prop · GA03134 · 1986-12-31 00:00:00 — samverkar med kommuner ochfrivilligorganisationer vid flyktingmottagandet i och bedriver ocksåett lokalt samarbete med invandrarsamfund. Församlingar kan också ge stöd tdlenskilda flyktingar. frikyrkoråd, och De fria kristna samfundens råd(SFR/SAMRÅD) beslår av 12 kristna, från staten fristående trossamfund. Dessakyrkors gemensamma insatser bland invandrare och flyktingar sker genominvandrar- och flyktingenheten. De internationella insatserna förmedlas genomDiakonia. som är samfundens gemensamma organ för kalastrof-, utvecklings- ochbiståndsinsatser i iredje världen. är således ett bland . för slalsbidrag till trossamfund (SST),som är en speciell nämnd, utsedd av regeringen, fördelas statsbidrag till 36trossamfund, av vilka ett 25-tal består i huvudsak av invandrare ochflyktingar. Dessa samfund står i nära samverkan, både organisatoriskt ochpraktiskt, med SFR:s invandrar- och flyktingenhet. Bland annal genomförskurser och konferenser för förtroendevalda och anställda inom invandrarnastrossamfund, information till svenskar om invandrare och flyktingar,rådgivning och kurativa insatser för flyktingar och asylsökande, liksomutbildning av svenska församlingar, framför allt i kommuner som omfattas av denaktuella flykfingmottagningen. En särskild konsultationsgrupp -"Samfundens Arbetsgmpp för Minoriteters Rätt i " (SAMS iSverige) - arbetar med frågor kring rasism och minoriteters rättigheter. Invandrar- och flyktingenheten samverkar internationelltmed en rad organisationer, bland andra inEuropé (CCMWE), etl organ som tillkommil på inifiativ av Kyrkornas Världsråd. , som finansierar sin verksamhet heltmed egna medel, distribuerar fortlöpande genom sin svenska sektiondokumentation om tillämpningen av mänskliga rättigheter i länder varifrånflyktingutvandring äger rum. Förutom ett sekretariat med två handläggare,finns ett regionalt kontaktnät med 18 distriktsombud som sprider informafiontill svenska myndigheter och andra intresserade parter. Etl kontinuerligt samarbete mellanfrivilligorganisationerna sker inom Frivilligorganisationernas samarbetsgrupp i invandrar- och fiyklingfrå- gor. Delta samarbete manifesterades bl. a. i den samnordiska kampanjen vars syfte var att sprida information om flykfingaroch 30 derasvillkor saml samla in pengar för olika flykiinginsatser. Bakom kam- Skr.1986/87:134 panjen, som också fått stöd av regeringen, stod ,, Rädda barnen och Svenska röda korset. Totalt inbringade kampanjennärmare 70 milj. kr. som skall användas för olika projekt för flyktingarutomlands och i . Flyktingsituationeni världen ger fortsatt anledning till stark oro. Del totala antalet flyktingarberäknas uppgå till ca 14 miljoner. Huvuddelen av flyktingarna finns i ,med redan tidigare hårt ansträngda ekonomier. Sverigehar aktivt deltagit i det internationella flyktingarbetet inom FNoch andra organisationer. Samarbetet med UNHCR är väl utvecklat, vilket blandannat bekräftades i samband med flyktingkommissariens besök i i mars1987. har tagit initiativ till närmare samråd med de nordiska ländernaoch håller fortsatt nära kontakt med andra europeiska länder för att få lillstånd ett samordnat ansvarstagande för flyktingar och asylsökande. Desamarbetsformer som diskuteras, innefattar bl.a. ökade insatser frän UNHCR:ssida i s.k. första asylländer. UNHCR höll konsultationer härom ,vilka följts upp vid möten i , i ochi . verkar för att föra upp dessa diskussioner påministernivå. Sverigestotala bidrag fill UNHCR uppgick till 120 milj. kr. liggerdärmed på sjunde plats bland givarländerna. Det svenska bidraget till UNRWAuppgick till 70 milj. kr., vilket gör till den fjärde störstabidragsgivaren. Dämlöver har ca 425 milj. kr. tagits i anspråkfrån biståndsanslaget för åtgärder för flyktingar och hemlösa genom andraorganisationer med humanitär inriktning. samlade bidrag under år 1986till flykiingverksamhet utanför uppgick därmed till ca 600 milj. kr. Trotsaviserade eller beslulade skärpningar av utlänningslagarna i flera länder harantalet asylsökande som söker sin tillflykt till fortsalt all öka. Sammanlagisökte över 185000 personer, främst från länderna i ochAsien, asyl i . De största antalen kom till FörbundsrepublikenTyskland (99650), (26300), (15000), (9300), Öslertike(8600), (8550) och (7 500). Vad gäller kom merparten avde asylsökande från . Stora gmpper asylsökande kom även från ,och . Enallt ökande andel av de asylsökande anländer utan pass och andra resedokument,vilket försvårar en skyndsam handläggning av deras fall. förstärktes kraftigt för att klara den ökade arbetsbördan och undvika en förlängning av hand läggningstiderna. Omprioriteringar har skett inom polisen, och utrikesför valtningen har tillförts ökade resurser för handläggning av utlänningsären den. För /88 har i årets budgetproposition föreslagits en permanent förstärkning av resurserna vid invandrarverket för bl.a. hand läggningen av asylärenden. Vidare har i årets budgetproposition föreslagits 31 