prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Som etl led iarbetet med regelförenklingar på skatteområdet uppdrog regeringen i april1985 åt atl undersöka förutsättningarna för ett nytl systemför företagens uppgiftslämnande för beskattningsändamål.Riksskatteverket skall före utgången av avlämna en rapport. Reglerna omkvarskatleuppbörd har förenklats genom att redovisning och inbetalning avkvarskatl förläggs till etl enda tillfälle mot tidigare två (prop. 1985/86:150, Bil. 1, SkU 50, rskr. På grundval av skatleförenklingskommitlénsbetänkande (SOU 1985:42) Förenklad taxering har regeringen i prop.1986/87:47 om ändringar i laxeringsorganisalionen lagt fram etl principförslag tillett nytt taxeringsförfarande som bl. a. innebär väsentligl ulvidgade möjligheter för de skattskyldigaatt fä taxeringsbeslut omprövade. Frågan om alt förenkla reglerna omskyldighet att göra skatteavdrag och betala socialavgifter bereds förnärvarande i på grundvalav bl.a. socialavgiftsutredningensbetänkande (Ds S 1985:1) Företagarregistrering - klarare regler försocialavgifter. I förslagel till ny banklagstiftning ges regeringen möjlighel attbemyndiga bankinspektionen att medgeundantag från vissa föreskrifter. Genom en bankrörelseförordning avser regeringen atl delegera lillbankinspektionen bl.a. rätten att ivissa fall ge bankerna tillstånd atl förvärva aktier och andelar i företag, att stadfästa ändringar ibolagsordningar och molsvarande, atl ge dispens från kravet på svensktmedborgarskap och bosättning i för vissa befattningshavare ibank. Till inspektionen delegeras ocksåfrågor om auktorisation av förvaltare av aktier samt om vissa undantag från förbuden för utlänningar all förvärvaaktier i fondkommissions-och finansbolag. Fr.o.m. den1 kommer statens löne- och pensionsverk i stället för regeringenatl besluta om gratifikationer ur avkastningen från vissa fonder. Även ärenden omändring av personnummer överklagas i vissa fall till regeringen. Frågan om en ändrad ordning föröverklaganden i sådana ärenden övervägs iregeringskansliel. 1983:04), som har att se över folkbokföringsreglerna ochutarbeta förslag Prop. 1986/87: 100 helt ny lag om folkbokföring, kommer atlöverväga om dispensrätten Bil. 2 i 62 § folkbokföringslagen (1967: 198)skall finnas kvar och om denna rält i sä fall kan delegeras. Slatens industriverk(SIND) handlägger flertalet investeringsfondsärenden. Regeringen haremellertid prövat ansökningar som gäller investeringar i fastigheter som skallhyras ut. har SIND bemyndigats att pröva sådana ansökningar underförutsätlning att fasligheten skall användasi ett annat koncernföretags rörelse. Ansökningar kan alltså i större omfattningän tidigare göras till SIND. En ny skollag (1985: 1100) trädde i kraft den 1 juli1986. Säsom redovisades budgetproposition innebär den nya lagen vissaregelförenklingar. I samband med följdändringar i en rad förordningar harytterligare förenklingar genomförts. I skolförordningen (1971: 235,omtryckt 1983; 721), som handlar om och gymnasieskolan, har en radföreskrifter rörande bl.a. organisation, skolhälsovård och disciplinäraåtgärder mot elever i upphävts. Motsvarande förenklingar hargjorts i förordningar som reglerarspecialskolan, sameskolan och vissa statsunderstödda skolor med enskild huvudman. De i bl. a.förenklingshänseende mest långtgåendeföljdändringarna gäller särskolan och har gjorts genom särskoleförordningen(1986:573), som trädde i kraft och som delvis ersatte stadgan(1968: 146) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. I dennaförordning las i flera fall bort de bemyndiganden som finns förskolöverstyrelsen att meddela bestämmelser bl.a. om särskild undervisning och anpassad studiegång för eleversaml om normalinstruktion för tillsynslärare. Vidare delegerasbeslutanderätten i vissa fall från skolöverstyrelsentill länsskolnämnden eller frånlänsskolnämnden till styrelsenför skolan, t.ex. rätten att inrätta tjänster för lärarvikarier och rätten attsätta ner undervisningsskyldigheten för lärare. Enligtriksdagsbeslut