prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Har fonden överta- om det övertagande företaget har gitsskall det anses som om moder- gjort inbelalning till den bolageleller den övertagande för- dag då del överlåtande förelagel eningen hargjort inbetalning till gjorde inbetalningen, den dag dådotterbolaget eller den överlåtande föreningen gjorde inbetalningen. Vad somhar sagls nu gäller även ifråga om fusion enligt 78 § lagen om sparbanker. Vad i försia - fjärde slyckena sägs omförnyelsefond skall i förekommande fall gälla en del av en sådan fond. Denna lag träder i kraft den ochtillämpas i fråga om fusioner som genomförs efter utgången av . De nyabestämmelserna i 11 § Qärde slyckel lillämpas även på fusioner som genomförsenligt 78 § lagen (1955:416) om sparbanker och 87 § lagen (1956: 216) omjordbrukskasserörelsen. Lag om ändring i lagen (1967: 752) om avdrag vidinkomsttaxeringen för avsättning till fond för återanskaffning av fastighet Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1967:752) omavdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning tiU fond för återanskaffning avfastighet' skall ha följande lydelse. 8§' Har skattskyldig tagil avsatta medel i anspråki annan ordning än enligt 4 § eller har den skattskyldige trält i likvidalioneller skattskyldigi dödsbo 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:345. 'Senaste lydelse 1984: 1073. 1986/87: 42 skiftats, återföres de avsatta medlen till beskattning för det beskattningsår, då medlen togs i anspråk eller beslulel om likvidationen fattades eller skiftet ägde rum. Till beloppel lägges därvid ränta enligt de grunder som anges i 7 §. I fall av likvidation eller skifte beräknas dock räntan efter endasl två procenl. Uppgår genom fusion akliebolag eller förening (dotterföretag)i annat aktiebolag respektive annan förening (moderföretag) upptages medel,som dotterföretaget avsatt IiU återanskaffningsfond, till beskaltning hosdotterföretaget för det beskattningsår, då rättens tillstånd IiU fusionenregistreras, i den mån fonden icke övertagits enligt Iredje stycket. Tillbeloppel lägges därvid ränta efter enligl de grunder somanges i 7§. Vid fusion som avses i 2 § 4 mom.första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt får moderföretaget vidtillämpning av denna lag övertaga åieranskafj'-ningsfonden hos dotterföretaget.Därvid anses som om fondens medel avsatts hos moderföretaget under det år dådotterföretaget avsatte medlen. Ett förelags återanskaffningsfond skaU återföras tillbeskaltning om företaget har upplösts genom fusion och fonden inte har övertagitsenligt tredje stycket. Till beloppet skall läggas ränta efter omåret enligl de grunder som anges i 7 §. Vid sådan fusion, som avses i 2 § 4mom. första stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, fåråteranskaffningsfond övertas. Har fonden övertagits skall del anses som om detövertagande förelaget har gjort avsättningen under del beskaltningsår dåavsättningen gjorts hos det överlåtande företaget. När medel upptages till beskattningenligt denna paragraf, äger 7 § tredje stycket motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1987 och tillämpas i fråga om fusioner som genomförs efter utgången av år1986. De nya bestämmelserna i 8 § tredje stycket tillämpas även på fusioner somgenomförs enligt 87 § lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen. Lag om ändring i lagen (1981: 296) om eldsvådefonder Härigenom föreskrivs atl 8 § lagen (1981:296) omeldsvådefonder skall ha följande lydelse. Eldsvådefondskall återföras tiU beskattning om 1) fonden har lagits i anspråk i slrid med 4och 5 §§, Senaste lydelse 1984: 1072. Prop.1986/87: 42 2) hela eller den huvudsakliga delen av den förvärvskälla, där avsättningen till fonden har gjorts, under beskattningsåret har överiålits eller verksamheten har upphört. 3) företagel har upplösts genom fusion och fonden inte har övertagits enligt femte stycket. 