prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — -13,8 -18,0 - 9,9 Ombyggnad' Flerbostadshus Småhus -28,1 ' Häri innefattas om- och tillbyggnad samt åtgärder förbostadsanpassning, boende miljö och energihushållning. Källor: , och . Motperiodens slut hade det snabba ekonomiska uppsvinget och den regionalabefolkningsutvecklingen orsakat en ökad efterfrågan på nya bostäder, främst istorstadsområdena. Antalet outhyrda lägenheter minskade och priserna pålägenheter och småhus började stiga. Den kraftiga ökningen av näringslivetsbyggnadsinvesteringar och ombyggnadsverksamhelen skapade emellertid enöverhettning av byggmarknaderna i storstadsområdena, vilken resulterade i enundanirängning av bostadsbyggandet. vidtog statsmakterna ettantal åtgärder för att dämpa överhettningen i storstadsområdena och åstadkommaen omställning mot ökat nybyggande av bosläder. Dessa åtgärder väntas ledalill ett ökat bostadsbyggande i storstadsområdena . Under 1987väntas ca 33 000 nya lägenheter påbörjas. Prognosen har emellertid enganska stor osäkerhelsmarginal. En stor del av nybyggnadsprojekien väntasstarta , medan redan igångsatta ombyggnadsprojekt resp.sädana för vilka statliga lån beviljats kommer att pågå underfrämst de tre första kvartalen. Takten i omställningen mot nybyggande ärbeioende av graden av överhettning i storstadsområdena, vilken avgör omigångsättningen blir högre än prog-nosticerat eller delvis förskjutsöver årskiftel. I denoffentliga sektorn har statens totala investeringar ökat under de senaste åren.Särskilt gäller del de siafiiga affärsverkens investeringar. De kommunalamyndigheternas och affärsverkens investeringar har däremot minskat påtagligt,se tabell 8:5. De offentliga investeringarna väntas däremot fortsätta minska1987. Bidragande till minskningen är en sänkt tillväxttakt hos de statligaaffärsverken, huvudsakligen och . Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 8:5 Offentliga investeringar 1986, löpande priser Åriig procentuell förändring, priser Statliga myndigheter Statliga affärsverk 3,8 -10,3 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk' -2,5 2,6 -1,6 -3,3 -4,0 -2,5 - 4,7 -13,8 -1,3 -2,0 -3,6 -3,4 4,5 -0,5 -5,7 -3,2 -4,7 - 5,2 -11,2 -0,1 -1,0 ' Inklusive kommunala företag, församlingar m. m. ochexklusive bostäder. Källor: , ochfinansdepartementet. -0,4 -1,5 -3,9 -6,8 -8,4 -5,8 -1,2 -4,3 Reparationer, om- och -0,2 Anm.: Underlaget för beräkningarna av byggnadsverksamhetenhar betydande brister, varför resultaten bör tolkas med försiktighet. När detgäller vissa reparationer 1985-1986 har tidsserierersatts av en trendmässig ökning. Källor: , statisktiskacentralbyrån och . Expansionen av byggnadsverksamheten under de senaste årenhar höjt kapacitetsulnyltjandet i byggnadssektorn. kvarstår dockbetydande regionala skillnader. I främst storstadsområdena är byggmarknadennärmast överhettad. Anbudspriserna har stigit snabbt , ochlöneglidningen har varit stark. I skogslänen är däremot arbetslösheten blandbyggnadsarbetare fortfarande hög. Regeringen beslutade om ett antalåtgärder för atl dels dämpa överhettningen på byggmarknaderna istorstadsområdena, dels bereda utrymme för ökat bostadsbyggande. Vidförlängningen till av frisläppel av de allmännainvesteringsfonderna för byggnads- och markarbelen undantogsstorstadsområdena. Restriktioner infördes på lån till ombyggnad av bostäder istorstadsområdena och på byggnadstillstånd i och län. Dessaåtgärder vänlas inverka dämpande på både näringslivels och myndigheternasbyggnadsinvesteringar samt på reparationer och ombyggnad av bostäder, setabell 8: 6. Däremot beräknas nybyggandet av bostäder bidra lill en ökning avbyggandet. Den totala byggnadsverksamheten beräknas öka med 1987. Den lageravveckling, som pågått , fortsatte ävenunder 1986. drogs lagren ned med totalt . (3,4miljarder kr. priser, se tabell 8:7), trots all del låga oljeprisetbidrog till en kraftig påfyllning av bränslelagren . 