prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — I första slyckelslås fast att delägarna i ett bankaktiebolag inte svarar personligen förbolagets förbindelser. Huvudregeln om frihei från personligt ansvar äremellertid inte undanlagslös. Bestämmelserna i 2 kap. 16 8 och 10 kap. 3 8denna lag samt 5 kap. I och 3 88 bankrörelselagen utgör exempel på detta. Av reglerna omfrihei från personligt ansvar, om bolagsbildning och om ökning avakliekapitalet följer att fömliktelser all göra insatser i ett bankaktiebolagendast kan uppkomma genom aktieteckning. hindrar emellerlid alt enaklieägare frivilligt åtar sig att göra inbetalningar till bolagel.Däremoi får i bolagsordningen inle las in någon bestämmelse om skyldighelalt göra sådana inbetalningar. Akliebolagslagensbestämmelse om aktiekapilalels storlek saknar motsvarighet i såvälBL som i utredningsförslaget. Enligt bankinspeklionen kanbankaktiebolagslagen regler om kapitalläckning möjligen sägas göra en dylik bestämmelseobehövlig för bankbolagen. Inspektionen menar dock att en bank under allaförhållanden redan vid starten måste ha etl akflekapilal, som ärrelaterat till verksamhetens beräknade omfattning och strukturunder den tid som närmasl kan överblickas. Om det egna kapitalel iinitialskedet uteslutande skulle relateras lill behovel av kapitalläckning för placeringar skulle aktiekapitalet kunna hållasmycket lågt. Under etl inledandeskede kan emellerlid en bank bli utsatt för påfrestningar som sammanhänger medkostnadema för verksamhelens uppbyggnad och den omständigheten atlkonsolidering i form av avsättningar ännu saknas. Inspektionen menar därför alt en bank, för att kunnaomfallas av allmänhetens förtroende och för att få den nödvändigarörelsefriheten, bör ha ett aktiekapitalsom inte understiger 3050 milj. kr. Av den anledningen föreslår inspektionen atl en föreskrift om aktiekapitalet,motsvarande försäkringsrörelselagens, införs även i bankaktiebolagslagen (bil.3 avsnitt 3.2.4). För egen del ärjagberedd att godta vad bankinspektionen anfört. Även om frågan omaktiekapitalets lämpliga storiek ulgör etl led i regeringens oktrojprövning anser jag att dennaföruisättning bör framgå redan av lagensordalydelse. I förslagets andra siycke har därför tagits in en bestämmelse motsvarande den som återfinns i 1 kap. 6 8andra stycket försäkringsrörelselagen.Till skillnad mot vad som gäller for aktiebolag har någon minimigräns föraktiekapitalet inte angetls. Med hänsyn till regeringens prövning av bl.a. denna fråga i samband med oktrojprövningen anserjag inte en sådan precisering vara nödvändig.Aktiekapitalet skall dock anges i bolagsordningen (2 kap. 5 8 4). Om aktiekapitalet är fördelat på fleraaktier skall dessa lyda på lika belopp. Förslagel innebär i likhet medaktiebolagslagen att akliekapitalet kan motsvaras av en enda aklie. Förslaget innebär också vissa andra skillnader i förhållande till BL, vilka äravhängiga av nya regler i aktiebo- pj-op 1986/87: 12 lagslagen. Således har t.ex. regeln om alt varje stiftare måste teckna minst en aklie slopats (jfr dock vad som sägs om ägandei en bank under 2 kap. 1 §). Vissa regler i BL har dessutom tagits bortutan att någon saklig ändring är avsedd.Detta gäller reglerna om att aktiekapitalet skall bestämmas i svenskt mynl, all en aklie är odelbar molbolaget samt alt bolaget är skyldigt att utfärda aktiebrev. harframfört vissa invändningar mot paragrafens språkliga utformning (bil. Även omjag kan hysaviss förståelse för föreningens synpunkier anserjag det vara värdefullt attlagstiftningen för likartade associationer, dvs. aktiebolag, försäkringsbolag ochbankaktiebolagfår en såvitt möjligt överensstämmande utformning. Av bl, a. detta skäl har jag inteansett del befogal att frångå utredningens förslag till utformning av paragrafen. 