3) deiföretag som innehar fonden skall anses upplöst genom fusion enligt 14 kap.aktiebolagslagen (1975:1385) eller 96 § 1 mom. lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar eller 78 § lagen (1955:416) om sparbanker och fonden inte enligifemte siyckei har övertagits av det övertagande företaget, 4) beslut harfattats om att det företag som innehar fonden skall träda i likvidation, 5) beslul harmeddelats om att den skattskyldige skall försättas i konkurs, eller 6) fonden inle hartagits i anspråk senast under det beskattningsår, för vilket taxering skerunder tredje taxeringsåret efter det då avdrag för avsättningen har medgetts. Med överiåtelse som avses i förstastycket 2) likstäUs att hela eller en del av den förvärvskälla där avsättningenhar gjorts tillfallil en ny ägare genom bodelning eller genom arv eller pågrund av förordnande i testamente. får dock, om det finnssärskilda skäl, medge att eldsvådefonden i stället för atl återföras tillbeskattning överias av förvärvskällans nye ägare. I fråga om sådant medgivandeskall bestämmelserna i 10 § Iredje och fjärde slyckena fillämpas. Återföring till beskaltning skaUgöras i den förvärvskälla där avsättningen har gjorts. kan, om det finnssärskilda skäl, medge atl eldsvådefond som skall återföras till beskaltningenligt första stycket 6) får behållas , dock längst tiU och meddet beskattningsår för vUket taxering sker under sjätte taxeringsåret efter detdå avdrag för avsättningen har medgetts. Vid sådan fusion, som avses i 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, får eldsvådefond övertas. Har fonden övertagits skall det anses som om det övertagande företaget har gjort avsättningen under det beskattningsår då avsättningen gjorts hos del överlåtande före lagei. Vid sådan fusion, som avses i 2 § 4mom. första stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, får moderbolageleller den övertagandeföreningen i beskattningsavseende överta eldsvådefond.Har fonden övertagits skall det anses som om moderbolaget eller den övertagandeföreningen har gjort avsättningen under det beskattningsår, då avsättningenskett hos dotterbolaget eller den överlåtande föreningen. Vad som har sagts nugäller även ifråga om fusion enligl 78 § lagen om sparbanker. Vad i första - femte styckena sägsom eldsvådefond skall i förekommande fall gälla en del av sådan fond. beslut enligt andra och Qärde styckena får lalan Prop.1986/87: 42 inte föras. Denna lag träder i kraft den 1. ochtillämpas i fråga om fusioner som genomförs efter utgången av . De nyabestämmelserna i 8 § femte stycket lillämpas även på fusioner som genomförsenligl 78 § lagen (1955:416) om sparbanker och 87 § lagen (1956:216) omjordbmkskasserörelsen. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde den 9 oklober 1986 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , R. , , , , , Lagrådsremiss om ändringar i vinstdelningsskatten, m.m. Hösten1985 upprättades promemorian (Ds Fi 1985:15) Ny banklagstiftning -ikraftträdande m.m. Vissa förslag i promemorian har behandlats i prop.1986/87:12 om ny banklagstiftning. Jag avser nu alt ta upp de förslag ipromemorian som gäller kompletteringar av inkomstskallereglerna vid fusion. har en översyn av lagstiftningenom vinsidelningsskall gjorts inom . Resultatet har redovisalsi promemorian (Ds Fi 1986:19) Översyn av vinstdelningsskatlen. Jag avser alt idelta sammanhang också ta upp de frågor som behandlas i den promemorian. Till protokollet i detla ärende bör fogas dels sombilaga 1 en förteckning över remissinstanserna lill promemorian Ds Fi 1985:15och en sammanställning av remissyttrandena (såvitt avser skatteförslagen),dels som bilaga 2 ett utdrag ur promemorian Ds Fi 1986:19, dels som bilaga 3en förleckning över remissinstanserna till sisinämnda promemoria och ensammanställning av remissyttrandena. 2 Inkomstskatteregler vid fusion Mitt förslag: Desärskilda inkomstskallereglerna vid fusioner skall få fillämpas också vidfusioner mellan banker enligl de föreslagna nya banklagarna. Samiidigi slopasde beslämmelser som lar sikle på överföring av hel bankrörelse (ulan fusion)från elt bankaktiebolag till ett annat. Vid fusion mellan bankaktiebolag skallen mottagande bank efter medgivande från regeringen kunna få överta den överlåtandebankens utskiflningsskatteskuld. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna är i stort sett posiliva. 1986/87:42 bankföreningenoch anser att reglerna bör omfatta också fusionermellan bankaktiebolag och helägt dotterbolag resp. sparbank och helägtdotterbolag. Kammarrätten i anser att regleringen vid överföring avhel bankrörelse bör behållas (se bil. 1 avsnitt 3 och 4). Bakgrunden till mitt förslag: Enfusion innebär att ett eller flera förelag för över sina tillgångar och skuldertill ett annat företag och i samband därmed upplöses utan likvidation. Oftastsker fusionen som absorption, dvs. ett företag går upp i ett annat förelag. Vidkombinalion övertar elt nybildat företag tillgångarna och skulderna. I 14 kap. I och 8§§ resp. 14 kap.2§ aktiebolagslagen (1975:1385), ABL, regleras de båda fusionsformernaabsorption och kombination. Det hell dominerande antalel fusioner mellanaktiebolag sker som absorption i den formen att elt helägt dotterbolag går uppi sitt moderbolag (14 kap. 8§ ABL). I fråga om ekonomiska föreningar kan fusionske genom absorption (96§ lagen /1951:308/ om ekonomiska föreningar, FL).Enligt ett förslag till ny föreningslag (prop. 1986/87:7) skall i framtidenockså ekonomiska föreningar kunna fusioneras genom kombinalion. För bankaktiebolag finns förnärvarande inga fusionsregler. Samgåenden mellan bankaktiebolag har i ställetfått ske så atl en bank övertagit en annan banks rörelse. Likviden (normaltnyemitterade aktier i den övertagande banken) har därefler skiftats ul tillden överlåtande bankens aklieägare varefter den överlåtande banken trätt ilikvidafion. Enligl banklags-förslaget skall fusionsregler som motsvarar 14kap.loch 2§§ ABL införas för bankaktiebolag. Möjligheten att överta en bankrörelseulan fusion skall finnas kvar. För sparbanker och föreningsbankerfinns regler om fusion genom absorption. Enligt banklagsförslagetskall fusionsformen kombination införas även för dessa typer av banker. Banklagsförslaget innehållerytterligare en principiell nyhet. Om en bank (bankaktiebolag, sparbank ellerföreningsbank) är ensam ägare till aktierna i ell aktiebolag skall bolagetgenom fusion kunna gå upp i moderföretaget. Skatteregler om fusion fanns föreden spridda på ett flertal ställen i kommunalskattelagen(1928:370), KL. I samband med att den kommunala taxeringen avjuridiska personeravskaffades flyttades bestämmelserna tiU 2§ 4mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, SIL. Bestämmelser om fusion finns också i lagen (1960:63) omföriustavdrag och i etl stort antal fondförfatiningar. Vid fusion mellan moderbolag ochhelägt dotterbolag (14 kap. 8§ ABL), ekonomiska föreningar och föreningsbanker gäller i huvudsak följande vid inkomstbeskattningen. Den grundläggande principen är att fusionen skall kunna genomföras ulan att utlösa någon inkomstbeskattning hos de della gande företagen och utan att i övrigt - t.ex. beiräffande restvärden och avskrivningsunderlag - medföra någon ändring i deras inkomstskattemäs- siga situation. Beträffande lager, fordringar och liknande tillgångar i rörel se föreskrivs att det övertagande företaget som intäkt skall la upp det belopp varmed dessa lillgångar i företagets räkenskaper vid fusionstillfäUet 28 tasupp över de hos överlåtaren i beskattningsavseende gällande värdena Prop.1986/87:42 vid samma tillfälle. Detta innebär bl.a. alt överlåtaren inte skallbeskattas på grund av överlåtelsen av sådana tillgångar. Saken kan ocksåuttryckas så atl överlåtaren oberoende av vad som står i fusionsavtalet -skaU behandlas som om överlåtelsen hade skett tiU det nedskrivna värdet. Ifråga om inveniarier, byggnader och andra anläggningstUlgångar gäUer alt vidberäkningen skaU företagen anses ha utgjort eri skatlskyldig. I detla liggeratt inle heUer en överlålelse av l.ex. inveniarier skall