1986/87: 150 Industri, exkl. varv El-, gas- och vattenverk Källor:Statistiska centralbyrån, konjunkturinstituet och . lagreninom industri och partihandel (exkl. bränsle) som drogs ned. Inom industrin vardet främst verkstadsindustrin och varven som reducerade lagren. Lagerkvoten(kvoten mellan lagerstockens värde och produktionsvärdet) inom industrin ärför närvarande den lägsta sedan början av 1970-lalet. Den kraftiga ökningen avbilinköpen medförde, att bilhandelns lager (ingår i detaljhandeln i tabell 8:7)drogs ned påtagligt . Den kraftiga ökningen av privat konsumtionmedförde däremot inle att detaljhandelns lager minskade, utan de fylldestvärtom på i något snabbare takt än konsumlionsökningen. Sedan1980 har lagerstockens värde reducerats med . Det är framförallt inom industrin och partihandeln, som lageravvecklingen vant mest påtaglig.Dessa branscher har haft de bästa förutsättningarna att utnyttja de nyalagerhanteringsruliner som etablerats det . En markantneddragning av lagervaror i arbete har kunnat genomföras, på grund av atlproduklionsflödena effeklivierats. "just-in-time"-principen, som innebär all underieverantörernalevererar varorna exakt när kunden behöver dem, har förkortat genomloppstidernaavsevärt. Del har medfört ett minskat behov av lager av varor i arbete.Dessutom har färdigvarulagren kunnat dras ned som följd av att graden avorderstyrning ökat i produktionsplaneringen. Dessa nya rutiner förlagerhållning har bidragit lill all prognoserna för lagerinvesteringar under1980-talet tenderat all kraftigt underskatta lageravvecklingen. a. att de lagerskyldigas oljelager får minskas med ca 5 miljonerkbm. - vilket motsvarar elt värde av ca , vid nuvarandepriser - i förhållande lill de lagringsmål, som tidigare gällt. I föreliggandekalkyler har anlagils alt den faktiska lageravvecklingen blir något mindre än dentillåtna. Någon nettoeffekt på BNP-utvecklingen har neddragningen av oljelagreninle, eftersom den innebär en lika stor minskning av nettoimporten av olja.Industrin förväntas fortsätta alt minska sina lager något även docki betydligt lägre takt än . Den kraftiga neddragningen av billagrenunder 1986 medför sannolikt ett behov av en viss lageruppbyggnad inom detaljhandelnunder . Totaltsett förutses en reducering av lagren med . 1987 i 1980 årspriser. Därmed skulle lageravvecklingen bli något större än under 1986,vilket medför ett negativt BNP-bidrag på från 64 9.1 Den offentliga sektorn och samhällsekonomin Denoffentliga sektorn som helhet hade under första delen av 1970- talet ettpositivt finansiellt sparande, som i genomsnitt motsvarade av BNP. Från1976 försämrades det offentliga sparandet markant, som en följd av de snabbiväxande budgetunderskotten. blev sparandet negativt. Mellan 1976 och1982 minskade det finansiella sparandel från . lill -40miljarder kr. ulgiorde del finansiella sparandet av BNP, medanmotsvarande andel 1982 var - 6,. har en påtaglig förbättring skettav del offentliga sparandet. Enligt nationalräkenskapernas förstautfallsberäkningar blev det finansiella sparandel -6,5 miljarder kr.eller -0,av BNP, se tabell 9: 1. beräknas det finansiella sparandetåter bli positivt . Den totala skattekvotenhar legal på nivån . Enligtnationalräkenskapernas beräkningar blev skattekvoten 52,av BNP 1986, dvs.högre än vad som beräknades i den preliminära nationalbudgelen. Orsaken tilldetta är både all skatteinkomsterna ökade mer än beräknat, bl. a. som en följdav den privata konsumtionens starka ökning, och att BNP-tillväxten blev någotlägre än beräknat. beräknas skattekvoten öka till 53,av BNP. Deoffentliga utgifternas andel av BNP, liksom konsumtionens andel av BNP,beräknas sjunka . Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 9:1 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter -4,4 -2,4 -3,7 -2,3 -20,5 -22,2 -6,5 -0,7 ' 1 investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Anm.: I tabellen har transfereringar (utomräntebetalningar) mellan de tre offentliga delsektorerna eliminerats. Däremothar inte interna skallebetalningar eliminerats. Tabell 9: 2 Reala förändringar av den offentliga sektornsinkomster och utgifter -3,8 9,6 2.4 -8,3 -6,0 -0,1 -2,2 -3,7 -5,4 1986/87: 150 Bilaga 1.1 Anm.: Förändringstalen för den totala offentliga sektornsinkomster och utgifter redovisas med samtliga interna betalningsströmmareliminerade (liksom i tabell 9: I). Inkomsteroch transfereringsutgifter har deflaterats med KPI. Offentlig konsumtion ochinvesteringar har deflalerats med respektive implicitdefiator. har den offentliga sektorns reala inkomsterökat i snabbiakt, se tabell 9: 2. Detta är främst en konsekvens av tillväxten iden svenska ekonomin och den därav följande ökningen av skatteunderlagen. 1viss mån har även beslutade skallehöjningar bidragit till inkomstökningen. Åventransfereringsulgiflerna har ökat starkt, med undantag för , dåpensionshöjningarna reducerades med priseffekten av devalveringen hösten 1982.De ökade transfereringsulgiflerna beror både på beslut om ökadeersättningsnivåer och på att pensionsutbetalningar m. m. automatiskt stiger medåren. Den offentliga konsumtionen har ökat men ien allt långsammare takt. De offentliga myndigheternas investeringar harminskat . Utvecklingen när det gäller offentlig konsumtionoch offentliga investeringar tyder på atl utbyggnadstakten i den offentligaverksamheten avtar. Ränteutgifterna minskar 1986 och 1987 främst som en följdav fallande räntenivåer. På kort sikt påverkar den offentliga sektorn den övrigaekonomin främst genom de reala inkomst- och ulgifisförändringarna. Dessa äremellertid i sin tur beroende av hur samhällsekonomin i övrigt utvecklas. Meddenna reservation redovisas i tabell 9: 3 beräkningar av finanspolitikenseffekter. Tabell 9:3 Finanspolitiska effekter Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Staten -1,3 -2,7 -0,6 -1,1 -0,8 Socialförsäkringen 0,2 -0,2 0,0 0,2 0,1 Kommunerna 0.6 0,5 0,9 0,2 -0,1 Totala offentliga sektorn -0,5 -2,4 0,3 -0,7 -0,8 Anm.: Förändring av delposter i de offentliga inkomsternaoch utgifterna har olika multiplikativ effekt på samhällsekonomin. Medantaganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenheternaerhålls värden pä ett antal multiplikatorer med vars hjälp effekten avförändringar i offentliga sektorns verksamhet på bruttonationalproduktenerhålls. Tabell 9:4 Finansiellt sparande i olika sektorer Prop. 1986/87: 150 Miljarder kr., löpande priser Bilaga 1 1 1984 1985 1986 1987 Offentliga sektorn, totalt -20,5 -22,2 - 6,5 15,8 Staten -43,3 -42.8 -26,8 - 4,1 Socialförsäkringssektorn 22.5 24,4 23,5 23,2 Kommunerna 0,2 - 3,8 - 3,2 - 3,4 -14,8 Privata sektorn, totalt 23,3 11,6 -10,4 -23,7 Bytesbalans = totalt inhemskt sparande 2,8 10,6 Källor: , ochfinansdepartementet. Beräkningarna tar sin utgångspunkt i de redovisade realaförändringarna av den offentliga sektorns inkomster och utgifter och inkluderareffekter av både beslutade förändringar och automatiska förändringar avinkomsterna och utgifterna. Beräkningarna inkluderar inle effekter viaprisbildning och kredilmarknad. Finanspolitikens inriktning var enligt dessa beräkningarrestriktiv 1983 och 1984. Det var i huvudsak staten, som svarade för denkontraktiva effekten. Statens kontrakfiva effekt har fortsatt även därefter, omän i mindre omfattning. Socialförsäkringen har en i slort sett neutral effektöver åren. Kommunerna har haft en expansiv effekt päsamhällsekonomin. Sammantaget beräknas den totala offentliga sektorn ha enåterhållande effekt på samhällsekonomin 1986 och 1987. Att den kontraktivaeffekten blir begränsad i förhållande lill den kraftiga förbättringen av detfinansiella sparandel, sammanhänger med alt sparandeförbättringen till stor delberor på minskade ränteutgifter och engångsskatten på livförsäkringsbolagensförmögenheter, som pä kort sikt förutsätts inte inverka nämnvärt på hushållensköpkraft. Som en följd bl. a. av försämringen av den offentligasektorns finansiella sparande försämrades bytesbalansen under senare delen av1970-talet. Förbättringen av den offentliga sektorns finansiella sparande efter1982 har återspeglats i en förbättring av bytesbalansen. Förbättringen avbytesbalansen 1986 med . motsvaras nästan helt av enförbättring av den offentliga sektorns finansiella sparande, i synnerhet avstatens sparande, se tabell 9: 4. Hushållen har minskal sittfinansiella sparande - en utveckling som vänlas fortsätta även 1987. 