prop · GA0399 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:99 om ledning av (den statliga förvaltningen Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de ätgärder och de ändamål somframgär av föredragandenas hemställan. Ipropositionen behandlas frågor som gäller och regeringens insyn ioch styrning av de statliga myndigheternas verksamhet. Härvid behandlas deförändringar i insyn i verksamheten som förslagen ger upphov till,regeringens styrning av myndigheterna och myndigheternas ledning. Särskilduppmärksamhet ägnas också ät myndigheternas produktivitet och den service sommyndigheterna ger till medborgarna. 1propositionen konstateras att regeringsformen är en tillräcklig grund förregeringen att styra myndigheterna. Styrningen föresläs dock ändra karaktär.Riksdagens styrning bör sålunda enligt propositionen gälla verksamhetenshuvudinriktning. Regeringens krav på myndigheterna bör preciseras.Myndigheterna bör ges större frihet vid verksamhetens utövande.Ansvarsförhållandena bör göras tydligare, framhålls det. 1propositionen föresläs att innan föreskrifter beslutas skall kostnader ochövriga effekter bedömas för staten, kommunerna och den privata sektorn. 1propositionen föreslås vidare att försöksverksamheten med treåriga budgetramardrivs vidare. Myndigheterna ges vidare vidgad rätt att utforma sin egenorganisation. Det konstateras att denna typ av styrning förutsätter enförstärkt och förbättrad uppföljning av myndigheternas verksamhet. Förslaglämnas om hur detta skall ske. Förslaglämnas också om att revisorers och riksrevisionsverketsgranskningsrätt skall utökas till att omfatta sådan statlig verksamhet sombedrivs i bolags- eller stiftelseform. Lagförslag lämnas angående en sådanvidgad rätt. I 1986/87. Förslag lämnas också om anslag förbudgetåret Prop. 1986/87:99 1987/88. I propositionen behandlas dessutom chefsförsöriningen istatsförvaltningen, dvs. de högre chefernas rekrytering, rörlighet ochutbildning. Vidare behandlas vissa frågor om lönesättningen av chefer samt endel pensionsfrågor med anknytning till chefsförsörjningen. Regeringen föreslåsi propositionen få bemyndigande att inrätta tjänster för tillfälligauppgifter.Dessutom föresläs ändringar i förordningen om förordnandepension ochi tillämpningen av denna. Enligt propositionen införs i lagen (1976:600) omoffentlig anställning regler om en förflyttningsskyldighet förvisstidsförordnade verkschefer. En möjlighet att entlediga affärsverkscheferinförs också. 1 propositionen föreslås att affärsverken skall ledas avstyrelser som i egenskap av koncernstyrelser inför regeringen också svarar förverksamheten i de bolag där affärsverken har ett bestämmande inflytande. Förslag lämnas beträffande arbetsgivarfunktionen föraffärsverken och deras bolag. Bedömningar lämnas angående uppgifts- ochansvarsfördelning mellan verkschef och styrelse i allmännaförvaltningsmyndigheter samt angående styrelsernas sammansättning. Förslaglämnas om personalföreträdarnas ställning. En redogörelse lämnas för regeringens strävan att ökaandelen kvinnliga chefer och andelen kvinnor i statliga myndigheters styrelser. Lag med instruktion för revisorer Härigenom föreskrivs följande. 1 § I anslutning till 12 kap. 7 § första stycketregeringsformen meddelas i denna lag föreskrifter för revisorer. 2 § revisorer har till uppgift att påriksdagens vägnar granska den statliga verksamheten. Granskningen får också omfatta sådan verk samhet som staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verk samheten är reglerad i lag eller nägon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller pä något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Har statsmedel tagits emot som bistånd till en vissverksamhet, får revisorerna granska hur dessa medel används, i den mänredovisningsskyldighet för medlen föreligger gentemot staten eller särskildaföreskrifter har meddelats om medlens användning. Vid sädan granskning skallrevisorerna beakta de särskilda betingelser som kan gälla för verksamheten. Den administrativa praxis som tillämpas vidregeringsarbetet är undantagen från revisorernas granskning. kan besluta om särskilda uppgifter förrevisorerna eller föreskriva att en viss verksamhet skall vara undantagen frånrevisorernas granskning. 