ufiösarörelse-beskattning hos överlåtaren. Vidare föreskrivs alt fusionen inte inågot fall skall ufiösa någon realisationsvinstbeskattning. Slutligen finnssärskilda bestämmelser om bl.a. behandlingen av avsättningar för framtidautgifler och av påförda resp. restituerade skatter. De särskilda reglerna gäller i princip inte omnågot av de fusionerande förelagen bedriver penningrörelse eller handel medfasligheter. Undantaget sammanhänger främsl med alt tillgångarna i ell sådanlfall kan skifta skatlemässig karaklär i och med fusionen. Fusioner avföreningsbanker omfallas dock av bestämmelserna trols atl föreningsbankernadriver penningrörelse. Detsamma gäUer ekonomiska föreningar som vid sidan avsin egenlliga verksamhel driver viss sparkasserörelse. För sparbankernas delgäller enbart de bestämmelser som medger undanlag frånrealisalionsvinst-beskallning och reglerar behandlingen av påförda resp.restituerade skaller. Fusionsregler finns också i förordningen (1927:321)om skatt vid utskiftning av aktiebolags fillgångar. Syflel medutskiftningsskatten är att upprätthålla del andra ledet i dubbelbeskattningenav aktiebolagens vinster. Skallen är av skUlnaden mellan utskiftat ochtillskjutet belopp. Vid ulskiftningsbeskattningen gäUer vissa särskildaregler vid fusion mellan moderbolag och helägt dotterbolag (under fömtsättningatl ingetdera bolaget bedriver penningrörelse eller handel med fastigheter).För det första blir det inte någon utskiftningsskatt om moderbolagel direkl äglakiier molsvarande av aktiekapitalet i dotterbolaget aUtsedan den 1januari 1940. öm koncernförhållandet uppstått senare gäller i stället att merän av aktierna skall ha innehafts under hela den tid dotterbolaget drivitverksamhet. I övriga fall kan () under vissa fömtsättningarmedge att moderbolaget överiar utskiftningsskalteskulden. För sådant medgivandekrävs alt syftet med fusionen är atl åstadkomma en mer ändamålsenligorganisalion, att utskiftningsskatten med hänsyn liU sin storlek kan ansesutgöra ett väsentligt hinder för fusionen samt att fusionen inte kan antasmedföra obehörig skatteförmån för någol av bolagen eller någon bolagennärslående. I det här sammanhanget bör också nämnas atlregeringen av bemyndigals atl medge dispens från skyldighet att erlägga inkomstskatt vid vissa samgåenden mellan banker. Bemyndigandet ger också regeringen rält att befria från ulskiftningsskatl eller medge uppskov med betalning av sådan skatt. Bemyndigandet tar sikte på fall "då ett bankaktiebolag över låter hela sin rörelse lill ett annal bankaktiebolag och i samband därmed upplöses" (SkU 1971:72, rskr. Bemyndigandet tillkom i samband med bildandet av och det gäller alltjämt. Skälen för mitt förslag: I det här sammanhanget ärdet inte aktuellt med Prop. 1986/87:42 en aUmän översyn avinkomstskattereglerna vid fusion. Vad det gäller nu är i stället att göra dekompletteringar av bestämmelserna i 2§ 4 mom. SIL som föranleds av defusionsregler som föreslagils i prop. 1986/87:12 om ny banklagstiftning. Enytterligare komplettering bör för övrigt göras när förslaget till nyföreningslag har behandlals av . Bestämmelserna i 2§ 4mom. SIL lillämpas i principinte på företag som bedriver bl.a. penningrörelse. Bakgmnden är som redannämnts främst alt tillgångar som hos ett penningrörelsedrivande förelag äromsättningstillgångar kan få karaklär av anläggningstillgångar hos del andraförelag som berörs av fusionen. Kontinuiteten i beskattningen upprätthålls dåinte. Vid bankfusioner går emellertid två eller flera penningrörelsedrivandeföretag samman. Särtegeln för penningrörelse bör alltså inte hindra aft bankfusionertas med i 2§ 4mom. Redan nu gäller bestämmelserna i 2§ 4mom. SIL nären föreningsbank fusioneras med en annan föreningsbank. Något krav ställs intepå att de fusionerande bankerna till någon del skall ha samma ägare. För denskatlemässiga bedömningen bör det vara likgiltigt om fusionen sker på dettasätt eller genom att två eller flera banker bildar en ny bank. Inte baraabsorp-lionsfallen utan