prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — En sådan nedskärning skulle enligt beredningenmedföra bl. att medlen tillpersontransportforskning mer än halveras jämfört med , varvid särskiltutvecklings- och demonstrationsprojekten drabbas, all den ytterst angelägnaökningen av resurserna till forskning inom området godstransporter -materialadministration inte kan åstadkommas, att trafiksäkerheten inte kan fåde ökade resurser som bl. a. motiveras av atttrafikolyckorna ökar och att den järnvägsinriktade forskningen även ifortsättningen fär blygsamma resurser. TFB har utöver de ovan nämnda anslagen sedanstarten haft tillgäng till medel från ett engångsanslag avseende "åtgärderför att främja investeringar och utvecklingsarbete i kollektivtrafik"(119, 1982). TFB begär i sin anslagsframställning att även under budgetåret1987/88 få disponera återstående medel frän detta engångsanslag. Enligtanslagsöversiklen beräknas den ingående reservationen till . Dessa medel beräknas vara helt förbmkade vidutgången av budgetaret 1987/88. Om inte TFB kompenseras för detta kommerenligt, TFB:s mening den av beredningen finansierade iransportforskningen alt irealiteten fä vidkännas en avsevärd nedskärning . Utöver dentidigare beskrivna begärda nivåhöjningen för FoU-verksamheten begär TFB, föratt utveckling och demonstrationsprojekt ska kunna bedrivas i samma omfattningsom , att elt nytt engångsanslag om 30 milj. kr. beviljas som kan förbmkas ien takt av ca 10 milj. kr./år. Somovan nämnts omfattar TFB:s anslagsframställning . För budgetåren 1988/89och 1989/90 begär TFB anslag (inklusive nuv. energiforskningsmedel) på 39,9resp. 39,8 milj. kr. Beredningen hemställer också att den bemyndigas göraåtaganden under anslaget I 4 för /89 om 21,0 milj. kr. och1989/90 om 14,0 milj, kr. Iföljande sammanställning redovisas den totala verksamheten samt den av migföreslagna förändringen. Kostnader(tkr.) (däravlönekostnader) Lokalkostnader Bidragtill forskning, utveckling och demonstrationsprojekt Inkomster(tkr.) AnslagI 4 Anslag E 12 Ersättning för uppdrag m.m. Beräknad ändring 1987/88 4801 (3 336) 258 + 65 (+ 24) +4 839 -3 800 Beträffande TFB:s förvaltningskostnader godtar jagberedningens förslag om en planenlig real minskning av utgifterna /88 enligt det treåriga huvudförslag som fastlades /87. Jag delar också TFB:s bedömning om att entillämpning av huvudförslaget även på anslaget för FoU på ett allvarligt sättskulle försvåra utvecklingen av transportforskningen. Jag föreslår därför attbidraget till forskning, utveckling och demonstraUonsprojékt uppräknas med 3,. Beträffande förslaget om integrering av medlen förenergiforskning i TFB:s ordinarie anslag I 4 vill jag anföra följande. Chefenför miljö- och kommer alt redovisa etl nytttreårigt energiforskningsprogram och integrerade forskningsinsatser på energiområdet.För att långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden pä området kommer det attföresläs att vissa delar av programmet överförs till berörda myndighetersbasanslag. För TFB föreslås att 11 milj. kr. Jag har vid min medelberäkningför /88 tagit upp 4,0 milj. kr. Jag delar vidare TFB:s uppfattning att medlen fråndet engångsanslag för "åtgärder för att främja investeringar ochutvecklingsarbete i kollektivtrafiken" som beredningen fått disponera försin FoU utgjort ett viktigt bidrag till TFB:s verksamhet. Jag har inget atterinra mot att de återstående medlen från detta engångsanslag får disponeras avTFB under /88. Det av beredningen föreslagna nya engångsanslagetför FoU är jag däremot, vilket framgått av min redogörelse inte bereddföreslå bifall till. I stället föreslår jag en höjning av ordinarie anslagfr.o.m. /89, då medlen års engångsanslag beräknas varahelt förbrukade. Höjningen bör i enlighet med vad jag Udigare anfört uppgå till2,5 milj. kr, efter uppräkning av 1987/anslag till 1988/prisnivå.Jag vill också erinra om vad jag i det föregående sagt om resurs- förstärkningar vidhögskolan som avses komma transportsektorn och i synnerhetkollekUvtrafikforskningen ullgodo. Beträffande beredningens hemställan angåendemedelsdispositioner för budgetåren 1988/89 och 1989/90 har jag inget att erinramot dessa. Jag bedömer att den av mig föreslagna nivåhöjningen ryms inom ramenför dessa medelsdispositioner. Jaghemställer aU regeringen föreslår att 1. till Transportforskningsberedningen för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag på . 