prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jagvill här särskilt peka pädiskussionen om innehållet i de olika lärarutbildningarna. 1utbildningsplanerna anges de särskilda behörighelskraven för olika allmännautbildningslinjer. Jag avser alt äierkomma lill denna fråga. UHÄ bör fä iuppdrag all uireda för vilka allmänna utbildningslinjer del är möjUgl att hellslopa nuvarande utbildningsplaner och hur den cenirala slymingen börutformas för övriga allmänna utbildningslinjer. Jag avser att åierkomma lill regeringen i denna fräga. Fortsaltöversyn av högskolans administrativa ruiiner Med anledning av rapporten (DsU 1985: I) Ledning, samverkanoch administrativutveckling inom högskolan uppdrog regeringen till UHÄ all redovisa en plan för hurämbelel räknade med att bedriva arbetet med de frägor som aktualiseradesi rapporten. UHÄ har i skrivelse den 1 oklober 1986 redovisat bl. a. rikflinjerför det fortsatta arbelel med administrativ utveckling och en samlad ADB-strategi förhögskolan. Jag vill för egen del framhållaviklen av all del administrativa utvecklingsarbetet intensifieras och all härvid beaktas vad jag har anförthärom. De av UHÄ redovisade utgångspunkterna bör kunna ligga tillgrund för det fortsatta arbelet. Jagavser alt åierkomma lill UHÄ:sförslag i anslulning till redovisningen av anslagsöversynen i 1988års budgeiproposifion. De här nämndaförenklingarna av anslagssystemel och slopandet av de centralautbildningsplanerna måste naturiiglvis följas upp lokall så all fördelarnamed dessa förenklingar fullt ut kan ulnylljas. Del är vidare väsenlliglatt man inom högskolan fortsatt eftersträvar att förenkla de administrativa mtinerna. Fördetla krävs emellertid även ett samarbete med de cenirala inslanser som pä olika sätt ger förutsättningarna för en slor del av högskolans administrativa ruiiner. Det fortsatla arbetet med 217 högskolansanslags-och styrsystem inom regeringskansliel avser bl. a. att Prop1986/87: 100 leda fram till förenklingar som i sin tur kan utnyttjas avhögskoleenheterna Bil. 10 för all effektivisera den lokala planeringen ochförenkla de administrativa rulinerna. Genom de samlade insatserna kan ökaderesurser frigöras för undervisning och forskning. Elt välfungerande planerings- och budgetsystemförutsätter bl. a. atl regering och riksdag har tillräcklig informalion omverksamhelen inom högskolan som underiag för sina beslul. Högskolans verksamhel ärbåde omfallande och skiftande. Den ekonomiska omslutningen uppgick budgelåret1984/85 lill ca . av slalliga anslag och . avexternt erhållna medel (inkl. forsk-ningsrädsmedel och motsvarande).Verksamheten är uppdelad på elt mycket stort anlal - ungefär 1000 institutioner med mycket olika inriktning och omfattning. Del är därförsvårt att på elt enkell och lällöverskådligl sätt göra ingående beskrivningaroch analyser av denna mångfacetterade verksamhet. UHÄ utarbetar sedan fleraår verksamhetsberättelser för högskolan. Dessa ger, enligt min mening, mycketvärdefull informalion om verksamhelen inom högskolan, även om de av naturligaskäl hålls på en relativt övergripande nivå. Underlaget för UHÄ;sverksamhetsberättelser sammanställs lokalt inom högskolan. Mänga institutioneroch högskoleenheter gör samlidigt ocksä egna verksamhetsberättelser, vilkanaturligtvis kan innehålla mera detaljerad information. Inte bara överordnadeorgan utan också andra iniresserade - l.ex. politiker, massmedier, kollegerinom högskolevärlden och olika samhällsorgan - har intresse av information omhögskolans verksamhel pä institutionsnivån. Det kan gälla uppgifler om anlaletsluderande på enskilda kurser, pågående projekl, ulgivna skrifier liksomuppgifter om antalet sluderande, examinerade och anställda. Tyngdpunkten i högskolansverksamhetsberättelser har hitintills ofta legal pä den grundläggandehögskoleutbildningen. Regeringen kommer vären 1987 att lägga fram enforskningspolitisk proposition. Jag kommer i samband därmed atl återkomma till frågan om förbättrad information