prop · GA03124 · 1986-12-31 00:00:00 — Anhörigkriser är f.ö. eil exempel påalt okunnig-hel om homosexualitet inte alllid enbart behöver drabbahomosexuella. På samtliga dessa områden kan man, tills institutionellkompetens uppnåtts, få stöd av homosexuella frivilliggrupper som sedan länglid bedriver kurativl och psykosocialt arbete med homosexuella." RFSL menar atl "del år av utomordentligt stor vikt atlhomosexuellas speciella situation uppmärksammas i all utbildning av hälso- och sjuk-våprdspersonal.Med tanke på att förändringar i grundutbildning ger effekt i siörreutsträckning först om etl anlal år är det mycket viktigt att dessa frågor ägnasuppmärksamhet också i fortbildning för hälso- och sjukvårdspersonal. Det ärnödvändigt att får i uppdrag att inventera den fortbildning somidag anordnas och ta initiativ till snabba förbättringar inom dettaområde." Förbundet pekar på de positiva erfarenheterna av speciellaförebyggande hälsokontrollerna, som ibland bemannas av enbart homosexuellpersonal. Förbundet föreslår atl "etl direkt och specifikt uppdrag gessocialstyrelsen med innebörden att styrelsen bör utfärda allmänna råd omförebyggande hälsokontroller för homosexuella män. Sådana räd skulle vara ettstarkt stöd för arbetet med att förbättra hälsoläget bland homosexuella." RFSL anför vidare atl "finns varken någol verkningsfullt botemedeleller vaccin mol AIDS. Fram till dess att något sådant finns, är således delenda instrument som återstår förebyggande åtgärder av tre slag, nämligeninformation, psykosocial rådgivning och förebyggande hälsokontroller. Det år viktigt atl nå ut med information till båderiskgrupper och allmänhel för att öka kunskaperna om hur smittämnet sprids,liksom för atl motverka hysteriska reaktioner som riskerar att ta sigfördomsfulla och förtryckande uttryck mot homosexuella." Förbundet förutsätter atl medel ställs till RFSLsförfogande för informationsverksamhet. "Del är viktigt med psykosociala resurser för attstödja och hjälpa de människor som är oroliga och rädda på grund avsmittrisken, dels underlätta för dessa och andra människor atl leva enfullvärdig tillvaro som homosexuell i stället för att enbart leva ut sinhomosexualitet genom snabba, anonyma och uteslutande sexuella kontakter. Förbundet driver tillbaka entelefonrådgivning för detta ändamål. Dessutom har del startats s. k. stöd och självhjälpsgrupper med liknande syften. Denna verksamhet kan inte i längden skötas på ideell basis. Förbundet har sedan flera är tillbaka burit del myckel tungt kända huvudansvaret för att bekämpa spridningen av sjukdomen AIDS. Smärt gränsen är nu nådd, och ekonomiska och professionella resurser måste sällas in från stat, landsting och kommuner för all hjälpa lill att bekosta 93 och stödjadelta epidemiologiskl och mänskligt livsviktiga arbete. Dämt- Prop.1986/87; 124 över krävs också ett starkt ekonomiskt stöd, 1. ex. i form avlokaler." "Avslutningsvis måste man, som förbundet redantidigare nämnt, se till atl sjukvårdshuvudmännen tillskapar möjligheter tillspeciella förebyggande hälsokontroller för homosexuella män. Det är alltsåmycket viktigt att får i uppdrag att utforma allmänna råd meddel budskapet. Under inga förhållanden kan hälsoläget för homosexuellaförbättras genom moralistiska pekpinneatiityder eller krav på ett asexuellllevnadssätt. Tvärtom har homosexuella en ovillkorlig rätt till samhällets stödmol sådana fördomsfulla attityder och repressiva tendenser som bara riskeraralt rasera det förtroendefulla förhållande som är förutsättningen för varie epidemiologisklarbete som berör homosexuella." Homosexuella socialister anser atl "och landstingen bör åläggas att, somdet redan står i hälso- och sjukvårdslagen, tillse att homosexuella får ettsådant avpassat bemötande. Vi vill atl dessa organ - skapar en medvetenhet hos hälso-ochsjukvårdspersonal om frekvensen av homosexuella med etl eget