prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Ställförelrädarskapelkan inte bara utövas genom skriftlig flrmaleckning utan ocksämuntligt, exempelvis vid ingående av muntliga avtal. Bestämmelserna omflrmatecknare i bankaktiebolagslagen gäller bara slyrelseledamöler ochsärskilt utsedda flrmatecknare. Regler om andra representanter, t. ex. personersom har befullmäktigals av ställföreträdarna, anställda medslällningsfullmakt m. fl. finns i annan lagsliftning (jfr 6 8). En ställning i vissmån likartad med de legala ställföreträdarnas intar enligl utredningen debefattningshavare i bankbolag vilka har behörighet att förelrädabolagel enligl s. k. slällningsfullmakt. I bankerna innehas en dylik speciellbehörighet ofta av högre banktjänstemän som vanligen får anses behöriga att tillföljd av sina tjänsteåligganden, sin "ställning", ingå avtalför bankbolagel och även i övrigl förelräda banken. Detla skulle enligl ulredningen få anses följa av 2 kap. 10 8andra stycket avtalslagen. Enliglbankinspeklionen år vad ulredningen anför om behörighel för bank-Qänstemän all till följd av Qänsteåiigganden (slällningsfullmakt) ingå avtal för bankbolaget diskutabelt. I varje fall börenligt inspektionen med avtal inte avses kreditavial eller liknandeförbindelser i utövandet av själva bankrörelsen. Ulifrån åberopad bestämmelse iavtalslagen torde däremot kunna följarält för Qänsteman i bank att pä grund av sina allmänna Qänsteåiigganden träffa t.ex. tjänsteavtal med anställd eller hyresavtal (bil. 3 avsnitt 3.8.10). Jag delar inspektionensuppfattning i denna fräga. Av försia slyckeljämförl med 9 8 delgivningslagen (1970; 428) följer alt delgivning som skerenligt lag eller andra förfatiningar får ske med en av flera gemensamtbehöriga flrmatecknare. Motsvarande lorde gälla även andra meddelanden tillbankbolaget. I 8 kap. 17 8 finns särskilda bestämmelser om hur bolaget skall företrädas närstyrelsen vill föra talan mot bolaget, t. ex. för att klandra ett beslul avbolagsslämman. Enligl andrastycket kan styrelsen bemyndiga slyrelseledamol eller annan all förelrädabankbolaget och teckna dess firma. Vem som helsl kan utses tillfirmatecknare, om bolagsordningen inte föreskriver något annat. En firmalecknare som inle är styrelseledamotmåsle uppfylla kvalifikationskraveni 3 8 försia slycket för en styrelseledamot. I lagrådsremissenangavs atl i fråga om flrmatecknare skulle gälla bl. a. vad som sägs omslyrelseledamol i 3 8 andra slycket. Lagrådet har framhållit att därföreskrivs att högst en tredjedel av hela anlalel styrelseledamöter i ellutlandsägl bankaktiebolag får vara ulländska medborgare elter bosalla utomlands. Det är svårl att insehur denna regel skall kunna tillämpas idella sammanhang, om del inle är fråga om all ulse minsl tre flrmatecknareutanför styrelsen. Emellerlid innebär 3 8 andra slycket ocksä atl dispens kan ges från det absoluta krav påsvenskt medborgarskap som annars gäller. Detta kan givetvis ha sillintresse för en ullandsägd bank. Med anledning av vad lagrådet anfört villjag framhållaatt avsikten med 103 hänvisningen till 3 8 andra stycket var att dendär angivna möjlighelen att Prop. 1986/87: 12 ge dispens från kravel på svensktmedborgarskap skulle bli lillämplig på firmatecknare i utlandsägdabankaktiebolag. Som lagrådet påpekat leder emellertid en sådan hänvisning till osäkerhet om vad som avses. Hänvisningen till 3 8 andra stycket utgär. I stället införs ensärskild möjlighet för regeringen eller, efter bemyndigande, bankinspektionenatt ge dispens från kravel på svenskl medborgarskap för firmatecknare ibankaktiebolag som bildats av utländskt bankförelag. Av 3 8 första stycket följeratt firmatecknaren inte får vara omyndig eller i konkurs. Enligt 6 8näringsförbudslagen får inte den vara firmatecknare som är underkastadnäringsförbud. Dispens kan erhållas från bosättnings-kravet i första stycket.Har en styrelseledamot fått dispens enligt 3 8 första eller andra stycket kanslyrelsen utse honom lillfirmalecknare utan all del krävs