prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag äremellerlid inte beredd alt beräkna särskilda medel för denna produktion. Jag ärinte heller beredd alt föreslä enökning av medlen för försäljning av punktskrifisböcker i övrigl. Med tanke påatt verksamhelen endasl är inne på siltiredje år är det svårl all bedöma om köpintresset kommer att hälla i sig ellerom marknaden nu är mättad,(3. Somjag har beröriunder föregående anslag anserjag att medel för katalogisering, ,, börföras över från förevarande anslag, anslagsposlen 1. Produktionskostnader förtalböcker, punktskrifisböcker, informationsmaterial m,m. till biblioteketsförvaltningskoslnadsanslag, anslagsposten 1, Förvaltningskostnader, Jag vill i delta sammanhang erinra om att jag iföregående års budgetproposition för /87 beräknade högst 247000kr, för detla ändamål, Därefler har del framkommil alt TPB behövde ytterligaremedel bl.a, för atl klarakalalogiseringen av den ökning av antalet lalböcker som beslutat om.Regeringen har därför i regleringsbrev för /87 föreskrivii attbiblioteket får använda högsl . för delta ändamål. I enlighet med vad jaghar anfört under föregående anslag bör . för att utarbeta enhandledning för överföring av böcker i ämnena matematik, fysik och kemi lillpunktskrift föras över från förvaltningskostnadsanslag tillförevarande anslag, anslagsposlen I. Produktionskostnader för talböcker,punktskrifisböcker, informationsmaterial m.m.(6) Jag har under föregåendeanslag redovisat TPB:s lokalbehov. I enlighet med vad jag anförde i detsammanhanget bör medel för den ökade lokalhyran. , föras över fränförevarande anslag, anslagsposten I, Produktionskostnader för talböcker,punktskriftsböcker, informationsmaterial m. m. lill bibliotekelsförvaltningskostnadsanslag. TPB bör i likhet medtidigare år ges elt bemyndigande atl under /88 lägga utbeställningar av talböcker, punktskrifisböcker och tryckta publikationer somkommer alt belasta anslaget budgetårel 1988/89. Jag föreslär att bemyndigandetfår avse etl belopp om högst 7,2 milj. TPB:s framslällning i övrigl föranleder ingaåtgärder från min sida. (1, 2) 1 motion 1984/85:1304yrkades att hos regeringen skulle anhål la om en utredning av frågan om elt statiigl arkiv för blindskrift (punkt skrift). (KrU 1984/85:13, s. 11)uttalade aU det fanns starka skäl som talade för ett klarläggande av ansvarei för att maierial på punktskrift arkiveras och förutsatte atl regeringen i lämpligl sammanhang skulle överväga vem som skall ha arkivansvaret för sådant material. Riks dagen hade inget alt erinra mot utskottets uttalande (rskr. 1984/85:268). För information vill jag nämna att regeringen har uppdragit åt delegationen för velenskaplig och leknisk informa tionsförsörjning all klarlägga, analysera och värdera och för regeringen 481 31 1986/87. redovisade skäl som kan finnas för resp, motarkivering av punktskrift, . beslöl vären1986 (prop. 1985/86:100 bil. 5l8f.,KrU 20, Bil, 10 rskr. 329) att siaten skulle ta del ekonomiska huvudansvareiför dövas riksförbunds (SDR) framlida videoprodukiion för döva.Bidragel till SDR räknades upp med 5 milj. kr. utöver prisomräkning för atlmöjliggöra en utbyggnad av produklionskapacileten och på sikl en ökning avvideo-gramproduktionen. En föruisättning var dock att en investerings- ochproduktionsplan utarbetades. Med utgångspunkt i denna skulle regeringen kunnapröva behovel av nödvändiga invesleringar under /87 inom ramen företl belopp av högsl 4,5 milj. kr. Regeringen uppdrog den 23januari 1986 åt TPB alt efter samråd med SDR ularbela en plan för investeringari teknisk utrustning för förbundels videogramproduktion saml en plan förökningen av produklionen. skulle även beakla frågan om informationom videogram på teckenspråk och TPB:s behov av resurser för detta, TPB har i skrivelse den27 lagt fram etl förslag till en femårig investerings- ochproduktionsplan, Uppdragel i övrigl avser TPB atl redovisa ianslagsframslällningen för /89. En utgångspunkt för förslagethar varit atl den ökade lekniska utrustningen