2. medge att regeringen bemyndigartransportforskningsberedningen att besluta om statligt stöd till forskning,utveckling och demonstrationsprojekt under budgetåren 1988/89 och 1989/90 inomen ram av . Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut SMHIbedriver viss solmätning inom ramen för sin verksamhet. De mät-stafioner somSMHI driver har byggts upp huvudsakligen med medel som anvisats förenergiforskningsändamål. Chefenför miljö- och kommer att redovisa ett nytttreårigt energiforskningsprogram och integrerade forskningsinsatser päenergiområdet. För att långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden på områdetkommer det att föresläs att vissa delar av programmet överförs till berördamyndigheters basanslag. För föreslås att tre milj. kr. Överföringen medför alt anslaget K 2. börräknas upp med detta belopp genom en engångsanvisning. Jaghemställer alt regeringen - utöver vad som hemställts i budgetpropositionen -föreslår alt till Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut för /88 anvisa ett reservationsanslag på3000000 kr. Inledning........................................................... .... 1 Min syn pä de framtidaFoU-insatserna inom transportsektorn 2 Transportforskningens inriktning .................... .... 6 Ökade resurser fill TFB och VTI ..................... .... 9 Anslagsfrågorför /88 ................... .. 14 I. Transportforskning ................................... .. 14 Statens väg- och trafikinstilut ................... .. 14 Bidrag tillstatens väg- och trafikinstilut ....... 14 I3, Statens väg- och trafikinstilut: Utrustning................................................... .. 17 VTl:sanslagsframställning ............................ .. 18 Föredraganden ........................................... .. 18 14, Transportforskningsberedningen ................... .. 18 Hemställan ................................................ .. 21 Utdrag protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsråden och Bilaga 6 Prop.1986/87:80 Anmälan till proposition om forskning Chefenför , statsrådet anför. Statsministernhar inledningsvis redogjort för vad regeringen anser om den svenskaforskningens omfattning, inriktning och organisation. Sammanfattningsvis börforskningspolitikens olika delar ta sikte på att vidmakthålla och långsikfigtstärka del vetenskapliga arbetet ämne för ämne inom högskolan. Vad som därmed förespråkas är att forskningen inomhögskolan i växande utsträckning bör bedrivas på eget programansvar.Synpunkten avser såväl teknik och medicin som naturvetenskap och humaniora.Inte heller är det någon huvudsak varifrån resurserna kommer. Även sådan forskning,som finansieras externt i förhållande till utbildnings- och jordbruksdepartementenshuvudtitlar, bör i minskande utsträckning utgöras av uppdrag från företags,organisaUoners, kommuners och myndigheters sida. Oavsett finansiering ochvetenskaplig inriktning, bör arbetet inom högskolan mera ta sikte på eltlångsiktigt och permanent ansvarslagande och mindre utgöras av kortsiktiga ochtillfälligt finansierade insatser. Ansvaret för att svensk forskning och högreutbildning även pä skall kunna förbli högtstående tillkommersamtliga finansiärer - alltså inte bara fakulteter och forskningsråd. Dengängse åtskillnaden mellan grundforskning och tillämpad forskning lämpar sigenligt min mening mindre väl för att understryka betydelsen härav. I detsyftet begagnar jag mig här av en delvis annan terminologi. Den av migutnyttjade distinkfionen mellan arbete på eget programansvar ochuppdragsforskning tar sikte på vad som främjar högskolan som kriusk och