prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — 3.2 Skatt på omsättning av indexoptioner och terminskontrakt Mitt förslag:Skatt skall las ut pä omsättning av s. k. indexoptioner samt terminskontrakt,som avser aklier, aktieindex och konvertibla skuldebrev. Ändringen skall trädai kraft . Skälenför mitt förslag: Skyldigheten atl betala skatt pä omsättning av köp- och säljoptioner,som avser aktier eller konvertibla skuldebrev, infördes (prop.1985/86: 140, SkU 38, rskr. Som jag redan nämnt har handeln medstandardiserade optioner utvecklats mycket snabbt. Detta gäller både omsättningsmässigtoch i fråga om introduktion av nya instrument. Ett sådant nytt inslag ioptionshandeln är köp- och säljoptioner avseende aktieindex, de s.k. indexoplionerna.En indexoption är en option, som grundar sig på ett värdeindex för ett antal aklier.Handeln baseras alltså på olika förväntningar hos ulfärdare och förvärvare avoptionen i fråga om ändringar i indexlalet. En innehavare av en indexoption kanskilja sig från optionen genom kvittning, kontantavräkning eller lösen.Motsvarande gäller oplionsutfärdaren. Kvittning går till så atl innehavaren ålerförsäljeroch uifärdaren återköper optionen. Om varken kvittning eller lösen sker ägerkontantavräkning automatiskt rum vid löptidens slut under förutsättning attoptionen barett marknadsvärde . Den underiiggande egendomenför indexoptionens del utgörs f. n. av andelar i aktiefonder. Lösen innebär allöverlåtelse sker av sådana andelar. Överlåtelsesumman bestäms genom eltsärskilt omräkningsförfarande som gäller för dessa optioner. Etlannat nytt placeringsinstrument på penningmarknaden är de standardiseradeterminskontrakten. Ett terminskontrakt ger en köpare rätt att vid en vissframtida lidpunkt köpa aktier till ett med köparens kontraktspart, säljaren,överenskommet pris. Till skillnad frän optionerna är terminskontrakten ovillkoriigai sä måtto att säljaren och köparen har en skyldighet att vid den framtidatidpunkten genomföra affären. När det gäller optionerna kan optionsinnehavarenvälja om han vill utnyttja den rätt som optionen ger, exempelvis att förvärva etlvisst antal aktier pä angivna villkor, eller om han vill avstå från denna räll.Oplionsutfärdaren har däremot inte denna valmöjlighet ulan är skyldig att på anfordrangenomföra affären. Terminskontraktenkan också vara utformade så all leverans av det Prop. 1986/87: 150 objekt somaffären avser, exempelvis aktier, inte skall ske. Dessa termins- Bilaga 3kontrakt regleras pä viss s. k. slutdag genom atl parterna genomför enkvittning och en kontantavräkning. Kvittningen innebär att köparen åler-säljeroch säljaren återköper aktierna. Även vid kvittningstransaktionen avtalas altleverans inle skall ske. Köpeskillningen eller likviden bestäms med hänsyn lillbetalkursen på fondbörsen en viss dag. Kontantavräkning genomförs med ledningav börskursen för aktien på slutdagen och det avtalade priset enligtterminskontraktet. Om kursen på aktien har stigit i förhållande till detavtalade priset får köparen ersättning av säljaren. Har kursen i ställetsjunkit gäller det omvända förhållandet. Som jag strax skall återkomma till börskatt tas ut både vid kvittningen och kontantavräkning-en. Detförekommer även handel med terminskontrakt som avser aktieindex motsvarandehandeln med köp- och säljoptioner som avser aktieindex. Även för terminshandelnutgörs den underiiggande egendomen i dessa fall av andelar i aktiefonder. Jaganser att de köp- och säljoptioner och terminskontrakt som jag nu har behandlatföreter sädana likheter med köp- och säljoptionerna som avser aklier att skattbör tas ut även på omsättning av dessa optioner och terminskontrakt. Närdet gäller köp- och säljoptionerna avseende aktier har jag i prop. 1985/86: 140redogiorl för vilka transaktioner som bör beskattas (s. 16). Motsvarandeprinciper för beskattningen bör gälla för de nu aktuella optionerna ochterminskontrakten. Detta innebär all utställande av en option eller ingående avett sådant