skall leda lill en väsentligtökad programvolym. Enligt planen skall under den inledande delen avuppbyggnadsperioden en betydande andel av statsbidraget användas förinvesleringar i apparalur. Efter hand kommer denna andel att minska samiidigisom produktionen ökar. Under innevarande budgetår förutsätts högsl 3,6 milj.kr. anslås för invesleringar. Investeringsnivån kommer för planens andrabudgelår all slanna vid , för det tredje budgetåret vid 1 985000 kr.och vid I . I sluiet av perioden kommer såledesca av de 5 milj. kr. all ulnylljas för invesleringar och resten för programproduktion. Planen innebär atl SDRredan under del första budgelåret i perioden skall kunna producera 23 programom totalt , vilkel innebär en ökning med 90 minuler jämfört /86. planerar man altsuccessivt öka anlalel program så all 33 program omtotalt kan produceras. Enligt planerna skall Video-Journalen,elt program av nyhetskaraktär, och barnprogram ges hög prioritet. För egen del anserjag atlden föreslagna planen väl tillgodoser de krav på ändamålsenlighet,långsikiighel och effektivitet som frän statens utgångspunkt bör ställas päverksamheten. Enligt vad TPB har redovisat har även SDR:s riktlinjer för dennatillgodosetls. Med tanke på bl.a. deständigl pågående förändringarna på teknikens område anser jag dock alt planenbör vara flexibel och möjlig att successivt justera. Det bör därför ankomma päregeringen alt pröva behovet av förändringar i planen under förutsätlning allinvesleringsnivån i sin helhel inle översiiger den härredovisade. Innevarande budgetår fårhögsl . användas av bidragel lill SDR:s videoverksamhet för TPB:s personalkostnader i samband med information om och katalogisering av videogram på leckenspråk. Det bör ankomma pä regeringen all efler förslag frän TPB ange högsia belopp för 482 Med hänvisning lill vad jag nu har anfört ochtill sammanställningen hemsläller jag alt regeringen föreslär att 1, godkänna vad jag harförordat om videoprodukiion för döva, 2, medgeatt regeringen lämnar lalboks- och punktskriftsbibiioteket detbesiällningsbemyndigande om , för /89 somjag harförordat, 3, lillTalboks- och punktskriftshihlioteket: Produktionskostnader för budgetåret1987/88 anvisa elt reservalionsanslag av , 1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 1555000 1553000 I 638000 Från anslaget utgärbidrag lill löner för föreståndare och fem forskningsassistenter vid nämndenssekretariat. Vidare ulgår bidrag lill vissa kostnader för lokaler och expensersaml projektet utvecklingsarbete pä invandrarspråk. Övrigakosinader täcks av anslag från olika fonder, prenumeralionsavgifier förtidskriften , m.m. Beräknad ändring 1987/88 Bidrag till lokal-och kontorskostnader Terminologiskt utvecklingsarbete på invandrarspråk + 5000 -t-85 000 Språknämndenanför att en minskning av bidraget inte kanåstadkommas genom en sänkning av lönekostnaderna. För /88beräknar nämnden en besparing med 1,, vilken tas ut pä anslagsposterna förbidrag till lokal- och kontorskostnader samt terminologiskt utvecklingsarbetepä invandrarspråk. Språknämndenframhäller att hela personalen bör ges statligt reglerade ijänster, Till följd av tekniskainkörningsproblcm har projektet utvecklingsarbete påinvandrarspråk blivit fördröjt. Förinnevarande och kommande budgelår beräknas projektet drivas mer intensivt genomutnyttjande av tidigare tilldelade, men ej utnyttjade medel. 1 budgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85:100bil. 10 s. 554) redovi- sades all har förklarat sig villigatt - senast i samband med Prop. 1986/87:100 anslagsframslällningen /88 ~ redovisa om del är Bil. 10 möjligt att hålla kosinadernaför projektet nere genom att införa avgifter på utskrifter frän systemet.Språknämnden har i en särskild skrivelse anförl atl förseningen av projektethar till konsekvens alt nämnden kan lämna en sådan redogörelse först i sambandmed anslagsframställningen inför /89. För nästa budgetår bör . anvisas föratt besirida kosinader avseende löner, lokaler och expenser. Vid beräkningen