prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Därvid har inräknats de prishöjningar som uppskjutilsfrån lill , effekter av det nya jordbruksavtalet ochhöjda mjölkpriser till följd av en föreslagen minskning avlivsmedelssubventionerna. Handelsmarginalerna för jordbruksprodukter antasvara konstanta i örestal, dvs. något sjunkande i procent. Bostadskostnadernas bidrag till prisutvecklingen 1987bedöms uppgå till . Till grund för denna bedömning liggerväsentligt lägre hyreshöjningar 1987 än 1986. Egnahemskoslnaderna (exkl. värmeoch hushållsel), som minskade 1986, beräknas öka något 1987. Indirekta skatter beräknas bidra till KPI-ökningen 1987med . höjdes fastighetsskatten samtidigtsom skatten på garantibeloppet avskaffades. Vidare höjdes skatten på alkohol,eldningsolja och kolbränslen. Den höjdes tobaksskatten. Dessutomhar inräknats föreslagna höjningar av skatt på eldningsolja och bensin samt 1986/87: 150 Bilaga 1.1 Årlig procentuell förändring och bidrag därtill av året, långtidsindex Därav hänförs till: -1,0 -0,7 -0,3 -0,2 Anm.: Automatiska effekter av indirekta skatter har, tillskillnad från i motsvarande tabell i den preliminära nationalbudgelen,fördelats på berörda komponenter. Källor: , ochfinansdepartementet. Statliga och kommunalataxor beräknas bidra Prop. 1986/87: 150 till KPl-ökningen 1987 . De lägre nominella löneökningarna och en förutsattdämpning av vinstmarginalerna medför, atl bidraget till KPI-ökningen frånövriga inhemska kostnader och vinstmarginaler väntas stanna vid 1,2procentenheter. Under loppet av 1987 beräknas konsumentpriserna enligtdessa beräkningar öka . beräknas prisökningenstanna något . Innebörden av detta är, alt den lägre prisökningstaktsom nåddes 1986 lill följd av sänkta räntor och lägre oljepris i slort settskulle kunna bibehållas 1987 genom lägre lönekostnadsökningar och pressadevinstmarginaler. Denna lägre inflationstakt förutsätter således att löneökningarnai näringslivet stannar vid beräknade 5,och all företagens prissättning inteleder lill ökade vinstmarginaler. I detta sammanhang kan noteras att förelagen de senasteåren har höjt priserna mer på hemmamarknaden än på exportmarknaden. Det tyderpå, all den starka inhemska efterfrågeutvecklingen har bidragit lill prisökningarnainom landet, se nedanstående tablå. En förutsättning för alt prisprognosenskall kunna infrias är all detta prissätlningsbeleende inle fortsätter 1987. Hemmamarknadspris/exportpris för bearbetade varor Procentuell förändring mellan årsgenomsnitten 1983 1984 1985 1986 Relativpris -U 20 08 1,8 Anm.: Relativpris enligt producentprisindexsystemet. Dessapriser avviker något från priserna enligt utrikeshandelsstatistiken. För att ytterligare klargöra vinstmarginalernas bidragtill prisutvecklingen och 1987 har en beräkning gjorts av prisutvecklingenpä försörjningsbalansens olika komponenter. Av denna beräkning framgår hurdriftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i näringslivet förändras 1986 och1987. Beräknat på delta sätt har vinstmarginalförändringarnas bidrag lillprisökningen på privat konsumtion och andra delar av försörjningsbalansensanvändningssida uppskattats till 1986. För 1987förutsätts vinstmarginalerna i näringslivet som helhet sjunka något. Bidragetlill prisutvecklingen har uppskattats lill ca -0,1987. Prognosen för prisutvecklingen är också beroende av deantaganden, som gjorts vad avser oljepris, dollarkurs och räntenivå. Enförändring av oljepriset med kan beräknas påverka KPI med drygt 0,1procentenhet. En förändring av växelkursen mot dollarn med beräknaspåverka KPI med . En förändring av räntenivån föregnahemslån med rörlig ränta beräknas påverka KPI med ca 0,2procentenheter. En förändring i räntenivån påverkar ävenjordbrukspriserna, och därmed KPI, via jordbruksförhandlingarna. 49 4 1986/87. 