3 § Revisorernas granskning skall främst ta sikte påförhållanden med anknytning till statens budget men får också avse en bedömning av de statliga insatserna i allmänhet. Huvudintresset skall knytas till de resultat i stort som har uppnåtts inom olika verksamhetsområden. I enlighet med första stycket skall revisorerna framförallt beakta frågor som är av mera väsentlig betydelse för den statsfinansiellaoch förvaltningsekonomiska utvecklingen eller som berör grunderna för detadministrativa arbetets organisation och funktioner. Revisorerna har rätt att uttala sig om behovet ochangelägenheten av olika statliga åtaganden. 4 § Revisorerna skall påtala förhållanden som de anserotillfredsställan de samt verka för att en god hushållning iakttas med statens medel och att statens tillgångar utnyttjas efter rationella grunder. De skall därvid fästa uppmärksamheten på möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivera det statliga förvaltningsarbetet. Syftet med granskningen skall vara att främja en sädanutveckling att staten av sina insatser på skilda områden får det utbyte som medhänsyn till både kostnader och allmänna samhällsintressen är rimligt. 5 § 1 riksdagsordningen finns föreskrifter om antaletrevisorer och om val av revisorer, suppleanter, ordförande och vice ordförande. För revisorerna skall det finnas såväl en förste som enandre vice ordförande. 6 § Revisorernakallas till sammanträde av talmannen så snart val av revisorerna harförrättats. Därefter sammanträder de pä tider som de själva bestämmer. 7 § Om bådeordföranden och de bägge vice ordförandena har förhinder, förs ordet vidsammanträdena av den av de närvarande revisorerna som har varit ledamot avriksdagen längst tid. Om två eller flera har tillhört , äldste av dem företräde. 8 § Ärendenaskall beredas pä tre avdelningar. Varje avdelning består av fyra revisorer ochfyra suppleanter. Ordföranden och vice ordförandena skall vara ordförande påvar sin avdelning. Om avdelningarnas sammansättning i övrigt beslutar revisorerna. 9 § För den löpande utredningsverksamheten skall detfinnas ett av revisorerna inrättat kansli. 10 § Till grund för arbetet hos revisorerna skall detligga en gransknings- plan över de ärenden som närmare skall undersökas. Granskningsplanen fastställs åriigen av revisorerna, som ocksäfår besluta om granskning av ärenden som inte är upptagna på planen. När granskningsplanen upprättas och när det i övrigt finnsskäl till det, skall revisorerna samråda med utskott omgranskningsverksamheten. 11 § 1 lagen(1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissahandlingar m. m. finns föreskrifter om revisorernas befogenhet att fordra in dehandlingar och övriga upplysningar som de behöver för sin granskning. 12 § Så snartgranskningen av ett ärende är avslutad, skall revisorerna besluta i ärendet. Före beslutet skall revisorerna dock inhämta yttrande avden som har berörts av granskningen eller har speciell sakkunskap i denbehandlade frågan, om inte detta av någon särskild anledning är onödigt. Sådanayttranden skall inhämtas i den omfattning som revisorerna anser lämplig medhänsyn till ärendets allsidiga bedömning. 13 § Varje förslagsom väcks av en avdelning skall föredras till avgörande i plenum. 14 § Ärendenaavgörs efter föredragning i den ordning som revisorerna bestämmer. Om skiljaktiga meningar uppstår och omröstning begärs,skall revisorerna avge sina röster och dessa antecknas i protokollet. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsrösi. Varie revisor kan reservera sig mot ett beslut genom attlåta anteckna avvikande mening i protokollet. 