avdetta belopp har elt begränsai ettårigt huvudförslag tillämpats. Anslagei hardärutöver tillförts medel genom omprioriteringar inom medieområdet. För projektetTerminologiskt utvecklingsarbete pä invandrarspråk har jag beräknat . Med hänvisning till vadjag har anfört och lill sammanställningen hemsläller jag att regeringenföreslår all lill Bidrag lillSvenska 1987/88 anvisa etl förslagsanslag av1638000 kr. Radio och television Prop.1986/87: loo De nuvarande riktlinjerna för radio- ochTV-verksamhelen lades fast av är 1978 (prop. 1977/78:91, KrU 24,rskr. 337) med de ändringar och tillägg som följer av beslut (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. Verksamhelen reglerasfrämsl genom radiolagen (1966:755, omlryckl 1972:240, ändrad senast 1986:2 ochden ) samt radioansvarighetslagen (1966:756), förordningen(1967:226) om tillämpningen av radioansvarighelslagen (ändrad senast den 11december 1986) och förordningen (1978:482) med inslruktion för radionämnden(ändrad senasl ). Av belydelse i sammanhanget är ocksålagen (1978:478) om avgifi för innehav av televisionsmollagare (ändrad senasl1986:396). Sändningsrätt enligtradiolagen tillkommer de fyra programföretagen , , och . Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldighelerbeträffande sändningsrällen och programverksamheten finns i de avtal somiräffades mellan staten och programföretagen . I avtal somsamtidigt iräffades mellan siaten och regleras dels dellabolags uppgifter som moderbolag i en koncern i vilken de nämndaprogramföretagen ingär. dels koncernens verksamhel under krig eller vidkrigsfara. Samtliga avtal omfattar perioden t.o.m, den 30juni 1992. övervakargenom efterhandsgranskning alt programföretagen iakllar föreskrifierna iradiolag och avtal. Radio-koncernens drifts- ochinvesteringskostnader finansieras huvudsakligen med moltagaravgifter. Medel förprogramverksamheten för utlandet anvisas dock över statsbudgeten under anslagetSveriges Riksradios programverksamhet för utlandet under utrikesdepartementetshuvudtitel. svarar fördistribution av program och avstörningsverksam-hel inom hela radioomrädel.Televerkets invesleringsulgifler avskrivs i sin helhet. handhar ocksäuppbörden av moltagaravgifter. Avgiftsuppbörden är samordnad med inkasseringenav lelefonavgifter. Avgiftsmedlen fonderas hos . Även ochradionämndens verksamheter finansieras med moltagaravgifter. Kostnader för budgetåret1985/86 för den avgiftsflnansierade verksamheten För ljudradio- och lelevisionsverksamhelen logs2742,1 milj. kr. av av giftsmedel i anspråk under /86. disponerade 2233.9 milj, kr, förprogramverksamheten i sin helhet medProp. 1986/87:100 undantag av utlandsradioverksamheien, vilken finansieradesöver stats- Bil. utnyttjade totall 384,1 milj. kr., varav 290.6 milj. kr, förprogramdistribution och avgiftsuppbörd saml 93,5 milj. kr. för avskrivning avinvesleringar. Kostnaderna för radionämndens verksamhel var 1,8 milj, kr.Vidare belastades fonden med byggnadsslyrelsens investeringskostnader somuppgick lill 100,3 milj, kr. Härav avsåg 0,4 milj, kr. kvarvarande utgifterfrän budgeiårei 1984/85. Till beloppet skall föras 7,6 milj, kr, som avbyggnadsstyrelsen senare har återförts tillfonden. Räntekostnaderna uppgick till 14.4 milj. kr. Under budgeiårei 1985/86uppgick de toiala iniäkterna i form av moltagaravgifter och ränlor på dessatill 2593.1 milj. kr., vilket i förhållande lill de avgiftsmedel som togs ianspråk innebär elt underskott pä 149 milj. kr. Underskottet i rundradiofondenper den 30juni 1986 var 125 milj. kr. Efler korrigering för det avbyggnadsstyrelsen återförda beloppet kan underskottet beräknas lill 117 milj.kr. Den allmännamoliagaravgiften är . och tilläggsavgiftenför färg-TV är , , Anlalet allmänna avgifier uppgick den 1 juli1986 lill näslan 3,3 miljoner och anlalet tilläggsavgifter för färg-TV till 3,0miljoner. Den tekniska utvecklingen inom ljudradio- ochTV-områdel innebär dels alt man kan använda ny distributionsteknik somexempelvis kabel ocb satellit, dels atl nya