, utan även alla motorbålar med stor motorstyrkaoavsett längd. En lämplig motorstyrka har enligt förslaget ansetts vara 13 kweller drygt 18 hästkrafter. Av ulombordsmotorer finns del på marknaden endastnågot enstaka fabrikat med denna motorstyrka. Den vanligaste i denna storleksklassär antingen 15 eller 20 hästkrafter. Man kan inte hell utesluta alt motorer,som egentligen är starkare, kan komma atl anpassas och saluföras som"starka" 18 hästkrafter och på såsätt falla utanför registreringsplikten.Resultatet blir då, all del fortfarande kommer atl finnas oregistrerade myckelsmå båtar med kraftiga motorer som kan framföras med relativt hög hastighet.Det finns därför skäl atl sänka gränsen till atl omfatta motorer starkare än 15hästkrafter. En sådan gräns skulle bättre förhindra en oönskad utveckling. 3.14 Länsstyrelseni lan: anser atl del kan bli svårt alt avgöra om båtmotorns effektöverstiger 18 hästkrafter eller ej. För kontrollen och efterlevnaden av lagenkan det ifrågasättas om detta kriterium inle bör utgå speciellt som uppgiftenom effekt inte ingår i de uppgifter om bålen som skall registreras. Jfr vidare avregistreringsgrundeni 7 § 4 p där del ej klart framgår om en minskning av motoreffekten kan innebära en avregistreringsgrund. 3.15---------------------------------- iÖrebro län: Avgränsningen av registret liksom Prop. 1986/87; 121 båtarnas identifiering enligt förslaget anserlänsstyrelsen acceptabel. ett båtregister tillskapas bör det ske med utnyttjande avnuvarande för bil- och körkortsregistrering. 3.16------------------------------------------ Länsstyrelseni : Eftersom registret skall ha till syfte atl ge underiag för viss samhällsplanering ochatt underlätta identifiering av båtar vill dock ifrågasätta ominte alla båtar, som brukas i , bör vara registrerade åven om de ägs avutlänningar, som inle är fast bosatta i . 3.17-------------------------------------- iGävleborgs län: Trafiksäkerhets verkets förslag anger båtens sjösättning som kriterium för registreringspliklensinträde. har närmare redogjort för vad som skall avsesmed begreppet sjösättning och har därvid föreslagit att en provtur som sker iavsikt att ta upp bålen inte skall medföra registreringsplikt.Exemplet ger utrymme för skilda uppfattningar om en båtfärd skall anses somprovtur eller ej. Värdet på en bål som en del i en förmögenhet torde intevara beroende av huruvida båten är sjösatt eller ej. föreslår att en båt skall anses registreringspliktigfrån den tidpunkt när äganderätten till den övergår fräntillverkare/återförsäljare till fysisk eller juridisk person vars huvudsakligaavsikt med förvärvet är att begagna båten för fritidsändamål. 3.18---------------------------------------- Sjösportens samarbetsdelegation: Enligtdirektiven skall regist ret ha till syfte att ge statistik och möjliggöra identifiering och kontroll av båtar. Det uppdras åt TSV att utreda om bållängden 5 m och egenskapen att ha segel eller motor som drivkraft kan vara lämpliga avgränsningskri- terier för atl nå dessa syften. TSV svarar i rapporten endasi att inga avgörande skäl talar mol femmetersgrånsen. Verket anger däremot tre egna kriterier som skulle leda mol de uppställda syftena, nämligen att de registrerade båtarna bör vara övernatiningsbara, byggda/utrustade för längre förfiyitningar och/eller snabba. Det sägs ej vari lämplighet för längre förflyttningar skulle yppa sig, men man menar atl stor motorstyrka skulle vara ett moment i den riktningen. Varför just de nämnda faktorerna skulle vara avgörande föratt nå de givna syftena utvecklas ej i rapporten, och det förefaller som ombåde ----- större precision borde ha erfordrats och att devalda kriterierna inte är de i alla avseenden mest relevanta. Det är tydligt atlnågon systematisk studie av båtbeståndet inte har gjorts. Även om del hade kunnat sägas att de av TSV uppställdakriterierna varit lämpliga för de syften registret skulle fylla enligtutredningsuppdraget, tycks