prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag tänker dä på förnyelsen av miljonprogrammetsbostadsområden, där stora förändringar utförts och pågår och där samverkanmåste ske mellan åtgärder i miljön och bosladssociala insatser. I denbostadspolitiska propositionen (prop. 1986/87:48) förordas också särskildainsatser på detta område. har beslutat i enlighet medförslagen i propositionen (BoU 7, rskr 93). Rådet har även utarbetat eltprogram för forskning och försöksverksamhet rörande erfarenheterna av lagen omexploateringssamverkan (prop. 1985/86:2, BoU 2, rskr 28). Även detta är enligtmin mening ett angelägel område för FoU-verksamhet. Jag återkommer lill dennafråga då jag redovisar mina synpunkter på experimentbyggnads-verksamhelen(anslag BI3. Stadsförnyelsen och stadsutvecklingen gör detnödvändigt att i större omfattning än tidigare uppmärksamma sambanden mellanbebyggelsen och försörjningssystemen, såsom trafik- och transportanläggningar,anläggningar för vatten och avlopp, telekommunikationer etc. Kostnader förförnyelse och underhäll av dessa system har blivit ett alltmer kännbart problemför huvudmännen, i allmänhet kommunerna. Jag delar därför rådets uppfattningalt kunskapsutveckling som rör infrastrukturen är angelägen för att få framändamålsenliga metoder för och regional planering, underhälls- ochförnyelseplanering, effektivare kostnadsslyr-ning, samordning medbebyggelseplaneringen m.m. Även andra frågor om markanvändning och miljö liksomenergifrågorna är väsentliga att beakta i delta sammanhang. Förändringar i planerings- och byggprocessenbehöver analyseras med avseende på hur roll- och ansvarsfördelningen iplanering, projektering och genomförande påverkar kvaliteten i och kostnadernaför den byggda mil- jon.En utveckling av formerna för samspel.mellan kommuner, byggherrar ochentreprenörer är här ett väsentligt led i verksamheten. också betona vikten av atl arkitektoniskaoch gestallningsmäs-siga aspekter uppmärksammas i ökande utsträckning. Delfinns ett ökande intresse för dessa frågor i samhället , måhända som enreaktion på bl.a. miljonprogrammets ofta upplevelsesmässigt torftiga områden.Jag utgår från atl rådet inom delta fält kan få en intresserad diskussionspart ochmedfinansiär bl.a. genom den nybildade stiftelsen , som instiftats avlandets fem centrala arkiteklorganisationer. Att som rådet föreslår satsa påområdet kvalitet, form och gestaltning i planerings- och byggprocessen ärsåledes enligt min mening angeläget. Erfarenheter från pågående ombyggnadsverksamhet ochomfattningen av extraordinära åtgärder som följd av byggskador visar tydligt påelt behov av ökade kunskaper om byggnaders, byggnadsdelars och materialsbeständighet. Jag stödjer således rådets förslag atl se byggnaders beständighetoch livslängd som ett prioriterat område. I förra årets budgetproposition (prop. 1985/86:100bil. 13) framhöll jag atl frågan om hälsoskydd i byggnader är vikfig samt attforskningen utgör en mycket betydelsefull del i arbetet med dessa frågor. Jagfinner det därför angeläget att rådet fortsätter den pågående verksamheten inomområdet klimat och miljö i bebyggelsen. Rådet har föreslagit eleffektiva byggnader som ettprioriterat område och har begärt att särskilda medel ställs lill förfogandeför såväl allmän byggforskning som nya energisystem inomenergiforskningsprogrammet. Jag delar rådets uppfattning atl delta är ettviktigt område men konstaterar att möjlighet saknas atl nu avsätta medel i denomfattning som rådet föreslår. Frågan om medel inom energiforskningsprogrammetbehandlas som jag tidigare nämnt senare av chefen för miljö- ochenergidepartementet. Samhället och enskilda orsakas varje är kostnaderför skred och ras i jordslänter saml för förstärkning av svaga slänter. Jag harerfarit att SGI och BFR fillsammans avser alt medverka vid tillkomsten av ens.k. skredkommission som skall bevaka skredforskningsbehovei och. verka föratt resurser för FoU-verksamhelen skapas och används pä bästa sätt. Enligt minuppfattning är detta en