38 Äger ett bankaktiebolag så många aktier eller andelar i en svensk eller utländsk juridisk person att del har mer änhälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, ärbankaktiebolaget moderbolag och den andrajuridiska personen dotterföretag. Äger elt dotterföretag eller äger etlmoderbolag och etl eller flera dotterföretag tillsammans eller äger flera dotterföretag lillsammans så många akiier ellerandelar i en juridisk person som nysssagts, är även sistnämnda juridiska person dotterförelag lill moderbolagel. Har ettbankaktiebolag i annat fall på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensamtelt bestämmande inflytande över en juridisk person och en betydande andel iresultatet av dess verksamhet, är bankaktiebolaget moderbolag och denjuridiska personen dotterföretag. Moderbolag och dotterföretag utgör lillsammans enkoncern. (Jfr1 kap. 3 8 UBAL.) I paragrafen hartagils in regler som besiämmer begreppen moderbolag och dotterföretagoch därmed anger förutsättningarna för uppkomsten av koncernförhållanden.Paragrafen saknar molsvarighet i BL, men den överensstämmer i sak med 1 kap. 2 §aktiebolagslagen. Koncernbegreppet hari förslagel definierats på molsvarande sätt som i aktiebolagslagen.En förutsättning för atl del skall föreligga en koncern är enligt förslaget attmoderförelagel ulgörs av etl svenskl bankaktiebolag. Utformningen avkoncernbegreppet innebär atl inte endast svenska bankaktiebolag utanockså aktiebolag, ekonomiska föreningar, ulländska bankaktiebolag samtandra svenska och ulländska juridiska personer omfallas av koncernbegreppet. Enligt huvudregelni försia siyckei år det avgörande kriieriet på all en koncern föreliggeratt ett bankaktiebolag (moderbolaget) har röslmajoritet i ett annat företag (dotterföretaget). Bankinspektionenhar tagil upp frågan om del läneförbud som föreskrivs i 12 kap. 7 8aktiebolagslagen och som gäller i koncernförhållanden skall anses gälla förbolag som ingår i bankkoncerner (bil. 3 avsnill 3.1.2). Inspektionen har medhänsyn till att bankkoncerner regleras av banklagstiftningenoch inte av aktiebolagslagen för sin del ansett all så inle är fallet.Jag delar denna uppfattning. Etl koncernförhållandekan enligl andra slyckel föreligga även om röslmajoritet inte finns. 1 sådanlfall krävs atl banken genom aklie- eller andelsinnehav eller på grund av avtalensam har ett bestämmande inflytande över en juridisk person och en belydandeandel i resulialel av dess verksamhet. Med detta menas i första hand rält till andel i vinst. Deflnitionen innebär alt50/50-bolagen inle skall behandlas som koncernföretag. Detla framgår av attbankaktiebolaget ensamt skall ha ett bestämmande inflytande. I Iredje stycket definieras uttrycket koncern. Fullmäktige i Sverigesriksbank påpekar att koncernreglerna i banklagstiftningen kan motivera vissaändringar i den kreditpolitiska lagstiftningen (bil. 3 avsnitt 3.1.4). För egendel vill jag erinra om att det kanflnnas anledning att återkomma till denna fråga i samband med att man tarställning till en eventuell förlängning av den kreditpolitiska lagstiftningen,som upphör att gälla vid utgången av . 1 detla kapilel har tagits in bestämmelseromförfarandet vid bolagsbildning och inbetalning av aktiekapital. Bankakflebolagenssärart jämte det förhållandet all dessa bolag även i fortsättningen föreslåsvara underkastade oktrojprövning har föranlett vissa grundläggande skillnadermellan förslaget och aktiebolagslagens bestämmelser om bolagsbildningen. Kapitlet motsvarar 2 kap.i utredningsförslaget. Paragrafindelningen överensstämmer helt med utredningensförslag. 1 8 Ett bankaktiebolag skall bildas av eneller flera stiftare. Stiftarna skall varasvenska medborgare och bosatta i . Den som är omyndig eller i konkursfår inle vara sflftare. Att delsamma gäller den som är underkasladnäringsförbud följer av 6 8 lagen (1986:436) om näringsförbud. hinder av andrastycket får ell bankaktiebolag bildas av etl etter flera utländska bankföretagsom stiftare. Bestämmelserna i dettakapitel gäller inte om annat följer av bestämmelserna om fusion i 11 kap. 2 8. Paragrafen innehållerbestämmelser om stiftare. Den svarar mot 2 kap. 1 8 aktiebolagslagen samt 4 8 Imom. försia och andra styckena BL i dessas lydelse fr. o.m. (SFS 1985; 500). 