sjukdomspanorama (t.ex.vad gäller sexuellt överförbara sjukdomar, sjålv-mordsrisk osv.) skaparmöjligheter till vård under skydd av anonymitet inom alla landsting, då mångahomosexuella undviker att söka vård på grund av rädsla att framträda öppet skaparmedvetenhet om att en homosexuell patients närmaste anhörig ofta är en partnerav samma kön producerarinformationsmaterial om sexuellt överförbara sjukdomar där homosexualitetintegreras i materialet skaparsjukdomsförebyggande åtgärder, t.ex. utvecklande av särskild kondom förhomosexuella i samarbete med , tillgång till adekvat utformadehälsoundersökningar (jmfr i , och ), lämpliginformation om homosexualitet till allmänheten. tillser atthomosexuella par får gemensamt rum." GA Y ansluter sig till utredningensuppfattning om att det lill varie Regionsjukhus bör knytas en venmottagning förhomosexuella. Del bör också vara den enskildes sak att avgöra var vederbörandevill söka sin vård privat eller offentligt, utan att valet skall innebära ökadekostnader för den enskilde. Det år väsentligt att alla privatläkare och fritidsprak-likerges möjlighel atl öppna och driva verksamhet för att kunna ta emot homo- ochbisexuella vårdsökande. EKHO föreslår, att varie landsting upprättar en ellerflera informationsenheter med psykoierapikompeient personal, exempelvispsykologer och kuratorer. Dessa skulle ha i uppgift dels atl informera övrigsjukvårdspersonal om homosexuellas speciella livsvillkor och situation, delsatt bistå enskilda homosexuella och deras anhöriga. Betydande besparingar ivärdkostnader skulle förmodligen kunna göras på detta sätt. anser att specialmottagningar kanmedföra att denna grupp segregeras i ställel för integreras i samhället. STÖD TILLDE HOMOSEXUELLAS ORGANISATIONER Prop. 1986/87; 124 , "som haregna erfarenheter från kvinnojourer, vill understryka viklen av att stödja dehomosexuellas egna organisationer. Samhällsstödet bör utgå för att gemöjligheter alt rekrytera medlemmar. De homosexuellas isolering och brist påidentifikationsmodeller är elt återkommande tema i undersökningsrapport.Egna organisationer år därför nödvändigl i större utsträckning än vad som ärfallet t. ex. på mindre orter. Där kan kommuner och landsting göra en insats.Stöd bör även utgå för atl representanter för de homosexuellas organisationerskall kunna anlitas i undervisande och upplysande arbete." "Behovetav stödjande organisationer framstår enligl förbundet särskilt tydligt isamband med "AIDS-hyslerin". , , , 1 ,kommun och SFR/Samråd tillstyrker samhälleligt slöd, statsanslag på samma grunder och i samma omfattning som tillkvinnoorganisationerna. anser "atl organisationen större samhälleligt stöd, både lill sin cenlrala och lokala verksamhet.Rådet vill också betona alt det är speciellt viktigt atl RFSL;s socialarådgivning, olika samtalsgruppsverksamhet m. m. ges elt extra generöst stödunder den närmaste framtiden mol bakgmnd av de mänskliga tragedier som utspelasi sjukdomen AIDS:s fotspår." pekar på att "utredningen redovisar utförligtdet stora frivilligarbete som utförs inom homosexuellas organisationer,framför allt RFSL. Förutom den vikliga sociala kontaktskapande verksamheten,bedriver man i nära nog institutionaliserad form; social rådgivning avomfattande slag och med unik kompelens, telefonjour, lärargrupper,informationsarbete, utbildnings- och läkargrupper som bidragit till särskildahälsokontroller för homosexuella osv. anser alt det är rimligt att samhället övertaransvaret för vissa av dessa viktiga verksamheter. Det är dä angeläget atl latillvara den kompetens och erfarenhet som frivilligarbetet samlat. Ett första steg i detta ökade samhällsansvar borde varaatt bidra ekonomiskt till de delar av verksamheten som redan har etlprofessionellt och institutionaliserat drag. Samhällsstödet kan då itillämpliga delar utgå från landsting, primärkommun och stat och bör kunna tasav de