15 § Revisorernaskall hos göra de framställningar som de finner befogade medanledning av vad som har uppmärksammats vid granskningen. 16 fj Revisorernaskall lämna en berättelse över sinverksamhet. Berättelsen skall avse tiden den 1 juii-den 30 juni. 17 § Revisorernafastställer i en arbetsordning de föreskrifter om ärendenas handläggning ochom personalens åligganden som behövs utöver denna instruktion. 18 § 1 arbetsordningeneller i särskilda beslut får revisorerna uppdra åt kanslichefen eller någonannan tjänsteman vid kansliet att avgöra administrativa ärenden eller grupperav ärenden som inte är sädana att de bör prövas av revisorerna. 19 § Särskilda föreskrifter fmns om arvoden tillrevisorerna och suppleanterna. Under de resor och förrättningar som revisorerna ochsuppleanterna företar för sitt uppdrag skall de ha ersättning enligtersättningsstadgan (1971:1197) för ledamöter och tillämpningsföreskrifternatill denna. När ersättningen skall beräknas enligt de regler somenligt kollektivavtal gäller för statstjänstemän i allmänhet eller enligtutlandsresereglementet (1953:666), skall hus i anses somtjänsteställe då pågår. Under andra tider skall bostadeni hemorten anses som tjänsteställe. 20 § I besvärsstadgan (RFS 1970:3) för ochdess verk finns föreskrifter om överklagande av revisorernas beslut. Denna lag träder i kraft den , då lagen (RFS1975:9) med instruktion för revisorer' skall upphöra att gälla. Kungjord även i SFS 1974:1036. 2 Förslagtill Prop. Lag om granskning av statligaaktiebolag och stiftelser Härigenom föreskrivs följande. 1 § fär granska den verksamhet sombedrivs i följande aktiebolag och stiftelser. Kungliga Dramatiska teatern aktiebolag SEMKO, Svenska Elektriska MaterielkontrollanstaltenAktiebolag Fonden för industriellt samarbete med Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) Stiftelsen och de regionala stiftelser som ingår iSamhällsgruppen 2 § De aktiebolag och stiftelser som nämns i I § ärskyldiga att på begäran av lämna verket de upplysningar sombehövs om den granskade verksamheten. Denna lag träder i kraft . Granskningen av verksamheten i Svenska rikskonserter skallfram till utgången av är 1987 i stället avse verksamheten i . Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs alt 6 kap. (1980:100)' skall ha följande lydelse och 8 kap. 10 § sekretesslagen Sekretess gäller i myndighets affärsverksamhet för uppgift om myndighetens affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att någon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad om uppgiften röjs. Under motsvarande förutsättning gäller sekretess hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos bolag, förening, samfällighel eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande. Sekretess gäller i myndighets affärsverksamhet föruppgift om myndighetens affärs- eller driflför-hållanden, om det kan antas attnågon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad omuppgiften röjs. Under motsvarande förutsättning gäller sekretess hos myndighetför uppgift om affärs- eller driftförhäl landen hos bolag, förening,samfällighel eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmännagenom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision.Sekretessen hos en myndighet som bedriver sådan revision gäller dock Inte, omuppgiften ingår 1 beslut av myndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt förstastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. 