skall ett nytt system för timunderlag och statsbidrag tillundervisningen i gymnasieskolan införas . Med anledning av det nyasystemet planeras en särskild förordning om gymnasieskolan. I denskall ingå en rad föreskrifter som finns spridda på ettfemtontal förordningar. Uppläggningen framgår av en den 20 november 1986utfärdad förordni.ng (1986; 1080) med vissa provisoriska föreskrifier om gymnasieskolan. I linje med vad somföresläs i skolförfallningsutredningens betänkande (SOU 1986; 10 och11) Enklare skolförfattningar planeras vidare särskilda förordningar omgrundskolan och vissa andra skolformer. I uppdraget för studiemedelskommittén(U 1985; 09) ingår bl. a. att i förenklingssyfte göra en översyn av reglerna om studiemedel ochandra former av studiestöd enligt studiestödslagen (1973:349). 1986/87: 100 Genom ändring (1986:460) av 25 kap. 15 § högskoleförordningen (1977: 263) fastställdes för högskoleområdetprincipen att beslul av lokal myndighet, vilka kan överklagas till cenlral myndighet, inte skall kunna föras vidare tillregeringen. Detta innebär att från det endast vid tillsättningen avlärarkategorierna ordinarie och extra ordinarie professor är möjligt attöverklaga universitets- och högskoleämbetets beslut till regeringen. Vad gäller skolområdetgörs motsvarande undantag för skolledare, medan beslut iövriga tillsättningsärenden som överklagats dit numera inle kan överklagas tillregeringen. En översiktlig kartläggning av regeringensbemyndiganden inom departementets ansvarsområde har genomförts. En genomgångharockså sketl för alt klarlägga vilka regler som varje bemyndigande har gettupphov till. Vad som därvid framkommil ger inte vid handen att det skullefinnas några områden inom departementets ansvarsområde där det skulle löna sigatt som särskilda projekt ompröva bemyndigandena. I stället avsesbemyndi-gandefrågorna tas upp löpande i samband med annat lagstiftningsarbetepå resp. sakområde. En belydande del av ärendena med överklagandeninom ansvarsområde ulgörs av ärenden enligtmiljöskyddslagen (1969:387). I arbetet med alt begränsa antalet ärenden somprövas av regeringen har därför självfallel reglerna om överklagande imiljöskyddslagen tilldragit sig intresse. I bilaga lill förra årelsbudgetproposition redovisades att en promemoria om ändrad inslansordning imiljöskyddslagen (Ds Jo 1985:3) hade upprättats inom . Ipromemorian föreslås bl. a. alt flertalet beslut av enligtmiljöskyddslagen i fortsättningen skall överklagas lill och inte till regeringen.Enligt vad som uttalades var avsiklen att en proposition i frågan skulleföreläggas . beslutade regeringenemellertid alt tillkalla en särskildutredare med uppgifl att göra en övergripande översyn av helamiljövårdsorganisationen. En ändrad inslansordning i enlighet med förslagen idepartementspromemorian skulle innebära ändringar av arbetsuppgifterna förflera miljömyndigheter. Mot den bakgrunden bör förslaget vila tills denpågående översynen har avslutats. 1986/87: 100 /Regelförenkling B''- 2 Pådet arbetsmarknadspoliliska områdel pägår inom departementet ett arbete med att se över arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) i syfte att skapa en enklareoch enhetligare reglering. Kungörelsen, som sedan tillkomsten ändrats vid elt stort antal tillfällen, ärnu mycket omfattande och svåröverskådlig. I anslutning lill detta arbete görs även en översyn av regleringsbrevenmed inriktning på att förenkla regler och atl avskaffa onödig detaljreglering. Regeringen harnyligen beslutat om en ny instruktion för arbetsmarknadsverket i anledning av organisatoriskaförändringar inom verket (jfr prop.1985/86; 138). I den nya instruktionen har eftersträvats atl utforma och disponera bestämmelserna så att del nyaregelsystemet blir klarl och lättillgängligt. Arbetsmarknadsverketingår i försöksverksamheten vid vissa myndigheter med treåriga budgetramar. Syftetmed denna är att dels möjliggöra fördjupade analyser av verksamheterna med några årsmellanrum, dels ge myndigheterna planeringsförutsättningar