1 BL är minimiantaletstiftare bestämt till tio. gällde atl antalet stiftare skulle varaminst tjugo, en regel som infördes genom banklagstiftning. Attföreskriva etl minimiantal stiftare kan ses som ett slagsvederhäftighetsgaranti. Bildande av en bank har ansetts kräva iniliativ frånmånga, vilket anses vittna om ett allmänt intresse för saken. Gällande laghindrar emellertid inle all aktierna under en banks beslånd samlas hos en ochsamma ägare. Enligl förslaget skall det också vara möjligt att låta helaaktiekapitalet motsvaras av en enda akfle. Därtill kommer att stiftarna intebehöver teckna nägon aktie. dessanya regler och den kontroll som oktrojprövningen innebär har Jag Prop.1986/87: P inlefunnit skäl atl behälla kravel på lio stiftare i bankaktiebolagslagen. Dettaöverensslämmer med vad som föreskrivs i akliebolagslagen. finnsdock anledning att erinra om alt kreditmarknadskommittén skall övervägafrågan om ett spritt ägande i banker. De nya reglerna syftar därförpå intet sätt till att möjliggöra ett koncentreral svenskt ägande i en I andra slyckel uppslällsvissa krav pä den som skall vara stiftare. I näringsförbudslagen föreskrivsvidare att den som är underkastad näringsförbud inle får vara stiftare. Enhänvisning till denna lag har tagitsin i slycket. Från huvudregeln om attstiftarna skall vara fysiska personer, vilket framgår bl.a. av bestämmelsen omatl de ska vara svenska medborgare görs undanlag i tredje stycket försituationen då etl bankaktiebolag bildas av elt eller flera utländskabankföretag som stiftare. Enligt fiärde slycketgäller bestämmelserna i 2 kap. inte om något annat följerav 11 kap. 2 8. I denbestämmelsen regleras fusion mellan bankaktiebolag genom kombinalion. Till deregler i 2 kap. som tas över av 11 kap. 2 § hör föreskriften i I 8 attstiftarna skall vara fysiska personer och föreskriften i 2 8 om alt aktiernaskall betalas med pengar. 2 8 Stiftarna anger villkoren för bolagsbildningen. Betalningen för en akliefår inle understiga det belopp pä vilket aktien skall lyda (del nominellabeloppet). Aktierna skall belalas med pengar. Paragrafen, som moisvarar7 8 andra slycket första och andra meningarna BL och 2 kap. 2 8 akliebolagslagen,innehåller bl. a. förbud mol emission av aktie till underkurs. I första stycket slåsfast alt stiftarna anger villkoren för bolagsbildningen. Av 3 och 6 88 framgäratt en bolagsordning och en teckningslista obligatoriskt skall upprättas. Idessa handlingar skall villkoren för bolagsbildningen anges. Med hänsyn lillden koniroll som okirojförfarandei innebär och lill del förhållandet altbolagsavtalet blir definitivt först beviljats har det inte ansettsnödvändigt att, som i aktiebolagslagen, föreskriva att en särskildstiftelseurkund skall upprällas. I detta avseende överensslämmer förslaget isak med nuvarande ordning. Betalningen för en aktiefår enligt andra slyckel inle under- stiga aktiens nominella belopp. Dennabeslämmelse, som har motsvarighet i BL, gäller såväl vid bildandet som vidnyemission. I BL finns tre undantag från regeln att aktievid nybildning skall belalas med pengar (jfr 26 8 andra stycket, 187 och 189 88). För att få en anpass ning lill akliebolagslagens bestämmelser har samtliga dessa tre undantag fått ulgå ur lagen. Betalning av en aktie vid nybildning skall enligt huvudre geln ske kontant. Ett undantag frän konlantprincipen finns emellertid även i delta förslag och det gäller vid bildandet av ett nylt bankaktiebolag genom samgående av två eller flera bankaktiebolag (se 11 kap. 2 8). Om ett bankaktiebolag övertar hela eller del av annan banks rörelse fär vederlaget för en ökning av aktiekapitalet uigöras av andel i del andra bankförelaget. Enligtförslaget tilläts däremoi apport vid nyemission (se 3 kap). /87' 12 3 8 Stiftarna skall upprälla en bolagsordningsom skall underställas regeringen för stadfästelse. Till ansökan om oklrojskall fogas en plan för den lilllänkla verksamheten. Regeringen prövar allbolagsordningen överensslämmer med denna