en ny dispens. Jävsregeln i 14 8 gäller ävenen särskild firmatecknare. Till skillnad frånaktiebolagslagen gäller enligt tredje slycket all endast kollektivfirmateckning får förekomma i bankaktiebolag. Slyrelsen kan föreskriva annanbegränsning i firmatecknarens befogenheter, t.ex. begränsning till vissa slagav rättshandlingar, men ingen sådan begränsning får registreras. Även om enbestämmelse med della innehåll meddelas i bolagsordningen, kan den därför inteåberopas mot tredje man som är i god tro. Enligt fiärde slycket kanetl bemyndigande alt teckna firma återkallas när som helst. Reglerna i BL om atlflrmaleckning kan ske genom konlrasignalion har, i överensstämmelse medaktiebolagslagen, fått utgå. Delsamma gäller den nuvarande, tvingandebestämmelsen om att kontrasignant får teckna firman endast i förening medordinär firmatecknare. Bestämmelser om hur firma tecknas finns i 6 kap.4 8. bankrörelselagen. 16 § Styrelsen etter annan ställföreträdare förbankaktiebolaget får inte företa en rättshandling eller annan åtgärd som ärägnad atl bereda otillbörlig fördel ål en aklieägare eller nägon annan lill nackdel för bolagel eller annanaktieägare. En ställföreträdare fårinte föQa sådana föreskrifter av bolagsstämman eller annat bolagsorgan som inteär gällande därför att de slår i slrid med denna lag, bankrörelselagen (1986;000) eller bolagsordningen. (Jfr 8 kap. 15 § UBAL.) Paragrafen, som överensstämmermed 8 kap. 13 8 akliebolagslagen och motsvarar 83 8 1 och 84 8 första och andrastyckena BL, innehåller en s. k. generalklausul som riktar sig till bolagetsstyrelse och andra ställföreträdare för bolaget. Första stycket innehållerett förbud mot åtgärder som medför otillbörliga fördelar. Den nya bestämmelsenavser att bättre skydda minoriteten än motsvarande beslämmelse i BL. Styrelsen eller annanställföreträdare får enligt delta stycke inte företa en rättshandling ellernågon annan åtgärd som är ägnad att bereda otillbörlig fördel åt en aktieägareeller någon annan till nackdel för bolagel eller Denna s. k. generalklausul är etl ullryck för principen Prop.1986/87: 12 om aktieägarnas likställighet, i den mån någol annat inle följer avbolagsordningen. Saken kan också uttryckas så att bolagsorganen är skyldigaall handla lojall mot en aktieägarminoritel. Med hänsyn till attstyrelsen och annan ställföreträdare för bolaget redan genom rörelsereglerna i2 kap. bankrörelselagen och bolagsordningens föreskrifter är förhindrade allvidta åtgärder som är främmande för föremålet för bolagets verksamhet ellerför verksamhetens syfle, har den särskilda bestämmelsen om detta i 83 8 försiameningen BL fått ulgå i förslaget. Bestämmelsen i 83 8 andra meningen BL allstyrelsen har rätt att ge vissa gåvor återflnns i 9 kap. 6 8. Andra stycket behandlarfrågan om lydnadsplikt mot överordnade bolagsorgan och har samma innebörd sommolsvarande bestämmelser i (84 8 första och andra styckena). Någon motsvarighet tillregeln i 84 8 försia slycket BL, som innebär atl styrelsen, annanställföreträdare och delegat måste föQa de särskilda föreskrifter som meddelasi bolagsordningen eller av bolagsstämman, flnns inte i förslaget och inleheller i aktiebolagslagen. All denna skyldighet föreligger följer redan av attbolagsstämman är det överordnade organ vars beslul bolagets ställföreträdare iprincip är skyldiga all följa. Inte heller harbestämmelsen i 84 8 andra stycket BL, som förbjuder bankens ställföreträdareatl följa en föreskrift av bolagsstämman "om sådan ålgärd avseendeförvaltningen av bolagets angelägenheter, vars verkställighet slyrelsen finnerinnebära elt uppenbart åsidosättande av bolagets intresse", tagits med iförslaget. En sådan föreskrift av bolagsstämman torde nämligen praktiskt tagelalllid slä i strid med generalklausulen i 8 kap. 15 8 och alltså även i stridmot lagen. Del är endaslbolagsorganens skyldigheler som regleras i denna paragraf 1 vad mån anställda sominte har sådana funktioner är skyldiga att följa bolagsstämmans, styrelsenseller verkslällande