prop · GA0350 · 1986-12-31 00:00:00 — Mitt förslag: Lagen(1975:278) om nedsätlning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m.m.slopas. 1 stället sänks fordonsskatle-satserna generelll för släpvagnar lill Irafiktraktorer.För Irafiktraktorer som används för att dra utländska påhängsvagnar fördubblasfordonsskattesatserna. Vid tillfällig användning av traktor klass II iklass I skall ett schabloniserat debiteringsförfarande kunna användas. Utredningensförslag överensslämmer med milt såvitt avser nedsatt- Prop. 1986/87:50 ningslagenoch de ändrade skatteskalorna. Utredningens förslag om debitering av skatl vidlillfällig användning av klass Il-traklor i klass 1 avviker dock frän mitt pådel sättet alt skatteberäkningen inte schabloniserals. Remissinstanserna har lillslyrkl förslagen angående nedsättningslagenoch skattesatserna. Ett par remissinstanser har ifrågasatt förslaget all höjafordonsskatten för sådana irafiktraktorer som drar ulländska påhängsvagnar. Kriiikhar anförts mot utredningens förslag i fråga om skattedebilering vid ändradanvändning av traklorer. Förslaget har i denna del ansetts leda till en alltförbetungande administration. Skälen för mitt förslag: Enligt lagen (1975:278) om nedsällningav fordonsskall på traktorer och släpvagnar m.m. kan länsstyrelse efter ansökanoch i efterhand sätta ned ochåterbetala fordonsskatt för en trafiktraktor och för släpvagn till en sådan Iraktor.Förutsättning är bl.a. att fordonen använts endast för en kortare körsträcka påallmän väg. För iraklorer som använts högst på allmän väg under etl ärkan fordonsskatten sältas ned till hälften. För släpvagnarna kan nedsättning ske lill hälften omkörsträckan är högst , och lill om körsträckan är högst 300mil . Nedsättningsärendena är besväriiga atl hantera för länsslyrelserna.De ställer ocksä krav på fordonsägarna alt föra journal över användningen avderas traktorer och släpvagnar. Utredningen har därför föreslagit atl ned-sättningsmöjlighelenslopas och alt i stället skattesatserna för släpvagnar till Irafiklraktorernagenomgående halveras. Detta innebär en avsevärd förenkling för bådemyndigheterna och fordonsägarna. Jag anser därför att förslaget, somgenomgående har tillstyrkts vid remissbehandlingen, bör genomföras. Efter ändringar den i lagen (1976:338) omvägtrafikskatt pä vissa fordon, som icke är registrerade i riket, utgår ingen skatlför ulländska påhängsvagnar som används i . gäller även om de drasav en svensk trafiktraktor. Skatten blir i sådant fall betydligt lägre än om enlastbil drar påhängsvagnen. Detla kan leda till att trafiktraktorer, närmast dåA-traktorer, kan få en ökad användning vid denna typ av transport. För altutjämna skatleskillnaderna bör fordonsskatten för trafik-traktorer som skallanvändas på della sätt höjas. Jag finner att den av utredningen föreslagnahöjningen därvid är lämpligl avvägd, nämligen en fördubbling av eljest ulgåendeskatt. Detta bör regleras i en ny 12 b §. Med hänsyn lill mitt förslag att en klass Il-lraklor intelängre undantagsvis skall få ulföra transporter som normall bara får utförasmed klass , bör det införas möjligheter alt enkelt betala entilläggsskatt för tillfällig användning i klass I. Jag anser att dettalämpligen kan gå till så alt fordonsägaren fär beiala in mellanskillnaden fören period omfattande en halv månad, varvid traktorn får användas i enlighet medde regler som gäller för klass under längst . Enkortare period än en halv månad bör inle väljas, eftersom annars beloppen oftaskulle bli obetydliga. Bestämmelser härom bör föras in i etl nytt tredje styckelill 13 §. Mittförslag: Ändringarna träder i kraft . Extra debiteringar elleråterbetalningar av skatt i samband med ikraftträdandet bör inte göras ombeloppen inte uppgår till . Skälenför mitt förslag: Med hänsyn till erforderlig förbereddsefid hos myndigheternakan ändringarna inte genomföras före . FörA-traktorer som används inom jordbruket m.m. bör somjag tidigare föreslagit ensärskild övergångsfid