kreativarbetsmiljö. Vad jag framför allt vill understryka är att forskning och högreutbildning är en yrkesmässigt och internationellt reglerad verksamhet. Del arbete,som svenska forskare och lärare bedriver, måste kunna mäta sig med vad dekolleger åstadkommer, som sätter standarden i laboratorier, på sjukhus och inomuniversitetsinstitutioner världen över. Så bör vara fallet oavsett ämnesval ochoavsett finansiering. Vare sig det rör sig om gmndforskning eller tillämpadforskning är det viktigt, att verksamheten organiseras runt 1 1986/87. ettdominerande inslag av arbete pä eget programansvar. Det höjer kvaliteten ocksåpå uppdragsforskningen. För högskolans vidkommande har regeringens samladeviljeinriktning en dubbel innebörd. Den ena är att den forskning inom ramen förhögskolan, som finansieras av näringslivet, av kommunerna eller frän andra änutbildnings- och jordbruksdepartementens huvudtitlar, i växande utsträckningbör ges karaktären av arbete pä eget programansvar. En sådan omoriente-ring börske på bekostnad av kortsiktigt arbete på direkt uppdrag av företag, kommuneroch myndigheter. Den andra är att lejonparten, 360 milj. kr., av de ytterligaremedel, som tillförs forskningen , föreslås förslärkafakultelsanslagen och de forskningsråd, som sorlerar underutbildningsdepartementet. Vad som därmed uttrycks är all forskarutbildningen,forskarrekryteringen och arbetsvillkoren för arbetet på eget programansvarbedöms vara de delar av svensk forskning, som särskilt bör främjas. Gmnden för statsministerns sammanfattande bedömningär de krav, som ställning i väriden bedöms komma att ställa iframUden. Satsningen på att samudigt och i växande utsträckning kunna kombinerade egenskaper, som utmärker en konkurrensutsatl ekonomi och ett avanceratvälfärdssamhälle, leder till ett tilltagande velenskapsberoende. Ju svårareproblem vårt samhälle kommer att ställas inför, desto mer kommer att fordras ifråga om forskning pä eget programansvar, högtstående fors-kamlbildning ochrekrytering av kvalificerade lärare för såväl högskolan själv som för annanutbildning och spridning av vetenskapligt gmndad kunskap inom samhället i desshelhet. I del följande kommer jag att redovisa preciseradeförslag till ökning av berörda anslag inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde för perioden /88-1989/90. Genom att resursförstärkningarnanu redovisas för hela treårsperioden förbättras myndigheternas möjligheter attplanera verksamheten avsevärt. Likaså kommer arbetet med anslagsframställningarför att kunna kraftigt förenklas. Myndigheternabör dock vid sin planering lämna visst utrymme för eventuella åtgärder, somregering och riksdag med anledning av nu ej förutsebara faktorer kan komma attbesluta om. Demedelsförstärkningar som till följd av denna proposition kommer all stå tillmyndigheternas förfogande skall täcka samtliga kostnader för berördverksamhet, dvs. även sådana kostnader som normall inte bestrids från de anslagvarunder medlen anvisas. Skulle kostnader av detta slag, t.ex. lokalkostnaderoch vissa kostnader i samband med kliniska tjänster, uppslå skall berördamyndigheter täcka även dessa genom,omfördelningar eller på annat sätt. Jag villi detta sammanhang erinra om att enligt förordningen om externt finansieradverksamhet inom högskolan de statliga sektorsorganen skall erlägga lokalkostnader,när den av dem finansierade verksamheten inte ryms inom befintliga lokaler. Minpresentation av förslagen görs mot bakgrund av vissa uppgifter om nuläget samtett angivande av vissa principiella utgångspunkter för utvecklingen avfakulteter och forskningsråd på . Därefter redogörs för vissasärskilda frågor (fakultetsprogram, forskarutbildningen, rekrytering Bilaga 6 Utbildningsdep. till lärartjänster inomhögskolan, forskningsmiljön, forskningsetik, liltera- Prop. 1986/87:80turförsörjning, samverkan mellan högskola och näringsliv, vissa prioriteradeområden m.m.). Slutligen redovisar jag mina förslag till anslagsberäkningar. Innevarande budgetår anvisas samrnaniagt 