lag, bankrörelselagen (1986:000) ochandra författningar samt om och i vad mån särskilda beslämmelser behövs medhänsyn lill omfattningen och arten av bolagets verksamhet. Om regeringen flnner denplanerade rörelsen vara nyttig för det allmänna stadfäster regeringenbolagsordningen samt beviljar oktroj för av högst tio är och därutövertill del löpande räkenskapsårets slut. Paragrafen, som ihuvudsak överensstämmer med 4 § 1 mom. tredjefemte styckena BL i dess lyddsefr.o.m. den (SFS 1985:500), innehåller grundläggande bestämmelserom oktroj för bankaktiebolag. Paragrafen saknar motsvarighet iakliebolagslagen. I första stycketföreskrivs alt stiftarna skall upprätta en bolagsordning som skall underslättasregeringen för stadfästelse. Bolagsordningen motsvarar sliftelseurkunden, somi akliebolagslagen är den enda obligatoriska stiftarhandlingen. Regeln om att titl ansökan om oktroj skall fogas en planför den tilltänkta verksamheten infördes i BL den efter förslag avkreditmarknadskommittén i delbetänkandet (Ds Fi 1984; 20) Utländskabanketableringar i . Prövningen av en oktrojansökan innefattar bl. a. enallmän bedömning av omfattningen och beskaffenheten av den planeradeverksamheten. Syftet med uppgiflerna i verksamhetsplanen är därför att de skallkomplettera de uppgifter om den tilltänkta verksamheten som flnns ibolagsordningen. I fräga om det närmare innehållet i planen hänvisas flll prop.1984/85; 191 s. 25 f Föreskriften i andrastycket överensstämmer med gällande räll. Regeringen skall undersöka ombolagsordningen överensslämmer med bankaktiebolagslagen, bankrörelselagen ochandra författningar och om bestämmelserna i bolagsordningen behöverkompletteras. Bestämmelsen knyter an till vissa beslämmelser ombolagsordningens innehåll, bl.a. till5 8 i vilken del obligatoriska innehållel i bolagsordningen anges. BL innehållerbestämmelser av innebörd att bolagsordningen i vissa hänseenden får avvika frånlagen. Någon motsvarighet till dessa bestämmelser, som anger det fakultativainnehållet i bolagsordningen, finns inte i förslaget. Detta innebär att allaslags bestämmelser som har anknylning lill bankbolagets verksamhet kan införasi bolagsordningen, under förutsätlning att de inte står i strid med någonförfattning. Den närmare avgränsningen fär överiämnas ät rättstillämpningen. I lagrådsremissen anfördejag att regeringen bör kunna, inom den ram som bankaktiebolagslagen och bankrörelselagen anger, komplettera bo lagsordningen med obligatoriska uppgifter. I enlighet med vad lagrådet uttalat vill 70 i förtydligande syfte tillägga att delta gäller under förutsätt ning att del inte är fråga om en uppgift som endast banken själv kan fastställa innehållet i. Det bör också vara möjligt att göra en komplettering, om det framgår av ell giltigt beslut vad den saknade uppgiften skall inne- ( Regeringen bör givetvis inte fatta ettbeslul i bankens slälle. Om en Prop. 1986/87' P obligalorisk uppgift saknasbör banken normall ges lillfälle atl komplettera bolagsordningen. Om detta intesker bör sladfäslelse vägras. Den materiella sidan avoktrojprövningen kommer lill uttryck främst i villkoret att rörelsen skall varanyttig för del allmänna. Bestämmelsen härom flnns i tredje slycket och deninnefattar den s. k. behovsprövningen, som infördes för affärsbankerna redangenom banklagstiftning. Som motiv angavs att det borde flnnas enmöjlighet att hindra bildandel av nya banker i fall där de uppenbarligen inteskulle vara till nytta för del allmänna. Denna prövning innefattar bädekvantitativa och kvalitativa moment. NO har ifrågasatt om intetiden är mogen att slopa behovsprövningen i fråga om banker på samma sätt somhar skett för försäkringsbolag, se härom prop. 1984/85: 77 s. 47 ff (bil. Fin- egen del villjag peka på att kredilmarknadskommilténhar övervägl frågan om behovsprövningen skall slopas för banker i siltdelbetänkande Ds Fi 1984:20 Utländska banketableringar i . Kommillénsslutsats var alt övervägande skäl talade emot atl ge behovsprövningen en annaninnebörd än den