medges. Isamband med övergången till de nya reglerna bör antalet extra debiteringar av vägtrafikskalt,och anlalel återbetalningar av sådan skatl, begränsas. Jag anser därför övergången skattebelopp . inle skall belalas in elleråterbetalas. Medhänvisning till att lagstiftningsåtgärderna är av enkel beskaffenhet anserjag atllagrådets yllrande över lagförslaget inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att anta inom upprättade förslag lill 1. lag om ändring i vägtrafikskallelagen(1973:601), 2. lag om upphävande av lagen(1975:278) om nedsältning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m.m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genomproposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagtfram. sammanfattning av betänkandetÖversyn av vägtrafikbeskattningen, Del 7, Beskattningen av traktorer m.m. Vårt uppdrag är atl göra en leknisk översyn av vägirafikbeskaiiningen.I detta sjunde betänkande skall vi redovisa våra överväganden och förslagbeträffande beskatlningen av traktorer m.m. För traklorer, motorredskap och deras släpvagnar, som äreller bör vara registrerade och inte är avställda, utgår fordonsskall.Fordonsskatten utgår efter skattevikl, som för traklorer och moiorredskap ärdensamma som tjänsteviklen. För släpvagnar är lotalvikten skattevikl. Traklorer skall vara registrerade om de är försedda medgummihjul eller band, dock inle om de används uteslutande inom inhägnat område. Traklorer indelas enligt 11 § vägtrafikskallelagen(1973:601), VSL, i skattehänseende i klass I (Irafiktraktorer) och klass II. En traktor hänförs till klass I omden används för transport av gods på allmän väg. Traktorn får dock hänförastill klass IIom iransportema ärbegränsade lill godsbefordran vid passage över väg, befordran av gods som ärlastad på traktorn och befordran vid färd till eller från arbetsplats o.dyl. avredskap, som skall drivas med traktorn, eller drivmedel eller reservdelar förtraktorn eller redskapet. Vidare om transporterna avser produkter från ellerförnödenheter för lantbruk, skogsbruk, yrkesmässig växtodling eller yrkesmässiglfiske, under förutsättning beträffande skogsprodukter att laslen sammanlagtinte överstiger . En traktor som undanlagsvis används för transport avannat slag än de nämnda får också hänföras lill klass II. Motorredskap skall vara registrerade och därmed betalaklass I skatt om de används på sätt som gör atl traktor anses som trafiktrakloreller används för persontransport på allmän väg i vissa fall. Släpvagnar skall vara registrerade om de dras av irafiktraktorereUer av motorredskap som brukas på sätt som gör atl del skall vara registrerat.Släpvagn som dras av traktor klass II behöver inte vara registrerad, alltså ulgår ingen skatt. I centrala bilregistret finns det drygl 350000 iraklorervarav 6500 är anmälda som irafiktraktorer. Fordonsskatteinläkien från traktorervar för budgetårel 1984/85 ca 60 milj.kr. Erfarenheterna från de som traktorbeskattningsbestämmelserna har gälll har visal att reglerna är svåra atl lillämpa.Del är i många 23 fall svårtatl avgöra om en iraktor skall hänföras till klass 1 eller II. Det har Prop.1986/87:50 också visat sig all länsslyrelserna bedömer dessa frågor olika. Dessutom har det i ett flertal skrivelser lillutredningen, bl.a. från Svenska åkeriförbundel, påställs atl många traktorer,ombyggda lastbilar (s.k. A-traklorer), iraklordumprar m.fl. är felaktigtanmälda i klass II och istället borde hänföras till skalleklass I. har på uppdrag av utredningentagit fram uppgifter om traklorbeståndet uppdelat efterägarens näringsgrenstillhörighet enligt svensk standard förnäringsgrensindelning (standard) och efter vilken skalteklasstraktorerna var anmälda i. Resultatet visar all del fanns drygt 35000 traklorer itrafik vars ägare fanns i det centrala företagsregistret under en annannäringskod än jordoch skogsbruk, jakl eller fiske. Av dessa traklorer varendast 3425 anmälda i klass 1 och reslerande del i klass 11. Dessa siffrorinnebär atl av