eltbemyndigande för regeringen att besluta om ytterligare tillfälliga för- Skr.1986/87:134 stärkningar av invandrarverkets resurser, om antalet asylsökandeökar. Regeringen har även tillsatt två utredningar, dels för att göra enteknisk översyn av utlänningslagen, dels för att se över organisationen och mtinernaför handläggningen av asylärenden i syfte atl förkorta handläggningstiderna. Sammanlagi fick ca 17 400 utlänningar uppehållslillslåndi som flyktingar eller därmed jämställda (3, 5, 6 §§ UtlL), en ökningmed ca 8900 jämfört med . Därav fördes 1387 hit inom ramen för flyklingkvolen.Av dessa kom de största grupperna från , , , och ElSalvador. Det nya systemet med kommunalt mottagande av flyktingarsom inleddes har fungerat väl trots att antalet asylsökande harvarit väsentligt högre än vad som beräknades innan reformen genomfördes. Underår 1986 har 197 kommuner medverkat i mottagandel av närmare 15 000 flyktingaroch asylsökande, inklusive barn. har del varit nödvändigl för invandrarverketatl utöka förläggningskapacileten. /87 fanns förutom sexpermanenta förläggningar sexton tillfälliga utredningsförläggningar och sex s.k. slussförläggningar, där asylsökande vistas kort lid i avvaktan på plats i ulredningsföriäggning.Den genomsnittliga vistelseliden på förläggning har varil ca 4månader. Det ökade antalet flyktingar och asylsökande kommer att öka behovet avbostäder i kommunema . Bristen pä bostäder försvårar redannu kommunernas möjligheter att ordna moltag-ningsplatser. Under är 1986 utbetalades ca 800 milj. kr. i ersättning tillkommunerna för åtgärder till flyktingar och asylsökande. Kostnaderna förförläggningar uppgick lill ca 405 milj. kr. Tillsammans med övrigabidrag och insatser kan statens sammanlagda kostnader för flyktingmottagandet iSverige uppskattas till ca 1 300 milj. kr. Insatserna för att genom information och opinionsbildningverka för en fortsalt solidarisk flyktingpolitik och motverkafrämlingsfientlighet ges starkt stöd. Frivilligorganisationernas arbete ärsynnerligen viktigt i dessa avseenden. Regeringen har sammanfattningsvis genom olika insatser ochåtgärder verkat för en fortsatt generös och human flyktingpolitiksåväl internationellt som inom landet. Kraftiga resursförstärkningar harbeslutats. Ansträngningarna inriktas nu på att dels förkortahandläggnings-tiderna för asylsökande i , dels få till stånd internafionelltbindande överenskommelser om etl mer samordnat ansvarstagande för flyktingaroch asylsökande. Enskilda människors och frivilligorganisationernas engagemangoch arbete för flyktingarna och deras villkor utgör etl starkt och nödvändigt slödför den svenska flyktingpolitiken och bidrar lill att motverka tendenser tillfrämlingsfientlighet inom landet. 13 Hemställan Skr. atlregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i detföregående om flyktingpolitiken. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemslällan. Förteckning över förkortningar..................................... 2 1 Inledning...................................................................... ..... 3 2 Flyktingsituationeni världen......................................... ..... 3 Antalet flyktingar.......................................................... ..... 3 Asylsökande i och ............... ..... 6 3 De internationella organisationerna ............................ 8 UNRWA......................................................................... ..... 8 UNHCR ......................................................................... ..... 8 ICM .............................................................................. ... 11 Nordiskt samarbete...................................................... 12 4 i det internationella flyktingsamarbetet ........... 12 Sambandet mellan bistånd och flyktinghjälp................. 13 och del nordiska samarbetet ......................... ... 16 Konsultationerna om flyktingfrågor mellan devästeuropeiska län derna, och ...................................... ... 17 internafionella bistånd till flyktingar............... ... 17 5 Överföring avflyktingar till ............................... ... 19 6 Svensk flyktinglagsfiftningm. m.................................... ... 20 7 Asylsökande ochflyktingar i ............................. ... 21 8 Handläggningenav asylärenden ................................. ... 24 9 Flyktingmottagandet..................................................... ... 25 10 Frivilligtåtervändande ................................................. 28 11 Opinionsbildning,svenska frivilligorganisationer m. m.. 29 Opinionsbildande verksamhet....................................... 29 Frivilligorganisationer.................................................... .. 29 12 Sammanfattning............................................................ .. 31 13 Hemställan ................................................................... .. 33 14 Beslut ......................................................................... .. 33 Tryckeri, 1987 34