direktörens anvisningar får avgöras enligt allmännarättsregler. Det blir därmed i första hand fråga om en tolkning avanställningsavtalet eller kollektivavtal, med hänsynslagande till vad förslags anvisning del är frågan om. 17 8 Har en slällförelrädare överskridil sinbefogenhet när han företog en rättshandling för bolaget, gäller interättshandlingen mot bolaget, om den mot vilken rättshandlingen förelogs insågeller borde ha insett all befogenheten överskreds. (Jfr 8 kap. 16 8 UBAL.) Paragrafen, somöverensstämmer med 8 kap 14 8 första meningen aktiebolagslagen och moisvarar85 8 första stycket BL, innehåller en regel om verkan av alt en ställföreträdareför bolaget överskrider sin befogenhel. Förslaget bygger, liksomaktiebolagslagen, på att det finns en viss funk tionsfördelning mellan bolagsstämman och slyrelsen. Denna funktionsför delning innebär en begränsning av båda organens behörighet atl förelräda bolaget. Om exempelvis styrelsen skulle vidta en åtgärd med överskri dande av de gränser för behörigheten som funktionsfördelningen innebär, .qc medförålgärden inte rättsverkan genlemol bolagel, alldeles oavsett om Prop. 1986/87:12 tredje man var i god tro eller inte.Detla motsvarar vad som gäller enligt nuvarandelagsliflning. Har en ställföreträdare för bolagel däremot handlat inom ramen för sin behörighet men överskridil sinbefogenhet, blir rättshandlingen bindande för bolaget om tredje man var i godtro. Bestämmelsen har i dethänseendet samma innebörd som motsvarande bestämmelse i 85 8 förstastycket BL. 188 För registrering skall bankaktiebolagel anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot, suppleant ellerflrmatecknare samt deras postadress, personnummeroch medborgarskap. För registrering skall även anmälas av vilka och hurbolagets firma tecknas. Anmälan görs första gängen närbankaktiebolaget enligl 2 kap. 12 8 anmälsför registrering och därefler genasl efter det att ändring har inträffat i ett förhållande som har anmälts eller skallanmälas för registrering enligt försiaslycket. Rätl atl göra anmälan tillkommer även den som anmälningengäller. Om bolagelspostadress ändras, skall bolaget genast anmäla det för registrering. (Jfr 8 kap. 17 8 UBAL.) Paragrafen, som isak överensslämmer med 8 kap. 15 8 aktiebolagslagen och moisvarar 22 8andra och tredje styckena samt 88 § BL, innehåller bestämmelser om attbankaktiebolagel skall för registrering anmäla vem som har utsetts tillstyrelseledamot, suppleant och firmatecknare. Den överensstämmer i sak med gällande lag. Nytt äratt postadress, personnummer ochmedborgarskap skall anges. Registeringen görs av bankinspektionen i ett bankregister som inspektionenför. Närmare bestämmelser om registrering m. m. finns i 8 kap.bankrörelselagen. Motsvarigheten tillföreskriften i aktiebolagslagen om atl etl akliebolag skall lill registreringsmyndigheten sända in en förteckningöver styrelseledamöter,verkställande direktör, suppleanter och flrmatecknare senast efter den ordinarie bolagsstämman har intetagils med i förslagel. Bestämmelsen har där tillkommit för atl myndigheternaskall kunna konlrollera förändringar i bolagels ledning inför enförestående likvidation eller konkurs. Medhänsyn lill den kontroll som bankinspektionen utövar över bankbolagen bör en motsvarandeuppgiflskyldighet inle vara nödvändig här. BL: s bestämmelser om bolagsstämma har omarbetats sä attförslaget i huvudsak stämmer överens med motsvarande beslämmelser i aktiebolagslagen.Enligt förslaget krävs inte längre generellt beslut av två på varandra följandebolagsstämmor för genomförande av vissa beslut, t. ex. ändringar i bolagsordningen. På olika sätl mildrasocksä kraven pä kvalificerad majoritet påbolagsstämma för sädana beslut. a. slopas metoden att beräkna majoritet medutgångspunkt i antalet röstande. För att få ett mera flexibeU minoritelsskydd än vad reglerna omkvaliflcerad majoritet ger Prop. 1986/87: 12 införs en generalklausul 115 8. En nyhet är vidare altaklieägare fär oinskränkt räll atl låta sig företrädas