de traktorer, vars ägare enligl ceniralaförelagsregistret tillhör annan näringskod än jord- och skogsbruk, endaslundantagsvis skulle användas för transport av gods på allmän väg. Detta visarenligt utredningens uppfallning atl ell okänt men sannolikl ganska stort antaliraklorer är anmälda i fel skatteklass. Gränsdragningen mellan irafiktraktorer och andra traktorer har i en skrivelse till utredningenhemställt att tillåtna vägtransporter med traktor klass 11 skall begränsas lilltransporter av jordbruksprodukier m.m. för egen räkning på högst 15 ton.Lantbrukarnas riksförbund, , motsätter sig en sådan begränsning. LRF har lämnaluppgifler lill ulredningen som visar all det bland jordbrukare i de mellerstaoch södra delarna av landet förekommer en hel del transporter med laster över15 lon, framför allt leveranser i samband med skörd av spannmål, potatis ochsockerbetor. Utredningen anser att en lastbegränsning till intebör införas eftersom den skulle försvåra jordbrukarnas arbete men förmodligenändå inte leda till ökad sysselsättning för lastbilsåkerierna. Däremoi föreslår utredningen en enklare och klararegränsdragning mel lan klass I och 11. Traklorer som uteslutande eller så gotl som uteslutande används för transporter av produkter från eller förnödenheter för lantbruk, skogsbruk, yrkesmässig växtodling eller yrkesmässigt fiske får tillhöra klass 11 och då följaktligen även användas för transport efter allmän väg, med lastbegränsning 15 lon för skogsprodukter. Övriga Iraklorer som används på allmän väg skall lillhöra klass I. Vissa särskilt angivna lyper av transporter skall emellertid få göras utan atl traktorn blir klass I. Dels bör enbart traktorn med förare, dvs. utan lasl, få användas på aUmän väg. Dessutom bör de tre undantag som finns angivna i 11 § andra stycket 1-3 VSL, dvs. godsbefordran vid passage över väg, befordran av gods som är lastat på traktorn samt befordran till och från arbetsplats eller dylikt av redskap m.m. lillålas även i fortsättningen. Del sisinämnda undanlaget föreslås emellerlid utvidgas något så alt del avser allt sådant gods som 24 behövsför driflen av traktorn eller redskapel eller för dess förare. Detta Prop.1986/87:50 skulle avse förulom drivmedel eller reservdelar för traktorn ellerredskapet även l.ex. transport på släpvagn av en bil som iraktorföraren skallanvända för hemlransporl. Däremot föreslås atl del generella undanlagd i 11 § tredjestycket VSL, att traktor som undantagsvis används för annan transport än deuppräknade inte skall anses som trafiklraktor, las bort. Att avgöra vad som är"undantagsvis" är svårt och det har visat sig atl länsslyrelsernabedömer detla olika. Ulredningen anser att alla Iraklorer som skall utföraandra typer av transporler än de uttryckligen undanlagna skall vara anmälda iklass 1. 1 stället föreslår vi alt den högre skallen tas ut först fr. o. m. dendag som den ändrade användningen gäller, och inte som fr. o. m. denkalendermånad under vilken ändringen skedde. 1 fortsättningen skall man alltsåkunna beiala en dagskalt för klass I transporter. Utredningenföreslår också att lagen om nedsättning av fordonsskatt på Iraklorer ochsläpvagnar m.m. (1975:278) slopas. I stället bör skatteskalorna för släpvagnardragna av klass 1-lraktorer generellt justeras ner , eflersom skattenför dessa släpvagnar enligt 6 § nämnda lag får sättas ner lill 50%om det visas att släpvagnen använts för transport på väg sammanlagt mellan300-3000 mil . Längre åriiga körsträckor än torde ytterstsällan förekomma. Viföreslår också atl alla traktorer med en skattevikt om högst skall lillhöraklass II. För transporler av gods på allmän väg tordetraktorer i den storleken användas i mindre utsträckning än stora traklorer. Omalla sådana små traktorer hänförs till klass 11 undanröjs den osäkerhet som råderom klasstillhörigheten och del sannolikt stora antalet felaktiga klassificeringarsom föreligger, som del blir elt enkelt och enhetligt system. 