dittills haft. 1984/85: 191 uttalade föredragande statsrådet atl de nuvarande reglernaom oktrojprövning borde tillämpas tills vidare. Vidare underströks där att denegentliga innebörden av kravel på alt rörelsen skall vara nyttig för detallmänna är atl det utgör en grund för möjligheten att stoppa banketableringari en siluation dä del flnns lendenser till en från allmän synpunkt osundutveckling mot en överelablering av bankinstitut (s. 19). Det kan emellertidfinnas anledning att återkomma till denna fråga när kommitténs huvudbetänkandeföreligger. Någon förändring av oktrojbeslämmdserna vad gällerbehovsprövningen bör därför inle genomföras . Ulredningen harföreslagil att regeringen skall kunna bevilja oktroj ulan lidsbegränsning.Enligt gällande beslämmelser, som går tillbaka lill banklagstiftning,skall en oktroj beviljas fören tid av högsl . Syflel med besiämmelsen varursprungligen all Kungl. Maj: I skulle ges lillfälle all med inle alltför långamellanrum se över bolagsordningarna (prop.1903; 67 s. 127 f). Ulredningen harmotiverat sitt ändringsförslag bl.a. med alt den omständigheten alt en oklrojskall omprövas inte hindrar regeringen ellerbankinspektionen att ingripa mot bolaget om det skulle flnnasanledning lill detla (jfr 7 kap. 8 och 9 88 bankrörelselagen). Vidare kanbolagsordningarna ändras allteftersom bankverksamheten ändras. Även dessaändringar skall prövas, se 4 8. Även om de ursprungliga skälen för enlidsbegränsning av oktrojer inte längre gör sig lika starkt gällande anserjagalt kreditmarknadskommilténs slutbetänkande bör avvakias innan någon deflnitivställning tas till om reglerna bör ändras. BL: s regler om tidsbegränsning avoktroj har därför förls över lill detta förslag. Föreskriften 14 8 4 mom.BL enligl vilken regeringen i samband med beviljandet av oktroj kan åläggabankaktiebolag att ta emot värdehandlingar lill förvaring och förvaltning ienlighet med bestämmel- ser, har slopatsi förslaget. Utredningen har ansett sig kunna utgå från att /87' P bankerna frivilligl pålar sig denna uppgifl.Kammarrätten i har alt det vid prövningen av en oktrojansökanbör beaktas bl.a. om sökanden ärberedd atl åta sig den nämnda uppgiften (bil. 3 avsnitt 3.2.5). För egen del ansluter jag mig till utredningens uppfattning och utgår ifrån atl bankerna utan föreskrifl i författning eller villkori samband med oktrojprövningen åtar sig förvaring och förvaltning avvärdepapper enligt de lidigare nämnda bestämmelserna. Detta hindrar inte attfrågan kan tas upp i tillständsärendet. 4§ Om bolagsordningen ändras skall även ändringen stadfästas. Regeringen kanuppdra åt bankinspektionen all pröva frågor om stadfästelse i sådana fall som inte är avprincipiell betydelse eller i övrigl av synnerlig vikt. Denna paragraföverensstämmer i sak med 4 8 2 mom. BL och innehåller bestämmelser om stadfästelse avändringar i bolagsordning. Liksom enhgt BL skall enligt försiaslycket regeringens stadfästelse sökasockså på ändring av en bolagsordning. Prövningen av huruvida bolagsordningen i dess ändrade lydelse skallstadfästas sker i princip enligt samma kriterier som redovisats ovanbeträffande oktrojprövningen. Regeringen bör äveni fortsättningen förbehållas avgörandet av viktigare ärenden som rör ändring av bolagsordning.Andra ändringar som - setl från allmänsynpunkt - är av tämligen ringa vikl eller som kan behandlas rutinmässigt börkunna stadfästas av bankinspektionen. Detta ligger i Unje med de allmänna strävanden som finns alt delegeraärenden från regeringen. Också prakliska skäl talar för en sådanlösning. Ärenden somhuvudsakligen rör rättsliga och tekniska frågor bör lämpa sig väl förbankinspektionen som fackmyndighet all handlägga. En ändring som avser utvidgningav rörelsen till en ny rörelsegren torde däremot ofta tillhöra den kategori av ärenden somalltjämt bör stadfästas av regeringen. Närviss praxis utbildats i sådana ärenden bör del emellertid inte möta hinder att bankinspeklionen efter delegaiion avregeringen prövar vissa ärenden av denna kalegori. Om