tjänster samt förbättrad tekniskkvalilet och driftssäkerhet kan införas i befintliga distributionsnät,Specielll intressant är ulvecklingen av digital teknik. Digital leknik kan iTV-sammanhang användas för lexl-TV-sändningar tillsammans med TV I- och TV2-program, för alt ta emot TV-program med stereoljud och för all möjliggöra allflera språkversioner sänds . och bedriversedan våren 1986 försökssändningar med digitalt stereo/flerljud. På ljudradioområdet harutvecklats ett s, k, radiodatasyslem (RDS), som bl.a. kan användas för attunderlätta inställning av mottagare på önskad programkanal eller för attautomatiskt koppla på vissa program, t.ex. trafikinformation. Systemet kan ävenanvändas för sändning av text lillsammans med elt vanligl ljudradioprogram, s.k. programrelalerad informalion. Vid nyadislributionsmetoder, t.ex.direktsändande satelliter, kan man i slörre ulslräckning använda ny leknikeftersom dessa ändå kräver nya mollagningsutrustningar. För innevarande budgelår har 98,6 milj, kr,anvisats för investeringar i rundradioanläggningar. Därtill kommer 1.8 milj.kr, som balanserals från 486 budgeiårei 1985/86 i enlighel med detbemyndigande givits alt Prop. 1986/87:100 föra högst 5 milj. kr. mellan budgelåren som skuld resp. tillgodohavande. För /88har i likhet erhållit elt besiällningsbemyndigandeom 30 milj, kr. Dispositionen av medlenför /88 framgår av tabellen i del följande. Tabellen anger ocksåkostnaderna för beräknade investeringar (ulbyggnad och reinvesteringar) underfemårsperioden /88-1991/92, Denna motsvarar den av våren 1986godkända planen framräknad med och uppräknad till akluell kostnadsnivå. Imilj, kr. O V-" t.' (milj, kr.. 1986/87 urs (1987/88 ' Inkl. 1,8 milj. kr. som inte förbrukats underbudgeiårei 1985/86. Rundradionätet omfattarnu drygl 50 slörre FM/och ca 500 mindre stationer. Också efler elteventuellt införande av reguljära rundradiosändningar över satellit kommertyngdpunklen i den svenska rundradiodistributionen att ligga påde nuvarande markbundna näten på grund av att dessa ger möjligheter tillregionala och lokala sändningar saml mobil mottagning. Näten är även avbelydelse från beredskapssynpunkt. Återanskaffningsvärdetför FM-TV-nätens anläggningar beräknas uppgå till ca 3300 milj. kr. Förutomnormala underhålls- och kompletteringsålgärder avseende tyngreanläggningsdelar behöver vissa kosinadskrävande åtgärder vidlas främst på vissahögmasler. behöver reinvesteringarna i TVI-sändarna slutföras och FM-sän-darulruslningarna bytas. Etlreinvesteringsbehov för TV 2-nätet börjar uppkomma efter är 1990.Radiolänknälel behöver successivt moderniseras. har erhållit frekvenstilldelningar för elt fjärde FM-näl i del nya delbandet saml för etl femle kommunuppdelal FM-näl i det nya delbandel . Tilldelningarna för del femte FM-nälel kan tas i bruk först . De första FM 4-sändarna färdigslälls höslen 1987. Koslnaden för nätet 487 kr., fördelade lika på de tre budgetåren 1987/88, Prop.1986/87:100 1988/89 och 1989/90. Del har förutsatts all ingaytteriigare programförbin- Bil. delser behövs uiöver de nuvarande för riks- och lokalradio.Tillkommande driftskoslnaderefler införande av FM 4 uppgår lill ca 8 milj.kr. budgelår.Om sändningar även skall ske ökar driftskostnaderna med ca 1 milj. kr. Siereomoitagningenoch mottagningen med bilradio utmed trafikerade vägar behöver förbättras,varför viss utbyggnad behövs i form av sändar-effeklökning m,m. Flertaletsandar- och antennutrusiningar är . Vid planeringen av reinvesteringarpriorileras de stationer där sändareffektenavses öka. Utbyggnads- ochreinvesleringsåtgärderna samordnas i möjligaste män med FM 4-ulbyggnaden vilketmedför rationaliseringsvinster. RDS-syslemet har införts i FM 3-näteissändare . Införande i FM I-nätet avses ske frän medaninförandel i FM 2-nälet kan ske först år1992. Programrelalerad information kan införas . Beträffande sändarstationerna för AM är landelslång- och mel-lanvågsstationer numera främst inriklade på all ge täckning ulanförlandel. Dennya stationen MV