2,9miljarder kr. ungefär en tredjedel av den totala statliga FoU-satsningen -till forskning och forskarutbildning under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Innevarande budgetår fördelar sig medlen tillforskning och forskarutbildning inom högskolan mellan fakultetsområdena enligtföljande. hum teol jur samh med odonl farm mal lekn tema Desammanlagda medlen till fakulteter och forskningsråd inom utbild- Prop.1986/87:80 ningsdepartementets verksamhetsområde fördelar sig innevarande budget är enligt följande. Fakultets- och forskningsrådsanslag budgetåret1986/87. milj kr 1200 7 Innevarande budgetår fördelar sig fakultetsanslagenmellan högskoleenheter och fakultetsomräden på följande sätt. Fakultetsanslagen /87. Fördelning påhögskoleenheter och fakultetsområden I I ............... I nx I ii««yH I WBumiiI imffiiwi , UU ULi UL U6 CTH UUm HL ftoqsk,oleent\et US = i , KTH = tekniska högskolani , Kl = , UU = i , ULi =universitetet i , UL = i , UG = iGöteborg, CTH = , UUm = i , HL=högskolan i . andel av världens samlade forskning ärliten. Den bmkar uppskattas till ungefär en procent av de totala insatserna.Kvalitativt är de svenska insatserna mer framträdande än vad den kvantitativaandelen anger. Inte minst gäller detta för arbete på eget programansvar. Deutvärderingar som gjorts inom olika ämnesområden har så gott som genomgåendegivit en mycket positiv bild. Vårt lands litenhet måste generellt kompenseras genomen högre kvalitet i allt vad vi företar oss liksom av en högre utbildiiingsniväför befolkningen i dess helhet. är våra ambitioner i kulturellt ochsocialt avseende påfallande höga. Frågor rörande högskolans personal,materiella utrustning och institutionella inramning ter sig mot den bakgmndensärskilt angelägna. Det är en viktig uppgift för regering och riksdag attsäkerställa, att vi ocksä har tillgång bästamöjliga forskning och utbildning på rimlig bredd inom de områden, som underöverskådlig tid kommer att dominera utvecklingen internationellt. Huvuddelen av det svenska arbetet pä egetprogramansvar bedrivs vid instilufioner inom högskolan parallellt medgrundläggande högskoleutbildning. Samma personer arbetar i stor utsträckninginom båda verksamhetsområdena. Den nya lärartjänstorganisalionen för högskolanger ökade möjligheter härfill. Enighet råder om a« den nära kontakten har storafördelar både för forskningen och för utbildningen. Det är av stor betydelseför all högskoleutbildning, att den ges ?.v lärare som har nära kontakt medforskning och att dessa kan förmedla kunskaper på gmndval av hur de olikaämnena utvecklas internationellt. Förstärkningar inom forskning ochforskamtbildning kommer därför alt bidra till en kvalitetshöjning också av dengrundläggande utbildningen. Högskoleutbildningen är och förblir den viktigastekanalen för att föra ut forskningsresultat i prakfisk tillämpning -för att intetala om den nyrekrytering, den stimulans och del ständiga ifrågasättande som destuderande bidrar med. Resursermåste avsättas i sådan omfattning att undervisning och forskning kan utvecklasp< allt större bredd. kommer enligt min bedömning allt högre kravatt ställas. Detta riktar uppmärksamheten gentemot den miljö i vilkenpersonalen arbetar och de studerande görs delaktiga i den internafionelliivetenskapliga utvecklingen. Jag är övertygad om all i den mån förhållandena förlärare och studerande förbättras går utvecklingen i en mer positiv bana ocksåi andra avseenden. Statsministernhar tidigare redovisat den utvärdering av den svenska forsknings- ochteknikpolitiken som gjorts i 0ECD:s regi. Utvärderamas bedömning av den svenskaforskningspolitiken var övervägande posiUv. Vissa förbättringar inom högskolanföreslogs dock, framför allt vad gäller forskarutbildningen. Utvärderingen harutgjort e« värdefullt underiag för mina förslag i denna proposition. Minaförslag fill resursförstärkningar avser framförallt forskamtbildningen, forskarrekryteringen, forskningsmiljön inom högskolansamt forskningsråden. Insatser görs också inom vissa