prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — Delnya sättet alt limberäkna sjukpenningen enligl AFL för en period av högst 14dagar skall gälla även för ersättning åt smittbärare, dock inte för dem som haren sjukpenninggrundande inkomst av enbart annal förvärvsarbete än anställning. Ilagmmmets nuvarande lydelse ges i första stycket en särregel för den som harinkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Denna regel har sin grund i äldreförhållanden rörande den allmänna försäkringens omfallning. Eftersombestämmelsen numera saknar betydelse och några särregler i förhållande till AFLinte är avsedda för den som har inkomst av annal förvärvsarbele än anställninghar bestämmelsen fått utgå. delsföreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring. 3. lag om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare. 1986/87: 69 dels bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om 4. föräldrapenning ochhavandeskapspenning (avsnitt 6.3), 5. värnpliklsförmåner ochmotsvarande (avsnitt 6.6). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposiiionförelägga vad föredraganden har anförl för de ålgärder och de ändamålsom föredraganden har hemställt om. 1986/87: 69 Sammanfattning av departementspromemorian (Ds S 1986: 8)Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn Promemorianinnehåller en översyn av reglerna för ersällning från sjukförsäkringen vid kortlidssjukdomoch vid föräldraledighet med tillfällig föräldrapenning för att vårda bl. Nuvaranderegler för beräkning av sjukpenning ger ogynnsamma konsekvenser för vissa kaiegorierförsäkrade om de är sjuka enstaka dagar eller kortare perioder. Orsaken tilldelta är främst alt den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGLn) vid beräkningav sjukpenning delas med 365 oberoende av hur inkomsten faktiskt fördelar sigöver arbetsåret eller arbetsdagen. Dennuvarande sjukpenningförsäkringen ger ett grundläggande försäkringsskydd somär enkell atl administrera och där ojämnheter i kompensationsnivån jämnas ulvid långa sjukfall. De fördelar som ligger i delta bör -enligt promemorian -bevaras. Brislerna i kompensalion vid korta sjukfall som finns bör därföri möjligaste mån undanröjas ulan atl regelsystemet för sjukpenningberäkninggörs om helt. Reglerna för beräkning av SGI bör inte heller förändras. Föratt få ell syslem som ger i princip 90-procentig ersättning även vid kortasjukfall och oregelbundna arbetstider krävs atl sjukpenningen beräknas inleenbart ulifrån ett dagbelopp och del antal dagar den försäkrade är sjuk utanutifrån den faktiska tid han har avstått från förvärvsarbele på grund avsjukdom. För atl ersättning skall kunna ulges för den faktiska arbetstid somden försäkrade avstått från behöver en ersättning räknas fram. Ipromemorian redovisas förslag till etl sädanl system med sjukpenning beräknadper timme. Denpå ovannämnda sätt beräknade sjukpenningen, timsjukpenningen, föreslås i likhetmed nuvarande sjukpenning faslslällas med SGLn som utgångspunkt. Timsjukpenningenbör beräknas genom att SGLn delas med den försäkrades årsarbetsfid ochmultipliceras . Årsarbetstiden bör vara den tid som den försäkradeberäknas ulföra förvärvsarbele mätt i timmar . En på delta sätt faslställdlimsjukpenning bör utges för den tid mätt i limmar som den försäkrade avståttfrån förvärvsarbele. Timsjuk-penning föreslås kunna utges vid sjukfaU som vararhögsl eller av sjukfall som varar längre tid.Om den försäkrade inte skulle ha utfört någotförvärvsarbete om han inte hade blivit sjuk utges inte heller någonsjukpenning. Reglerna om insjuknandedag och fridagar tas också bort. Dettagäller inle enbart när timsjukpenningsystemet skaU liUämpas utan i fråga omalla sjukfall. Problemeni kompensafionshänseende med den tillfälliga föräldrapen ningen föreslås lösas genom att denna beräknas på samma säll som tim sjukpenningen. Genom alt beräkningen av ersättningen knyts direkt till den lid den försäkrade behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn blir ersättningen även i dessa fall i princip av inkomstförlusten. Någon begränsning till 14-dagarsperioderföreslås inle för lillfällig föräldra- Prop. 1986/87:69 penning. Deföreslagna reglerna om limsjukpenning föreslås tillämpas på dem som har SGI av anstäUning.För bl. a. egenföretagare bör nuvarande regler gälla. De egenföretagare som intehar karenstid i sin sjukpenningförsäkring omfattas dock av reformen genom atlreglerna om insjuknandedag och fridagar tas bort. De nuvarande reglema börockså gälla för samtliga grupper vid längre sjukfall. Deökade utbetalningarna från sjukförsäkringen beräknas i promemorian till 2 676milj. Till detta kommer vad som följer av den försiärkning som erfordras avde allmänna försäkringskassornas resurser för atl administrera det föreslagna ersätiningssystemet. Reglernaföreslås träda i kraft . Bilaga 2 Prop.1986/87:69 Sammanställningav remissyttranden över departementspromemorian Förbättrad kompensation vidkorttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn (Ds S 1986: 8) Efterremiss har yttranden över departementspromemorian avgetls av försäkringsöverdomstolen(FÖD), försäkringsrätten för (FRN), försäkringsrätten för MeUansverige(FRM), försäkringsrätten för (FRS), (),(), (), ,statskontoret, (), cenirala (),(), RehabUiteringsberedningen (S 1985:02), statenshandikappråd. (), ,, i (LO), (), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), ,Kooperationens (), (),, (),() och (). Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden från 25 försäkringskassor. i bifogal yttranden från ,, , , , , ,, , ,, , ,. Arbetsgruppenföreslår ett sjukpenningsystem som skall ge i princip ersättning även vidkorta sjukfall och oregelbundna arbetstider. Vid korta sjukfall och den förstatiden av längre sjukfall skall sjukpenning utges i form av timsjukpenning förden faktiska tid den försäkrade avslår från förvärvsarbele på grund av sjukdom.Fr. ulges sjukpenning enligt nuvarande regler. Deflesta remissinstansema är posiliva till förslagets syfle. LOhar länge påtalat den stora orättvisa i sjukförsäkringen och föräldraförsäkringensom ligger i beräkningssättet och ser med myckel slor fillfredsstäUelse allproblemet är på väg mot sin lösning. Genom det nu föreliggande förslagel skapasen större jämlikhet av del ekonomiska ulfallet vid sjukdom och föräldraskap.De låga kompensationsnivåer som främsl grupper inom LO-kollektivet får,elimineras högst väsentligt med den nya timsjukpenningen. Regeln att ersättninginte utgått för insjuknandedagen har ytterligare sänkl kompensationsnivån ochskapat orättvisa mellanolika grupper på arbetsmarknaden. LO ser därför förslaget som en Prop.1986/87: 69 slor rättvisereform. TCO anser del positivi atl bristerna i nuvarande systemundanröjs. TCO framhåller atl sociatförsäkringssystemet utgör en avgrundpelarna i välfärdsstaten och är etl viktigt instmment i en solidariskfördelningspolitik. TCO förordar en samordnad allmän och generellsocialförsäkring och tillslyrker principen om lösningar inom den allmännaförsäkringens ram. SAF anser att en lämplig avvägning har giorts vid ulformningenav beräkningssystemet och beträffande dess lillämpning på olika försäkrade. SFO anser atl det är elt bra förslag. Del lillgodoser arbetsmarknadspartemasönskemål från avtalsrörelsen att sjukförsäkringen skall ge likvärdiga förmånerför olika kategorier av anslällda vid korttidssjukdom. SFO framhåller atl delär angeläget all klara ut de närmare föreskrifterna om hur timsjukpenningenskall beräknas så att parterna kan göra de anpassningar av £iviaien sombehövs. .Arbetet med föreskrifierna - som bör ske tillsammans medarbetsmarknadens parter - brådskar om reformen skall kunna träda i krafl den 1juli som arbelsgruppen föreslår. RFV välkomnar att en väsenllig brisl isjukpenningförsäkringen elimineras och alt skillnader som finns ikompensationsnivån för oiika grupper av anställda på arbetsmarknadenundanröjs. FKF ser förslaget som en pålaglig förbällring. FKF är posilivlill