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 7.1 Hushållens disponibla inkomster försämrades hushållensrealt disponibla inkomster lill följd av den allmänt sett svaga ekonomiskautvecklingen. minskade realinkomslerna med , sediagram 7: 1. har emellertid hushållens ekonomi förbättratspåtagligt. sleg de realt disponibla inkomsterna med över6%. Realinkomstökningen 1986 pä 3,blev den största . Hushällenssiärkta ekonomi har, fillsammans med ett minskat hushållssparande, inneburitalt stagnationen i den privata konsumtionen från mitten av 1970-lalel lillböljan av förbytls i en kraftig konsumlionsökning. Denominella inkomstökningarna blev för de flesta inkomstslag störreän vad som beräknades i den preliminära nationalbudgelen. Sammanlaget innebärdel atl inkomstökningen, både nominellt och realt, underskattades med nästan 1procentenhet 1986. kvarstår i stort sett den bedömning avinkomstökningarna som gjordes i den preliminära nationalbudgelen. Det innebäratt hushållens realt disponibla inkomster beräknas öka med , se tabell7:1. Lönesumman beräknas öka nominellt med ca 6 1/1987, dvs.i betydligt långsammare takt än . Den beräknade ökningen baseras påde förutsättningar rörande timlön och antalet arbetade limmar som redovisats itidigare kapitel. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Diagram 7:1 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarderkr., priser T--- 1--- r Källor: , ochfinansdepartementet. 1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 7:1 Hushållssektorns disponibla inkomster,konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto -8,2 -7,9 -9,3 Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m. m. Sparkvot, nivå i % -0,3 -0,8 -1,5 Källor: , ochfinansdepartementet. Inkomstöverföringarna till hushållen från den offentligasektorn beräknas realt öka med ca 5 1/1987, dvs. ungefär i samma takt somunder 1985 och 1986, se tabell 7: 2. Bakom den fortsatt kraftiga ökningen avinkomst- Tabell 7: 2 Inkomstöverföringar från offentlig sektortill hushåll Studiebidrag m. m. -34,6 -16,8 -15,3 Pensioner till f. d. anställda Pensioner lill f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. Källor: , ochfinansdepartementet. överföringarna ligger dels förbättringar i socialaförmåner för såväl löntagare som för barnfamiljer och pensionärer, dels endämpning av inflationen. De sociala förmåner, som i huvudsak utgår lilllöntagarkollektivet, beräknas öka realt 1987 genom förbättringar bådeav sjukförsäkring och arbetslöshetsunderstöd. Karensdagen inom sjukförsäkringenförsvinner, vilket innebär att arbetare i privat tjänst fr. o.m. den 1 december1987 kommer all få ersättning vid sjukdom. Högsta ersättningenvid arbetslöshet höjs från . och detkontanta arbetslöshetsunderstödet höjdes och höjs ytterligareden med sammanlagt . Stödet till barnfamiljerna förbättras påtagligt 1987.Denna typ av inkomstöverföringar beräknas öka med 1987 i realatermer. Barnbidragen höjdes med I . till 5 820 kr.per barn och år. höjdes studiebidragen lika mycket och utökades(liksom det förlängda barnbidraget) till att gälla 12 månader . Garantibeloppetvid barnledighet höjdes . Vidarehöjdes hyres- och inkomslgränserna för bostadsbidrag. Pensionsbelalningarna ökade realt med 1986. Tillden kraftiga ökningen bidrog all inflationen dämpades. Den kompensation förtidigare prisstegringar, som sker genom anknytningen till basbeloppet, medfördeatt pensionsbeloppet ökade med , medan konsumentpriserna steg medmindre än . Pensionsulbetalningarna beräknas öka realt med 3 1/1987. och höjs med ytteriigare400 kr. Den sammanlagda uppräkningen avbasbeloppet uppgår alltså till . Vidare höjs delpensionernaden från lill av inkomstbortfallet. Hushållens direkta skatter, avgifter m. m. beräknas ökarealt med 1987 jämfört 1986, se tabell 7: 3. genomförsflera förändringar av skattesystemet. Skallesänkningar sker genom altgrundavdraget höjs från . och basenheten från 7 800 kr.till . Prop.1986/87: Bilaga 1.1 Tabell7:3 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m. Prel.A-skatt Prel. B-skatt Slutskattereglering Avgår; Indirekta skatter Övrigadirekta skatter Avgifter m. m. Summa direkta skatter avgifter m. m. -0,3 Källor: , ,, och . Tabell 7:4 Realinkomsternas förändring Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Anm.: Lönesummans förändring innefattar