för i försia handförvaltningsverksamheten och därigenom förbättra förutsättningarna för eneffekiivisering av myndigheternas verksamhet. Myndigheterna börsamtidigt kunna ges ökad frihet och ökat egel ansvar genom minskad detaljreglering och ökadramstyrning. Pä arbetslivsområdethar arbetarskyddsstyrelsen (ASS) hållit på alt omarbetasina anvisningar och föreskrifier - utfärdade med slöd av den numera upphävdaarbetarskyddslagen - till föreskrifter och allmänna råd med stöd av arbetsmiljölagen (1977: 1160).Detla arbete har resulterat i en förenkling av regelbeståndet. Antalet författningar harkunnatnedbringas till ungefär hälften mot fidigare. Genom att de nya föreskrifterna gjortsfunktionsinriktade har den lotala regelmängden i själva verket minskat ännu mer.Reglernas rättsliga status har dessutom gjorts tydligare. Omarbetningen är nuinne i slutskedet. ASS fortsatta arbete med uppföljning av sina föreskrifteroch användning av konsekvensbeskrivningar i författningsarbetet kommer att närmare följas avdepartementet. Iarbetsmarknadskungörelsen har genomförts regelförenklingar som berörarbetslivsområdet. Här kan nämrras sammanslagningen av två bidragsformer förhandikappanpassning i arbetet till en (59 § i kungörelsen). Instruktionerna förarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen håller på att ses över.Tanken är bl. a. att ersätta dessa instruktioner med en för hela arbetarskydds verket gemensaminstruktion. På detinvandrarpoUiiska områdel kan noteras att statens invandrarverk () fr. o. m. den 1 juli1986 har fått möjlighet au vid överklagande ompröva och ändra för den enskilde negativabeslut. Regeringen har däref ter fått färre överklaganden av : s beslut enligt ullänningslagen atl pröva. Del är troligt att detta till en del beror på den införda omprövnings möjligheten. Det är dock ännu för tidigt att avgöra om denna tendens kommer att slä sig i framliden. Dei: lågaantalet från överlämnade ärenden med överklagande kan också lill endel bero på atl i etl okänt 4q antalärenden ännu inte hunnit att ta ställning huruvida omprövning skall Prop.1986/87: 100 ske eller ej. På arbetsrättensområde har lagts fram elt förslag lill ny lagstiftning omstyrelserepresentation för anställda (se Ds A 1986; 1). Förslaget innefaltarregelförenklingar bl. a. så till vida att de nuvarande två lagarna om styrelserepresentation ersätts av en. En översyn avvissa formella regler i bl. a. lagen(1982: 80) om anställningsskydd har också inletts inom departementet.Syftet är att skapa enhetligare och mera lättillämpade regler. Det kan här nämnas att 1985 årssemesterkommitté fått i uppdrag att bl. a. undersökaom de regler om ledighet som finns i mänga olika författningar kansammanföras till ett mer enhetligt system. Genom den nya instruktionen för arbeismarknadsverket harrätten alt överklaga beslut beskurits. Enligt den nya ordningen får beslut som AMSfattarsom andra instans inte överklagas till regeringen annat än om detta är särskiltföreskrivet. En motsvarande ordning har, genom gjorda instruktionsändringar,genomförts för beslut inom arbetarskyddsverket. Vidare har arbetarskyddsstyrelsen givits vidgade möjligheteratl överlämna beslutsrätten vidtjänstetillsättningar till yrkesinspektionen. Delegeringsfrågor iövrigt inom arbelarskyddsverkel kommer att övervägas i samband med denfortsatla översynen av instruktionerna för . Den översyn av bostadslänereglerna som aviserades i densenaste budgelpropositionen(1985/86:100, bil. 13 s. 38 ff) har slutförts och resulterat bl. a. i att regeringen har utfärdat tre nyaförordningar om bostadslån och ränlebidragför ny- och ombyggnad av bostadshus. Förordningarna avser nybyggnad, ombyggnad saml handläggning,förvallning, m. m. av bostadslån och räntebidrag (SFS 1986: 692-694).Förordningarna trädde i kraft . Vid översynen har eftersträvats att bl.a. utmönstra överflödiga regler och att förtydliga oklara regler. Ett syfte medde nya förordningarna är således attdet skall bli lättare för dem som skall bygga att se under vilka förutsättningar de kan fä län och bidrag och vadde har att iaktta.Ett annat syfte är att underlätta hanteringen av låneärenden hos kommuneroch länsbosladsnämnder. De nyaförordningarna har vidare medfört en kraftig begränsning av bostadsstyrelsensföreskrifter på området. Översynsarbetet i denna del kommer att fullföljas genom attbosladssiyrelsen utarbetar handböcker med kompletterande informafion. 