omforskningen och forskarutbildningen i högskolan. I sinverksamhetsberäUelse för högskolan 1984/85 framhäller UHÄ aU utvecklingen mollängre planerings- och budgetperioder och ökad lokal beslutanderätt skärperkraven pä uppföljning och utvärdering. UHÄ ser verksamhetsberättelserna som etlnaturligt inslag i denna process och avser att även fortsätiningsvis fränhögskoleenheterna begära årliga redogörelser av varierande omfattning. UHÄ;s fortsatta arbelemed verksamhetsberättelser för högskolan bör utformas i nära konlakt med regeringskansliel. Härigenom kan hänsyn redan från början tas lill behoven av information för de poliliska organens arbete och dubbelarbete undvikas. Information om högskolans verksam hel - både om del som fungerar väl och om brister - är väsentlig när regeringen skall ta ställning till ökad eller minskad verksamhet. r.iiTiär-pekä några olikalyper av information om verksamheten /87: 100 mom högskolan, vilk?»>>r för sig behöver utvecklas yllerligare. För del första behövsuppgifter som pä olika säll beskriver verksamhelen. En slor del av deuppgifler som redan nu lämnas i högskolans verksamhetsberättelser är av dellaslag. Även om regering och riksdag med nuvarande decentraliseradehögskoleorganisation endast fattar övergripande beslul behöver dessa organdock som beslulsunderiag relativt detaljerad informalion om högskolansverksamhel. I denna mäste även ingå uppgifter om hur verksamheten förändras,dvs. väsentliga trender måsle visas. En vidareutveckling avverksamheisrapporleringen är således angelägen. För del andra behövsuppföljning av hur olika viljeyttringar frän och regeringens sida(föreskrifter, allmänna riktlinjer etc.) påverkat verksamhelen. Det hör i dagtill undantagen att berörda myndigheler redovisar hur olika beslul av riksdagoch regering har kunnat genomföras och vilka effekter de har fått. I dettaavseende behöver, enligt min mening, informationen förbällras. Uppföljning avlidigare beslut är nödvändig bl. a. för bedömning av effektiviteten i insatsersom har gjorts och av behovet av ytterligare älgärder. Även dessa uppgifter börfortsättningsvis ingå i verksamhetsredogörelserna. En Iredje typ avväsentlig information fäs genom utvärdering. Sädan görs i ökande ulslräckninginom forskningen jag återkommer härom i den forskningspolitiska propositionensom senare kommer atl föreläggas . Ulvärdering av olika slag äremellertid lika angelägen även för grundläggande högskoleutbildning ochforskarutbildningen. I denna mäste naturiiglvis bl.a. ingå kvalitetsbedömningarsåväl uiifrän de studerandes och lärarnas utgångspunkter som utifrånarbetsmarknadens och det övriga samhällels behov. Även internationellajämförelser kan vara av stort intresse. Uppgifter om den s. k.genomströmningen, dvs. andelen studerande som inom viss lid fullföljerulbildningen, har ofta kritiserats som allt för ytliga mått pä utbildningenseffeklivilel. Även om kriliken ibland kan ha varit moliverad är det ändock nödvändiglatt de ulbildningsansvariga fortlöpande följer studieresultaten sävälkvantitativt som kvalilalivl. Jag vill i deltasammanhang framhålla all hög kvalilet på verksamheten inom högskolan inte kanuppnås bara genom eflerhandskonlroller av verksamhetens resultat. Lika viktigtär all organisalionen är uiformad så alt hänsyn till kvalitetskriterier lasredan vid beslul om verksamhelens inriktning och uppläggning. Jag anser atldet finns goda möjligheter till sädan kvalilelskonlroll både inom grundläggandehögskoleutbildning och inom forskning och forskarutbildning. 