elt ärendeinnehåller en begäran om stadfästelse av flera ändringar i en bolagsordning ochom någon ändring är av sådan art att regeringen skall stadfästa den, bör som regel inspektionenöverlämna hel ärendet till regeringen för prövning. För att närmare ange regeringensmöjlighet att uppdra åt inspektionen altmeddela stadfästelse av ändringsbeslut i fråga om bolagsordningen har i andraslycket föreskrivits att delegation får förekomma i sådana fall som inte är av principiell betydelse eller som iövrigt inte är av synnerlig vikt. Den föreslagna lagtexten kommerhärigenom att stämma överens med motsvarande bestämmelser iförsäkringsrörelselagen. Bankinspektionenhar påpekat att vissa utvidgningar av rörelsesortimentet är av merformell än reell natur eller eljest av ringa belydelse. Principen om atl regeringen bör förbehållas avgörandetav viktigare ärenden bör därför endast ta sikte pä uividgningar av betydelse.Med hänsyn till all fondkommissionsrörelseenligl 3 8 fondkommissionslagen (1979:748) får Prop. 1986/87: 12 drivasendasl efter tillstånd av bankinspektionen bör inspektionen kunna stadfästaen ändring av banks bolagsordning som sammanhänger med en önskanatl driva sädan rörelse (bil. 3 avsnitt 3.2.4). För egen del ärjag beredd att instämma i all bankinspeklionen bör kunnastadfästa en ändring ibanks bolagsordning som sammanhänger med alt banken önskar driva fondkommissionsrörelse.Jag fömlsälter emellertid att bankinspeklionen överlämnar även sådana ärenden till regeringen föravgörande om de är av mer principiell natur eller eljest av synneriig vikt. Samtliga ansökningarom sladfäslelse av en bolagsordning eller om ändring i en sådan skall enligtgällande rätt (4 8 3 mom. BL) lämnas in lillbankinspektionen. Någon molsvarighet tilldenna bestämmelse har inte tagils in i det föreliggande förslaget. Detankommer på regeringen att meddela de verkställighelsföreskrifler som behövs. Bankinspektionensbeslut i ärende om stadfästelse av ändring i bolagsordning kanöverklagas lill regeringen enligt 7 kap. 14 8 bankrörelselagen. 1 8 kap. 16 8regleras möjligheterna atl föra talan mot beslut som fatlats av bolagsstämman. Huvudregeln är att etlstämmobeslut skall klandras inom tremånader för beslutet. Normalt sett bör inte en prövning av frågan om sladfäslelse av ändring ibolagsordning behöva dröja lill dessatt tiden för väckande av klandertalan löpt ut. Frän bankaktiebolagets sida krävs en skyndsam handläggningav stadfäslelseären-del. En ändringav bolagsordningen kan exempelvis vara knuten till en emission. Är det däremot känt att enklandertalan har väckts redan innan stadfäslelseprövningen påbörjats bördock - om talan synes befogad -ärendel som regel vila lills lalan prövats. 5 8 Bolagsordningen skall ange 1. botagets firma, 2. denort i där styrelsen skall ha sitl säle, 3. derörelsegrenar som bolagel avser att driva, 4. akliekapitaleteller, om detta utan ändring av boiagsord ningen skall kunna bestämmas tilllägre eller högre be lopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimi kapitalet inte får vara mindre än en fjärdedelav maximi kapitalet, 5. aktiernasnominella belopp, 6. antaleteller lägsta och högsta anlalet slyrelseledamöler och revisorer saml eventuellasuppleanter, som skall ulses av bolagsstämman, saml tiden för deras uppdrag, 7. sättetalt sammankalla bolagsslämman, samt 8. vilkaärenden som skall förekomma på den ordinarie stäm man. Paragrafen, som motsvarar 5 8 och 7 8första stycket andra meningen BL samt 2kap. 4 § aktiebolagslagen, anger samtliga obligatoriska bolagsordningsbestämmelser. BL innehållerregler som anger i vilka fall del lillåts att bolagel i bolagsordningen införbestämmelser som avviker från lagens föreskrifter. 1 likhet med aktiebolagslagenflnns inle någon molsvarighet till detta i förslaget. Det innebär, som tidigare nämnts, att alla slagsbeslämmelser kan föras in i bolagsordningen, under förutsätlning all de inte står i strid medbankaktie- prnp 1986/87" 12 bolagslagen,bankrörelselagen eller någon annan författning.