också kombinationsfallen bör således omfattas av bestämmelsernai 2§ 4mom. Motsvarande bör gälla vid fusioner mellan sparbanker. Vid dessafusioner bör samtliga - och inte som bara vissa - fusionsskatteregler gälla. I fråga om bankaktiebolagen kan del i och för sighävdas att dessa bolag bör följa reglerna för vanliga akliebolag. I praktikenskulle i så fall bankaktiebolagen inte omfattas av reglerna i 2§ 4mom. SILeftersom dessa regler gäUer enbart fusion mellan moderbolag och helägtdotterbolag. Mot en sådan lösning lalar det önskvärda i alt behandla allabanker på elt likartat sätt. Därtill kommer innehållet bemyndigandeoch alt det finns vissa bestämmelser i 2§ 4mom. SIL som syftar till attupprätthålla den skatlemässiga kontinuiteten vid samgåenden mellan bankaktiebolag.Jag anser att 2§ 4mom. SIL skall omfalla inte bara fusioner mellan sparbankeroch föreningsbanker utan också fusioner mellan bankaktiebolag. Med en sådanutvidgning av tillämpningsområdet finns det enligt min mening inte längreanledning atl behålla de nyssnämnda beslämmelser som tar sikte på andra formerav samgåenden mellan bankaktiebolag. Banklagsförslaget innebär vidare atl elt aktiebolagskall kunna fusione ras med etl moderföretag som är bankaktiebolag, sparbank eUer förenings bank. När moderförelaget är en sparbank eller en föreningsbank innebär det att tillgångar förs över från ett dubbelbeskaltat subjekt till etl subjekt som beskattas enligt andra principer. Av bl.a. detta skäl bör reglerna i 2§ 4mom. SIL inte nu göras tillämpliga på denna typ av fusioner. Jag vill här också erinra om atl vissa inskränkningar gäller i avdragsrätten för koncern bidrag liksom för skattefriheten för utdelning om en bank är moderföretag. Den kommitté som arbetar med att reformera företagsbeskattningen (Fi 1985:06) kommer in på denna problematik. Vidare vill jag erinra om atl bankrörelsebegreppet ses över av kreditmarknadskommit tén (Fi 1983:06). Denya fusionsformerna föranleder vissa ändringar i lagen om förluslav- Prop.1986/87:42 drag och i fondförfatiningar. Vid samgåenden av bankaktiebolag - utan fusion -kan regeringen med stöd av bemyndigande befria från eller medgeuppskov med betalning av utskiftningsskatt. En molsvarande möjlighet tiUuppskov bör finnas vid fusion mellan bankaktiebolag. Eflersom regeringen gerlillstånd till fusionen bör också beslut i frågan om utskiftningsskatt fattasav regeringen. Det ligger närmast till hands att de här föreslagnabestämmelserna om beskattningen vid fusioner av bankaktiebolag får ersätta 1971års bemyndigande. Det synes därför lämpligt att bemyndigandet upphävs ianslutning till antagandel av dessa beslämmelser. 3 Vinstdelningsskatten 3.1 Allmänt Vinstdelningsskattenanvänds för att finansiera de fem löntagarfondstyrelsernas placeringar.Skatten är alltså specialdestinerad och skiljer sig redan i del avseendet frånandra inkomstskatter. Vid en jämförelse mellan vinstdelningsskallen ochden slatliga inkomstskatten för bl.a. aktiebolag (bolagsskatten) finner manfler olikheter. Vinslddningsskatten beräknas på elt inflationsjusleratunderlag. I bolagsskatten tas däremot inte någon särskild hänsyn lillinflationseffekterna. Reserveringsmöjligheterna är mindre ivinstdelningsskatlen än i bolagsskatten. I vinstdelningsskatten beskattas baravinster över elt visst belopp (fribelopp). Något sådanl progressivt inslagfinns inte i bolagsskatten. Vinstdelningsskatten bygger på den modell somvinstdelningsgruppen lade fram (Ds Fi 1983:13). Syftet med den valdakonstruktionen - en real skatl med begränsade reserveringsmöjligheter - var attfå fram elt skatteunderlag som i högre grad än den beskattningsbara inkomsienspeglade företagets verkliga vinst. Det finns också skäl atl anta attkombinalionen av bolagsskatt och vinstdelningsskatt ger en mer rättvisfördelning av den totala skatten inom företagssektorn än ett system med enbartbolagsskatt. Realt sett lönsamma företag kan visserligen undgå bolagsskatt isamma ulslräckning som tidigare men träffas då i stället av