den slutligen gjorda gränsdragningen motor- ochsegelbålar och kortare motorbåtar vara gjord påmåfå, och den tillgodoser varken på etl adekvat sätt de av TSV självt ställdakriterierna eller de i direktiven angivna syftena. Belräffande långdgränsen mäste först konstateras att variesädan gräns 56 är ägnad atldriva fram "paragrafbåtar". Del går att bygga beboeliga båtar Prop.1986/87:121 , men de blir för korta, breda och höga försjösäkerhetens krav. Amerikanska regler har visat sig leda till en farligutveckling på motorbåissidan av sådana skäl. Valet av just är vidare ogynnsamt därför atl delavviker från nu gällande sexmetersgräns för registrering i båtregister. Detarbete som nedlagts för atl finna och avgränsa yrkesbälar ner lill den längdenkan sålunda inte undvara en komplettering. Delta hade väl kunnat accepteras om femmetersgrånsenframställ som särskilt ägnad atl både utpeka de båtar som uppfyller de angivnasyftena eller TSV;s kriterier och utesluta båtar som inte gör det.Gränsen kan inte anses välvald från sådana utgångspunkter. Inte heller verkargränsen atl vara grundad på några ingående överväganden om vad som kantänkas främja de uppställda syftena. Om man först ser till de valda gränsernas positivatäckningsområde, är del nog troligt atl man lyckats få med bålar som uppfyllerverkets egna kriterier övernattningsbarhei, förflyllningsbenägenhei ochsnabbhet. De i utredningsuppdraget nämnda syftena skulle däremot kräva ettvidare täckningsområde; för det angivna syftet statistikinsamling borde allabåtar ingå, vilket bara visar att registrering inte är rätt metod. Inte heller identi-fieringssyfleluppfylls, eftersom bl.a. mänga stöldbegäriiga båtar torde falla utanförförslagels registrering. Svårigheterna att med en enkel gräns tillgodose alla de idirektiven angivna syftena och få med de båtar som måste registrerasav andra skäl sätts på sin spels då man skall beakta registreringsgränsensbegränsande funktion, ty en adekvat gräns bör också i rimlig grad uteslutasådant som inte har i registret att göra. I del avseendet slår förslaget heltfel. Vad beträffar femmetersgrånsen kan konstateras att en mängd båtar kommermed som inte fyller något angivet registreringssyfle. a. fleraroddbåtar som kan förses med motor, segeljollar som är rena idrottsredskap,såsom Flying Dutchman och 505, och t. o. m. åtskilliga kanoter som kan försesmed segel. framstår 18 hkr-gränsen som gripen ur luften. TSV angersjälvt atl med den avses att undvika registreringsplikl för båtar som användsinom ett begränsat område det kan förmodas all man tänkt exempelvis på båtarför fiske eller passbåtar till sommarställen. Men när man väljer motorstyrkansom begränsningskriterium, är det etl misstag att tro au man träffarförflyttningsbenägenheten. Små snabba båtar används som passbåtar, men de harnormalt inte den sjövärdighet och bekvämlighet som erfordras för långfärder. Omman skall välja en gräns, bör man anknyta till någol mer påtagligt. / nationalitets- och lokaliseringshänseende tycks avdirektiven framgå alt registret endast skall omfatta båtar som hör hemma iSverige. Förslaget har ingen sådan begränsning, och de angivelser som finns äröver huvud laget egendomliga, både lill form och innehåll. I sak innebär förslagel att svenskars båtar utomlandsfaller under regis- 57 Ireringspliklenoch täcks av anslutande regler om märkning m.m. På Prop. 1986/87; 121 samma sällkommer här boende utlänningars bålar som är baserade utomlands att läckas av regislrerings/märkningsplikt.Hur man skall föriara når båtarna är underkastade registreringsplikt ivärdlandet har inle klargjorts. Inte heller har man gjort undantag imärkningsplikten för del fall atl värdlandet kräver märkning av där baseradebåtar. Är del meningen alt båtarna skall ha dubbel märkning, och hur skall densvenska märkningen ske i förhållande till den lokala? Förslagetinnebär å andra sidan ingen registreringsplikl för utlänning som bor