befintliga medel som är avsatta att bestrida sädan verksamhet. Förutom detta "stöd" som väl skall sessom att samhället tar solidariskt ansvar även för homosexuellas medicinska,psykologiska och sociala välfärd, bör också ett organisationsslöd ulgå. Homosexuellas organisationer har särskilda svårigheter atlrekrytera medlemmar, i synnerhet bland dem som kanske mest skulle behöva vara med: homosexuella som (ännu) inle accepterat sin sexuella läggning och/eller lever i en social situation som är förtryckande, t. ex. unga homo sexuella. Just homosexuellas isolering och brist på identifikationsmodeller är ett återkommande tema i betänkandet, särskilt i Per undersökningsrapport. Aktuell forskning ger också belägg för att den vikti- gaste enskilda faktorn fören positiv psykosocial utveckling för den homo- Prop. 1986/87; 124 sexuelleär kontakten med andra homosexuella. Homosexuella organisationer har här en avsina väsentligaste funktioner. RFSUdelar alltså utredningens uppfattning att organisationerna även i sin "icke-insliiutionella"roll fullgör en ur samhällets synpunkt angelägen funktion och därför böruppbära ekonomiskt stöd för sin existen, t. ex. till lokalhyra och arvoderingav förbundssekreterare." RFSL"noterarmed tillfredsslällese utredningens stora tilltro lill förbundets möjligheteralt påta sig en stor del av ansvaret för de åtgärder som behövs för all igrunden förändra homosexuellas livssituation. Del är dock viktigt atl kommaihåg att delta ansvar inte kan och bör åvila en enda organisation. Samhällsstödtill RFSL får således inte tas till intäkt för att samhället kan avstå från attta det ansvar del borde. Medhänsyn till den omfattande verksamhet förbundet driver, och vilken förväntasöka om utredningens tankegångar vinner gehör, är storleken av det föreslagnastatsbidraget skrattretande lågt. För att bedriva en verksamhet av någorlundaomfattning, krävs ett slalsbidrag i storleksordningen sex miljonerkronor." Homosexuellasocialister föreslår atl 3 milj. kr. ompriori-teras från anslagetkulturverksamhet i studieförbunden. "Vi föreslår ett statligt anslag lillhomosexuella organisationer om 1,5 milj. kr. Vi erinrar att under pågåendeutredning avslogs många ansökningar om ekonomiska medel till de homosexuellaorganisationerna med hänvisning till atl man önskade utredningensresultat." ansluter sig till särskilt yttrande av ochföreslår att bidraget beräknas till minst 2,5 milj. kr. EKHOföreslär informationsåtgärder med 4 milj. kr., elt särskilt anslag om en milj.kr. för bidrag till homosexuellas kulturyttringar samt etl organisationsbidragom sammanlagt 2 milj. kr. "har avvecklat etl anlal specialenheter för särskildaminoriteter eller ändamål, t. ex. flyktingar, invandrare, ungdomsvård etc. Altinrätta en speciell befattning för homosexuella är enligt socialstyrelsensmening inle befogal. Däremotär det självklara ansvar, främst inom social-tjänstområdet,att bevaka all de homosexuellas intressen inte åsidosätts och atl verka motdiskriminering och andra missförhållanden. Kompetens och kunskap omhomosexualitet skall vara integrerad i styrelsens hela verksamhet. 1 den måndel finns brister skall dessa kunna undanröjas med bl. a. fortbildning förverkels personal." Statenskulturråd tillstyrker förslagel "all får ett särskiltsamordningsansvar och alt verket samverkar med kontaktpersoner i andramyndigheter. Ett sådant samordningsansvar bör också finnas inom regeringenskansli." JämOifrågasätter "om det är realistiskt alt låta en enda tjänsteman i få ansvaret för atl lösa vissa samordningsproblem som 96 väntas uppkomma som följd av all utredningens förslaggenomförs m. m. Prop. 1986/87; 124 Inte heller torde dei räcka med att låta entjänsteman i bevaka frågor om de homosexuellas situation. Delvore rimligt all komplettera dessa åtgärder med atl ge statliga verk ochmyndigheter en generell skyldighet att i sitt arbete också