terminskontrakt, som innebär att leverans inle skall ske, inte börbetraktas som en omsättning. Däremot är kvittning att anse som omsättning.Kvittning bör i enlighet med vad jag har anfört i den nyssnämnda propositionenses som ett köp. När den med vilken en op-lionsinnehavare eller optionsulfärdareverkställer kvittning är fondkommissionär, som handlar för egen räkning, skallenligt 2§ tredje stycket lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapperskatt inle las ul för fondkommissionärens led. Samma förhållanden bör gälla ifråga om de nu aktuella terminskontrakten. Kontantavräkning bör i deltaavseende jämställas med kvittning. Lämpligen bör dessa förhållanden klarläggasi lagen. Enlagändring i dessa avseenden bör träda i kraft . Denföreslagna utvidgningen av skatten beräknas innebära en inkomstförstärkningmed ca 200milj. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1983: 1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper. Förslaget bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3.1. De föreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet att lagrådets höran de enligt min mening skulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget. 1986/87: 150 Bilaga3 4 Försäljningsskatten på motorfordon Försäljningsskattpå personbilar, vissa lätta bussar och vissa lätta lastbilar samt påmotorcyklar utgår enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt pä motorfordon.Försäljningsskatten utgår för personbilar med en tjänstevikt av ,för bussar med en totalvikt av högst , för lastbilar med skåpkarosserioch med en totalvikt av högst och för motorcyklar oavsett vikten. Skattenberäknas för samtliga fordonstyper efter tjänsteviklen. Förpersonbilar, lastbilar och bussar är skatten . per kg, med etltillägg av . per vatje fullt femtiotal kg varmed tjänsteviklen överstigerI . Förmotorcyklar tas skatten ut efter fyra olika viktklasser, med en skattvarierande mellan I 005 och . Sometl led i introduktionen av avgasrenade personbilar medges för avgasrenadepersonbilar av 1987 och modeller en nedsättning av försäljningsskattenmed , dock högst med skallens belopp. Ned-sättningen finansieras genomatt försäljningsskatten för personbilar av 1987 och modeller höjtstill . per kg tjänslevikt (prop. 1985/86: 145, SkU41, rskr 237). Mitt förslag:Försäljningsskatten på personbilar samt vissa bussar och lastbilar höjs med 1kr. per kg lill . En motsvarande höjningföresläs också för motorcyklarna. De särskilda förhöjnings- och nedsätlningsreglernaför personbilar av 1987 och bilmodeller anpassas efter den nya skattenivån. Skälenför mitt förslag: Som jag har framhållit bör försäljningsskatten nuhöjas. Grundnivån bör höjas till . Tilläggsbeloppet börhöjas till . Försäljningsskatten för motorcyklarna kommer, medmotsvarande höjningar, att ligga inom intervallet . Skattenivån förpersonbilar av 1987 och bilmodeller bör anpassas så all den är 1resp. över grundnivån, dvs. bilmodeller och 8kr. Skatlenedsättningen för avgasrenadepersonbilar av dessa årsmodeller påverkas inte av ändringarna. Ändringarnabör träda i kraft . motsvarar ökade skatteinkomster om knappt 500milj. För en Prop. 1986/87: 150 personbil med genomsnittlig tjänstevikt, 1 , innebär ändringarna alt Bilaga 3 skatten höjs med . I enlighet med det anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1978: 69) om försäljningsskatt påmotorfordon. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga3.1 Den föreslagna ändringen är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörandeenligt min mening skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringen föreslär att antaförslaget. 