alla förändringar i sjuk- och föräldrapenningsyslemel som gör alt deförsäkrade får en kompensation som bälire stämmer överens med denverkliga inkomstförlusten och hälsar därför förslaget med tillfredsslällelse. FKF ser dock detla förslag som en särlösning och ellprovisorium i avvakian på en mer genomgripande förenkling och samordning avsocialförsäkringen. , som inie tar ställning till förslagets lekniskakonstruktion eller administrativa konsekvenser, lillslyrker förslagel. Detfinns enligt socialslyrelsens bedömning anledning räkna med att ettgenomförande av arbetsgruppens förslag tiU nya regler för sjukpenningberäkningväsentligt bör förbättra den nu i många fall låga kompensafionsgraden vidkorta sjukfall (ned lil! 25 ) för slora grupper arbelslagare. Detta är enangelägen social rättvise- och jämlikhetsfråga. Mot bakgrund härav kan varkende ökade kostnaderna för försäkringen, den ökade administrativa belaslningenför försäkringskassorna eller del ökade uppgiftslämnandet för de försäkradebedömas väga så lungl all reformen av de skälen skulle ifrågasättas. Socialslyrelsenerinrar om att olika brisier i socialförsäkringssystemet bedöms vara en avorsakerna lill del aktuella socialbidragsbeho-vel. Den föreslagna reformeringenav sjukpenningförsäkringen bör för de grupper av människor som lever med ingaeller smä ekonomiska marginaler verka minskande på socialbidragsbehovel. FÖD anserau förslaget tillhör eil av de mer kosinadskrävande som har lagts fram pä socialförsäkringsområdet under de senasle lio åren. Domsto len vill för egen del inte ta ställning till frågan huruvida en sådan reformbör genomföras. Det får enligt domstolen ankomma på de poliliska beslutsfat tarna all göra detta. Domstolen vill endast anlägga vissa mer allmänna synpunkier på förslagel. 6 1986/87. Försäkringsräiiernahyser betänkligheter mot förslaget som, enligt Prop. 1986/87:69 deras åsikt,komplicerar den allmänna försäkringen i alltför hög grad. FRM framhåller dock atldet är en rättvisefråga av första rangen att skillnaderna mol dem som genomavtal har tillförsäkrats ell fuUgoii försäkringsskydd jämnas ut. FRS vUl intemotsätta sig arbelsgmppens förslag. Rälien anser att systemet medlimsjukpenning blir både rättvist och förmånligt för del stora flertaletförsäkrade. Rätten förutser dock betydande tiUämpnings-problem, behov avavsevärda administrafiva insatser saml stora försäkringskostnader. Förslagetinnebär enligt statskontorets uppfattning sammanfattningsvis all regelsystemeti den allmänna försäkringen kompliceras ytterligare och atl adminisirationskostnadernablir betydande. SAV anser alt det är ofrånkomligt atl ett genomförande av timsjukpenningsystemetockså kommer att medföra ökal arbete för myndigheternas personalavdelningar,bl. a. när det gäller atl ta fram uppgifter om årsarbetstid och faktiskafrånvarotimmar. Om del överhuvudlagel är möjligt all anpassa avtalssjuklönesystemellill del föreslagna sysiemel lorde de ändrade avtalsreglerna komma atl krävamer hantering och ökade konlakler med försäkringskassorna.Sammanfattningsvis avstyrker SAV att förslaget genomförs. SAV anser atl fråganom timsjukpenning bör bli föremål för yllerligare övervägande, varvid bl. a. deovan anförda synpunkterna måsle beaktas. I det fortsatla arbelet bör kontaktlas med arbetsgivarorganisationerna inom den offentliga seklorn. Svenskakommunförbundei ser med oro på atl förslagel genom sin detaljerade tekniska konsimktionmedför alt försäkringskassorna får ökade arbetsuppgifier ochadministrationskostnader. ifrågasätter därför om inte dengrundläggande tanken en rällvisare kompensationsnivå - kan genomföras genomandra tekniskl enklare lösningar. Landstingsförbundetifrågasätter om en generell lösning av sjukförsäkringsfrågorna för helaarbetsmarknaden skall ske enbart mol bakgmnd av avtalssituationen för vissa privatanställda,särskUt om lösningen medför slora problem inom andra arbelsmarknadssektorer,främst den kommunala. anser atl om förslagel skallgenomföras måsle del