av ombud på stämman. Ilikhet med aktiebolagslagen fastslås i lag rätlen för aktieägare att ta med ettbiträde till bolagsstämman. I förslagel slopas de nugällande jävsreglerna som innebär all en aklieägare inte får delta ibehandlingen av frågor om avtal mellan honom och bolaget eiler frågor om avtalmellan bolagel och tredje man om aktieägaren i frågan har ett väsenlliglintresse, som kan anses vara stridande mot bolagets. I stället införs engeneralklausul med förbud mot diskriminerande bolagsstämmobeslul. Från lagen omförenklad aktiehantering överförs den bestämmelse för avstämningsbolag sominnebär att en aklieägare inte har rätt att delta i bolagsstämma om han inteanmält sig för införing i aktieboken senast före slämman. Kapiliel motsvarar 9 kap.i ulredningens förslag. Paragrafindelningen överensslämmer med ulredningensförslag. 1 § Aktieägarnas rätl att besluta ibankaktiebolagets angelägenheler ulövas vid bolagsslämman. I avstämningsbolagtillkommer rätten att della i bolagsstämma den som har tagits upp somaktieägare i en sådan utskrift av aktieboken som avses i 3 kap. 14 8 andrastycket. I bolagsordningen kanbestämmas atl aktieägare, för alt fä delta i bolagsstämman, skall anmäla sighos bolaget senast den dag som anges i kallelsen till stämman. Denna dag fårinle vara söndag, annan allmän helgdag, lördag, , ellernyårsafton och får inte infalla tidigare än femte dagen före stämman. Aktier som tillhörbolaget eller dess dotterföretag kan inte företrädas vid bolagsslämman. Sådanaakiier skall inle medräknas när del fordras samlycke av ägare lill en viss delav aktierna i bolaget för att etl beslut skall bli giltigt eller en befogenhetskall få utövas. Paragrafen, som ihuvudsak överensslämmer med 9 kap. I 8 akliebolagslagen och moisvarar 104 8försia stycket BL saml 35 8 LFA, innehåller allmänna bestämmelser om rätten attdelta i bolagsstämma. I första slycket flnnsden grundläggande regeln alt aktieägares rätt att besluta i bolagetsangelägenheter ulövas på bolagsstämman. Rälien all della i och utöva rösträttpå bolagsstämma tillkommer i princip varje aklieägare, som är införd iakfleboken (se 3 kap. 15 8 försia slycket). För avslämningsbolagensdel har i andra stycket tagils in en särskild regel som innebär ett visstundantag frän principen att endast aktieägare får della i bolagsslämman. Dellaavsleg från huvudregeln är beiingai av praktiska skäl. Enligt 3 kap 14 8 andrastycket skall en utskrift av hela aktieboken avseende förhållandena lio dagarföre slämman hållas lillgänglig för aktieägarna vid stämman iavslämningsbolag. Detla innebär att den som t. ex. köpt en aktie föreslämman, inte får möjlighel all della i denna. Av 3 kap. 16 8 följer ailäven vissa nyttjanderätts- eller avkomsträttshavare är berättigade atlföreträda aktien. Bestämmelsen i tredjeslyckel om att del i bolagsordningen kan bestäm- Prop. 1986/87: 12 mas attaktieägare för att få delta i bolagsstämma skall anmäla sig hos bolagel senastviss dag har molsvarighet i BL. Förslaget bygger dock på att sådan föranmälanskall göras före stämman, medan tidpunkten enligt BL ärbeslämd lill före stämman. Anmälningsdagen får inle vara ensöndag eller helgdag etc. Genom en bestämmelse om föranmälan får styrelsentillfälle att före stämman upprätta en röstlängd. I BL flnns bestämmelserom ett särskilt styrelsesammanträde före bolagsstämma resp.anmälningslidens utgång för att pröva frågor om nya aktieägares införande iaktieboken. Enligt 3 kap. 7 8 åligger del styrelsen att se till all den somanmäler sig för införing i aktieboken verkligen blir införd i denna. Nägonsärskild bestämmelse om styrelsesammanträde för detta ändamål har därför inleansetts behövlig. Bestämmelserna i fjärdeslyckel har tillkommit mot bakgmnd av alt bankbolag som har tillstånd atl drivafondkommissionsrörelse enligl 6 kap. 9 8 ges rält att förvärva etl begränsai antalegna akiier för att underiälla denna rörelse. För den händelse dessa aktierregislreras på bankbolaget bör varken rösträtt eller någon annan rält som ärknuten till dessa aktier utövas påbolagsstämman. Med hänsyn till att i förslaget införts regler omkoncernförhållanden har i förhållande tillutredningsförslaget tillagts att samma inskränkning skall gälla för aktier somtillhör bolagets dotterföretag. 