läcker en slor del av , särskilt underdygnets mörka del. Av de äldre lång- och mellanvågsstationerna återstår endastMolala LV, som modifierats för atl täcka närområdet kring . Förtäckning av områden pä större avstånd finns kortvågsstationerna i och . För delfinns ytterligare sex frekvenstilldelningar, en på läng-våg och fem på mellanväg. Närfrekvensplanen upprättades var avsiklen attden skulle möta kraven på frekvenser , fram lill . Starka krav kan uppkomma från andra länder all lade nu oanvända tilldelningarna ianspråk. Ställning bör las till om dessa frekvenser skall behållas ellerinte. För ulbyggnad /88 erfordras 2,7 milj. kr. för förbättrad täckning ibefintliga FM-näl. Reinvesteringarna kräver 25,3 milj. kr. För den första elappen iden ireåriga utbyggnaden av det fjärde FM-nätet erfordras 19,4 milj. kr. Enfortsatt utbyggnad av mindre för förbättrad TV-täckning erfordras.Etl tjugotal nya slaUoner per budgelår, flertalel med förenklal utförande, planeras därför . Den enda slörre slalion som ännu inleförsetts med reservsändare för erhåller sådan under femårsperioden.Dessulom förses vissa mindre stationer med reservsändare för . Flertalelbefintliga TV 1-sändaranläggningar har varil i bruk i ca 25år och börjar bli förslilna. Även fortsätiningsvis behövs därför reinvesteringar.Under femårsperioden börjar ett reinvesteringsbehov uppkommaför TV 2-anläggningarna. Ålgärder för atl minska riskerna för masthaveriermåste ocksä vidtas vid vissa stationer. För /88 erfordras 10,1 milj: kr. för anskaffning av Prop. 1986/87:100 TV 2-reservsändare ochanläggning av ell ljugotal mindre . 10 För reinvesteringarerfordras 23,5 milj. kr. Behovel av ulbyggnad avradiolänklinjer och OB-ulruslning avser främst digitala förbindelser,förbindelser lill några större som relämalas, fortsattförbättring av förbindelsenätels flexibilitet samt komplettering av utrustningför OB-verksamhel, Konsekvenserna av en ny kanalstruktur för SverigesTelevision har inle kunnat vägas in. Det nuvarandelandstäckande rundradiolänknätel har uppnåll en ålder av . Nätetbehöver inoderniseras varvid en övergång till digital leknik sker. Försliten utrustning för OB-verksamheien behöverersättas. Utbyggnaden avradiolänklinjer och OB-ulruslning beräknas kosta 15,4 milj.kr. under budgeiårei1987/88. För reinvesleringar krävs 19,5 milj. kr. En successiv modernisering av den tekniskautrustningen vid radiodrift-och rundradiocentralerna pågår. Kaknäsanläggningen måsleinom de närmasle åren börja anpassas lill ny teknik och till de förutsättningarsom nu gäller för verksamhelen. Arbelel kompliceras av att anläggningen är ikontinuerlig drift. Bl.a. av delta skäl är en mindre tillbyggnad nödvändig. Under /88krävs 6,0 milj, kr, för modernisering, huvudsakligen av Kaknäsrundradioceniral. För budgetårel 1986/87 har 232,5 milj. kr.anvisats av avgiftsmedel för kostnader för programdistribution inkl. programinsamling. För näsia budgelårberäknas driftskoslnaderna uppgå tillsammanlagi 247,3 milj. kr., vartill kommer 7,9 milj. kr. som bör finansieras överstatsbudgeten och anslaget för utlandsprogramverksamheten. Utgångspunkten förberäkningarna har varit dels en prisomräkning molsvarande inflation, delsall en fem-procentig rationalisering skall las ut varvid tas ulunder innevarande budgelår och under näsla, och dels en mindre volymökning.Vidare har räknals in del belopp om 1,7 milj, kr, för teknisk och programmässigforskning som brukar föras över lill samt 1,5 milj, kr, fördriftskostnader för FM 4, 4-sändningar även skall ske ökardriftskostnaderna , Slutligen har även räknals in 4,0 milj, kr, förtelefonkostnader som en 489 följdav all numera lillämpar principen atl kostnaderna för Prop,1986/87:100 denna typ av ijänster skall debiteras resp, kostnadsställe. För innevarande budgetår har 81,2 milj. kr.anvisats för kostnader för avgiflsinkassering och avgiftskonlroll.För näsla budgelär räknar med all 84.1 milj. kr, behövs, varav 66,7milj. avser debitering och uppbörd och 17,4 milj, kr, kontrollverksamhet.Kostnadsförändringen