1 fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . För denvars anställning hos myndigheten har upphört gäller förbudet enligt förstastycket att röja eller utnyttja uppgift endast i den utsträckning som följer av3 § andra stycket lagen (1931:152) med vissa bestämmelser om illojalkonkurrens. Sekretess gäller hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för enskild, som i annat fall än som avses i 8 och 9 §§ har trätt i affärsförbindelse med myndigheten, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller också hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för enskild som har trätt i af- 8 kap 10 § Sekretess gäller hos myndighet för upogift omaffärs- eller driftför-hällanden för enskild, som i annat fall än som avses i 8och 9 §§ har trätt i affärsförbindelse med myndigheten, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessgäller också hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden förenskild som har trätt i af- Lagen omlryckl 1985:10. ')9. färsförbindelse med bolag, förening, samfällighel eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari del allmänna genom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande, om det kan antas att den enskilde lider skada om om uppgiften röjs. färsförbindelse med bolag, förening, samfällighel ellerstiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndighetenutövar ett bestämmande inflytande eUer bedriver revision, om det kan antas atlden enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessen hos en myndighet sombedriver sådan revision gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut avmyndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt första stycket,lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där. Sekretessen gällerdock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagande myndigheten. Regeringenkan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner detvara av vikt att uppgiften lämnas. 1 fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffandehandling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekretessen dock längst tilldess har förflutit från det avtalet slöts. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:600) omoffentlig anställning' dels att nuvarande 7 kap. 9-11 §§ skall betecknas 7 kap.11-13 §§, dels att15 kap. 1 och 2 §§, 16 kap. 2 § saml 17 kap. 1 och 3 §§ skall ha följandelydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 7kap. 9 och 10 §§, av följande lydelse. 1 kap.. 9§ Är chefen för ett statligt affärsverk jörorditad förbestämd tid, får han skiljas från sin tjänst före utgången av denna lid, omdet är nödvändigt av hänsyn lill verkets bästa. Är chefen för någon annan förvaltningsmyndighet än somavses i 9 § och som lyder under regeringen förordnad för bestämdtid, får han förfiyttas tiU en annan statlig tjänst som tillsätts på sammasätl, om del är påkallat av organisatoriska skäl eller annars nödvändigt avhänsyn till myndighetens bästa. 15 kap. 1 § Fråga om anställnings upphörande som avses i 7 kap. 2-4, 9 eller 10 § prövas av den myndighet som tillsätter tjänsten, om inte annat följer av 5 § nedan eller av föreskrift eller särskilt beslut som regeringen meddelar. Fråga om anställnings upphörande enligt 7 kap. 5 eller 7 § prövas av regeringen, om inte annat följer av 5 § nedan. Närmare föreskrifter meddelas av regeringen. Fråga om anställnings upphörande som avses i 7 kap. 2-4,// eller 12 § prövas av den myndighet som tillsätter tjänsten, om inte annatföljer av 5 § nedan eller av föreskrift eller särskilt beslut som regeringenmeddelar. Fråga om anställnings upphörande enligt 7 kap. 5, 7 eller9 § prövas av regeringen, om inte annat följer av 5 § nedan. meddelas av regeringen. Fråga om förflyttning enligt 7 kap. 8 § prövas av regeringen. Fråga om förflyttning enligt 7 kap. 8 § till en tjänst som tillsätts Lagen omtryckt 1986:430. ga om förfiyitnlng till tjänst som tUlsältes av sammamyndighet som har anställt arbetstagare prövas dock av myndigheten. av den myndighet som har anställt arbetstagaren prövas avden myndigheten. Fråga om förflyttning till någon annan tjänst prövas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Fråga om förflyttning enligt 7 kap. 10 § prövas avregeringen. Villarbetstagare söka ändring i beslut enligt 7 kap. 3-5 eller 8 §, 10 kap. 1 §, 11kap. 1 eller 2 § eller 13 