2 Delegering Prop. 1986/87: 100 Närdet gäller möjligheterna atl begränsa antalet ärenden som prövas av ''- 2regeringen efter överklagande, sker övervägandena i den frågan i det löpande författningsarbetet. Här kan nämnas atttillämpningsområdel har vidgats förförordningen (1983; 1114) om försöksverksamhet med beslutanderätt i fråga om statligt stöd förvissa förbättringsåtgärder i bosladshus. Dessutom har försöksperiodenföriängts till utgången av . Enligtförordningen har elva kommuner befogenhet att i stället förlänsbostadsnämnden fatta beslut i vissa bidragsärenden. Det kan anmärkas attregeringen efter ansökan kan besluta alt försöksverksamheten skallbedrivas även i andra kommuner. Normgruppen.Den till industridepartementet knutna normgruppen (I 1983; H) har till uppgift att verka för regelförenklingar gentemotnäringslivet. Dess arbete omfattar i princip aJl normgivning som är avbetydelse för näringslivet och berördärför flersi departements områden. En särskild redovisning avnormgruppens arbete och resultaten därav kommer att lämnas senare i vår i den i bilaga 14 aviserade propositionen omnäringspolitik och behandlas därförej i detta sammanhang. De förenklingsåtgärder som redovisas nedan berör dock ssimtliga regler, som är av betydelseför näringslivet. TiUstånd lUlulländska förvärv av svenska förelag m. m. Enligt lagen (1982:617) omufländska förvärv av svenska företag m.m. krävs i princip alltidgodkännande av utländskt förvärv av ett svenskt företag. Tillståndsärendenaprövas av länsstyrelserna och i vissa fall direkl av regeringen. Dellotala anlalet ärenden enligt lagen uppgår lill omkring 2000 . Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över ett förslagtill ändring i lagen. En utgångspunkt för förslaget är att en offentlig prövningav utländska förvärv endast är motiverad i de fall när det kan antas föreligga ett svensktskyddsvärl intresse. Ett sådant intresse saknasi allmänhet när det gäller mindre företag, varför tillståndsplikten i vissutsträckning bör kunna slopas för sådana förvärv. Enligt förslaget skall tillstånd sålunda inte längre krävas om detförvärvade företagets (aktiebolag, handelsbolag eller rörelse) behållnaförmögenhet inte uppgår till 100basbelopp och antalet anställda inte överstiger 10. Den nuvarande bestämmelsenom att utlänning skall ha tillstånd för att få sluta avtal om svenskt handelsbolag bör enligt förslagel ocksåupphävas. Om förslagetgenomförs kommer tillståndsplikten aU slopas för flertalet av de förvärv där fillstånd krävs . Obligatoriskkontroll genom leknisk provning. Utredningen om kontroll av elektriskt materiel (dir 1985; 19) överiämnade betän kandet (Ds I 1986; 1) Effektivare kontroll och underiätlad handel. I betän kandet föreslås att detsvenska kontrollförfarandet pä detta område har- 42 moniseras medmotsvarande EG-regler. Det innebär bl. a. att kontrollsys- Prop. 1986/87:100 temet blir mer flexibell. Ärendet bereds inom industride- Bil.2 partementel. I delta sammanhang kan även erinras omatt efter förslag avregeringen (prop. 1986/87:8, NU 8, rskr. 36) har beslutat all avskaffa den obligatoriska kontrollen avädelmetallarbeten samt att införa vissaförenklingar i kontrollen av mätdon för volym och vikt. På omrädetobligatorisk kontroll genom teknisk provning sker en snabb utveckling iutlandet mot kontrollsystem som underlättar varuutbytet över gränserna. Nationella bestämmelser omobligatorisk kontroll ulgör ofta s. k.tekniska handelshinder och särskilt inom EG är området föremål för ett intensivt harmoniseringsarbete. För attkartlägga utvecklingen i utlandetoch bedöma eventuella konsekvenser därav för