utomlandsmen har bål här, eller för utländsk juridisk person över huvud tagel. Dettagäller även om båten används i yrkesverksamhet här i landet och sålunda är registreringspliktighär enligt nu gällande regler. Båtarsom är tillbehör lill andra fartyg har observerats bara i fråga om fiskefartyg,och där endasi i fråga om märkningen, i förslagel lill identifieringsförordning.Det gäller livbålar och barkasser, och en del hjälpbåtar till fiske. Enligtnuvarande regler kan sådana båtar inte införas i båtregistret, och en sådanregel är nödvändig även för ett allmänt båtregister. Medde gjorda avgränsningarna kan det hända alt en del båtar som behövernationalitetsbevis för utländsk resa inte kan få sådant, eftersom utfärdandetav sådant bevis enligt både gällande regler och de föreslagna är knutet lillregistrering. Det är tänkvärt atl bålar som tranporleras ulomlands, eventuelltpå trailer, men som varken har föreskriven längd eller motorstyrka nog för altvara registreringspliktiga kan behöva sådant bevis för atl kunna fritt användasi utlandet. Reglerna om registreringsplikt bör därför kompletteras med reglerom registreringsrätt. Sådana bestämmelser fordrar dock en delvis annanreglering än vad som föreskrivits för registreringsplikt, bl. a. i fråga om avregislrering. TSVkan inte anses lämpat att som enda myndighet handha all båtregistrering ilandet. Om TSV skall åläggas registreringen enligt de nya principerna, börbåtregistreringen vid sjöfartsregistrel ändå behållas, medan däremot sjöfartsregistrelkunde tänkas säsom enda myndighel för båtregistrering enligt det nya systemet.Den bedömningen grundar sig främst på följande omständigheter. Sjöfartsregistrel(båt- och skeppsregislren) fyller elt annat syfte än det nu föreslagna registret, och etl syfte som TSV ej väl kan fylla. Del avser registrering av lillsynskrävande båtar, och båtregistret är sålunda liksom skeppsregistret etl komplement till . Atl upplösa detta för hållande beträffande båtar skulle leda till onödig splittring och till behovatt upprätthålla kompetens och kommunikation på två ställen. Sjöfartsregis trel avser vidare registrering på grund av folkrättsligt åtagande, där regis trets utvecklade förbindelser med främmande regislreringsmyndigheter får särskild belydelse. Av intresse för nöjesbåtsägarna är särskilt att sjöfarts registret redan är känt ulomlands som den myndighel vilken utställer nalionalitetsbevis som flera länder kräver, och ett stort antal båtar har frivilligt registrerats vid sjöfartsregistret av den anledningen. 4Identifiering och utmärkning Prop. 1986/87; 121 4.1 :--- Förslagelinnebär alt sjöfartsregistrel skall tilldela fiskeskepp registerbeteckningmedan båtregistret skall lilldela fiskebålar sådan beteckning. Det är irapporten inle sagt något om hur del nödvändiga samarbetet för all undvikaförvirring avseende dessa farlygsbeteckningar skall tillgå. 4.2 i län:Förslaget att båtägarna själva skall få utmärka bålarna med tilldeladidentifieringsbeteckning avstyrks. anser all ideniifieringsbeieckningarnaskall vara enkla men likformiga. Får båtägarna själva utmärka bålarna kommer etlslort antal typer av märkning atl förekomma. Tydligheten kommer inte all varaavgörande vid ulmärkningen. Delta medför svårigheter för de övervakande myndigheternai arbetet med bl.a. tillsynen av alt registreringsbeslämmelserna följs. Med den teknik som finns torde det vara lätt atlframställa t.ex. självhäfiande identitetsbeteckningar. Vill man ha en synligkontroll på att båtägaren erlagt registerhållningsavgift kan identitetsbeteckningarlas fram åriigen med skifte av färg som sker med fordons kontrollmärken. Denplats på skrovet där identiietsbeteckningarna skall placeras väljs lämpligen avbåtägaren. 