1 syfte att stimulera hushällens sparande och begränsakonsumtionsök ningen har beslutat om temporär höjning av den högsta tillåtna månadsinsättningen i allemanssparandel. En sparare fick utöver . sätta in sammanlagt högst . i allemanssparandel (prop. 1985/86: 50, FiU 7, rskr. SFS 1985: 1078). En motsvarande extrainsättning . får ske (prop. 1986/87:100 bil.l. FiU 10. rskr. SFS 1987:90). Allemanssparandel har kommit att bli en mycket attraktivsparform. Det är likväl angeläget att i större omfattning fånga upp hushållenslikviditetstillskott för finansiering av budgetunderskottet och näringslivelskapitalförsörjning. Förutom skatteåterbäring och räntekreditering kommer hushållen att erhålla betydande sparbeloppsom frigörs i skattesparandet. Jag föreslår därför att allemansspararen underförsta kvartalet 1988 ges möjlighet att göra extrainsättning med sammanlagt 5 000kr. Liksom i de tidigare fallen bör spararen själv få avgöra om han vill sättain det extra beloppet vid ett enda tillfälle eller om han vill fördela beloppetpå flera insättningar. Förslaget innebär att en sparare får sätta in totalt . tillåts en högsta sammanlagdnettoinsättning i alle manssparandel om . 1985/86: 150 bil.l, FiU 34, rskr. 362, SFS 1986:522). Om det, enligt mitt förslag, ges möjlighet till en extra insättning av . , innebär detta att en sparare, som alltsedan starten satt in högsta tillåtna belopp i 17 2 1986/87. allemanssparandel,i böljan av kommer atl nä taket för de samlade Prop. 1986/87: 150 nettoinsätiningarna.Den nuvarande begränsningen till . kan vis- Bilaga 3 serligen synastillräcklig för atl tillgodose spararnas behov av ett skattefrittgrundsparande. För alt den föreslagna möjligheten lill extrainsättning med 5000kr. skall kunna utnyttjas fullt ut och ge avsedd effekt pä det samladesparandel måste emellertid gränsen för högsta tillåtna neltoinsäitning höjas.Jag föreslår alt taket höjs och att den totala nettoinsättningen maximeras tillett belopp om . Ienlighet med det anförda har inom upprättats ett förslagtill lag om ändring i lagen (1983:840) om allemanssparande. Förslaget börfogas till protokollet i detta ärende under bilaga 3.1. Denföreslagna lagändringen är av sådan beskaffenhet alt lagrådets hörande skullesakna betydelse. Regeringenslotterilillständ för vinstsparandel begränsar, liksom vad gäller allemanssparandel,den högsta tillåtna månadsinsättningen till . Genom beslutgavs bankerna möjlighet att erbjuda sina sparare att den I december1986-den 28 februari 1987 utöver tillåtna . sälla in 5 000 kr.i vinslsparandet (prop. 1985/86: 150 bil.l. FiU 34, rskr. skrivelse till har spardelegationenanfört att det t. o. m. öppnatsuppemot 500000 nya vinslsparkonlon och att mellan 1,5 och . kanberäknas ha lillskjutils som extrainsätlningar. Spardelegationen har mot denangivna bakgrunden hemställt alt skall undersökamöjligheten att i anslutning lill tillåta en motsvarandetemporär höjning av högsta tillåtna månadsinsättning. skrivelse till har man frånaffärsbankernas och föreningsbankernas Vinstsparkontogrupp anslutit sig till spardelegationensframställning och uttalat önskemål om att extrainsätlningar i vinstsparandetfår ske i vart fall 15 februari 1988. har i en framställning till regeringen den 9 april 1987hemställt om undantag från de nu gällande reglerna för insättningar i miljonkontosparandel,sä att extrainsätlningar, utöver . , tillåts om sammanlagt 5 000kr., fördelade på en eller flera insättningar den 15 november 1987-den15 . Deskäl jag ovan anfört för en temporär höjning av högsta tillåtna månadsinsältningi allemanssparandel har enligt min mening giltighet även för vinslsparandelsdel. Jag anser således alt en motsvarande tillfällig åtgärd i vinstsparandelvid årsskiftet skulle kunna utnyttjas för atl binda upp en betydande del av detmedelstillskott som annars skulle kunna las i anspråk för enskild konsumtion.En sådan stimulans till ökat vinslsparan-de måste bedömas vara till gagn församhällsekonomin. Jagföreslår att de banker som har hand om vinstsparandel ges möjlighet ' 8 alt under sista kvartalet1987 erbjuda sparare i vinstsparandet att utöver de maximalt tillåtna mänadsinsättningarnapå . sätta in högst , fördelade pä valfritt antal insättningar. 1986/87: 150 Bilaga3 Jaghemställer att regeringen föreslär atl delsanta förslaget till lag om ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande,dels godkänna vad jag förordat i fräga om vinstsparandet. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Bilaga 3.1 Prop. 1986/87:150 Bilaga 3 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskalielagen (1928:370) dels att 46 § 1 mom. skall ha följande lydelse, dels att det i anvisningarna till 36 § skall införas en nypunkt, 7, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 46 § / mom. Uppkommer underskott vid beräkningen avinkomst av förvärvskälla får, med de undanlag som anges i delta moment och mediakttagande av föreskriften i 74 S, underskottet avräknas från den skatl-skyldigesinkomst frän andra förvärvskällor. Avdrag medges inte för 1) underskott av icke yrkesmäs- 1) underskott av icke yrkesmäs sig avyttring av fast eller lös egen- sig avyttring av fast eller lös egen dom eller av deltagande i lotteri, dom, av deltagande i lotteri eller av övrig tillfällig förvärvsverksamhet till den delunderskottet beror på alt avdrag enligt punkt 7 av anvisningarna lill 36 §medgivits med högre belopp än vad som motsvarar de i förvärvskällan redovisadeintäkterna av utställda standardiserade optioner, 2) underskott av fastighet ellerrörelse i utlandet, 3) underskoll i den mån hänsyn tilldet har tagits vid beräkning av sjömansskatt. Har avdrag gjorts enligt 1 § lagen (1966: 172) om avdragför avskrivning pä skeppskonlrakt m. m. och uppkommer underskoll iförvärvskällan får den del av underskottet som svarar mot avdraget avräknasendast från inkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. Har avdraggjorts för värdeminskning av skepp eller luftfartyg och överstiger avdraget förär räknat av anskaffningsvärdet av skepp eller avanskaffningsvärdet av luftfartyg gäller samma begränsning av rätlen alt avräknaunderskott i fråga om den överskjutande delen av avdraget. För underskott som inlehar kunnat utnyttjas föreligger rätt till avdrag senast vid den taxering somsker sjätte kalenderåret efter del kalenderår dä taxering skett för detbeskattningsår då underskottet uppkom. Sådant avdrag får dock inle överstigadet sammanlagda beloppet av inkomst av rederi-, luftfarts- och varvsrörelsesedan denna inkomsl i förekommande fall minskats med annat underskott som avsesi detta stycke. Tredje stycket tillämpas inte på fiskeskepp ellerköpekontrakt som avser fiskeskepp, om den skaltskyldige har licens enligtförordningen (1978: 517) om licens för yrkesfiskare eller är medlem i fiskelagsom har sådan licens. Föreligger synnerliga skäl, får regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer medge undantag från tillämpning av tredjestycket. ' Senaste lydelse 1986: 1113. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 150 Bilaga 3 Bryter skallskyldig mot villkor som haruppställts för medgivandet, skall taxering ske enligt tredje stycket på sammasätt som vid efterlaxering för det beskattningsår som medgivandet avser. Anvisningar till 36 § Har en skattskyldig utställt en standardiserad optionoch frigörs utställaren från åtagandena enligt optionen genom att utge särskildersättning lill motparten är det utgivna beloppet avdragsgillt iförvärvskällan övrig tillfällig förvärvsverksamhet. Med en standardiseradoption avses en option som ger innehavaren en rätt atl köpa eller sälja aktier,obligationer eller annan egendom eller en räll att erhålla kontant ersättning,vars storlek beror på värdet av egendom, aktieindex eller liknande, omoptionen är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringarom avslut och har en löptid på högst . Denna lag träder i kraft den och tillämpasförsta gången vid taxering. Lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1983: 1053) om skattpå omsättning av vissa värdepapper' skall ha följande lydelse. Prop.1986/87: 150 Bilaga 3 Till staten skall enligt denna lag erläggas skatt päomsättning av 1. aktier, 2. konvertibla skuldebrev, 3. skuldebrev förenade med optionsrätttill nyteckning, 4. skuldebrev förenade med optionsrätttill köp av aklier, 5. leckningsbevis, 