beaktakonsekvenserna för de homosexuella i förekommande fall." , liksom Homosexuella socialister och utredningens förslag. RFSL känner "starka tvivel försocialstyrelsens kompetens och vilja att åstadkomma förbättringar. Förbundetvill i stället förorda att det särskilda samordningsansvaret direki skall åvilaen tjänsteman i . Vi har i vårl yttrande pekat på brister iutredningens betänkande. Bara för att utreda dessa frågeställningar ochföreslå åtgärder med anledning av delta, torde del krävas en särskild tjänst påheltid ." EKHO anser, "att samordningsansvaret förr är enuppgift för regeringens kansli än för . Dessutom föreslår EKHO, att en tjänst inrättas vidsocialstyrelsen med särskilt ansvar för att utarbeta planer för hurinformationsverksamheten om homosexualitet och homosexuellas situalion skallkunna förbättras samt för den kontinuerliga informationsverksamheten inomsocialstyrelsens verksamhetsområde. Vidare anser EKHO, att behöver särskildkompetens då det gäller utbildning och undervisning med avseende på informationi ungdomsskolan om homosexualitet. Förslaget om kontaktmän vid övriga verk och myndighetertycker EKHO är bra." 7 1986/87. BUaga 2:1 Prop. Lag om ändringi regeringsformen Härigenomföreskrivs all 2 kap. 15 § och 20 § I st. 6 p. regeringsformen skall ha nedanangivna lydelse. Lag ellerannan föreskrift får ej innebära atl någon medborgare missgynnas därför all hanmed hänsyn lill ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. Lag ellerannan föreskrift får ej innebära atl någon medborgare missgynnas därför att hanmed hänsyn lill ras, hudfärg, etniskt ursprung eller sexuell läggning tillhörminoritet. Utlänninghär i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om 6. skydd mol missgynnande på grund av ras, hudfärg elleretniskt ursprung eller på grund av kön (15 och 16 §§) Utlänninghär i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om 6. skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg,etniskt ursprung, kön eller på grund av sexuell läggning (15 och 16 §§) Denna lagträder i kraft den 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring av tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs atl 7 kap. 4 § 8 p.tryckfrihetsförordningen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§ Med beaktande av del i 1 kap. angivna syftet med enallmän tryckfrihet skall såsom olillåtet yttrande i tryckt skrift anses sådan enligllag straffbar framställning som innefattar 8. hol eller missaktning för folk- 8. hol mot eller missaktning för grupp eller annan sådan grupp av folkgrupp eller annansådan grupp personer med anspelning på ras. av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur- hudfärg, nationellt eller etniskt ur sprung eller trosbekännelse; sprung, trosbekännelse eUer sexuell Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 S, 16 kap. 8 § och 16kap. 9 § skall ha nedan angivna lydelse 1986/87; 124 Broll som avses i I3 §§ får ej åtalas av annan än målsägande. Förtal och grovt förtal får dock åtalas av åklagare, om målsägande angiver brottet till åtal och åtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkl. Under samma förutsättningar får allmänt åtal väckas för förolämpning mol någon i eller för hans myndighetsutövning eller förolämpning mot nägon med anspelning på hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung, trosbekännelse eller sexuella läggning. 