angelägen arbetsuppgift för BFR och SGI. Det bör enligtmin mening finnas goda förutsättningar för samfinansiering med olikaintressenter av forskningsprojekt inom detta problemområde. Jag har redan mer översiktligt redovisat min syn päbyggforskningens samverkan såväl med högskoleinsfitutionerna som med dessintressenter. BFR anger atl av de bidragsmedel rådetfördelar går direkt till universitet och högskolor. Ytteriigare avmedlen går till forskningsinstitut som stålbyggnadsinslitutet och cement- ochbetonginsti-tutet samt stiftelser för sådant som brandforskning, bergtekniskforskning m.m. Sammantaget motsvarar detta ca 200 heltidstjänster vid högskolanoch forskningsinstituten. BFR gör bedömningen att del är realistiskt att ökamedlen lill universitet och högskolor så att hälften av de bidrag som BFRlämnar för FoU-verksamhet kommer att gå lill dessa instilufioner. Jag delarBFR:s uppfattning alt detta är en rimlig ambitionsnivå. Jaghar erfarit att diskussioner pägär mellan BFR och Tek- Prop.1986/87:80 niska Högskola (CTH) angående inrättande av en professur i byggnadsvärd.Jag har inledningsvis beskrivit hur vårt byggande har förskjutils frän Bilaga 9 nyproduktion fill ombyggnad: Det är uppenbart atl behovet avkunskaper Bostadsdep. vid ombyggnad i många avseenden skiljer sig från vadsom gäller i nybyggandel. Det är därför enligt min mening vikfigt attförutsättningar skapas för en långsiktig kunskapsuppbyggnad inombyggnadsvårdsområdel, och att resultatet av forskningsverksamheten förs in iutbildningen. Jag ser därför posifivi på BFR:s ambition atlmedverka lill att bygga upp en god forskningsmiljö inom byggnadsvårdsområdet iavvaktan på atl denna verksamhet kan finansieras inom ramen för högskolan. Jaganser även att näringslivet gynnas av en sådan utveckling och att branschensåledes har intresse av att ge finansiellt bidrag till att denna professur kaninrättas . Jag ser delta som elt gott exempel på ett områdedär sektorsorgan och branschen tillsammans kan medverka till att skapaangelägna forskarmiljöer. Rådets inriktning på att genom samfinansiering ökaFoU-insatserna hos intressenterna leder uppskattningsvis till att externa medelpå ca 40 milj. kr. filiförs FoU-volymen utöver de medel som staten bidrar medvia anslaget B 12. Den totala bidragsvolym som BFR på detta sätt fördelar ochpåverkar uppgår därmed till ca 200 milj. kr. Verksamheten har troligen bidragittill att branschen i ökad utsträckning söker bilda "förhandlingsparter"med BFR i form av stiftelser, fonder etc. Så har l.ex. BFR och SvenskaByggbranschens Utvecklingsfond (SBUF) ett nära och effektivtsamarbete. Arkitekterna har, som jag tidigare nämnt, bildal stiftelsen har vid sin kongress fattat beslut om enutvecklingsfond. Rådet har också träffaren överenskommelse omforskningssamarbete med . Även när det gäller samarbetemed andra intressenter redovisar rådet framsteg. Jag ser denna utveckling som mycket positiv. Fömtomdel faktum all de ' statliga medlen pä detta sätt bidrar till en störreFoU-verksamhet totalt sett, är det min fasta förvissning att rådetssamarbelspartners verksamt kommer att bidra till att öka respektiveintressenters öppenhet och intresse för FoU-frågor. De kan även fungera som"brukaranpassade" informationskanaler mellan FoU-verksamheten och intressenterna. Företagens förnyelsefonder kan användas även förFoU-verksamhet. Jag har erfarit alt BFR försökt intressera företag inom bygg-och bostadssektorn för samverkan kring förnyelsefondernas utnyttjande för ökadFoU-verksamhet. Jag tvingas dock konstatera alt önskvärda resultat ej uppnåtts. Det är emellertid min förhoppning att företagen och de fackligaorganisafionerna gemensamt skall ta ökat ansvar för FoU-verksamhelen inomsektorn. Enligtriksdagsbeslut (prop. 1982/83: 151, CU 30, rskr 351) skall myndigheter få fatta beslut om FoU-medel inom anslaget B12. Bostadssiyrelsen har sedan bud /86 som enda myndighet haft bemyndigande atl fatta beslut om FoU-verksamhet inom en ram av 1,5 milj. kr. BFR har haft regeringens