föregås av en ny ulredning där finansieringen av reformenövervägs på nytt och där bl. a. de särskilda förhållanden som finns inomvårdområdet belyses. KFO.suppfattning är att frågan om timsjukpenning eller andra former av sjukersättningssyslembör utredas yllerligare med inrikining mol atl få ett administrativt enklareoch för individen etl mer lättbegripligt och rättvist system. /SRtiUstyrker den föreslagna reformens åsyftade maleriella innebörd men anser attarbetsgruppen bör få möjlighet att arbeta ytterligare med förslaget omförbättrad kompensation och därvid utreda möjligheterna atl utge ersättningför det faktiska inkomstbortfallet. Även FRN och FKF anser atl del varil enfördel om förslagel mer inriktats på atl kompensera den fakfiskainkomstförlusten under sjukfallei. Somen kompletterande åtgärd för att den avsedda kompensationsnivån skall uppnås föreslår arbetsgruppen atl reglerna om insjuknandedag och 82 fridagarskall tas bort. FRM, LO, FF, SAF, , SFS Prop. 1986/87: 69och HCK är positiva till förslaget. FRM anser att ell av de cenirala inslagen iarbetsgruppens förslag är att reglerna om insjuknandedag och fridagar tas borthelt, alltså inte endast vid korta sjukfall. Dessa regler infördes fr. o. m.den 1 januari 1967 samiidigi som den allmänna karensliden togs borl.Om man tar bort regeln all sjukpenning inte skall utgå för insjuknandedagen kandet leda till att sjukpenning ulgår även för en sådan dag då den försäkrade harinsjuknat efler arbeisfidens slut och följaklligen inte föriorai någon inkomst.Mol risken för detta måsle dock vägas de många fall där den försäkrade gårmiste om varje ersättning för insjuknandedagen. För de försäkrade som har en avtalsregleradsjuklön uppslår inte motsvarande inkomstförlust eftersom arbelsgivaren betalarut sjuklön. Detsamma gäller för dessa försäkrade under fridagar. Det är ettviktigt rätlvisekrav att de nuvarande skillnaderna försvinner. Vissa nackdelarmed förslaget får därför accepteras. Allmänt om beräkning av timsjukpenning Arbetsgruppenföreslår att timsjukpenningen skall beräknas utifrån den sjukpenninggrundandeinkomst (SGI) och den årsarbetstid mätt i fimmar som den försäkrade lillsvidare kan antas komma all ha. Timsjukpenningen bör vara av den framräknadeinkomsien . RFV,CSN, FKF, LO, FF, SAF, SFO, , , HCK och DHR är posilivafill förslagel. RFVanser all för den som har en regelbunden arbetsfid skulle kravet på att angefrånvarotimmar vid sjukdom vara en onödig åtgärd som står i direkl motsats lUl sirävanatt åsladkomma enkla regler. Enligt verket bör en förenkladsjukpenningberäkning övervägas för dessa gmpper. Verket pekar därför på olikamöjligheter all förenkla sjukpenningberäkningen för vissa försäkrade. Dessa kanfå en schabloniserad årsarbetstid uttryckt eller limmar. Ersättningenberäknas per dag genom alt årsinkomsten delas med 260 eller genom attårsinkomsten delas med 2080. LOanser att problem för betydande grupper kvarslår, varför förändringen måsteutvärderas, och eventueUa korrigeringar göras för all nå elt system som gersamma procentuella inkomstbortfall, oavsett hur arbetstiden är förlagd och vUkalönesystem som fillämpas. föreslår en 100-procentig kompensaiionsnivå. Enligt FKF skulle behovetav kompletleringslösningar därigenom bortfalla och administrationenförbilligas. FÖD,FRN, FRM, RRV, statskontoret. , landstingsförbundet, KFO,/SR och SAV år negativa till förslaget. FRN anser att systemel börkomplelteras med regler som begränsar storleken av timsjukpenningen. FRN framhåller också att beslut om de faktorer, SGI och årsarbetstid, efter vilka storleken av timsjukpenningen skall bestämmas ofta fattas långt innan frågan om ersäitning blir aktuell. Del är, enligl FRN, inte säkert att aUa försäkrade förstår sambandet mellan dessa faktorer och den ersättning de får vid sjukdom. De kan därför komma att lida rättsförluster om de vid ersätlningsliUfällel upptäcker att 83 beslulelom SGI eUer årsarbetstid blivit felaktigt och underlåtit att anföra Prop.1986/87: 