förändringar i bådetimlön och antal arbetade timmar. I pensioner ingår i denna tabell även privatatjänstepensioner. Defiatering är gjord med implicitprisindex för privatkonsumtion. Källor: , ochfinansdepartementet. Vidare höjs den s.k. brytpunkten från . till135000 kr., och minskas antalet skikt i skatteskalan. I motsatt riktningverkar, all det extra avdraget för villafaslighet tas bort, och att dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen höjs med . Sammanlaget innebärförändringarna alt den genomsnittliga inkomstskatten sänks vid oförändradeinkomster. Del ökade skalteunderiaget i kombination med progressiviielen iskattesystemet medför dock, alt den genomsnittliga skalteandelen ökar. Somandel av hushållens inkomster före avdrag för direkta skatter, avgifter m. m.ökar de senare från 1986 till 30,1987. Den reala lönesumman, som ökade med ca 41/före skatt1986, beräknas stiga med 1987, se tabell 7:4 De förändringar iskallesystemet, som beskrivs ovan, medför dock en betydligt jämnare utvecklingav den reala lönesumman efter skatt mellan åren. Skatteförändringarna har enmindre utjämnande effekt på pensionerna än för lönerna. Det beror huvudsakligenpå att antalet pensionärer med full ATP fortsätter atl öka. Utvecklingenav reallönen före och efter skall framgår av diagram 7: 2. Reallönenföre skatt minskade med . Efter två är av i stortsett oförändrad reallön steg reallönen med 1986. Den beräknasstiga med ytteriigare 1987. Räknat efter skall har hela perioden sedan1983 inneburit en relativt jämnt stigande reallön. 7.2Privat konsumtion och sparande Den privata konsumtionen ökade med 1986, vilketär 1/mer än enligt den bedömning som gjordes i den preliminäranafionalbudgelen. Del värden starkaste ökningen . Särskilt starkökning redovisas för bilinköp (-h29%), fritidsartiklar () och utlandsresor(-Hll%). Även inköpen av kläder och skor (-) samt möbler ochhushållsartiklar (+6%) ökade starkt. En orsaktill alt den privata konsumlionsökningen 1986 underskattades i den preliminäranationalbudgelen är, atl hushållens bilinköp ökade belyd- Diagram7:2 Reallön före och efter skatt priser, index 1974= 100 Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 REALLÖN PER TDOfE FORE SKATT REJkllAN FERTDOfE ÖTEK SKATT 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 Källor:Statistiska centralbyrån, och . ligt merän vad som framgick av nyregistreringsstatisliken. Hushållens andel avnybilsinköpen ökade från 1986. Dessutom fördubbladesförsäljningen av begagnade bilar från företag lill hushåll. Denna ökadeöverföring av bilar från företag till hushåll förklaras till stor del av, attnya skatteregler för ijänsiebilar trädde i kraft den I januari 1987.Överföringen gav ett bidrag på ca 1/till konsumlionsupp-gängen,men motsvarar inte någon egentlig ökning av bilkonsumlionen i termer avresursförbrukning. Överföringen av bilar från förelag till hushåll registrerasi nationalräkenskaperna också som en negativ investering i företagssektorn ochdrog ned näringslivets investeringar med 1 1/1986. Bakom denmarkanta ökning av privat konsumtion, som skett , ligger främstden utveckling av hushållens realinkomster, som beskrevs i föregående avsnitt.Även andra faktorer har emellertid inverkat. I detta avsnitt berörs någrasådana. Underperioden t. o. m. 1980 var hushållens nettosparkvot i genomsnitt ca 4%.Den reala netlosparkvoten, som framförallt speglar investeringarna i småhusefter avdrag för kapitalförslilning, var . Detfinansiella sparandet var således negativt, och de finansiella tillgångarnasjönk som andel av disponibel inkomst, se diagram 7: 3. lill 1985ökade de finansiella tillgångarna med , trots alt delfinansiella sparandet bara uppgick till ca 12 miljarder kr.Uppbyggnaden av de finansiella tillgångarna skedde i stället genom upplåningoch kursförändringar på aktier. Värdestegring på aklier räknas inte som inkomstoch sparande i national- och finansräken- Diagram7:3 Hushållens flnansiella tillgångar och skulder Procentuellandel av disponibel inkomst TILLGÅNGAR TEXGANGAR EXKL AKTIER