4.3------------------------------------- iBlekinge län: har i fråga om utmärkning av båtarna föreslagit att denna överlåts åtbålägarna själva, som då får märka båtarna på del sätt de själva finner lämpligt.Alternativet skulle vara att någon myndighet tillhandahåller enhetliga skyltar.Med tanke på de ändamål som ett bålregister skall tillgodose förefaller detrimligt all bålarna förses med enhetliga skyltar. Regeringen har i sinadirektiv också förutsatt att kostnaderna för idenlifieringsanordningar skallingå bland de kostnader som skall bilda underlag för en regislreringsavgift.Länsstyrelsen vill därför förorda alternativet med enhetliga skyltar. 4.4 i och : Det alternativ beträffande utmärkning, som innebär att båtägarna självafår svara för att registerbeteckningen av fastställd storlek och färg sätts påbålarna, anser vara det mest tilltalande och tillstyrker därfördetsamma. 4.5 i : Länsstyrelsenförordar del alternativ där båtägarna själva svarar för ulmärkningen.Beträffande fiskebåtar framgår det inte klan om identifiering och utmärkningskall ändras om t.ex. användningssättet ändras eller om båten överlåtes till enny ägare som inte är fiskare. 4.6 i :-- Samtligabåtar bör enligt mening förses med särskild registerbeteckning,således även fiskebåtar även om dessa enligt särskilda regler måste vara förseddaäven med en distriktsbeleckning. Atl de dessutom bör haregisterbeteckning 59 följerav att dessa båtarofta. efter alt ha tjänat ut som yrkesbåtar, omvänd- Prop. 1986/87; 121 lastill fritidsbåtar. Registerbeteckningenbör kunna anförtros båtägarna själva. Dock bör i enhetlighetens intresse iförfattning eller tillämpningsföreskrifter intagas uppgifter om storlek ochtypsnitt på de siffror och bokstäver som får komma till användning. 4.7Sjösportens samarbetsdelegation: I 7 § registreringslagförslaget ståratl båten skall tilldelas en registerbeteckning. I registreringsförord-ningsförslagels6 § finns bestämmelse om registerbeteckningen. Del framgår atl man överger denhittills använda metoden med gemensam igenkänningssignal, anropssignal ochregistreringskod, vilket förefaller atl ha varit ett enkelt och vålbelänklsystem. Motivet för ändringen är att nummerserierna enligt gällande syslemskulle vara begränsade. Uttalandet förvånar, då det i PM om del sjörältsligaregistreringsväsendet Ju 1971:6 på s. 148 sagts alt systemet skulle möjliggöra eltså stort anlal variationer att inte ens en allmän bålregislrering skulle göradet nödvändigl alt ändra systemet. Det förefaller önskvärt med en redovisningav rätta förhållandel. 5.1 :-- Riksskatteverkethade föreslagil att ägaren skulleuppge försäkringsbolag och försäkringsvärde i de fall då båten är försäkrad.Sådan uppgift har värde från konlrollsynpunkl. Kontrollen av båtar är enligtändamålsparagrafen elt viktigt skäl all införa bålregistret. Enligt DV;s meningär TSV;s framlagda skäl för atl avfärda förslaget mot den bakgrunden mindre välgenomtänkta. 5.2 Länsstyrelseni : 1 likhet med RSV anser länsstyrelsenalt uppgift om försäkringsbolag där bålen är försäkrad samt båtensförsäkringsvärde skall finnas i båtregistret. Uppgiften om försäkringsvärdetorde vara lill stor nytta för skattemyndigheterna i deras taxeringsarbete.Eftersom försäkring inle krävs för bålar kan uppgiften inte vara obligatorisk.Bålägarna bör dock ges möjlighet att lämna sådana uppgifter somkanaler till försäkringsbolagen skapas för rapportering avförsäkringsuppgifter. 5.3 Länsstyrelseni : Enligt förslaget skall var och ensom äger en femtedel eller mera av en registrerad båt antecknas i registret somägare. De skall alla enligt förslagel till 9 § båtregisierlagen solidarisktansvara för de avgifter som är knutna till systemet, Enligl länsstyrelsensmening kräver en rationell hantering av rutinerna för uttag av avgifter och reslföringatt en ägare registreras som ansvarig gentemot registret. En särskild anmälanom delta ansvar bör ske och uppgifterna om eventuella andra ägare bör finnas ien separat transaktion i registrel. Iförslaget till 3 § båtregisterförordningen anges, all fråga om registre ring skall prövas av i det lån där båten har sin hemmakom- 60 mun omanmälningar