vinstdelningsskatt,i vart fall om de reala vinsterna är av någon betydelse. Det finns alltså vissa skäl som talar för enkombination av bolagsskatt och vinstdelningsskall. Samlidigt är det lätl alt senackdelarna. Flera skattebaser kan l.ex. göra del svårt för företagen attbedöma skatteeffekterna av ett visst handlande och kan också försvåraskatlemyndighelernas kontroUarbete. Den omständigheten att bolagsskatten ochvinstdelningsskatlen är inbördes avdragsgilla komplicerar naturligtvis ocksåsystemet. Den inbördes avdragsrätten gör att merbeskatlningenfill följd av vinst delningsskatten ofta är betydligt lägre än den formella skattesatsen () antyder. För ett företag som befinner sig i ett sådant vinslläge atl det på marginalen betalar både bolagsskatt och vinsidelningsskall kan den sam- 31 maniagda skattesatsen medvissa antaganden beräknas öka från till Prop. Det extraskatteuttaget begränsar sig alltså i det fallet till ca fem För ettföretag som inte kommer atl betala bolagsskatt utgåremellerlid vinstdelningsskatlen med fulla . Skatteuttaget kan alltså ipraktiken sägas variera . detta följer att enfrikoppling av vinstdelningsskatlen från bolagsskatten och en samtidig sänkningav skattesatsen för vinstdelningen - skulle ge en heltannan fördelning av skatieuttaget än de nuvarande reglerna. om avdragsrält eller inleär således inle bara teknisk. Från teknisk synpunkt är naturligtvis ensammanslagning eller åtminstone en frikoppling av de båda skatterna önskvärd.En sådan grundläggande ändring har emellertid inte övervägts i den promemoriasom upprättats inom finansdepartemenlel (Ds Fi 1986:19). Även andra ceniralafrågor har lämnals utanför översynen. Vid remissbehandlingen har förslagen i promemorianfått etl relativt positivt mottagande. Flera remissinstanser anser dock att översynenborde ha omfattat vinstdelningssystemet i dess helhet. Även dessa remissinstansertillstyrker dock i allmänhel de föreslagna ändringarna. Som redan nämnts pågår ett arbete med att reformeraföretagsbeskattningen inom ramen för en särskild kommitté. Det är en uppgiftför den kommittén att ta ställning lill om och i vilken månföretagsbeskattningen skall baseras på ell realt vinstbegrepp (Dir 1985:30).Enligt min mening bör man därför tills vidare avstå från mer ingripandeändringar i vinstdelningssystemet. De i promemorian föreslagna ändringarna ärinte av detta slag ochjag anser att de bör genomföras med vissa mindrejusteringar. I promemorian liksom i åtskilliga remissyttrandendiskuteras behandlingen av pågående arbeten. Det gäller närmare bestämt ivilken mån sättet att redovisa indirekta kostnader vid arbelen lill fast prisskall påverka skatteutfallet. Jag delar bedömningen i promemorian att reglernapå denna punkt inte bör ändras . Vid remissbehandlingen har också framförts önskemålom klarlägganden beträffande frågor där det i taxeringsarbetet förekommit olikameningar. Del får - som framhåUits i promemorian -lämnas åt praxis att avgöradessa tolkningsfrågor. RSV:s vägledande uttalanden kommer naturligtvis ocksäatt bidra till en enhetlig tillämpning av reglerna. Lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, ,omfattar svenska aktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidigaskadeförsäk-ringsanstaller. Undantagna är livförsäkringsanstalter,schablonbeskattade bostadsföretag och ett fålal företag som betalar statliginkomstskatt enbart på faslighelsinkomster. vinstdelningsskattenfunnits har i olika sammanhang framförls krav på att även andra företag skallundantas från vinsidelningsskall. Jag är emellertid inte beredd atl nu tainiliafiv fill atl krelsen av skattskyldiga företag ändras. En fråga som tagits upp i bl.a. LRF:sremissyttrande är skattereglerna för s.k. prisregleringsföreningar. Frisregleringsföreningarna är ekonomis ka föreningar som efter direkfiv av statens jordbruksnämnd har tiU uppgift alt genom marknadsreglerande åtgärder medverka till att den av statsmak terna fastställda prisnivån upprätthålls på prisreglerade jordbrukspro- 32