prioriteradeforskningsområden. Inledningsvisvill jag helt kort presentera huvuddragen i förslagen. Inomforskarutbildningen finns en rad problem. lågoch studietiderna är långa. Genomsniltsäldern för de examinerade är hög.Kraftfulla åtgärder krävs för att öka effektiviteten. De normer som fidigareangivils av regering och riksdag i fråga om bl.a. behörighet, urval, studietidoch examination bör ligga fast. Den principiella inriktning, som angavs genom1969 års forskamlbildningsreform, förutsätter att de lokala högskoleorganen lardet direkta ansvaret för utbildningens konkreta utformning och genomförande.Framför allt gäller detta institutionerna. Studerande får i fortsättningenantas till forskarutbildningen endast om de kan bedriva denna under godtagbaravillkor vad beträffar handledning, arbetsmiljö och studiefinansiering. Dennuvarande situationen i vissa ämnen, med etl stort antal lågaktiva studerandeoch låg examinalionsfrekvens, måste förändras. Institutioner ochfakulletsnämnder bör ta ansvar för att forskarutbildningens dimensioneringanpassas till resurserna och att en effektivare ordning etableras, Mina förslag avseende förstärkningar inomforskarutbildningen innebär framför allt förbättringar av studiefinansieringen.Utbildningsbidragen för doktorander höjs . Det innebär enuppräkning av utbildningsbidragens belopp med . per är från nuvarande80796 kr. Medel anvisas för att möjliggöra en successiv övergångfrån utbildningsbidrag till doktorandtjänster. Under den kommande treårsperiodenkommer härigenom minst ca 700 nya doktorandtjänster att kunna inrättas inomramen för fakultelsanslagen. Som statsministern tidigare redovisat haraffärsbankernas styrelser beslutat föreslå att medel för i första hand utrustningställs till förfogande för den kommande treårsperioden. Detta bör bli avbetydelse även för doktorandernas arbetsvillkor. I det följande kommer jag vidare att föreslå attmedel anvisas för nya tjänster som forskarassistent. De nyfillkommande tjänsternamedför bl.a. att resurserna för forskarhandledning ökar och bidrar härigenomtill att förbättra fömtsättningarna för en effektiv forskarutbildning. De nyatjänsterna bidrar givetvis också till att ge bättre arbetsmöjligheter för dedoktorander, som efter avlagd examen vill fortsätta sin verksamhet inom högskolan.Härigenom ges en väsenUig stimulans till många forskarstuderande att fullföljasin utbildning inom rimlig ud. Jag kommer också att föreslå en viss förstärkningav de allmänna basresurserna för arbetet inom institutionerna. Även dennaförstärkning bör i huvudsak användas för åtgärder som kan förbättraarbetssituationen för doktorander och yngre lärare. Åtgärder som kan varaaktuella i detta sammanhang är finansiering av utrustning, resor, deltagande ikonferenser, inbjudan av gästföreläsare etc. Mina förslag syftar vidare alt förbättrarekryteringen av lärare och forskare vilket främjar utvecklingen av högskolan,näringslivet och förvaltningen på . Utbyggnadenav universiteten och första hälften av1970-lalet medförde en kraftig.nyrekrytering av främst yngre lärare ochforskare. Åldersprofilen blev härigenom sned med många unga och relativt fåäldre befattningshavare. har utbyggnaden minskat, vilket kange upphov till problem i form av "kollektivt åldrande".Åldersprofilen avviker starkt från den ideala: att högskolanslärare fördelar sig jämnt över åldrarna. Med sikte pä och 2000-laletbör en nyrekrytering i första hand ske viaforskarassistenttjänster. Den typ av sådan tjänst som infördes den 1 juli 1986ger goda möjligheter till vetenskaplig merilering , såväl medsikte på fortsall arbete inom högskolan som med tanke på skilda former avkvalificerat arbete inom näringsliv och förvaltning. Nya sådanameriteringstjänster Ullkommer inom alla fakulletsområ-den. Särskilt stora blirförstärkningarna inom humaniora, samhällsvetenskap, naturvetenskap och teknik. Mina förslag innebär vidare att 67 nya tjänster somprofessor inräUas . De nya tjänsterna inrättas i följandeämnen. Bilaga 6 Utbildningsdep. Textil konst och