1centrala bilregistret finns det ca 8799 traktorer som är ombyggda och ombesiktigadebilar, s.k. A-traktorer och epatraktorer. Av dessa är ca 7000 A-traklorer varavdrygt en fjärdedel är anmälda i skatleklass I och resterande i klass II. av A-traktorerna ägs av personer upp fill . Utredningenföreslår att alla till iraklorer ombyggda bilar skall beskallas enligl klass I,eftersom de i slort sett endasl används för köming på allmän väg och mångadessutom endasl är etl persontransportmedel. Då blir beskattningen ocksåenhetlig och administrafivt enkel. EndragbU, dvs. en lastbil med anordning för påhängsvagn, som byggs om till traktor och sedan används för att dra utländska påhängsvagnar hänförs lill klass I men de ulländska påhängsvagnarna blir skattefria. Ekipagen används till godstransporter på samma sätl som vanliga dragbilar men skallen för dem är väsentligt lägre än skatten för lastbilsekipagen. Utredningen föreslår därför att en regel införs som innebär att för en traktor som drar en utländsk påhängsvagn skall utgå fordonsskatl med två 25 gånger det belopp somutgår för övriga irafiktraktorer. Dä blir skattebelasl- Prop. 1986/87:50 ningenungefär i nivå med en vanlig dragbil med samma körsträcka. Traktordumpernbestår av en enaxlad framdel, som anses som en traktor, och en bakdel som ansessom en släpvagn. Dumprar används lill transporter av framför allt grus, jordo.dyl., delvis på allmänna vägar. 1 genomsnitt beräknas dumprarna köras till caen tredjedel på allmän väg eller . Av de ca 2000 dumprar som är registrerade är endast ca en tredjedel anmälda i klass I. Detta måsteenligt ulredningens uppfattning innebära att elt stort antal dumprar är anmäldai fel skatteklass. Utredningenföreslår att en definition av traktordumpern införs i bilregisterkungörelsen(1972:599) och att aUa dumprar skall tillhöra en särskild skatleklass III.Skatt skall tas ut endast för framdelen, dvs. traktorn, men skatten avpassas såalt den inkluderar skatten för släpvagnen. Skattesatsen skall vara enhetligför alla dumprar vars traktordel har en tjänsievikt över eftersom alladessa fordons totalvikl översiiger den maximall tillåtna på allmän väg. Skattenför dessa föreslås bli . vilket ungefär motsvarar dengenomsnittliga skalt som utgår för ett dumper-ekipage i klass I med en körsträckapå mellan . Förslagensinverkan på statsverkets skatteintäkter saml ikraftlrädandet Vibedömer att den enklare och klarare gränsdragning vi föreslär mellan trafiktraktoreroch andra traktorer bör leda lill att fler traktorer blir anmälda i klass I,vilket innebär ökade skatteintäkter. Storleken av denna skatteintäktsökning ärsvår att bedöma, men vi beräknar alt den kommer att översliga den intäklsminskningsom förslagel att alla traktorer om högst skall hänföras tiU klass II medför. Förslagenbeträffande A-traktorer och traktordumprar, bedömer vi också kommer atl innebäraen Uten skatteintäktsökning. Lagändringarnaföreslås träda i krafl den . Sammanställning av remissyttranden över vägtrafikskatteutredningensbetänkande (Ds Fi 1985:8) Översyn av vägtrafikbeskattningen, del 7, Beskattningenav traktorer m.m, Efterremiss har yttranden inkommit från rikspofisslyrelsen (RPS), , trafiksäkerhelsverket(TSV), transportrådet (TRP), (), lantbruksslyrelsen (LBS),, statskontoret, riksrevisionsverkei (RRV), hovrätten för NedreNorrland, kammarrätten i , länsstyrelserna i , ,, , och , , Västernorrlandssamt , , (),för lanlbmksmaskiner (), (),(), Skogsbmkets molorlransportkommitlé,AB Svensk bUprovning, , . , Svenska åkeriförbundel,, och . och Norrtdje har inkommii med synpunkteri anledning av betänkandet. 