uppdrag alt utvärdera erfarenheterna av denna samverkan. I anslagsframställningen för /88anför rådet alt alltför har gått för att'erfarenheterna skall kunnavärderas pä ett rättvisande sätt. Rådet är dock tveksamt till denna samverkanbl.a. med hänsyn lill alt forskningsresurserna på detta sätt splittras. Som jag har nämnt kommer statens stöd tillbyggforskningen att minska . Detta ställerytterligare krav pä samordning av byggforskningens resurser. Jag delar rådetsuppfattning att den ordning som prövats av bostadssiyrelsen medför risk förett totalt sett mindre effektivt utnyttjande av forskningsmedlen. Jag är därförinte beredd att föreslå att myndigheterna i fortsättningen ges möjlighet attdisponera en del av byggforskningsramen för att finansiera forsknings- ochutvecklingsarbete inom sina respektive verksamhetsområden. har redan påbörjat dennaverksamhet. Jag föreslår därför att styrelsen fär disponera medel för attfinansiera forsknings- och utvecklingsarbete även under /88. Den1 skall planverket och fogas samman till enmyndighet. En organisationskommitté skall tillkallas inom kort.-, Jagförutsätter att även formerna för den nya myndighetens forsknings- ochutvecklingsarbete skall studeras i det.sammanhanget. Även lantmäteriverket har i sin anslagsframställninghemställt om medel ur byggforskningsanslaget för att stödja forsknings- ochutvecklingsarbete pä sitt verksamhetsområde. Med hänsyn till min nyssredovisade uppfattning om behovet av samordning av resurserna pä området ärjag inte beredd alt tillstyrka lantmäteriverkets förslag. Underinnevarande planeringsperiod har humanistisk-samhällsveten-skapligaforskningsrådet () ärligen bemyndigats alt fatta beslut om bidrag tillforskning intill ett belopp av 4 milj. kr. skallvid fördelningen av medel samräda med BFR. De båda forskningsråden har uttalatsig positivt om denna samverkan, men har haft olika uppfattningar om varbeslutanderätten bör ligga. Enligtmin uppfattning finns det inget som lyder på all det finns allvarii-gareölägenheter med den ordning som tillämpats. Jag anser därför allsamarbetet mellan myndigheterna skall fortsätta enligt samma ordning somhittills. Somjag inledningsvis berörde.har samlade forskningspolitiska prioriteringar idagens statsfinansiella situation inneburit att de statliga medel som BFR fårdisponera måste minska. Jag förordar således enminskning som innebär att rådets beslutsutrymme vid planeringsperiodens slut ireala termer skall ligga 10 milj. kr. lägre än under innevarande budgetår. , ., . Föratt ge rådet möjlighet alt anpassa sin verksamhet till denna lägre nivåförordar jag ingen neddragning under /88. Den reala nivånminskas med 5 milj. kr. under vartdera av de två följande budgetåren. Jagförutsätter att rådet i sin anslagsframställning för /89 gerförslag om hur denna neddragning skall belasta de olika anslagen samtkonsevenser av detta för inriktningen av verksamheten. Jagförordar en ram av 164 milj. kr. för beslut om stöd till den allmänna Bilaga 9 Bostadsdep. 2 1986/87. byggforskningen,exklusive experimentbyggnadsverksamheten under /88. Beloppetinkluderar även den del av kanslikostnaden som finansieras över elftehuvudtiteln. Jag anser därutöver att - i likhet med innevarandebudgetär - 1,5 milj, kr. skall fördelas enligt beslut av bostadssiyrelsen. Avramen skall dessutom 4 milj. kr. disponeras enligt beslut avhumanislisk-samhällsvetenskap-liga forskningsrådet (). ochHSFR skall vid fördelningen av dessa medel samräda med BFR. För åtaganden som avser de två följande budgetårenförordar jag en ram av 90 resp. 50 milj. kr. I dessa belopp inkluderas intekanslikostnaderna hos BFR. Anslagsbehovet för /88 beräknar jagtill sammanlagt 151 .milj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge atl beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. slöd tillexperimentbyggande, fär meddelas inom en ram av . under budgetåret1987/88, 2. medge att beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd lillexperimentbyggande, under budgetåren 1988/89 och 1989/90 preliminärt fårmeddelas inom en ram av . 