2 8 En aktieägares rätt vid bolagsstämman utövasav aktieägaren personligen eller genom ombud med skriftlig, dagtecknadfullmakt. Fullmakten gäller högst från utfärdandet. En aklieägare får vid bolagsstämman medförahögst elt biträde. Om tvä eller flerastyrelser i allmänna pensionsfonden förvallar aktier i ett visst bankaktiebolagfår varje styrelse för sig utöva rösträtt för de aktier styrelsen förvaltar. Enfondstyrelse får för högst i sänder överiåla åt en eller flera fackligaorganisationer med medlemmar anställda hos bolaget och, om bolaget ärmoderbolag i en koncern, hos dess dollerbolag alt var för sig ulöva rösträttför akiier som slyrelsen förvaltar. Paragrafen överensstämmermed 9 kap. 2 8 akliebolagslagen och motsvarar 104 8 första stycket samt 105 8BL. Bestämmelsen i försiaslyckel om att en aktieägares rält vid bolagsslämman utövas av dennepersonligen eller genom ombud med skriftlig, dagtecknad fullmakt är tvingande.Någon begränsning i denna rätt atl della i bolagsstämman får inte göras.Möjligheten att i bolagsordningen föreskriva att endast annan aktieägare fårnyttjas som ombud har utgått (se prop. En aktieägare har alltså enovillkorlig rätt att låta sig representeras på bolagsstämman genom ombud. Regeln att fullmaktenskall vara skriftlig och daterad är ny och belingad av ordningsskäl. Detsammagäller regeln i styckets sista mening om att fullmakten endast gäller ett årfrån utfärdandet. I andra slyckel har, iöverensstämmelse med aktiebolagslagen, tagils in en tvingande regel om att en aktieägare får medföra högst ett biträde lill 108 10 8 andra stycket innehåller en beslämmelse om atl Prop. 1986/87:12 biträdeskall anmärkas i röstlängden vid bolagsstämman. inom allmänna pensionsfonden kan placera medel också ibankaktier har i ett tredje stycke lagits in bestämmelser motsvarande dem somfinns i 9 kap. 2 8 tredje stycket aktiebolagslagen, se prop 1983/84:50 s. 126och 148 f Tillägget gör det möjligt för lönlagarfondstyrdserna att rösta påolika säll sinsemellan, trots att styrelsernas samtliga aktier har en ägare,nämligen AP-fonden. Det är vidare möjligt för en löntagarfondstyrelse attöveriåla ål en eller flera fackliga organisaiioner med medlemmar anställda hosbankbolaget eller inom koncernen, atl varför sig utöva rösträtt för aktier somfondstyrelsen förvaltar. 3 8 Ingen kan rösta för egna och andras aktierför sammanlagt mer än en femtedel av de aktier som företräds på stämman, ominte något annat följer av bolagsordningen. En aklieägare får inte själv elier genom ombudrösta i fråga om 1. talanmot honom, 2. hans befrielse frånskadeståndsansvar eller annan förpliklelse genlemol bolagel, eller 3. lalan eller befrielse somavses i 1 eller 2 beiräffande annan, om aktieägaren i frågan har eltväsentligt intresse som kan slrida mol bolagets. Bestämmelserna i försiaoch andra styckena om aklieägare gäller även ombud för aklieägare. Om två eller fleraslyrelser i allmänna pensionsfonden förvaltar aktier i ett visstbankaktiebolag, anses varje slyrelse för sig som aklieägare vid tillämpning avförsta och tredje styckena. Paragrafen, somöverensstämmer med 9 kap. 3 § aktiebolagslagen och motsvarar 104 8 förstastycket BL, innehåller bestämmelser om begränsningar i aktieägares rösträtt. Av 3 kap. I 8 förstaslycket följer atl alla akiier har lika rätt i bankbolaget, om något annalinle följer av andra stycket i samma paragraf. Detla betyder alt alla akiierockså har samma röstvärde. Nägon särskild regel om delta behövs därför inle idenna paragraf. Av 3 kap. 1 8 framgår vidare all det är möjligl att i bolagsordningenange olika röstvärden för akiier. Ingen aktie fär emellerlid ges ell röstvärdesom översiiger tio gånger röstvärdet för en annan aklie. Den i föl-sia stycketföreskrivna begränsningen att ingen