2 Allmänt om remissutfallet Deflesta remissinstansema tillslyrker eller lämnar ulan erinran den allmännainriktningen av ulredningens förslag. Många av remissinstanserna har ocksåvitsordat behovel av en förenkling och etl förtydligande av beskaltningsreglemaför traktorer. Enrad synpunkter har dock anförts på de särskilda förslag som utredningen lämnal.Särskilt i fråga om beskattningen av A-traktorer och traktordumprar saml ifråga om gränsdragning mellan jordbmkslraktorer och irafiktraktorer har vissaremissinstanser kritiska synpunkter. Några remissinslanser krisliserardock förslagen från mer allmänna ut gångspunkter. Statskontoret anser således att en mer genomgripande om läggning av vägirafikbeskaiiningen är önskvärd. Omläggningen borde en ligt statskontoret innebära all fordonsskatterna och kilometerskattema slopas och att bränsleskatterna höjs. Frågan borde enligt statskontoret ulredas närmare. RRV anser all ulredningens förslag att förenkla skatte systemet är posifivt, men ifrågasätter om vissa av utredningens förslag uppfyller kraven på enkelhet och kontrollerbarhet. Kammarrällen i borg anser all del hittillsvarande regelverket alltför mycket är präglat av 27 etl rält viselänkande ochalt flertalel av utredningens förslag går i hillillsva- Prop. 1986/87:50 randetankebanor även om en del av dem ulgör klara förbällringar. 3 Gränsdragning mellan trafiktraktorer och andra traktorer,m.m. Deflesta av remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnat ulan erinran utredningensförslag till gränsdragning mellan klass Il-traktorer (jordbrukstraktorer), ochde transporter som bör få ulföras med dessa, och klass I-lraktorer (Irafiktraktorer). Utredningensförslag innebär enligl RSVs mening en klarare gränsdragning mellan trafiktraktoreroch klass Il-traktorer än vad den nuvarande lagstiftningen ger, bl.a. genomatt det generella undantaget som finns i 11 § tredje slycketvägtrafikskattelagen (1973:601), VSL, försvinner. RSVs uppfattning är att justdenna bestämmelse vållat de slörsta tillämpningsproblemen. RSV serockså positivt på atl begreppet "transport av gods på allmän väg"utmönstras ur lagstiftningen. Även detla begrepp har vållat tillämpningsproblem. Iutredningens förslag sägs att en iraklor som uteslutande eller så gott somuteslutande används för transporter av produkler från eller förnödenheter förlantbruk, skogsbruk, yrkesmässig växtodling eller yrkesmässigt fiske fårtillhöra klass II. Av specialmotiveringen till 11 b § VSL framgår attmed "så gott som uteslutande" avses alt andra transporter får utförasendast i ringa omfattning. Enligt ulredningens uppfattning bör en användningom högst av det lotala utnyttjandet kunna anses som ringa. Uttrycket"det totala utnyttjandet" är dock något oklart. Om man här avser dentotala användningstiden såväl på allmän väg som ulanför del allmänna vägnätet,bör della klarl anges. Delkan sägas all ullryckel "så gott som uteslutande" ersäller ullryckel "undantagsvis".En viktig skUlnad blir dock alt "så gott som uteslutande" enligtförslaget skall kunna tillämpas endast om traktorn normalt transporterarprodukter från eller förnödenheter för lantbmk, skogsbruk, yrkesmässig växtodligeller yrkesmässigt fiske. Detla förhållande bör väsentligt underlättabehandlingen av ärenden om traktors skatleklass. Utredningensförslag atl traktorer som inle enbart men som "så gott somuteslutande" används för jordbruksändamål skall beskattas enligt klass II anserRPS och i kunna leda till tillämpningsproblem. Frånövervakningssynpunkt är del angelägel att gränsdragningen är enty dig för vilka transporter som är fillåtna all ulföras med traktor klass II. Utredningens förslag alt alla traktorersom skall utföra andra typer av transporler än de uttryckligen undantagna skall vara anmälda i klass I förenklar övervakningen av bestämmelserna. Däremot kommer den före- 28 slagnalydelsen i 11 b § p 1 vägtrafikskattelagen (1973:601) "uteslutande Prop.1986/87:50 eller så gollsom uteslutande" medföra att polisen i princip tvingas godta de uppgiftersom föraren lämnar beträffande användningssättet. anför molsvarande synpunkter på beskatlningsmyndigheternastillämpning av den föreslagna regeln. anser alt utredningens förslag lillgränsdragning mellan klass I- och klass Il-traklorer inte löser de nuvarandeproblemen. Förbundel anser i stället att del förslag som förbundet tidigarelämnat, nämligen en laslbegränsning lill för