SKULDER Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Källor:Statistiska centralbyrån, och . Investeringarna i småhus minskade och uppgick1985 lill mindre än hälften av volym. Netlosparkvoten sjönk från 5procent 1980 nedtill under noll 1985. Hushållenssparande fortsatte minska . Avregleringen av kreditmarknaden inovember 1985 medförde att nettouppläningen ökade kraftigt och uppgick till 83miljarder kr. 1986, vilket framgår av tabell 7: 5. Eftersom de finansiellaplaceringarna uppgick till 82 1/. dämpades nedgången i delfinansiella sparandet . Även det reala sparandet minskadenågot. Del torde finnas flera orsaker lill att sparandet inte minskade mer ändet gjorde 1986, trots atl hushållen fick ökad tillgång till krediter. En orsakkan vara atl del har blivit betydligt dyrare alt låna. Realräntan har stigitoch avdragsmöjligheterna har begränsats. En stor del av nettouppläningen harockså använts till finansiella placeringar, och inte i syfte att finansieraprivat konsumtion. En annan orsak kan vara att inkomsterna sleg mer änförväntat 1986, vilket i sig kan ha medfört en ökning av de finansiellatillgångarna. Värdet av hushållens finansiella tillgångar ökade med över130 miljarder kr. , och uppgick till över 770miljarder kr. Därav kan merparten, utom försäkringssparandet på 90 miljarderkr., betraktas som i vid mening likvida tillgångar. Av ökningen berodde ca 50miljarder kr. på kursvinster på aklier. Dessutom har priserna päfastighetsmarknaden återigen börjat stiga realt. Den ökning av hushållenslikviditet och förmögenhet, som skett , kan komma till uttryck ien fortsatt nedgång av sparandet 1987. Tabell 7: 5 Hushållsektorns sparande Löpande priser Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 -1,4 -7,7 -5,1 -2,2 -4,1 Realt sparande Finansiellt sparande därav finansiella placeringar nettoupplåning 21,8 -0,3 82,5 82.8 23,1 -9,9 -3,4 -1,0 -2,4 -7,8 -1,1 0,3 -1,4 45,6 47,0 -8,3 -9,6 Sparkvot, nivå i % -0,3 -0,6 -0,8 -0,7 -1,5 -0,7 Brottosparkvot, nivå i %' därav real bruttosparkvot' finansiell sparkvot' 4,4 -0,1 -1,8 ' Procent av disponibel inkomst, brutto. Anm.:För 1987 är den andel av den tillfälliga förmögenhetsskatten pålivförsäkringsbolag m. fi. (engångsskatten), som avser hushällssektorn,fråndragen i bruttosparandet och finansiellt sparande. Försäkringssparandetinom hushållssektorn avser enskilda försäkringar. De avtalsenliga försäkringarnaingår i sektorn för finansiella företag. Engångsskatten på försäkringsbolagberäknas uppgå till sammanlagt , varav . Skatten betalas i sin helhet 1987, men fördelas avförsäkringsbolagen på försäkringstagarnas återbärings-räntor under två år.Källor: , och . Del finns dock även faktorer som talar för en dämpning avkonsumtions-tillväxten 1987. Den skärpning av amorleringskraven på län, sominfördes , torde ha en viss återhållande effekt pä den privatakonsumtionen. Utlåningsökningen från bostadsinstitulen till andra ändamål ännya bostäder har också gäll ned . (Utvecklingenpå kreditmarknaden och börsen behandlas i kapitel 10.) tydertillgänglig statistik avseende detaljhandelns försäljning och antaletnyregistrerade bilar på en fortsatt relativt stark ökning av den privatakonsumtionen under årets första mänader. Undersökningen Hushållensinköpsplaner (HIP) visade också på en fortsatt optimism hoshushållen vad gäller den egna ekonomiska situationen del närmaste året, vilketpekar på en fortsatt konsumlionsökning. Sammantaget görs bedömningen all den privata konsumtionenökar i volym 1987, och att sparandel fortsätter alt gå ned något.Netlosparkvoten beräknas falla från -0,1986 till -1,1987. Mot bakgrund av den låga svenska sparkvoten och de skildaredovisningsprinciper som tillämpas i olika länder finns det anledning attkommentera statistiken över hushållssparandet något. I tabell 7: 6 harhushållssparandet kompletterats med kollekfivt försäkringssparande samtberäkningar av värdeförändringar på aklier och småhus. Del bör påpekas all ettutvidgat begrepp för hushållssparandel inle ökar sparandet i samhället. Vadgäller det kollektiva försäkringssparandet innebär utvidgningen en