3. till Byggnadsforskning för /88 anvisa ett reservationsanslagav . 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget betalas utgifter för lån till fördyradebyggnadskostnader i samband med forskningsinriktat experimentbyggande inombostadsförsörjningen och inom energiområdet. experimentbyggande inombostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer av hus och anläggningar. Länenär avsedda atl göra det möjligt att genomföra byggnadstekniska experiment- ochutvecklingsprojekt som syftar fill lösningar som har god möjlighet alt fa enmer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Lån lill experimentbyggande inom energiområdetanvänds f.n. för att systematiskt pröva ny byggnads- och installationsteknik,ny energihushållningsteknik samt nya energisystem i full skala. Jämfört medtidigare sker en viss förskjutning frän projekt medenergihushällningsinriktning mot projekt avseende bostadsförbättring ochkvalitetssäkring. Experimentbyggande kommer således att användas för allutveckla och demonstrera metoder för att genomföra energi- ochbostadsförbätlringsprojekt med såväl ny som känd ochbeprövad teknik. Experimentbyggnadsprojekten avses dessutom kunna utnyttjassom demonstralionsanläggningar då ny teknik skall introduceras för mer allmäntillämpning. Kostnaderför uppföljning och utvärdering m. m. i samband med experi-mentbyggandelbetalas frän bidragsanslaget. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) beslutar om länen. Pä framställning av statensenergiverk får rådet bevilja lån till sådant experimentbyggande som ingår somett led i det FoU-arbete som den fördes över från rådels lill energiverketsansvarsområde. Även humanistisk-sam-hällsvetenskapliga forskningsrådet ()disponerar en del av anslaget för sådant experimenlbyggande som ingår som eltled i del humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade FoU-arbetet påbyggforskningens område. Länenkan vara ränte- och amorteringsfria under en uivärderingstid på upp till tioår. Länen skall omprövas individuellt efter genomförd utvärdering. Därvidskall ocksä villkoren för en eventuell återbetalning fastställas. Lånlill experimenlbyggande kommer f. n, till användning i forsknings- ochutvecklingsarbetet inom tre av rådets forskningsprogram, nämligen program 2Bebyggelsens utformning, användning och förvaltning, program 3 Byggnads- ochanläggningsteknik, produktion och energihushållning samt program 4Energianvändning för bebyggelse nya energisystem. Isin anslagsframställning har rådet beräknat atl det för beslut om lån tillexperimentbyggande under /88 behövs ett beslulsutrymme om totalt33,2 milj. kr. realt, varav 11,6 milj. kr. inom programmen 1, 2 och 3 samt 21,6milj. inom program 4 utöver vad som dä ännu inte har taghs i anspråk avtidigare års ramar. Rådet hemställer att få göra åtaganden för budgetåren1988/89 och 1989/90 intill elt belopp av 22 milj. kr. resp. 12 milj. kr. Experiment-och demonstrationsprojekten inom program 2 inriktas pä att finna lösningar sommed rimlig resursåtgång tillgodoser höga krav på användbarhet, tillgänglighetoch god social miljö i bebyggelsen. Energihushållningensom del av bostadsförbättringen kräver enligt rådet en fortsatt kraftfull FoUoch experimentbyggnadsverksamhel inom program 3. Därvid pekar rådet bl.a. påvikten av experimenlbyggande med utveckling och demonstration av nyahelhetslösningar. Exempelpå pågående och planerade experimentbyggnadsprojekt inom program 2 och 3 ärbl.a. Hälsosäkra hus, experiment och demonstrationsprojekt förhissar, bostadsförbättring och energihushållning, föränderliga bostäder,äldreboende, ombyggnad av direklelvärmda hus för att uppnå s.k. ELAK-slandardsamt alternativ planering och projektering för förbättring av vatten- ochavloppsledningar. Vidare har experimenlbygg-nadsprojeki initierats när detgäller nya byggsystem i syfte att uppnå effektiva produktionssätt med godkvalitet. Projekt inom området tung anläggningsteknik samt demonstration av