jämfört med föregående år hänför sig dels till enprisomräkning molsvarande inflation, dels en rationalisering molsvarande 2%och dels bl,a, en mindre volymökning. Kostnaderna för porto, 26,3 milj, kr.,har frånräknals vid beräkningen av besparingen. De intensifieradekampanjerna mot avgiftsskolk fortsätter med samma uppläggning och inriktningsom hillills. Under innevarandebudgetår har 3.7 milj. kr. Resultatet av dessa insatser samtpejlingsverk-samheten har varit myckel gott. Försöksverksamheien med kontrollmed hjälp av pejling har förlängts lill all gälla l.o.m. utgången av budgetårel 1988/89. Antalet allmännamoltagaravgifter ökar forlfarande, dock inte i samma takt som lidigare. Andelenregistrerade färg-TV-innehavare uppgår lill och kommer enligtberäkningar att utgöra av antalet registrerade TV-innehav. har vid dessaberäkningar inle tagil hänsyn lillkonsekvenserna av en evenluell förändring av avgiftsuppbördens ulformning. Medelsbehovei för kosinader förrundradioverksamhelen budgetårel 1987/88 1. lilltelevisions- och ljudradioanläggningar för program /88 anvisas investeringsmedel om 121,9 milj. 2. televerketför uppförande av televisions- och ljudradioanläggningar under budgeiårei1988/89 för distribution av program beviljas ellbesiällningsbemyndigande om 30 milj. 3. vid behov fårutnyttja upp lill 5 milj. kr. av nästkommande budgetårs förbrukning avinvesteringsmedel för all avbalansera del löpande årels förbrukning samt rältatl intill 5 milj. kr. fä utnyttjaunder etl budgetår icke ianspråktagna medel det nästkommande budgetårel, 4. för televerkels andel irundradiorörelsens driftskostnader av rundradions avgiftsmedel under budgelåret1987/88 fä ta i anspråk ett belopp av högsl 331,4 milj. kr. uppdrag rörande regionul-TV-iackningm. Med anledning av beslul ijuni 1986 om verk samhel m,m, uppdrog regeringen åt televerkel all i 490 samrådmed kartlägga behovet ay särskilt angelägna insat- Prop,1986/87:100 ser avseende sådana områden i där mera belydande resurserBil. 10 behövs för att invånarna skall få lillgång lill regional-TV. Utgångspunkten skulle vara principen allgränserna mellan - och därmed också regional-TV-områden - endastundantagsvis bör bryta någon länsgräns. Televerkel skulle också redovisabehovet av särskilda insalser för alt nå bättre regional-TV-täckning. Vidareskulle redovisa vilka extra investeringsmedel detta skulle krävasaml en bedömning av hur invesleringar av här nämnt slag bör vägas mol andraangelägna investeringar, (Jfr KrU 1985/86:21 s, 37 f.) redovisade medskrivelse den 22 oklober 1986 sill uppdrag i rapporten av insatserför förbättring av regional-TV-täckning-en och konsekvenser vid ändring avTV-distriktgräns. Rapporten har utarbetats i samråd med . En utgångspunki förkarlläggningsarbetet har varil all TV 2-nätei även är del nät somkommer alt disponeras för regionala sändningar. I rapporten konstalerasinledningsvis alt den bristande överensstämmelse som förekommer på mångaorler i landel mellan TV-såndarnas täckningsområden och gränserna förregional-TV-områdena beror pä att TV I-och TV 2-näten byggdes ul innan de regionalaTV-programmen aktualiserades och därför har utformats enbart med sikle på allbästa möjliga riksläckning skall erhållas för båda programmen. Gällandeinternationella frekvensplan, den s.k. Stockholmsplanen , har inteheller kunnal beakta behovel av särskilda frekvenser för regional-TV. Utredningsarbetet harbaserats på de nuvarande åtta regional-TV-områdena. Enligt ären uppdelning av de nu samverkande TV-distrikten inte aktuell de närmaste åren.Vidare har vid kartläggningen av områden där det är svårt all ta emot rätlregional-TV-program endasl områden med minsl 500 invånare tagits med. konstaterarall tolall ca 136000 invånare i 32 kommuner har problem med all kunna la del avrätt regional-TV-program. För en dryg tredjedel av de berörda invånarna rör delsig om programmei Tvärsnyit. De lio kommuner som del gäller är belägna i desydvästra resp. sydöstra delarna av detta programs område.