flyttningav sparande från en sektor till en annan, och värdeförändringar frigör ingareala resurser för investeringar. I Sverigeär hushållens pensionssparande till stor del reglerat genom lagar och avtal.Vidare finns ett väl utvecklat trygghetsssystem, som ger ekonomisk ersättningvid sjukdom, arbetslöshet m.m., och därigenom minskar behovet av enskiltsparande för att möta sådana problem. Det sparande av detta slag, som sker isocialförsäkringssektorn, försäkringsbolagen och företagen har under 1970- och1980-talen uppgått till av disponibel inkomst. Vid jämförelser medinternationell statistik bör åtminstone de avtalsreglerade pensionssystemenssparande ingå i hushållssektorn. Hushållens inkomster och sparande skulle dåökas med . 1985 och netlosparkvoten justeras till 4,3%.Hushållssparandets negativa utveckling ändras dock inle avsådana justeringar. Nedgången i sparkvoten kvarstår även för den justeradesparkvoten. Inräknas värdeförändringar pä börsnoterade aklier ochandelar i hushällens inkomster och sparande (men däremot inte försäkringssparande),förändras bilden av hushållssparandet radikalt. Sparkvo-lensgenomsnittliga nivå höjs till , med stora variationermellan åren. Den genomsnittliga sparkvoten inklusive värdeförändringar uppgickpä 1970-lalel lill . Den då svaga utvecklingen på börsen medför, atlvärdeförändringarna bidrar med . Värdeförändringarna på småhus har varit mindre under1980-lalel än under sista , då de upppgick lill 60miljarder kr. Även små prisförändringar pä småhus ger högavärdeförändringar beräknat på hela beståndet, vars värde beräknas uppgå till690 miljarder kr. Det kan jämföras med hushållens innehav avbörsnoterade aktier och andelar som uppgick till 131 miljarder vid sammalidpunkt. Brultosparandel inkl. försäkringssparande ochvärdeförändringar låg på avdisponibel inkomst, med en lopp 1986 på . I mitten på 1970-lalet uppgickenbart värdeökningarna på småhus till av disponibel inkomst. Under1980-lalel har däremot värdeökningarna lill största delen avsett aktier. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 7:6 Alternativ redovisning av hushållssektornssparande -0,3 -0,8 Källor: , ochfinansdepartementet. 8 Investeringar Prop. Underförstå inträffade en avmattning i detotala fasta investeringarna. Den vändes i en uppgång under årets andra hälft,vilket medförde atl minskningen i de totala bruttoinvesteringarna stannade vid0,1986, se tabell 8:1. Återhämtningen inom näringslivet resulterade i enökning för helåret pä . Myndigheternas investeringar och bostadsinvesteringarnaminskade däremot med vardera. På byggnadssidan resulteradeåterhämtningen i en oförändrad nivå mellan helåren 1985och 1986. Hela dämpningen i de totala investeringarna låg på maskinsidan. Jämfört med uppskattningarna i den preliminäranationalbudgelen (PNB87) utvecklades myndigheternas investeringarsvagare 1986 och bostadsinvesteringarna starkare. Uppskattningen i PNB87 all detotala investeringarna skulle bli oförändrade 1986 utgick ifrån en snabbare ökningstakti maskininvesteringarna inom näringslivet. Alt detta inte skedde beror på attnäringslivels försäljning till hushållen av tidigare anskaffade personbilarökade mer än beräknat. I nationalräkenskaperna bokförs denna försäljning somen negativ investering i näringslivet. Exkl. denna "bilkomponent"uppskattas näringslivels investeringar ha ökat med ca 2,, vilket innebäroförändrade totala investeringar . Totalt bedöms investeringarna öka med 1987. Ökningenhar sin tyngdpunkt i näringslivet och bostadssektorn, se diagram 8: 1. Expansionensker främst pä maskinsidan, där ökningen beräknas till ca 61/, medanbyggnadsinvesteringarna bedöms öka med ca 2 1/. De senare påverkas av deekonomisk-politiska åtgärder, som vidtogs 1986i syfte atl dämpa byggnadsverksamheten i storstadsområdena. Invesleringkvotenberäknas uppgå till ca 19 1/1987, vilket är en ökning med en dryg halvprocentenhet . Expansionstakten i näringslivets investeringar avtogmarkant , se tabell 8:2. Dämpningen inträffade endast påmaskinsidan, medan ökningstakten i byggnadsinvesteringarna fördubblades. Tabell 8:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1986. löpande priser Åriig procentuell förändring, priser 3,3 -0,8 -1,2 6,0 -1,8 -3,7 1,2 -4,2 -4,3 -0,7 -3,3 Källor: , ochfinansdepartementet. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 -T--------- 1------- 1------- 1------- 1-------- 1--- I----------- 1------- r I---- 1--- 1--- 1--- 1 Källor: , ochfinansdepartementet. vänlas återhämtningen i maskininvesleringarna 1987 svaraför praktiskt taget hela expansionen i näringslivels investeringar.Näringslivets invesle-ringskvot beräknas därmed uppgå lill , vilket ärca högre än kvoten 1982. Tabell 8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet Årlig procentuell förändring. -3,4 -11,6 -23,3 El-, gas-, värme- och -10,5 -3,3 -19,8 -5,0 -15,0 -0,7 , statisktiska centralbyrån och . Diagram8:2 Bruttoinvesteringar i industrin Miljarderkr., priser Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 DTOUSTRIN TOTALT VERKSTADSDJDUSTRIN BASmDiraTRIN 70 72 74 76 78 80 82 84 66 Källor: , ochfinansdepartementet. Industrins investeringar ökade starkt t. o. m. 1985 föratt sedan minska med 1986, se diagram 8: 2. Investeringarna drogs nedav skogsföretagen, där större expansionsprogram under 1984-1985 avslutades ochutlandskonjunkluren var dämpad. Investeringarna fortsatte 1986 att öka inomverkstadsindustrin, där särskilt transportmedelsindustrin fortsatte sin stabilainvesleringslillväxi. Expansionstakten minskade inom den övriga industrin,t.ex. för kemisk industri. Industrins investeringsplaner lyder på en ökning avindustriinvesteringarna 1987. Därmed beräknas industrinsinvesleringskvot till 1987, alt jämföra med ca 121/1982. skedde en förskjutning inom industrin från maskin-till byggnadsinvesteringar, se tabell 8: 3. Nedgången för maskiner svarade förmer än hela den ca 2-procentiga minskningen i de totala investeringarna. Tabell 8:3 Industrins investeringar 1986, löpande priser procentuell förändring, irs priser -9,3 4,5 13,5 -6,2 -2,1 hämtningen1987 vänlas bestå huvudsakligen av ökade maskininvestering- Prop. 1986/87:150 ar. Industrin har utökat sinproduktionskapacitet inte bara genom egna investeringar ulan också genom ökadinhyrning (leasing) av maskiner och i viss mån även lokaler. Sådanainvesteringar bokförs i nationalräkenskaperna i den privata tjänstesektorn(uppdragsverksamhet resp. fastighetsförvaltning). Den ökade leasingen bedöms havarit tillräckligt stor för att helt kompensera nedgången i industrinsinvesteringar 1986. Ökningstakten 1987 beräknas fill även inkl. leasing. Investeringsutvecklingen inom näringslivet utanför industrinpräglades 1986 av i stort samma förskjutningsmönster som för industrin. För1987 förutses en ökning i nästan samtliga delbranschers maskininvesleringar medsammanlagt ca 2,, medan deras byggnadsinvesteringarökar med endast ca 0,6%.Härvid har hänsyn tagits till restriktioner på vissa branschersbyggnadsinvesteringar i storstadsområdena. Avmatlningen investeringar var uppenbarligentillfällig och en återhämtning kan förväntas 1987. Liksom avmatlningen böråterhämtningen sättas i samband med förväntningar kring den internationellakonjunkturutvecklingen och den förväntade framlida lönsamheten. Nedrevideringenav prognoserna för den internationella tillväxten kan komma alt verka dämpandepä investeringarna. Lönsamheten inom industrin är emellertid god och företagensegna investeringsplaner relativt optimistiska. 8.3 Bostadsinvesteringar och offentliga investeringar Som resultat av det minskande nybyggandet av bosläder ochdet ökande ombyggnadet svarade del senare för merparten av de totalaboststadsinvesteringarna 1986, se tabell 8:4. Vid periodens början hadeefterfrågan på nya bostäder minskat, delvis betingat av hushållens minskaderealinkomster. Vidare initierades en stor satsning pä ombyggnadssidan dels avbostadssociala skäl, dels av konjunkturpolitiska. Avsikten var bl. a. attutnyttja de lediga resurser inom byggnadssektorn, som fanns 1982. 1986, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser - 1,4 -15.0 -13,1 - 8,1 -16,7 -10,2 - 4,5 -14,9