9.2 Statsskulden och den offentliga förmögenheten Den svenska statsskulden uppgick lill630 miljarder kr., se tabell 9:5. Budgetunderskotten ökade kraftigt frän mitten av 1970-lalet fram t. o. m. /83. De ökande budgetunderskotten ledde lill en snabb ökning av statsskulden. uppgick statsskulden lill ca . , hade den sexdubblats och uppgick till ca . I takt med att budgetunderskotten därefter 67 Tabell9:5 Den offentliga sektorns Hnansiella nettotillgångar Miljarder kr., löpande priser 1986/87: 150 Bilaga1.1 Statens tillgångar Kommunernas tillgångar, nettoSocialförsäkringens tillgångar, netto tillgångar, netto Offentliga sektorns finansiella tillgångar, netto harminskat, har ökningen av statsskulden dämpats. ökadestatsskulden således från ca . till ca , ellermed . Äveni ett historiskt perspektiv är den ansamling av ny statsskuld, som ägde rumunder slutet av 1970-talel och på 1980- talet, unik.Statsskulden har, och fram lill slutet av1970-talet, legal som andel av BNP. Undantag var åren underandra världskriget och de närmast följande åren, då statsskuldens andel av BNPsom högst översteg . Utvecklingen och de förstaåren pä innebar, alt statsskulden som andel av BNP ökade från 26%1977 fill 1983. Densvenska statsskulden bestod nästan uteslutande av inhemsk upplåning.Därefter ökade upplåningen snabbi. beslår statsskulden lill ca 20%av utländsk upplåning. Under /86 började staten återbetala sinutlandsskuld. Återbetalningen blev möjlig lack vare en kombination avbylesbalansöverskolt och privat kapitalinflöde. Närman studerar statens finansiella ställning, måste man beakta atl staten ocksåhar omfattande finansiella tillgångar. Statens finansiella fill-gångar uppgick1986 till ca . Statens finansiella nettoskuld var således ca390 miljarder kr. Detfinns i detta sammanhang även skäl att beakta de övriga offentligadelsektorerna. Skillnaden mellan hela den offenfiiga sektorns finansiellatillgångar och skulder utvisar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet.Del bör noteras, atl i denna ingår inle den reala förmögenheten i form av t.ex.mark, byggnader och maskiner hos offentliga myndigheter. Denoffentliga sektorns nettoskuld uppgick till . AP-fonden, somsvarar för huvuddelen av socialförsäkringssektorns finansiella tillgångar,uppgick till . Därav svarade löntagarfonderna för 6,3miljarder kr. och den del av AP-fonden som förvaltas under fjärde fondstyrelsenför , Åven , som i detta sammanhang räknas in i denoffentliga sektorn, hade en positiv finansiell nettoförmögenhet, på 51miljarder kr. Kommunernas finansiella nettoskuld är av liten omfattning, 22miljarder kr. Diagram 9:1 Statsskulden och den offentliga sektornsfinansiella tillgångar 31december 1970- 1987, miljarder kr., priser Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 STATSSKULDEN DEN OFFENTUGA SEKTORNS FOUNSIEILATnXGÅNGAR NETTO Källor: och . Utvecklingen i fasta priser av statsskulden, denoffentliga sektorns finansiella tillgångar och nettoförmögenhet framgårav diagram 9: 1. Den finansiella nettoförmögenheten ökade med . (priser) . Därefter minskade den kraftigt ochblev 1983 en nettoskuld. dämpades dock försämringen av den offentligasektorns finansiella nettoförmögenhet. förutses i stället en vissminskning av den offentliga sektorns finansiella nettoskuld. Denoffentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet gav i mitten av 1970-talelupphov till stora ränteinkomster. Utvecklingen därefter har i stället medförtbetydande ränteutgifter. Ränteutgifterna på statsskulden inkl.valutakursförluster uppgick till , vilket motsvarade ennominell räntesals på och en realränta på . Ränteinkomsterna för heladen offentliga sektorn var . 