69 besvär inom besvärsliden. Enligl statskontorets uppfattning innebär försLaget altregelsystemet inom den allmänna försäkringen kompliceras ytterligare och atladministrationskostnaderna blir betydande. Svenska kommimjörbunde: framhåller att gmnden för en rätlberäknad fimsjukpenning saknas pä gmnd av svårigheten för den enskilde alt rättange sin årsarbetstid. Förslagel synes enligl kommunförbundets uppfattninginte ha lagit hänsyn till nämnda problem i tillräcklig omfattning. anser alt förslagel skulle, om detgenomförs, för landstingssektorn medföra myckel omfattande administralionsproblemutan att på ett fillfredsställande sätl lösa problemen med ojämn kompensationsnivå. SA V pekar på atl det finns många arbetstagargrupper medmånadslön för vilka en lilläm.pning av timsjukpenningsystemet skulle beredaspeciella svårigheler. S.AV nämner här lärare, präster och kyrkomusiker. Såväl SAV som ochlandstingsförbundet framhåller atl förslagel skulle medföra adminisiralivaproblem för de offenlliga arbetsgivarna. Den årsarbetstid som den försäkrade kan antas komma atl lillsvidare ha under minsl i följd skall enligt arbelsgmppens förslaganvändas föl atl faslställa timsjukpenningen. Ordina.rie arbetstid plus semeste:'bör vara utgångspunkten. Övertid, mertid, lid i jour och beredskap e. d. börinte räknas in i årsarbetsfiden. RFV, FKF, LO och FFär positiva lill förslaget. FKF tillstyrker förslagel men vill framhållaviklen av att schabloner får användas för att bestämma de slora löntagargruppernasårsarbetstider. LO har intel att invända mot förslaget i promemorian, menutgår från alt del upprättas elt mycket nära samarbete mellanförsäkringsadministrationen och de fackliga organisationerna närårsarbetstider fastställs för olika kolleklivavialsområden. LO vill ocksäpåtala vikten av att om tolkningsproblem uppstår om vad som är årsarbetsfidenligt kollektivavtal, kontakter tas inte bara med arbetsgivaren ulan också medberörd facklig organisation. TCO påpekar också viklen av atl kontakler tas med arbelslagarorganisalionerna. RFV anser sig ha skäl atl anla atl faststäUande avårsarbetstid kommer atl medföra stora problem för ett flertal kategorier avanställda. Verkel avser därför atl :a initiativ tiii au i en arbetsgrupp medrepresentanter för arbetsmarknadens parter analysera och lösa dessa problem. FRN, FRM. RRV, RSV, SAV, Svensl FRi\' anser att det är en stor risk atl olikheterna iarbetstidsbegreppen leder lill missförstånd och oiiktiga arbetstidsuppgifter från den försäkrades sida. Särskili svårt måsle det vara för den som har oregelbunden arbelslid, 84 skiftarbetare, attuppge sin ordinarie arbetstid. För de tillämpande Prop. 1986/87:69myndigheterna kommer det att bli belungande att kontroUera rikligheten avuppgifterna om årsarbetstid särskilt som den ordinarie arbetstiden kan varierabetydligt mellan olika kollektivavtalsområden och branscher. FRMoch RSV vill framhålla atl de erfarenheter som fmns när del gäller att faslställaårsarbetstid vid beräkningen av arbetsgivaravgifter vittnar om atl delföreslagna systemet kommer atl möta många problem. FRM ansluter sig dock tillförslaget alt övertid, mertid, tid i jour och beredskap inte skaU tas med vidberäkningen av årsarbetstid. SAVtar upp de grupper som har oreglerad arbetstid och mycket speciellatjänstgöringsförhållanden jämfört med arbetstagare i allmänhel. För atl systemetmed timsjukpenning överhuvudtagel skall fungera inom var och en av dessagrupper måste man fastställa principer för hur årsarbetstid och fakiiskafrånvarolimmar skaU beräknas. Detta lorde enligl SAV stöta på storasvårigheter. Beträffandede stora grupper arbetstagare på den primärkommunala sektorn som hararbetstidsvillkor och arbetstidsförläggning som avviker från hellids- och helårsarbetandeser Svenska kommunförbundei svårigheter för den enskilde att beräkna och ange årsarbetsfidenpå det säll som förslaget förutsälter. Detta bl.a. med hänsyn liU att t.ex.vikarier ofta byter arbetstidsschema som kan ha