kap. 2 § andra slycket, skall han väcka talan från den dag dä han fick ta del av beslutet. Vill enarbetstagare söka ändring i beslut enligt 7 kap. 3-5 eller 8-10 §, 10 kap. 1 §,11 kap. I eller 2 § eller 13 kap. 2 § andra stycket, skall han väcka talan frän den dag då han fick ta del av beslutet. Beslut omanställnings upphörande enligt 7 kap. 4 eller 5 §, om förflyttning enligt 7kap. 8 §, om löneavdrag som disciplinpåföljd enligt 10 kap. I § eller omavskedande enligt 11 kap. fär ej verkställas, förrän beslutet har prövats slutligtefter talan som avses i 16 kap. 2 § eller rätten till sådan talan harförlorats. Detsamma gäller beslut om avgångsskyldighet enligl 7 kap. 3 §, omej annat följer av 2 §. Beslut omanställnings upphörande enligt 7 kap. 4 eller 5 §, om förflyttning enligt 7kap. 8 §, om löneavdrag som disciplinpåföljd enligl 10 kap. I § eller omavskedande enligt 11 kap. fär inte verkställas, förrän beslutet har prövatsslutligt efter talan som avses i 16 kap. 2 § eller rätten till sådan talan harförlorats. Detsamma gäller beslut om avgångsskyldighet enligt 7 kap. 3 § ellerförfiyitnlng enligt 7 kap. 10 §, om inte annat följer av 2 eller 3 §. Beslutom avstängning enligl 13 kap. 1 eller 2 § har omedelbar verkan. I tvist omsådan avstängning äger domstolen dock för tiden intill dess lagakraftägande domeller beslut föreligger förordna, atl beslutad avstängning skall vara hävd. Beslut om skiljande från tjänst enligt 7 kap. 9 § eller omavstängning enligt 13 kap. I eller 2 § gäller . Beslutom förflyttning enligt 7 kap. 10 § får ges omedelbar verkan, om del finnssynnerliga skäl för det. I tvistom sådana beslut som avses i första eller andra stycket får domstolen dock förtiden intill dess lagakraftägande dom eUer beslut föreligger bestämma, attbeslutet tills vidare inte skall gälla. Denna lag träder i kraft den . Den nyaföreskriften i 7 kap. 9 § får dock tillämpas endast i fråga om sådanaförordnanden som börjar löpa efter ikraftträdandet. Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Prop. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , R. , ,, , , , G. , Lönnqvist Föredragande: statsråden och Proposition om ledning av den statliga förvaltningen Det pågår etl omfattande förnyelse- och utvecklingsarbetei staten, landstingen och kommunerna. Målet är en effektiv offentlig sektor somerbjuder hög kvalitet och god service på medborgarnas villkor. En grund fördetta lades i regeringens skrivelse om den offentliga sektorns förnyelse (skr.1984/85:202, FiU 35, rskr. De förslag som presenteras av mig och avstatsrådet syftar till atl förstärka och regeringensfortlöpande styrning och uppföljning av de statliga myndigheternas arbete.Huvuduppgiften är därvid att säkerställa att verksamhetens inriktning stämmeröverens med politiskt uttalade riktlinjer och prioriteringar och atlkontrollera att tillfredsställande effekter uppnås med givna ekonomiska ramarför verksamheten. För detta krävs en tydligare ansvars- ochbefogenhetsfördelning mellan olika förvaltningsnivåer. En mer medvetendelegering i kombination med tydligare mäl och riktlinjer, samt förstärkt ochförbättrad uppföljning är därvid centrala moment. Myndigheterna mäste ges praktiska möjligheter alt omsättastyrsignalerna i handling och få ett stort handlingsutrymme i de angelägenheterdär de själva är bäst skickade att besluta. Innan de konkreta förslagen presenteras vill jag redovisaden grundsyn som ligger bakom förslagen. 