1986, och ränteutgifterna var 69miljarder kr., dvs. räntenettot för hela den offentliga sektorn uppgick lill 20miljarder kr. hade staten ettbudgetunderskott på mellan 6 och II miljarderkr., motsvarande av BNP. Därefter skedde en mycket kraftig ökning avbudgetunderskotten. ökade budgetunderskottet lill 83miljarder kr., motsvarande av BNP. har det skett en starkförbättring av budgetsaldot. 1982 och 1986 har budgetunderskottet mer än halverats ochuppgick lill , motsvarande av BNP. pekarberäkningarna på en fortsalt förbättring av budgetunderskottet till 32miljarder kr., motsvarande 3,av BNP. Bakom denkraftiga förbättringen av budgetsaldot ligger dels en dämpning avökningslakten för utgifterna, dels en snabbare ökning av statens inkomster.Statens utgifter ökade med i genomsnitt . medanden genomsnittliga årliga ökningslakten var 1982-1986. Dämpningen avökningstakten beror både på en stram budgetpolitik, och atl insatserna inom dearbetsmarknads- och industripolitiska område- Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 Tabell 9:6 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag -1,5 -1,7 -4,1 -3,0 -1,8 -7,0 -43,3 -42,8 -26,8 -75,4 -57,3 -37,3 -32,0 Budgetsaido i % av BNP -0,4 -8,8 -4,7 ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Anm.: Uppbörden av inkomstskatt och arbetsgivaravgiftersamordnades , vilket innebar atl inbetalningar gjordes av 13 månaders inkomstskatt och 11 månaders arbetsgivaravgifter. Föratt uppnå jämförbarhel mellan åren redovisas i tabellen, liksom i resten av kapitlet, inkomster och utgiftersom om 12 månaders inbetalningar hade giorts av både inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Nationalräkenskaperna(NR) redovisar i sina beräkningar 11 månaders uppbörd av arbetsgivaravgifter och 12 månadersinkomstskatt. Detta avsteg från NR:s principer medför att statens inkomster blir . bättre änenligt NR, att del finansiella sparandet blir . bättre, att socialförsäkringens inkomster ochfinansiella sparande blir . högre, och atl den offentliga sektorns inkomster och finansiellasparande blir . Källor: , , ochstatistiska centralbyrån. na harkunnat minskas, bl. a. som en följd av det förbäiirade konjunkturiä- Prop.1986/87: 150 get. Statens inkomster, som i genomsnitt ökade per år1976-1982, Bilaga 1.1 hade en genomsnittlig åriig ökningstakt pä mellan1982 och 1986. Den snabbare ökningen av inkomsterna sammanhänger bl. a. med detförbåttrade konjunkturiägel. Ökningen av statens inkomster kommer också tilluttryck i utvecklingen av statens finansiella sparande. hade staten ettpositivt finansiellt sparande på , motsvarande avBNP. hade del finansiella sparandel sjunkit lill -59 miljarderkr. eller -av BNP. Enligt nationalräkenskapernas första ulfallsberäkningarför 1986 låg det finansiella sparandet på -, motsvarande-3% av BNP. väntas en kraftig förbättring av det finansiellasparandel. Denna förbättring kan dock till stor del hänföras till engångsskattenpå livförsäkringsbolagens förmögenheter, vilken inte räknas in i statsbudgetenoch således inle påverkar budgetsaldot. Statens direkta skatter svarar för av statenstotala inkomster, eller mindre än hälften av inkomsterna från de indirektaskatterna. Statens inkomster av direkta skatter beräknas öka svagt 1987. Ettflertal förändringar av skattesystemet genomförs 1987. Basenheten höjs från7800 kr. Dessutom införs elt grundavdrag på , som gällervid taxering till både statlig och inkomstskatt. Vidare slopas denkommunala garantibeskatlningen. Den statliga skatteskalan ändras också, så attden s. k. brytpunkten, dvs. det högsta inkomslbelopp där marginalskatten (vid30 kronors kommunalskatt) blir högst , höjs frän . lill 135 000kr. Sammanlaget innebär förändringarna av skattesystemet ett skaltebortfall pädrygt , jämfört med om 1986 års skatteregler hade gällt. Inkomsterna från de indirekta skatterna, som svarar förungefär hälften av statens inkomster, beräknas 1987 öka något långsammare än1986. höjdes skatterna pä eldningsolja, vin och sprit, ochden