vidkommande beslutade regeringen atl tillsättaen utredning, kontroll-formsutredningen(dir. 1986:6). Utredningen skall redovisa sitt uppdrag före den 30 juni1987. Enligt 136 a § byggnadslagen (BL) prövar regeringen bl.a. tillkomsten och lokaliseringen av industriell eller liknande verksamhet,som är väsenllig för hushållningen med träfiberrävaror. Tillståndsplikten gäller bådenyanläggningaroch utvidgning av verksamheier. till den1 har regeringen prövat 145 sådana ärenden. Ärendena har krävt ett omfattande beredningsarbete inomregeringens kansli. Praktiskt tagelalla ärenden remitteras till fackmyndigheter och berörda intresseorganisationer.Antalet remissinslanser är normall åtminstone 12-14. En arbetsgrupp inomindustridepartementet har efter samråd med företrädare för jordbruks- ochbostadsdepartementen utarbetat ett förslag (Ds I 1986; 10) om förenkling av prövningenav träfiberråvaror efler , då träder i kraft ochbyggnadslagen upphör att gälla. Gruppen föreslär en viss utvidgning av dettillståndsfria områdel, vilket kommer att leda till färre ärenden.Vissa inskränkningar av remissförfarandet föreslås. Arbelsgruppen harsärskilt övervägt den framtida prövningsordningen och därvid funnil att det ifortsättningen bör ankomma i första hand på statens induslriverk att prövaansökningar. Endast i fråga om massaindustrier bör prövningen i första instans ligga kvar påregeringen. I dessa fall föreslås dock atl industriverket skall bereda ärendenaoch överiämna dem lill regeringen med förslag till beslut. Årendet bereds för närvarandei . Enligt valtenlagen (1983:291) ankommer det påregeringen att pröva frågan om lillåfligheten av vissa vatienföreiag. Genomalt regeringens beslut i dessa ärenden föregås av en omfattande beredningi har i praktiken en dubbel hantering av ären dena förekommit. Möjligheterna att förenkla handläggningen av ärendena har påindustridepartementets iniliativ övervägts av en särskild arbels grupp med företrädare för berördadepartement. har redovisats i en promemoria (Ds I 1985; 5)Genomförande av planen för Prop. 1986/87: 100 vattenkraftsutbyggnad. Bakgrunden tillgruppens arbele var alt skapa för- Bil. 2 utsättningar för att uppnåriksdagens plan för utbyggnad av vattenkraften till beslutade /år (prop. 1983/84: 160, BoU 30, rskr. 388, prop. 1984/85: 120, BoU 25, rskr.364). I promemoriankonstateras att vattenlag innebär atl skall taställning till lämpligheten av etl projekl mot bakgrund av dess allmännaplaneringsförutsättningar, som fysisk riksplanering, energi-ochregionalpolilik, etc. Den i förhållande lill tidigare gällande vattenlag vidgaderamen för prövningen, innebär att vattendomstolarna skall göra en bred och allsidigprövning. Därvid skall enligt arbetsgruppen självfallet planen förvattenkraflsutbyggnaden beaklas. Även i de fall domstolen skall överlämna ett ärendetill regeringens prövning skall en sådan "bred bedömning"göras. Härigenom ges enligt arbetsgruppen möjligheter att minska beredningstiden iregeringskansliet exempelvis genom att göra en särskild remissomgångobehövlig. Tidsvinsten torde enligt arbelsgruppen i vissa fall kunnabli betydande. Det får självfallet bedömas från fall tillfall vilka möjligheter det finns att på detta sätt förenkla hanteringenmed hänsyn till vad som framkommer i ärendet. Under senare tidhar det varit möjligt för regeringen atl i några ärenden fatta beslut ivatlenlagsärenden på detta förenklade sätl. Den förenklade ärendehanteringenförutsätter inga förändringar i lagstiftningen. hade ansvaret för 225lagar och regeringsförfatlningar i SFS. Därtill kom 16 regeringsförfatlningarkungjorda i statens arbetsgivarverks författningssamling (SAVFS). Denna förfatl-ningsmängd är den som återstår efter bl.a. de omfattande utrensningar blandförfattningarna på det statliga arbetsgivarområdet m. m. och del kyrkliga områdel som ledde till attdrygt 150 av de författningar som dä tillhörde departementetsansvarsområde kunde upphävas. Arbetet med atlrensa ul och förenkla i de återstående reglerna fortsäller och inriktas