1 En effektiv förvaltning i överensstämmelse medfolkviljan Den offentligt drivna verksamheten svarar förungefär en tredjedel av landets samlade produktion. En ännu större del av landets samlade in komster passerar den offentliga sektorn för att finansiera verksamheten eller för att omfördelas mellan medborgare, regioner, kommuner och före tag. Det är självklart att den offentliga sektorn mäste handskas effektivt med sina resurser. Dettaunderstryks också av alt av verksamheterna nu måste finansieras Prop.1986/87:99 med den bestämda förutsättningen att nytillskott av resurser intekan komma ifråga. Befintliga resurser måste utnyttjas effektivare. Omprövningmåste till för att vissa prioriterade områden, där behoven fortfarande ärstora, skall kunna växa. Jag tänker särskilt pä barnomsorgen och äldreomsorgen,men ocksä på insatser av annan karaktär, t. ex. miljöskydd, forskning ochinsatser för en balanserad regional utveckling. Denutmaning som de offentliga tjänsteproducenterna nu står inför är att samtidigtbåde utveckla och förbättra de offentliga tjänsterna och minska deraskostnader. Självklart är delta ingen lätt uppgift. Likafullt måste den utföras. Förnyelsearbetetmåste ske med stor lyhördhet för medborgarnas önskemål. Den offentliga sektornär demokratiskt styrd. För att behålla en vital och levande demokrati måstedemokratins former anpassas till verklighetens förändrade villkor. Jag menaratt en offentlig verksamhet i samklang med medborgarnas önskemål idagförutsätter att fler beslut fattas närmare verksamheterna, så att fler kan varamed och påverka det dagliga arbetet. Förändringarnagäller såväl staten som landslingen och kommunerna Minaförslag nu gäller den sifitliga förvaltningen, men förändringar måste ske påalla nivåer. Om brukare och personal får ett större inflytande över t. ex. ettdaghem eller etl stärks medborgarinflytandet. För att inflytandetskall bli meningsfullt måste det emellertid finnas ett ordentligt utrymme förlokala beslut. Varken kommunerna, de statliga myndigheterna eller regeringenoch får begränsa möjligheterna genom detaljregleringar. Föratt garantera att folkviljan får ett genomslag i det fortsatta utvecklingsarbeteti hela den offentliga förvaltningen pågår nu arbete på flera olika fronter. k. frikommunförsöket, i nio kommuner och i tre landsting, syftar till attutveckla nya former för samverkan mellan staten och kommunerna. Avsikten är attdet skall avlösas av generella författningsändringar för alla landets kommuneroch landsting. Både demokratiska skäl och effektivitetsskäl talar för attstaten bör minska sin detaljstyrning av kommunerna. Despecialdestinerade statsbidragen är föremål för en översyn. Ensärskild arbetsgrupp i har i uppgift att studera bidragenseffekter. Jag menar att detaljreglering via statsbidragen och de centralamyndigheternas normgivning måste minska. Den centrala reglering som bör finnaskvar skall vara motiverad av nationella mål. Isyfte att fördjupa den kommunala verksamhetens medborgerliga förank ring avser jag att i ett annat sammanhang lämna förslag om vidgat inflytande för brukarna av kommunala tjänster, om bättre möj ligheter att decentralisera och anpassa den kommunala nämndorganisa- 12 tionen efter kommunernasskiftande behov samt om förbättrade villkor för Prop. 1986/87:99 partieroch förtroendevalda. Detintensiva arbete som härtill pågår för all förbättra myndigheternas service ochskapa goda kontakter mellan enskilda och myndigheter handlar ytterst om attvidareutveckla demokratin. Genom en öppnare och mer serviceinriktad inställningkan myndigheterna mer direkt fånga upp medborgarnas anspråk på verksamheten. Närjag i det följande behandlar beslutsfördelningen i staten och vilkaförändringar som krävs för alt åstadkomma en verksamhet som står i samklang medfolkviljan, vill jag stryka under att en effektiv statsförvaltning förutsätteratt besluts- och ansvarsfördelningen mellan olika förvaltningsnivåer är tydligoch klar. Densvenska statsförvaltningen skall vara rättskännande, öppen, effektiv, smidigoch serviceinriktad. Dess verksamhet skall vara ett utflöde av folkviljan genomden demokratiska beslutsprocessen. Statsförvaltningensarbete leds - utom vad gäller och kyrkomötets myndigheter - avregeringen. Det ingår i regeringens grundlagsfästa ansvar inför attstyra de underlydande myndigheterna. I detta har regeringen tilldelatsvidsträckta befogenheter.