nyareparationsmeioder planeras. Verksamheteninom program 4 kommer alt inriktas främst på avancera-de värmepumpar och pånalurvärmeteknik. Exempel pä experimentbyggnadsprojekt inom detta område ärnaturgasdrivna värmepumpar. Naiur-värmeprojekten avses bl.a. omfattautnyttjandet av värmen i sjöars bottensediment. Värmelagringstekniker avsesprövas för olika typer av värmekällor och system för värmeproduktionen.Utvecklingen av nya solvärmecentraler med årslager för gruppcentraler kommeralt fortsätta. BFRanser att rådels informationsinsatser i ökad omfattning bör inriktas mot attdokumentera och sprida resultat från utvärderingar avexperiment-byggnadsanläggningar. Det är väsentligtalt delresultat på etteftektivt sätt når berörda målgrupper. Speciellt för solvärme- ochvärmepumplillämp-ningar bör praktiskt inriktade hjälpmedel såsom handböcker ochläromedel utarbetas. Som en konsekvens av ett ökat samarbete mellan energiforskningsorganenbör samrådsförfarandel ytterligare utvecklas vad gäller informationsverksamheten. Experimentbyggandeär ett värdefullt sätt atl pröva och omsätta resultaten av forsknings- ochutvecklingsarbete i praktisk tillämpning. De utgångspunkter jag i detföregående har angett för byggforskningen gäller i tillämpliga delar ävenexperimentbyggandet. Jag vill här nämna att.energiforskningsnämnden(Efn) har gjort en utvärdering av statligt slöd till experiment ochdemonstration av ny energiteknik i fullskaleanläggningar.Energiforskningsnämnden konstaterar bl.a, att de statliga aktiviteterna iflertalet fall har påskyndat utvecklingen och introduktionen av nyenergiteknik och i vissa fall påskyndat avvecklingen av olämpliga tekniker.Kunskapsuppbyggnad, dokumentation, kunskapsspridning och erfarenhelsålerföringvarierar kraftigt mellan de studerade projekten. Bäst har de projekt fungeratdär de statliga investeringsstöden har varit väl samordnade med FoU-stöden soml.ex. i BFR:s experimentbyggnadsverksamhet. Jag kan alltså konstatera att arbetet med de.forskningsinriktade experimentbyggnadsprojekten i stort sett är på rätt väg. Jagdelar BFR:s uppfattning alt det är angeläget att resultaten frånutvärderingarna av experimentbyggnadsprojekten sprids. Jag vill även betonavikten av att det omfattande kunnandet om drift och skötsel av i projekteningående installationer förs vidare lill de ordinarie förvaltama avbyggnaderna. Riksdagenhar antagit en lag om exploateringssamverkan (prop. 1985/86:2, BoU1986/87:2, rskr 28). Förutsättning finns därmed att starta denförsöksverksamhet rörande tillämpningen av lagen, som. beslutade ompå grundval av budgetproposition. BFR har i samarbete medlantmäteriverket förberett sådan forsknings- och försöksverksamhet. BFRhar som jag nämnt tidigare i sin treårsplan tagit upp kvalitetsfrågor i denbyggda miljön. Därvid har jag pekat på geslallningsfrägornas betydelse isammanhanget och pekat pä att rådet kan finna en diskussionspartner i I denhändelse gällande slödbestämmelser inte medger angelägna insatser på områdetförutsätter jag att rådet belyser detta. Förbeslut om län lill experimentbyggande under /88 förordar jag enram om sammanlagt 33 milj. kr. Jag har därvid beräknat att ca 11 milj. kr.skall avse experiment inom bostadsförsörjningen inkl. energihushållningen, dvs.programmen 1, 2 och 3. Av ramen bör 1 milj. kr. disponeras efter beslut avhumanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. För BFR:s program 4disponeras således en beslulsram om ca 22 milj. kr. Vadgäller åtaganden för budgetåren 1988/89 och 1989/90 förordar jag preliminärtberäknade ramar om 22 milj. kr. resp. 12 milj. kr. Jag beräknar alt anslaget behöver föras upp med eltbelopp av 36 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att beslut om län till experimentbyggande fär meddelas intillett belopp av . under /88 och alt outnyttjad del avdenna ram får utnyttjas även under /89, 2. medge atl beslut om lån lill experimentbyggande under budgetåren1988/89 och 1989/90 preliminärt får meddelas infill etl belopp av 22000000 kr.resp. 3. fill