varierande mått för vad som ärheltids-arbetare. Landstingsförbundetanser atl årsarbetstiden för arbetstagare på landstingssektorn med varierandescheman torde bli mycket vansklig att förutse, särskilt vid skiftande deltiderunder året. Om en arbetstagare begär hjälp av en löneförrätlare viduppgifternas lämnande torde även denne ha svårt att veta vilken tidsuppgift somkan anses trolig. TCOoch /SR nämner särskilt svårigheter vid beräkning av årsarbetstid förlärare. De anser alt frågan bör utredas vidare i samarbete med arbetsmarknadensparter. FÖDger följande exempel på vad som bör analyseras närmare. Hur blir det med de arbetstagaresom har i princip jämn arbetstidsförläggning men arbetar någolkortare än ? Hur skall man beräknaarbetstiden för dem som ligger i jour men som får rycka in och Qänslgöra och vUlha denna arbetade tid räknad som ordinarie arbetstid? Idelta sammanhang tar LO upp den sexmånadersregd, som innebär att eninkomständring leder ändrad SGI bara om den nya inkomsten beräknas varaminst . LO föreslår att den slopas eflersom den utgör ett hinder förett fullgott sjukpenningskydd. Denna åsikt delas av FF och TCO. Arbetsgmppenföreslår alt timsjukpenning skall ulges vid sjukfall som varar högsl eUer för de försia av sjukfall som varar . Enligt arbetsgmppen bör det inte ställas något absolut krav på att den försäkrade skall ha arbetat en eller meUan två perioder. 7 1986/87. RFV, , , , /SR och SAF är posi- Prop. 1986/87: 69 fivatill eller har inte någol att erinra mot alt timsjukpenning skall kunna ulgesunder högsl . Beträffande tiden mellan två sjukperioder förordar RFV all om denförsäkrade varit i förvärvsarbele minst mellan två sjukperioder skallvid besiämmande av sjukpenning för det senare sjukdomsfallet en ny 14-dagarsperiodmed beräkning enligt de nya sjukpenningreglerna anses föreligga. I de fall denförsäkrade av annan anledning än sjukdom, t. ex. arbetsfri tid, inte kunnatåtergå i förvärvsarbete mellan två sjukperioder bör dock sjukpenning enligt denya reglerna ändå kunna belalas ul om det inle föreligger ett uppenbart sambandmellan de båda sjukdomsfallen. Liknande synpunkter framförs av Svenska kommunförbundeioch LO. FRSefterlyser ett klarläggande i en kommande proposition och anser för sin del för begreppel fimsjukpenningperiod inledningsvis bör kunna anknyta tiUtermerna sjukdomsfall och sjukperiod med dithörande rättspraxis samt atl dennu ifrågavarande tillämpningen bör följas noga av riksförsäkringsv erket. CSNoch SFS, som är posiliva lill förslagel om timsjukpenning, ställer sigavvisande lill tanken på alt timsjukpenningen endasl skall gälla eftersomdetta kommer att vålla stora olägenheter för feriearbetande studenter. KFOoch FRM är negativa till förslaget. KFO befarar att förslagel kan ge upphov fillmeningsskiljakligheler beiräffande hur den försäkrade skulle ha arbetat under 14-dagarsperioden.FRM anser atl förslaget om avgränsning av timsjukpenningperioden gör del möjliglför den försäkrade alt omvandla långa sjukperioder lill flera fimsjukpenningperioder.Denna konsekvens kommer enligt FRM:s mening atl ställa försäkringskassornainför svåra bedömningar som kan kräva omfattande utredningar. Arbetsgmppenföreslår atl rätlen fiU ersäitning skall knylas tiU fakfisk arbetsfrånvaro ochutges enbart för dagar då den försäkrade skulle ha arbetat om han inle hade blivilsjuk. Endasl ordinarie arbetstid eUer molsvarande föreslås bli beaktad.Övertid, mertid, fid i jour och beredskap e. d. skall inte ge ersättning. FFoch SAF är posiliva fiU förslagel. FRN,FRS, RRV, SAV, landstingsförbundet och KFO är negaliva till förslaget. FRNanser att det i fråga om fastställandet av ersättningsbar tid kan -liksom vadgäller för bestämmande av årsarbetstid - i vissa fall vara svårt att skiljaordinarie lid från övertid, mertid eller liknande, särskilt när den ordinariearbetstiden är förskjuten i förhållande till vad som kan anses vara normal arbelslid. FRStar upp frågan om beviskravet beträffande avsett förvärvsarbete .