transporter av jordbruksproduktermed traktor, bör genomföras. Förbundet påpekar dels atl de mycket tungatraktortåg som tillåts inte beskattas på ett adekvat sätt, dels alt enbegränsning av vikterna skulle verka trafiksäkerhelsbefrämjande. i anser dock att enviktgräns vid kan vara betänklig ur trafiksäkerhetssynpunkl eftersomantalet transport-tillfällen ökar. anser inte heller all del ärsannolikt all en viktbegränsning skulle förbättra sysselsättningen inomåkerinäringen. Även TRP anser det osäkert om en viktgräns kan medföra ökadelastbilstransporter inom jordbruket, men påpekar alt en sådan överflyttningändå kan komma att ske på grund av de pågåendestrukturförändringarna inom livsmedels- och jordbrukssektorn. kyrkogårdsdelegation anser att traktorersom används på kyrkogårdar borde beskallas som jordbrukstraktorer. i anser att traktorklass II alltid bör kunna användas pä allmänväg för förflyttning av tom släpvagn. Utredningens förslag att länsstyrelserna i samband medregistrering skall kontrollera anmäld skalleklass genom en jämförelse med uppgiflerur mervärdeskatteregislret kritiseras av TSV. TSV anser att ruiiner inte börinföras som fördröjer regislreringsarbelet. Kontrollen bör i stället ske genom tillsyni efterhand. Liknande synpunkier framförs av länsstyielsen i Ålvsborgs län.Statskontoret anser däremot all ålgärden är den som sannolikt skulle kunna geupphov till de största skatteintäktsökningarna. Förslaget om dagskalt vid tillfällig användning av klass Il-irakloreri klass I mottas positivt av de flesta av remissinstanserna, men utformningenav systemet har rönt invändningar. Utredningens förslag om en dagskatt för traktorer kankomma atl medföra administrativa problem vid uppbörd och återbetalning av skatt. Utredning en har inte behandlat denna fråga och tycks inte heller ha beaktat att skatten per dag för en klass I-lraklor ofta bara är i storleksordningen . Tilläggsskatten för några dagars klass I-användning kommer då alt understiga , varför den - till följd av bestämmelserna i 29 § VSL inte kommer atl debileras. Del är enligl RSVs mening inle lämpligl alt tillskapa en ordning som får sådana konsekvenser. RSV föreslår i stället att en regel om debitering för visst minsta anlal dagar införs. Om en klass Il-traklor tillfälligt skall användas i klass I, skall skatt debiteras fördetta 29 minsta antal dagar, ävenom användningen skulle vara begränsad fill någon Prop. 1986/87:50 enda dag.Enligt RSVs mening skulle kunna vara en rimlig lidsperiod. daganlallillämpas f.ö. redan i VSL beträffande avsläll-ningslid för fordon med s. k. dygnsskaltoch ell uttagande av avgifter enligt principen "dock lägsl" är relafivtvanligt. Molsvarandesynpunkter anförs ocksä av TSV och länsstyrelserna i län och Ålvsborgslän. Enligt TSV kan systemet med ytterligare utveckling göras enklare genomdirektöverföring av uppgifler mellan postens kassaterminaler och verketsdatabas. Kammarrätien i Göleborg avstyrker helt förslaget till dagskalt. Kammarrällenanser alt systemet blir svårkontrollerat och all del skulle komma all utnylljasi myckel begränsad omfattning. Statskontoret och RRV år också negativa molförslaget med hänvisning till den ökade administrationsbördan. 4 Skatteklass för små traktorer Utredningensförslag alt samfiiga traktorer med en tjänsievikt om högst skallhänföras till klass II, oavsett användningssättet, har genomgåendemottagits positivt av remissinstanserna. LRF anför att av nya traktorer på densvenska marknaden finns endast 1 (av 220 st) som har en tjänsievikt somunderstiger . Det blir således elt begränsat antal äldre traklorer och s.k. irädgårdslraktorer som berörs. kyrkogårdsddegalion anser dock alt gränsen bör sättas vid , ochanför att med den i utredningen föreslagna viktgränsen föreligger en uppenbarrisk atl en rad traktormärken kommer atl modifieras för att pressas in underdenna gräns. Detta skulle leda lill en negativ utveckling av traktorernasprestanda och säkerhetsmarginaler. 5 Beskattningen av A-traktorer