nu meroch mer på att åstadkomma förenklingar på områden som inle kan avregleras helt. Forlfarande återstårdock beslut om en del obsoleta eller andra obehövliga regler. Underhösten 1986 har sålunda i en förordning (1986: 737) om upphävande avföreskrifter om offentlig anställning ytterligare sex av departementets författningar kunnatupphävas. En författning i SAVFS har ocksåkunnat slopas genom ett beslut av regeringen om atl avskaffa nämnden förvissa omplaceringsfrågor (SAVFS 1986: 10; jfr pr"op. 1985/86; 100 bil. 2, s. 10). På det kyrkliga området har ytteriigare åtla onödiga ellerobsoleta författningar kunnal upphävas (SFS 1986: 754). Regeringen harnyligen i en lagrådsremiss lagt förslag om vissa lagtekniska förenklingar avöverprövningssystemet vad gäller myndighelernas besluti personalfrågor på del statligt reglerade området Förenklingarna avses träda i kraft . Förslaget syftartill att göra det enklare Prop. 1986/87: 100 att avgöra om överprövningen skall ske genom överklagandehos förvalt- Bil. 2 ningsdomstol resp.förvaltningsmyndighet eller om den skall ske efter lalan hos tingsrättresp. Förenklingarna rör fyra lagar. Ett tjugotalregeringsförfattningar kan senare förväntas bli berörda av följdändringar. Som elt led iregeringens strävan alt minska detaljregleringen av myndigheterna harmyndigheterna genom en förordning (1986: 755) om upphävande av vissaföreskrifter i allmänna verksstadgan (1965; 600) getts befogenhet att självabesluta om utrikes tjänsteresor. Denna förändring ter sig sä mycket mermotiverad som de myndigheter som regelmässigt har behov av tjänsteresorutomlands brukar få medel anvisade för sådana resor. Flera utredningarsom har till uppgift att ta fram förslag till enomform-ning av delar av detåterstående författningsbeståndet på ansvarsområdehåller pä att slutföras. När det gällermyndighelernas interna verksamhet har sålunda verksförordningsutredningen (C1985:02) till uppgifl alt överväga hur etl fyrtiotal regeringsförfaltningar medföreskrifter om de statliga myndigheternas administrativa verksamhet främstallmänna verksstadgan (1965:600; omtryckt 1986:755) - skall kunna förenklas ochmoderniseras. Utredningen beräknaslämna sina förslag . (Kn 1982:06), som arbelar med sikle på alt förenkla och modernisera de kyrkligaförfattningarna och att slälla samman dem till en enhetlig kyrkolagstiflning, ochkyrkobyggnadsulred-ningen (C1984:01), som ser över bestämmelserna om statlig lillsyn över kyrkobyggnaderoch begravningsplatser, beräknas kunna avsluta sina uppdrag före utgången av juni månad 1987. Också denöversyn av lagstiftningen pä delkommunala området som har kommit igång inom en arbetsgrupp (C 1986; A) och som har tilluppgift att ta fram förslag till en ny kommunallagbör kunna leda lill en omfattanderegelförenkling och en bantning av det antal regeringsförfattningar somcivildepartementet svarar för. Till regelförenklingsarbetet hör också det arbetesom bedrivs i särskilda former föratl minska den statliga regelgivningen mot kommuner och landsting.Stat-kommunberedningen (C 1983:02) har bl.a. fill uppgifl att utreda olika frågor om samverkanmellan stat och kommun samt förenkling avstatliga regler. I delta sammanhang spelar ocksä försöksverksamheien med ökad självstyrelse det s. k.frikommunförsöket - en betydelsefullroll. En särskild redovisning för hur denna försöksverksamhet fortlöper och vilka åtgärder som regeringenhar vidtagit har lämnats till (skr. 1985/86; 165, KU 28, rskr.319). Vad gällerupprensningar och förenklingar i den regelgivning som sker hosmyndigheter under har regeringen i en förordning (1986:453) om upphävande avvissa ekonomiadministrativa föreskrifter m. m. åter använt sig av den"solnedgångsleknik" som tidigare med fram gång använts för myndigheternasregelgivning på det statliga arbetsgivar området. I regeringens skrivelser1984/85:202 (s. 30) och 1985/86; 165 (s. 14) har lämnats en utförlig beskrivning av solnedgångsförfarandel. Rege ringens senaste "solnedgångsförordning" gerriksrevisionsverkei liden 45