i ett bankaktiebolag får rösta för egnaoch andras akiier för sammanlagi mer än en femledel av de på slämman företräddaaktiema har molsvarighet i BL och i aktiebolagslagen. har väcktfrågan om reduklionen skall Iräffa de röst-starka eller de röslsvaga akiier somkan finnas till följd av bestämmelseni 3 kap. 1 8 Iredje slycket och som en viss aktieägare anmält sig ha. Föreningenmenar att problemet knappast kan lösas ulan en presumlionsregel (bil. For egen del år jagberedd all instämma i atl den föreslagna begräns ningsregeln leder lill vissa oklarheter. Frågan om hur regeln skall lolkas har behandlats i en expertrapport i beiänkandei (SOU 1981:78) Lönta garna och kapilaltillväxlen 6 (s. 109 O- Slutsatsen var där att begränsnings- '09 regeln tar sikte på en femledel av aktiekapitalet.Eftersom regeln behand- Prop. 1986/87: 12 lar den rösträtt som får ulövas av enaktieägare på slämman bör regeln, för alt ge ell rimligl resultat, i ställetavse röstetalet av de vid stämman förelrädda aktierna. Regeln kan därför enligtmin mening behöva ändras. Med hänsyn lill atl kreditmarknadskommittén har attöverväga frågor där denna begränsningsregel aklualiseras flnner jag dellämpligt alt kommittén får överväga en sådan ändring. Därvid bör också beaklaskonsekvenserna för de bankbolag som i sin bolagsordning har särskilda regler ombegränsning i rösträtten. Andra slyckel innehållerbeslämmelser om jäv vid röstning på bolagsstämman. gällande regler ärhämtade ärs aktiebolagslag och de har i förslaget anpassats lillmotsvarande bestämmelser i nya aktiebolagslagen. Härigenom förhindras atlreglerna missbrukas av en minoritet, när del gäller t. ex. jäv i avlalsfrågoreller jäv vid val av revisor. Skyddet mot missbruk av en majoritets inflytandeupprätthålls av andra bestämmelser, såsom generalklausulen i 15 8. En aktieägare som ärstyrelseledamot får alltså inle rösta när del gäller fräga om ansvarsfriheteller om skadeslåndsskyldighel för honom. Till området för jäv hör också frågorom befrielse från andra fömliktelser mol bolagel, l. ex. på grund av etlvanligl kreditavial eller på grund av skadegörelse på bolagets egendom. Avgrunderna för siadgandei måste anses följa att en aktieägare också ärförhindrad att delta i en röstning rörande beslut som avser att tillförsäkrahonom förmåner som kompensation för ålagda förpliktelser. Jävsbestämmelserna gällerendast själva omröstningen pä stämman. Det är tillåtet och kan också varalämpligt att en jävig person deltar i diskussionen rörande visst ärende påbolagsstämman så att han fär tillfälle alt utveckla sina synpunkier i frågan. Bestämmelsen i BL om atlrösträtt inle får utövas för en aktie för vilken förfallen inbetalning inlefullgjorls har, i överensstämmelse med aktiebolagslagen, utgått. Förslagelinnebär därför atl man inte genom beslämmelser i bolagsordningen kan somvillkor för rösträll kräva atl aktie helt skall ha betalts. Enligt BL är den somröstar för aktie pä bolagsstämman skyldig att, på begäran av aklieägare med entiondel av de på stämman företrädda aktierna, avge en närmare specificeradförsäkran om rätt till aktien. Dennabestämmelse har, i överensstämmelse med aktiebolagslagen, utgått. Del kannämligen ifrågasättas om bestämmelsen ger något effeklivl skydd mot försök altkringgå röstningsreglerna. Om någon röstar som bulvan för annan och därigenomkringgår förbud enligl lagen eller bolagsordningen för aktieägaren att rösta,är detta inte särskilt straffbelagt. De allmänna reglerna om avbolagsstämmans beslut får anses utgöra en tillräcklig sanktion mot etl sädanlförfarande. Med hänsyn lill atl enlöntagarfondslyrelse inom allmänna pensionsfon den kan placera medel också i bankaktier har i elt JJärde stycke lagils in bestämmelser motsvarande dem som flnns i 9 kap. 3 8 Qärde slyckel aktiebolagslagen, se prop. 1983/84; 50 s 127 och 149 f). Vid tillämpning av regeln om röslningsbegränsning skall inte AP-fondens totala innehav av " akiier räknas som en enhet i de fall där flerafondstyrelser förvallar akiier i Prop.