rörande samma bål har gjorts till flera länsstyrelser. Enligtlänsstyrelsens uppfattning år det bättre all från börian försöka styra anmälningarnatill en myndighel genom all i författningen ange vilken länsstyrelsesom är registreringsmyndighei för bålen. I enlighet med vad som ovanhar sagts om regisleransvarig ägare föreslår atl länsstyrelseni det län där den regisleransvarige ägaren har sin hemvist blir 5.4 Länsstyrelseni län: Då del gäller uppläggningen i slort av förslaget till båtregister förefaller detta väl avvägt.De föreslagna uppgifterna i registrel synes i huvudsak överensstämma bland annalmed dem som finns i Svenska bålregister och som har fungeratväl . Det borde dock vara av värde med uppgift om den radiosändar-utruslning,som finns ombord, båtens djupgående och vilken segelfri höjd den fordrar. 5.5 Länsstyrelseni län: Av förslagel framgår atl den som förvärvat en registrerad båt skall anmäla delta lillregistret . Även förre ägaren har samma skyldighet. Det senaregäller dock endast om han är antecknad i registret. anser atldenna bestämmelse bör ulgå då den kan skapa oklarhet i skyldigheten att vararegistrerad. 5.6 Länsstyrelseni : är av den uppfattningen att många båtägare inte känner annanmotorstyrka i sina båtar än vad som uttrycks i hästkrafter (hk). Vid anmälan omregistrering av bål med motor bör därför motorstyrkan kunna ges uttryckt i hk.Det är inte lämpligt atl anmälningsblanketterna förses med omräkningsfaktor såatt båtägarna själva får räkna fram effekten till Kw. Etl sådant förfarandeförutsätter atl uppgiften måste kollas på före registrering.Beräkningen bör göras i systemet i samband med noteringen i registret. Utfärdatregistreringsbevis bör innehålla uppgift om såväl hk som Kw. 5.7 Länsstyrelseni : finner det angelä get atl registret inle belastas med onödiga eller alltför många dellaljupp- gifter om bålen eller ägaren. Det kan ifrågasättas varför skrovets färg skall anges? Innebär detta att varie ommålning skall anmälas till regislret? Vidare kan ifrågasättas varför ägarens hemortsförsamling och hemlän skall anges när ändå hemmakommun anges. Se vidare 4 § förslag till förordning om registrering av båtar om vad en anmälan skall innefatta jämfört med vad som enligt i bilagan till förordningen föreslås skall införas i båtregis tret. 5.8----------------------------------- iÖrebro län: I motsats lill förslaget anser länssty relsen i den mån båtarna är försäkrade att uppgift härom bör finnas i registret. Det bör vara av värde för både myndigheter och försäkringsbolag atl veta vilket försäkringsbolag som svarar för bålen, när sådana uppgifter erfordras, bl. a. i samband med försäkringsbedrägerier. 5.9Länsstyrelsen i : Eftersom registret enligl nu Prop.1986/87; 121 föreliggande förslag är avsett atl användas uteslutandeför statistikändamäl och för identifiering och kontroll av bålar synes för fullståndighelens skull även slatens båtar böra registreras liksom även båtar som ännu inte sjö satts. ---- bör även kunna framgå av registret om en båt i förekommandefall föriullats eller ej. 6 Organisation m. m. 6.1 :--- Det förefallerrationellt atl för båtregistret utnyttja den organisation som finns för bil-och körkortsregistrering, anläggningar, programvara etc. Många person- ochadressuppgifter bör också vara gemensamma. Med länsstyrelserna som regionalorganisation framstår det som naturligt atl TSV utgör central registreringsmyndighei. 6.2 i : Insamlingav grundmaterial saml dalaregistrering av detta kommer, som också konstateras iförslaget, atl bli det mest omfattande inslaget i registeruppläggningen. vill därför understryka vikten av all registerorganisa-lionensaml utbildningen av bilregisterpersonalen är genomförd innanuppbyggnaden av registret påbörias. För att den båtägande allmänheten skallkunna erhålla kunskap om sina skyldigheter erfordras, förutom den informationsom framhållits i förslaget, att denna skall kunna ställa frågor till registreringsmyndighelenper telefon. De resurser som besitter i vad avsertelefonupplysning lill allmänheten om registrerade fordon, vägtrafikskatl medmera, är klart underdimensionerad och skulle, om den ytterligare belastades medfrågor om bålregislrering, hota att totalt bryta samman. 