formgivning Ekonomisk historia, särskilt modemekonomisk och social historia Nationalekonomi, särskiltutvärderande arbetsmarknadsforskning Nationalekonomi, särskiltutvärderande arbetsmarknadsforskning Psykologi, särskilt utvecklingspsykologi 1987/88 1987/88 1987/88 1987/88 1988/89 1988/89 1988/89 1989/90-1989/90 1986/87:8( Klinisk farmakologi, särskilt Maiematisk-natiirvetenskaplig fakultet Matematik US Fysik, särskilt synkrotronljusforskning UL Datalogi UUm Programvaruteknik Verkstadsieknisk automatisering Bebyggelsekvalitet Bildbehandling Styrsystem för industriella Temaorienterad forskning Hälso- och sjukvården i samhället Tema Barn - 2 tjänster 1987/88 1987/88 1987/88 1988/89 1989/90 1987/88 1987/88 1987/88 1987/88 1987/88 1988/89 1988/89 1988/89 1989/90 1987/88 1988/89 Epidemiologi med särskildinriktning pä kemiska hälsorisker kondenserad materia Stmkiurellmolekylärbiologi Teoretisk elementarpartikelfysik Internationellekonomi - 2 tjänster 1987/88 1987/88 1987/88 1987/88 1987/88 ' US=universitetet i , KTH=tekniska högskolan iStockholm, , ,KF=konstfackskolan, MHS=musik-högskolan i , THS=teaterhögskoIan iStockholm, UU=universitetet i , ULi=universitetet i ,UL=universitetet i , UG=universi-leiet i , CTH=Chalmers tekniskahögskola, UUm=universiteiet i , HLu=högskolan i , ' Beslut skallsenare fatlas rörande placering vid högskoleenhet. Statsrådet kommer senare alt föreslå atten professur i isotopgeologi inrättas vid /90. Vid inrättas budgetåret1987/88 två tjänster som professor i statistisk metodutveckling.Tjänsleinnehavarna skall ha viss tjänstgöring vid i . Tre gästprofessurer kommer att inrättas den 1 juli1987. En av tjänsterna benämnd gästprofessur skall inriktas motinternafionell politik men också det jämförande studiet av socialainsututioner. En tjänst avser konstnärligt utvecklingsarbete. Slutligen inräUasen tjänst för en framstående utländsk kvinnlig forskare. För de nya professurer som föreslås /88 har jag beräknat medel i enlighet med de förslag som lämnatsav UHÄ. De av UHÄ förordade beloppen täcker förutom innehavarens egen lön ävenvissa kostnader i anslutning till den nya tjänsten, t.ex. biträdespersonal ochmateriel. För de tjänster som föreslås inrättade budgetåren 1988/89 och 1989/90tar jag endast upp lönekostnaderna. Vilka resurser som bör förknippas med ennyinrättad professur är beroende av en rad olika faktorer. Av betydelse är bl.a. om tjänsten är den första i sitt ämne eller om det inom högskoleenhetenredan finns en eller flera professurer i ämnet. Vem som blir innehavare avtjänsten och vilken närmare forskningsinriktning han eller hon har spelar ocksåin. Det är därför naturligt alt lokala organ beslutar om vilka resurser som böravsättas i anslutning fill en ny. tjänst som professor. Genom att beslut om nyaprofessurer budgetåren 1988/89 och 1989/90 faUas , får berörda organgod tid att förbereda dessa beslut. Jag kommer i det följande att föreslå vissaförstärkningar av basresurserna under samtliga fakultetsanslag. Kostnader isamband med de nya professurerna bör bestridas inom ramen för dessa eller genomomprioriteringar inom den befintliga organisationen. Viss utrustning ianslutning fill nya professurer bör som bekostas från anslagetInredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheter m.m. Jag föreslår vidare en rad åtgärder i syfte attförbättra arbetsmiljön i högskolan. Storadelar av högskolan arbetar under knappa villkor, när det gäller tillgångtill utmstning, böcker och materiel. Möjligheter till resor och olika former avinternationella kontakter, som oftast är nödvändiga för det slags arbete dethär gäller, äri prakUken begränsade. De medel som kunnat avsättas föranskaffning av utrustning har medfört långa avskrivningslider för instrumentoch anläggningar av skilda slag. Somstatsministern har angivit, har affärsbankerna förklarat sig villigaatt stödja forskningsverksamheten, främst genom medel för utrustning undertreårsperioden, med 200 milj. kr. Jag ser detta som elt mycket viktigtfillskotl till högskolan.