1 det föregående harjag utvecklat min syn pämälen för ell förändrat slyr- och anslagssyslem för högskolan. Jag har bl.a.förordal en ökad decen tralisering av ansvaret till universitet och högskolor såväl för dispositionen av tilldelade medel som för den kvantitativa utbildningsplaneringen. dåre innebär mina förslag förändringar av detcentrala inflylandel pä ut- /87: 100 bildningens innehåll. Deltamåste emellertid komplelleras med en ökad Bil, 10 tonvikt päresultatredovisning, uppföljning och utvärdering. De förändringar jag harförordal får konsekvenser för inrikiningen av verksamheten vid myndigheternainom högskoleområdel, Mina förslag innebär alt jag förordar en delvis ny rollför UHÄ, Atl initiera och administrera olika slag av uppföljning av högskolansverksamhet bör enligt min mening bli en huvuduppgifl för ämbetet, UHÄ bör i sin anslagsframslällning för budgeläret1988/89 belysa konsekvenserna av en sädan förändrad inrikining samt av dennaföranledda behov av personalutbildning. Den nuvarande ordningenmed utbildningsplaner bör kunna avvecklas fr, o, m, , medanordningen för dimensioneringen av allmänna utbildningslinjer senasl mästeändras vid övergängen till treåriga budgetramar , Det ökade lokalaansvarei för olika frågor bör medföra en minskning av UHÄ:sarbelsuppgifter. En friareresursanvändning inom högskolan ökar den lokala högskoleenhetens ansvar förfördelningen av de tillgängliga resurserna. Den enskilda högskolan fär ihuvudsak ansvaret för fördelningen av medlen mellan olika seklorer ochinstitutioner liksom elt avgörande inflylande över medlens användning ochfördelning mellan lokaler, utrustning, lärartimmar m, m. Den lokalahögskoleenheten mäste själv kunna bedöma och fördela de tillgängliga medlenmellan inle sällan motstridiga intressen inom högskolan, Priorileringsfrågornablir centrala. Det skärper kraven pä en stark ledningsfunktion inom högskolan. Frän ätskilliga håll harkritik riktals mot del slora anlalet inslanser som medverkar vidbudgelbehandlingen inom högskoleområdet. Även om denna kritik delvis skjutitöver målet, kan del inle beslridas att så många myndigheter är engagerade ibudgetarbetet all en rationell hanlering av budgetförslagen försvåras. Förnyelse inom högskolanmåsle kunna ske genom säväl tillförsel av nytillskott som genom omfördelningav redan exislerande medel. Befogade omfördelningar gäller i mänga fallomfördelningen inom en högskoleenhet som beslutas lokall av högskolestyrelsereller andra organ inom högskolan. Vid en översyn av högskolans organisalion bördärför beaklas bäde del lidigare föreslagna ökade lokala ansvarei för olika frågoroch behovet av en organisation som effektivt kan hantera olikapriorileringsfrågor. Vilka förändringar somkan behövas i förhällande lillnuvarande organisafion med avseende på högskolestyrelser och regionslyrelserär en fråga som behöver ytteriigare beredas innan etl ställningstagande ärmöjligt. Sä snart detta beredningsarbete är slutfört avser jag all återkommatill regeringen med förslag lill proposition. Jag hemsläller att regeringen ger riksdagentillfälle all la del av vad jag här har anfört. Centrala och regionalamyndigheter för högskolan bimi)' 'm.m. 1985/86 Utgift 92590256 1986/87 Anslag 86883000 1987/88 Förslag 89922000 Universiteis- och högskoleämbetet (UHÄ) ärcentral förvaltningsmyndighet för de slalliga högskoleenhelerna med undanlagför . UHÄ är dessutom centralförvaltningsmyndighel för de övriga myndigheter som regeringen beslämmmer. FörUHÄ gäller förordningen (1976: 702) med instruktion för universitets- ochhögskoleämbetet. Beräknad ändring 1987/88 -Hl 924000 - 527000 2, Lokalkostnader, f 3, Drift,underhåll och utveckling av datasystem för central antagning av Sluderande, f 5097000 -i- 828000 4, Utveckling m. m. av lokala system för studiedokumentation, statistik och antagning 3986000 4- 135000 5, Högskoleprov 3653000 -i- 117 000 6, Centraltutvecklingsarbete och personalutbildning m.m, 10736000 -i- 376000 7, Forskning om högskolan 5311000 -i- 186000 Ändringsförslagen innebär i korthet följande, 1, Ökad medelsanvisningför cenlral antagning av sluderande (. Ändrad medelsanvisningför utveckling av LADOK (). medel för verksamhelensgenomförande anvisas genom ell förslagsanslag för verksamheten under D I.Universitets- och högskoleämbetet med . Konsult- och maskintjänster inom ADB-området,som högskolemyndighe terna köper från Dalamaskincentralen för administrativ dalabehandling DAFA, beläggs med mervärdeskatt fr.o.m.den 1 juli 1987, UHÄ begär därför en förstärkning av anslagsposten 3 som avser datakostnader för den cenirala antagningen. Jag beräknar medel härför (). Den statligarevisionsorganisationen inordnades i riksrevisionsverkei en . Vissaservicekostnader har emellertid även innevarande budgetär belastat detlaanslag. Dä sä inle blir fallel nästa budgelår beräknarjag en molsvarandeminskning av anslaget (-. Jag beräknar vidare en minskning avlokalkoslnaderna (-. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget till (86 883 000 4- 3 039 000 =) . /87: 100 Bil. Jag hemsläller atl regeringen föreslär all till Universitets-och högskoleämbetet för /88 anvisa ell förslagsanslag av89922000 kr. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 13 274 624 12989000 13470000 Regionstyrelsernaför högskolan har lill uppgift atl planera och samordna den gmndläggandehögskoleutbildningen i resp. högskoleregion, främja denna utbildningsforskningsanknytning samt svara för frågor som är gemensamma för två ellerflera högskoleenheler. Verksamheten regleras i förordningen (1977: 458) medinslruklion för regionstyrelserna för högskolan (ändrad 1980: 1100).Regionslyrelserna skall enligt instruktionen inkomma till universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) med sina förslag lill anslagsframslällningar. Beräknad ändring 1987/88 under ett förslagsanslag D 2. Regionstyrelsernaför högskolan för /88 anvisas . Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag för nästa budgelår anslaget fill (129890004- 481 000=--) . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Regionstyrelserna för högskolan förbudgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Redovisningscentralerna vid universiteten Prop1986/87: 100 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Genom anslaget regleras inkomsler och ulgifterför sex redovisningscentraler, en vid vart och ett av universiteten. Tillredovisningscenlralerna är knutna samtliga högskoleenheter inom universitets-och högskoleämbetets verksamhetsområde saml vissa andra statliga myndigheter.Verksamheten bedrivs under inseende av riksrevisionsverket.Redovisningscentralerna beslutar i samråd med berörda myndigheler om taxor försina tjänsler. Var och en av redovisningscenlralerna är självfinansierad. Universitets- ochhögskoleämbetet föreslär all anslaget förs upp med oförändrai belopp. 1 enlighel med universitets- ochhögskoleämbetets förslag bör anslaget för nästa budgetär föras upp medoförändrai belopp. Jag hemsläller alt regeringen föreslär att lillRedovisningscentralerna vid universiteten för budgeiårei 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av . Datorcentralen förhögre utbildning och forskning i 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1 000 1987/88 Förslag 1000 Under anslaget redovisas inkomster och utgiflerför verksamhelen vid datorcentralen för högre utbildning och forskning iStockholm. Centralen är knuten lill regionslyrelsen för Stockholmshögskoleregion och gemensam för i , tekniska högskolani och samt . Universitets- ochhögskoleämbetet föreslär alt anslaget förs upp med oförändrat belopp. 1 enlighet med universiteis- ochhögskoleämbetets förslag bör anslaget för nästa budgetår föras upp medoförändrai belopp. Efler beslul avregeringen har jag tillkallat en särskild uiredare med uppgifl att se över huvudmannaskap och yttre orga- 223 nisationvid , ÖZ. Arbetet skall vara slutfört före utgången avbudgeiårei 1986/87. Jag hemsläller atl regeringen föreslär all till Datorcentralenför högre utbildning och forskning i för /88 anvisaett förslagsanslag av I . /87: 100 Bil. Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 1299 2713761316947000 1344 723 000 Från anslaget bestrids innevarande budgetårulgifter för lokalhyror, bränsle, lyse och vatten samt övriga kosinader förfastighelsdriften vid de slalliga högskoleenhelerna inomutbildningsdepartementets verksamhelsområde, Inslilutel för internationellekonomi, kungl. , statens psykologisk-pedagogiska bibliotek och . Från anslaget beslridsäven hyreskostnader för lokaler som har upplåtils för viss statlig verksamhetvid de kommunala undervisningssjukhusen. Vidare bestrids från anslaget kostnader för vissmed faslighetstjänsten sammanhängande service vid universiteten, tekniskahögskolan i , lekniska högskola saml högskolan i . Läroanstalt m, m. Beräknad ändring 1987/88 i för lärarutbildning i inslilutel och reklamutbildning i i i för högrt" utbildning ochforskning i i . '/Boriänge Högskolani / Läroanstalt m. m. Beräknad ändring 1987/88 /87: 100 Bil. U niversiletet i 152601 000 Högskolan iSundsvall/7167000 Kosinader för vissa med fastig- Upplåtelse av lokaler m, m. Hyreshöjningen /88 för de lokalerför vilka är lokalhållare beräknas till . UHÄräknar emellertid med atl ökningen av medelsbehovet skall begränsas till . Skälet är att hyror för lokaler vid vissa undervisningssjukhusberäknas minska från . /87 till 5900000 kr.budgetårel 1987/88. Denna minskning är en följd av att hyrorna för lokaler förodontologisk verksamhet vid i bortfaller . Den beräknade hyreshöjningen fördelar sig enligtföljande sammanställning. statsägda -h5 008 000 inhyrda-3 882000 under ett förslagsanslagD 5. Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna för /88 anvisas1 . 15 1986/87. Kallelse: S. 225 rad 21och 22 i högra sifTerspallen Rättat till: of och 27 776000. S. 229 rad 3 och 4Rattat lill: 663 341 753 och 767654 000 Rad 10 och 20 i högra sifferspaltenRattat till: 5688000 och I 842000, S. 236 rad 15 och 16 och S, 238 rad 10 och17 S. 239 rad 23 ntdifrån i vänster kant notsiffran utgär Jag har i det föregående vid behandlingen avfrågan om anslags- och budgetsystem berört några av de problem som ärförknippade med den nuvarande ordningen för högskolans lokalförsörjning. Jagföreslår här att anslaget delas upp i anslagsposler för de olikahögskoleenheterna (motsvarande). En sådan ålgärd skapar en av förutsättningamaför all lokalanvändarna skall kunna påverka sina lokalkostnader. Med hänvisning lillsammanställningen beräknarjag för näsla budgetär anslaget lill (1 316947 000 4-42776000 =) . Jag hemsläller atl regeringen föreslär all till Lokalkoslnaderm. m. vid högskoleenheterna för /88 anvisa etl förslagsanslagav . Prop1986/87: 100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 139123 104 86902000 88813000 Detta anslag avser den tandvård som bedrivs ianslutning till den odontologiska utbildningen och forskningen vid karolinskainstitutet (enheten vid ) samt i . Vidare utgårfrån anslaget vissa medel fill den statliga tandskölerskeskolan viduniversitetet i saml till ersättning åt tandskölerskepraktikanler. Högskoleenhet/ändamål m. m. Beräknad ändring 1987/88 Uppbördsmedel Patientavgifter m. m. Anslagsframställninghar avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslageninnebär i korthet följande. Ändamål/högskoleenhet m. m. Kostnad /88(tkr.) Ändamål/högskoleenhet m, m. Kostnad budgeiårei1987/88 (tkr,) 2.1Vissa tjänster vid odontolögiska inslilutionen, UG 4- 235 4- 235 3,1 Minskat antal platser på landläkarlinjen,UG Summa under 3 Summatotalt -1848 -1848-1613 UG = iGöteborg. Till följd av beslul omminskad planeringsram för tandläkariinjen beräknarjag en besparing under detlaanslag (-.) Vid min medelsberäkningharjag beaktat att medel om , som innevarande budgelär har anvisalsunder anslaget D 10. Utbildning för värdyrken resp. under anslaget D 21.Odontologiska fakullelerna, näsla budgelär skall anvisas under della anslag,anslagsposten . Jag har vidare beaktat atl medel om288000 kr. avseende vissa överlandläkararvoden som har beräknals underanslaget D 21. Odontologiska fakullelerna anvisas under delta anslag,anslagsposten fr. o. m. /88. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget lill (86902000 4- 1911000=) 88813000kr. Prop1986/87: 100 Bil. Jag hemsläller all regeringen föreslår riksdagenatt till Vissa landvårdskostnader för budgeiårei1987/88 anvisa elt reservalionsanslag av . Vissa särskildautgifter inom högskolan m. m. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frän anslaget bestridsbl.a. kosinader för inlernationalisering av högskoleutbildningen. Beräknad ändring 1987/88 1, Till universitets-och högskoleämbetetsdisposition 2, Vissakostnader för lokal antagning 3, Utvecklingoch försöksvis drift av överbryggande kurser och påbyggnadsutbildning 4, Tillregeringens disposiiion 3 230000 3 282000 4- 159000 4- 20000 -3 230000 4- 107000 Anslagsframställninghar avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), Ändringsförslageninnebär i korthet följande. i;: d /87: 100 1987/88 (tkr,) 4,1 Till UHÄ:sdisposition 4-1200 Utveckling och försöks vis drift av överbryggande kurser och påbyggnads ulbildning 4-1000 Summa under 4 4-2200 under ettreservalionsanslag D 7, Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. /87 anvisas . förenadestudentkårer har i skrivelse begärt ett ökat bidrag för sin /88. har inkommii med skrivelse angående statsbidragför /88. För innevarande budgetår finns under detta anslaguppförd en särskild anslagspost till utveckling och försöksvis drifl avöverbyggande kurser och påbyggnadsutbildning. Medlen står i huvudsak lillregionslyrelsernas förfogande. Jag anser det lämpligt att medlen för nästabudgelår anvisas under anslaget D 13. Lokala och individuella linjer ochenstaka kurser. Jag beräknar en molsvarande minskning under förevarande anslag(-.) Med hänvisning fillsammanställningen beräknar jag anslaget till (11 988 000 - 2 944 000 =) . Jag hemsläller att regeringen föreslår alt lill Vissa särskildautgifler inom högskolan m.m. för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Utbildning för tekniska yrken Prop1986/87: 100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 663 341753 767654000 815141000 Detla anslag avsergrundläggande utbildning för tekniska yrken vid de statliga högskoleenheternainom utbildningsdeparlementets verksamhetsområde. Under anslaget beräknasmedel för allmänna ulbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom seklorn. Högskoleenhet/ändamål 1986/87 Beräknad ändring i / / / 44 975 000 5718000 2 522000 1878000 1370000 86445000 2 324 000 tekniska högskola i Karistad Vissa kurser för akliv sjöpersonal + 3 865 000 Anslagsframställning jämte kompleUering häravhar avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Sammantaget innebärändringsförslagen följande. Ändamål/högskoleenhet m. m. /87 (Ikr,) 2,1,1 Förändringar av anslags- leknisk nalur Lokala linjer omvandlas till allmänna linjer Data- och elektroniklinjen, 80 p, årskurs 2 2,1, Dataingenjörslinjen, 80 p 2,1,3 2,1,4 2,2,1 2,3 2,3,1 Verksladsingenjörslinjen, 80 p, årskurs 2 (4-30 npl) 4- 600 (4-48 npl) 4- 960 Företagsingenjörslinjen, 100 p, årskurs I Storhushåll- och restauranglinjen (YTH) (4-30 npl) 4- 400 Anslagsomläggning, bibliotek UL 3,5,1 (4-30 npl) (4-30 npl) len HS/H (4-30 npl) (4-30 npl) Storhushåll- och restauranglinjen (YTH) UL -\:.jiogskoleeii?i*tjn. Kostnad Pop 1986/87: 100 hudget- Bil, 10 4,1,2 Data- och elektroniklinjen, dataingenjörslinjen Maskintekniklinjen (tekniskt basår) (-1-25 npl) Ny linje, verksladsingenjörslinjen, 80 p inrätlas vid HK 60 npl varav 4,4,1 Verkstadsindustrilinjen inrätlas vid HS, (4-30 npl) 4,4,2 Varjeårsinlag på byggnadsindustrilinjen vid CTH Ny linje, företagsingenjörslinjen, 100pinrä! (a.s vid HH (4-48 npl) Datavetenskaplig linje inrättas vid UG (4-30 npl) (4-10 npl) Ny kemistlinje 160 p inrättas kemistlinje 120 p läggs ner (- 3 npl) (-12 npl) (4-12 npl) 4,7,3 (-15 npl) (4-10 npl) (4- 5 npl) ( + 10 npl) Ändamål/högskoleenhet m. m. 2, 3, . budgetårel 1986/87 (tkr,) Data- och eleklroniklinjen, dataingenjörslinjen (30 npl) Verkstadsinduslrilinjen (YTH) inrätlas vid ULi (30 npl) Företagsingenjörslinje 100 p HK (30 npl) Basresurser vid de tekniska högskolornaymolsva- (+60 npl) ( + 20 npl) Längre grenar på matemaliker- (+15 npl) Väg- och vattenbyggnadslinjen CTH + 30 npl KTH+ 20"