6. interimsbevis, 7. emissionsbevis, 8. inköpsrättsbevis, 9. optionsbevis, 10. köp- och säljoptioner, som avser aklier eller konvertibla skul debrev. Med omsättning avses köp och byte. Till staten skall enligt denna lag erläggas skatt påomsättning av 1. aktier, 2. konvertibla skuldebrev, 3. skuldebrev förenade med optionsrätttill nyteckning, 4. skuldebrev förenade med optionsrätttill köp av aktier, 5. teckningsbevis, 6. interimsbevis, 7. emissionsbevis, 8. inköpsrättsbevis, 9. optionsbevis, 10. köp- och säljoptioner och ter minskontrakt, som avser aktier, ak tieindex eller konvertibla skulde brev. Med omsättning avses köp och byte. Som köp anses även kvittning av köp- och säljoptioner ochterminskontrakt, som avser aktier, aktieindex eller konvertibla skuldebrev.Med köp jämställs enligt denna lag kontantavräkning av köp- och säljoptioneroch terminskontrakt, som avser aklier eller aktieindex. Dennalag träder i kraft den . ' Lagenomtryckt 1984: 164. - Senaste lydelse 1986:504. 3 Förslag till Lag om ändring motorfordon lagen (1978:69) om försäljningsskatt på Prop.1986/87: Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 8S lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon' skall ha följande lydelse. Skatten utgår för personbil, buss och lastbil med och per kilogram tjänslevikt. För en personbil, som är av modell utgår dock skatten med per kilogram tjänstevikt och för en personbil av modell med per kilogram tjänslevikt. Överstiger tjänsteviklen , utgår ytterligare skatt med för vatje fullt femtiotal kilogram varmed tjänstevikten överstiger . Skatten beräknas till helt tiotal kronor sä att överskjutande krontal bortfaller. Skatten utgår för motorcykel med / om tjänstevikten inte överstiger , med om tjänsteviklen är högre men inte överstiger , med om tjänsteviklen är högre än men inte överstiger , samt i annal fall med . Skatten utgår för personbil, buss och lastbil med 6 kronoroch per kilogram tjänstevikt. För en personbil, som är av modellutgår dock skaften med per kilogram tjänstevikt och för enpersonbil av modell med per kilogram tjänslevikt.Överstiger tjänsteviklen , utgår ytteriigare skatt med 800 kronorför varje fullt femtiotal kilogram varmed tjänsteviklen överstiger I 600kilogram. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontalbortfaller. Skattenutgår för motorcykel med / om tjänsteviklen inte överstiger 75kilogram, med / om tjänsteviklen är högre men inte överstiger 160kilogram, med om tjänsteviklen är högre än men inleöverstiger , samt i annat fall med . För en personbil, som är av 1987 eller modell ochsom uppfyller de avgasreningskrav som anges i 5 § bilavgaskungörelsen (1972:596), utgår skatt endast lill den del skatten beräknad enligt första stycketöverstiger . Med en personbil av 1987 eller modell avses enpersonbil som vid registrerings- eller lypbesiktning betecknats som 1987respektive modell. Dennalag träder i kraft . ' Lagenomtryckt 1984: 159. ' Senaste lydelse 1986:260. Lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1983:890) om allemanssparande'skall ha följande lydelse. Prop.1986/87: 150 Bilaga 3 Varjesparare får sätta in högst i allemanssparandel. Underandra kvartalet får en sparare, utöver insättningar enligt förstastycket, sälta in sammanlagt högst i allemanssparandel. Spararensinsättningar, i förekommande fall minskade med uttag, får sammanlagt inteöverstiga . Underförståkvartalet får en sparare, utöver insättningar enligt första stycket,sätta in sammanlagt högst i allemanssparandel. Spararens insättningar, i förekommande fall minskade med ultag,får sammanlagt inte överstiga . Dennalag träder i kraft . Lagenomtryckt 1986: 522. Senaste lydelse 1987:90. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 april1987. Bilaga 4 Prop. 1986/87:150 Bilaga 4 Föredragande slalsrädet Bodsiröm vad avser punkterna 1-4och statsrådet vad avser punkten 5. Anmälan till propositionen med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /88 m. m. Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. I budgetpropositionen har regeringen beräknat antaletundervisningstim mar i den grundläggande svenskundervisningen för invandrare (grund-sfi) till 542000. Vid beräkningen av antalet timmar togs bl. a. hänsyn lill det förskott som regeringen genom beslut den II medgav att fickanvända under inne varande budgetår för att möta då föreliggande efterfråga på grund-sfi. Antalet undervisningstimmar för /88 räknades därför ned med 60000 mot vad som annars skulle ha utgått utifrån invandringen under . De preliminära invandringssiffrorna frän första kvartalet1987 tyder emellertid på atl invandringen fortfarande ligger kvar på en hög nivä.Behovet av grund-sfi bedömer jag därför vara stort även under nästkommandebudgetår. Den i budgetpropositionen föreslagna avräkningen avundervisningstimmar bör därför inte genomföras redan under nästa budgetår utananslå lill etl senare budgetår då efterfrågan på grund-sfi minskat lill följdav minskande invandring. Såsom har angetts i budgetpropositionen baseraskostnadsberäkningarna för grund-sfi bl. a. på antalet nyinvandradekyrkobokförda . I budgetarbetet måste beräkningarnabaseras dels på faktiska siffror för de tre första kvartalen dels på en prognosför . Regeringen begärde bemyndigande att fåjusleraantalet undervisningstimmar utifrån det faktiska antalet kyrkobokförda nyinvandradeunder . De faktiska invandringssiffrorna för kalenderåret 1986föreligger . Antalet nyinvandrade berättigade till grund-sfi uppgår till 17100 jämfört med 16800 som beräknats i budgetpropositionen. Antaletundervisningstimmar bör med hänsyn till denna ökning räknas upp med 10750. Förpåbyggnads-sfi inom studieförbund medför del högre antalet nyinvandrade 1 1986/87. elt behov av yitteriigare2000 studielimmar mot vad som beräknats i Prop. 1986/87:150 budgetpropositionen. Sammanlagtberäknar jag således ett behov av i grund-sfioch inom påbyggnads-sfi i studieförbund utöver vad somberäknats i budgetpropositionen. Kostnaderna härför under förevarande anslagberäknar jag sammanlagt till . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen atttill Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. -utöver vad sombegärts i prop. 1987/88; 100 bil 10 - för /88 under åttonde huvudtitlenanvisa ytteriigare . Utbildningsutskottethar i betänkandet 1986/87: 14 föreslagit att beslutar att ökagymnasieskolans intagningskapaciiet med 6000 platser /88. Underförutsättning att beslutar i enlighet med förslaget ökarmedelsbehovet för studiehjälp med 43,2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Studiehjälp m.m. för budgetåret1987/88 anvisa ytteriigare . 4 Studiemedel m. m. Utbildningsutskottethar i betänkandet 1986/87:21 föreslagit alt beslutar öka antalet årsstudieplalservid enstaka kurser med c:a 2 300 för /88. Om beslutari enlighet med förslaget ökar även utgiften för studiemedel. Utgiftsökningenberäknas till c:a 54,2 milj. kr. Med hänsyn lill att antalet studiemedelstagareunder innevarande budgetår fortsätter att minska relativt kraftigt beräknasemellertid utgiftsökningen till följd av eventuella beslut rymmasinom ramen redan anvisat för studiemedel. 6 Timersättningar vid vissa vuxenutbildningar Jaghar i det föregående under anslaget C. 5 Undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. föreslagit att medel anvisas för bl. a. ytterligare 70 750undervisningstimmar i grundläggande svenskundervisning för invandrare (grund-sfi). Dettamedför att ca 2000 personer ges möjlighet att genomgå grund-sfi. Jag bedömeratt ca 1 000 av dessa är kykobokförda under hela eller del av studietidenoch således berättigade till timersättning, företrädesvis med 13 Prop.1986/. Jag beräknar ett ökat medelsbehov under anslaget om 5,6 milj.kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen alt lill Timersättningar vid vissa vuxenutbildningar -utöver vad som har begärts i prop. 1987/88:100 bil. 10 - för /88under åttonde huvudtiteln anvisa ytteriigare . Ändring i lagen om avgifter för lokala kabelsändningar.