Lån till experimenlbyggande för /88 anvisa ettreservationsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Underförevarande anslag skall redovisas samtliga in- och utbetalningar förverksamheten vid (SlB). Anslaget tasupp med ett formellt belopp och skall normalt iiite fa belastas. För all läckasvängningar i likviditeten under verksamhetsåret disponerar institutet enrörlig kredit, SIBär ett sektorsforskningsinstitul inom samhällsbyggnadsområdet. Institutetsvarar för långsikfig kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom ett antal olikaområden. Institutets nuvarande forskningsorganisafioninfördes den . Forskningsenheten omfattar åtta forskningsavdelningaroch en avdelning för mät- och dataleknisk service. Institutet har också ettkansli och en informationsavdelning. Tillvarje avdelning är knuten en rådgivande sakkunniggrupp, vars ledamöterantingen är praktiskt verksamma inom sektorn eller forskare från universitet ochhögskolor. 1 sakkunniggrupperna prövas löpande avdel- 3 1986/87. ningarnas verksamhet ochplaner framför allt med avseende pä relevansen för olika intressenter. Verksamhetenvid SIB finansieras fr.o.m. /85 med basanslag underbostadsdepartementets huvudtitel samt med projektanslag och uppdragsmedel.Basanslaget skall användas för slöd till sådan forskning som bidrar till en långsiktigkunskapsuppbyggnad för sektorns behov saml för forskning inom områden somstatsmakterna har angett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas.Övrig verksamhet inom institutet finansieras via uppdragsmedel ellerprojektanslag. Verksamhetensomfattning och utveckling framgår av följande sammanställning. Ekonomisk plan (1000-tal kr.) Beräknad ändring 1987/88 (lOOO-talkr.) + 243 -1- 299 -1- 979' + 309 -t- 94 -1-1147 Bidrag över stats budgeten Forskning och ut veckling på uppdrag -Hl 200' -1- 321 + 1300 + 250 Inklusive löner för fyraprofessorer - boende, bostadsförsörjning och bostadspolitik - planering och styrning av markanvändning, byggandeoch förvaltning - byggnaders och byggnadsmaterials tekniskaegenskaper - klimat- och inslallalionsfrägor samtenergihushållning Forskningsområdena har valts på ett sådant sätt att de liggercentralt inombostads- och byggnadssektorn, att de förväntas ha en över liden beståendeaktualitet och angelägenhet och att de kan bli föremål för en sammanhållenbearbetning inom institutet. SIB har i anslutning fill sin anslagsframställningför /88 bifogat en verksamhetsplan för perioden /88-1989/90. SIBanger alt den tydligaste förändringen i institutets forskning under senare århar varit en successiv tyngdpunktsförskjutning från frågeställningar medanknytning till nybyggnad och produktion mot ombyggnad och förvaltning. Dennaförskjutning har hitfills skett inom ramen för de olika avdelningsprogrammen.Under planeringsperioden avser institutet därutöver alt utveckla ett särskiltforskningsprogram kring faslighetsförvalt- ningensekonomi och organisation och pröva möjligheten alt samla denna forskning av institutels avdelningar. Institutet har inte något formelltutbildningsansvar. Genom att anordna kurser, seminarier och symposier i en radolika ämnen bidrar institutet ändå till fortbildningen inom sektorn. Vidaresvarar många av institutets forskare fortlöpande för undervisning ochhandledning vid olika universitets- och högskoleinstitutioner. Insfilutet pekar på atl dess tillgång till medelminskat avsevärt sedan utflyttningen lill . En fortsatt nedskärning avresurserna påverkar bl.a. kvaliteten såväl i FoU-verksamheten som inomuppdragsverksamheten, rekryteringsmöjligheterna etc. Institutet hemställerdärför atl det, pä samma sätt som högskoleforskningen, undanlas från nedskärningarav basanslaget. En fillämpning av huvudalternativet kan enligt SIBinte längre mötas med en uttunning av verksamheten över alla områdena. Deltabetyder att institutet måste överge några av sina etablerade forskningsområden.Detta innebär nedläggning eller omstrukturering av vissa avdelningar,laboratorier eller andra forskande enheter.