6.3 Länsstyrelseni län: finner det naturligt att länsstyrelserna som har erfarenhet som regional myndighetfrån registrering av motorfordon även föreslås handlägga det föreslagnabåtregistret. De bålar, som enligt förslaget skall registreras, synes komma attutgöra etl relativt litet antal i förhållande lill antalet registrerademotorfordon. Dessutom lorde antalet ägarbyten etc. när det gäller båtar varabetydligt lägre än då del gäller motsvarande antal motorfordon. Ägarbyten dådel gäller bålar är dessutom erfarenhetsmässigt koncentrerade till höst ochvår. Några arbetsmässiga problem atl klara av de nya uppgifterna bör därför inleuppslå. 6.4 i län:-- Länsstyrelsenvill påpeka svårigheterna med alt få in de uppgifter som skall ingå iett eventuellt båtregister. Det handlar om drygt 400000 båtar. Av trafiksäkerhetsverkelsutredning framgår att hälften av dessa är åtkomliga på olika sätt genomorganisationer, försäkringsbolag, båttidningar m.fl. Den andra hälften, ca200000, måste nås genom en intensiv central och regional kampanj. måste antas att många båtägare inle kommer all svara inomden för 62 Del kommer att medföra extra belastning på Prop. 1986/87:121 länsstyrelseni omläggningsskedet, en belastning som även kommer all märkas i fortsättningengenom etl nytt regisler. 6.5Länsstyrelsen i : Föreslagen organisation för båtre gistret är lämplig. anger atl organisationen och an läggningarna endasi kräver marginell utbyggnad. bedömer all både personal och lerminalförstärkning erfordras. Personalförsiärk- ningen behövs så fort beslut om bålregislrering faltals. bilregister har redan hård belastning på telefonlinjenätet. För att möta den ökade belastningen fordras en väl utbyggd information lill båtägarna. In formationen bör gå ul centralt. 7 Kostnader m. m. 7.1---------------- : DVkan dock inle låla bli alt uppmärksamma fråganhuruvida det är försvarbart all för en kostnad av drygt 12 milj. kr. bygga uppoch för en årlig kostnad av drygt 7 milj. kr, driva ett register som enbart hartill ändamål alt redovisa statislik, att kunna identifiera bålar samt förkontroll, särskilt som det inle anges vem som skall svara för och ulföra identifieringenoch kontrollen. 7.2--------------------------------- Stockholmstingsrätt (): Den kostnadskalkyl som TSVpresenterat för verkets egen del förefaller modest. Även om den skulle visa sighålla streck kan den omöjligen utgöra hela sanningen vad de totala kostnadernabeträffar. Länsstyrelsernas utökade uppgifter skulle kräva viss förstärkning avsakkunnig personal. och sjöpolisens insatser måste sannoliktgöras större. 8.1---------------- : Enavgift skall vara vederlag för en tjänsl eller vara,som del allmänna tillhandahåller (prop. 1973:90 s. 219). DV sätter ifråga omden enskilde båtägaren får någonting i utbyte av atl hans båt registreras.Ändamålet med registret tyder närmast på atl det enbart är allmänna intressensom tillgodoses med registrel. Eftersom den enskilde inte fär nägonmotprestation för den regislerhållningsavgifl som han eriäg-ger bör avgiftenlikställas med skall, som tillhör det primära lagområdel. Behörigheten atlbesluta om avgiftens storlek torde därvid inte kunna delegeras från riksdagentill regeringen. 8.2------------------------------ Länsstyrelseni : Eftersom registrel inte skall ha lill syfte alt utgöraunderlag för en beskattning av bålar, synes de föreslagna reglerna för ändring av uppgifter i registret och av de pä grund därav påförda avgifterna vara onödigt komplicerade med hänsyn till belop pens ringa storlek. Det måste kunna räcka med ett enkelt rättelsebeslul av 63 länsstyrelsenoch man kan även ifrågasätta om del skulle behövas någon Prop.