höjdes tobaksskatten. Fastighetsskatten för småhus höjdesden . Vidare höjdes arbetsmarknadsavgiften , varav hälften räknas som indirekt skatt och hälften somsocialförsäkringsavgift. Den föreslås skatten på eldningsolja och bensinhöjas, som en del av försvarsuppgörelsens finansiering. Vidare föreslåsförsäljningsskatten på motorfordon höjas , och basen föromsättningsskatten på aktier utvidgas till att omfatta s. k. indexoptioner samtterminskontrakt som avser aklier, aktieindex och konvertibla skuldebrev. Statens övriga inkomster, som svarar för av detotala inkoms terna, beräknas 1987 öka relativt kraftigt beroende på engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheier. Engångsskatten förs i tabellen som övrig inkomst. I den preliminära nationalbudgelen fördes engångsskatten i stället som direkt skatt. SCB kommer dock, enligt uppgift, sannolikt atl behandla skatten som kapitallransferering i nationalräkenskapsberäkning arna. Som tidigare nämnts har engångsskatten inte någon påverkan på budgetsaidol. I övrigt påverkas de övriga inkomsterna i neddragande rikt ning av minskade ränteinkomster, till följd av det sänkta ränteläget. motsattriktning verkar de ändrade återbetalningsrutinerna för det kommu- Prop.1986/87: 150 nala bostadstillägget, vilket medför, all både 1987 och 1988kommer att Bilaga l.l omfattas av vardera elt och ett halvt årsåterbetalningar från kommunerna. Transfereringarna till hushåll svarar för ungefär 1/4 avstatens utgifter. Ar 1987 genomförs en rad förbättringar, som medför atttransfereringarna till hushåll ökar mer 1987 än 1986. Realt sett är det enökning 1987. Pensionerna höjdes , till följd avhöjningen av basbeloppet från . En ytteriigare höjningmed . Dessutom höjs delpensionerna den 1 juli1987 från att motsvara av inkomstbortfallet till att motsvara . Vidarehöjdes barnbidraget den med . per barn och år. Delkontanta arbetslöshetsstödet, som höjdes med . per dag,höjs ytterligare från . per dag.Transfereringarna till socialförsäkringen och kommunerna behandlas i avsnitten9.4 och 9.5. Transfereringar till företag svarar för av detotala utgifterna. ökade denna utgiftspost kraftigt, dengenomsnittliga ärliga ökningslakten var . Därefter har ökningen dämpatsväsentligt; den årliga genomsnittliga ökningstakten var7%. beräknas transfereringarna ligga på ungefär samma nivå som 1986.Därvid har även s. k. tillkommande utgiftsbehov beaktats. I transfereringartill företag ingår räntebidrag och livsmedelssubventioner. Räntebidragen liggerpå ungefär samma nominella nivä 1987 som 1986. Den sänkta räntenivån molvägsdärvid av en volymmässig ökning av bostadslånen. Livsme-delssubvenlionernaföreslås minska med 250 milj.kr. Transfereringar till internationell verksamhet bestårhuvudsakligen av gåvodelen av u-landsbiständet. Utbetalningarna uppgår till ca6 miljarder kr. Den totala biståndsramen uppgår lill ca 10 miljarder /88. Statens ränteutgifter, som svarar för 1/5 av de totalautgifterna, ökade kraftigt , med i genomsnitt per år.Därefter dämpades ökningstakten, och 1986 minskade ränleulgifierna för förstagången . Minskningen av ränteutgifterna beräknas fortsätta1987. Bakom minskningen ligger sjunkande räntesatser, såväl på inhemska somutländska lån och fallande dollarkurs. Den statliga konsumtionen svarar för 1/5 av de totalautgifterna. ökade den statliga konsumtionen volymmässigt med ,efter alt ha utvecklats mycket långsamt. Bakom denförhållandevis stora ökningen 1986 ligger osedvanligt slora ökningar avigångsatta vägre-parationer, bl. a. som en följd av det gynnsamma kostnadslägetför de aktuella insatsvarorna. Vidare har relativt stora ökningar noterats förförsvarets inköp, såväl avseende s. k. varaktiga varor för militära ändamål somför den löpande förbrukningen. Antalet statligt sysselsatta och den statligaproduktionen fortsatte dock att minska 1986, och förväntas derafionaliserings- och besparingskrav, som ställs på statliga myndigheter, ledalill en volymmässig minskning även av den statliga konsumtionen.