5 kap 5§ Brott som avses i 1-3 §§ får ej åtalas av annanån målsägande. Förtal och grovt förtal får dock åtalas av åklagare, ommålsägande angiver brottet till åtal och åtal av särskilda skäl finnespåkallat ur allmän synpunkt. Under samma förutsättningar får allmänt åtalväckas för förolämpning mot någon i eller för hans myndighetsutövning eller förolämpningmol någon med anspelning pä hans ras. hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse. Har förtal riktats mol avliden, mä åtal väckas av denavlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, omåtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebår brott som avses i 1-3 §§, alt någon genom förgripelseå främmande makts statsöverhuvud som vistas här i riket eller å främmandemakts representant här i riket kränkt den främmande makten, må brottet åtalasav åklagare utan hinder av vad som stadgas i första styckel. Åtal får dock ejske utan förordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Den somoffentligen eller eljest i uttalande eller annal meddelande som sprids blandallmänheten hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådangrupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprungeller trosbekännelse, döms för hels mot folkgrupp till fängelse i högst två åreller, om brottet är ringa, lill böter. Den somoffentligen eller eljest i uttalande eller annat meddelande som sprids blandallmänheten hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådangrupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,trosbekännelse eller sexuell läggning, döms för hets mol folkgrupp tillfängelse i högst eller, om brottet är ringa, lill böter. Föreslagenlydelse 16 kap. 9§ Näringsidkaresom i sin verksamhet diskriminerar någon pä grund av hans ras, hudfärg,nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att icke gåhonom till hända på de villkor näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar iförhållande lill andra, dömes för olaga diskriminering till böter ellerfängelse . Vad i första stycket sägs om näringsidkare ägermotsvarande tillämpning på den som är anställd i näringsverksamhet och annansom handlar på näringsidkares vägnar saml pä den som är anställd i allmäntjänst, vari han har att gä allmänheten till hända. För olagadiskriminering dömes även anordnare av allmän sammankomst eller offentligtillställning och medhjälpare lill sådan anordnare, om han diskriminerar någonpå gmnd av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung ellertrosbekännelse genom alt vägra honom tillträde till sammankomsten eller tillställningenpä de villkor som gäller för andra. Näringsidkaresom i sin verksamhet diskriminerar någon på gmnd av hans ras, hudfärg,nationella eller etniska ursprung, trosbekännelse eUer sexuella läggninggenom atl icke gä honom till hända på de villkor näringsidkaren i sin verksamhettillämpar i förhållande till andra, dömes för olaga diskriminering till bötereller fängelse . Vad iförsta stycket sägs om näringsidkare äger motsvarande tillämpning på den somår anställd i näringsverksamhet och annan som handlar på näringsidkares vägnarsamt på den som är anställd i allmän tjänst, vari han har att gå allmänhetentill hända. För olagadiskriminering dömes även anordnare av allmän sammankomst eller offentligtillställning och medhjälpare till sådan anordnare, om han diskriminerar någonpå grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung ellertrosbekännelse eller sexuella läggning genom alt vägra honom tillträde tillsammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Denna lag träder i kraft den 8 1986/87. Lag om ändring i utlänningslagen (1980:376) Härigenom föreskrivs atl 3 § utlänningslagen (1980:376)skall ha nedan angivna lydelse Enflykting skall inte utan synnerliga skäl vägras han behöver sådantskydd. Medflykting avses en utlänning som befinner sig utanför del land, i vilket han ärmedborgare, därför att han känner välgrundad fruklan för förföljelse på gmnd avsin ras, nationalitet, tillhörighet lill en viss samhällsgrupp eller på grundav sin religiösa eller politiska uppfattning och som inte kan eller på grund avsin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Som flykting skall ävenanses den som är slatslös och som av samma skäl befinner sig utanför del landdär han har haft sin vanliga vistelseort och som inte kan eller pågrund av sin fruktan inte vill återvända dit. Medflykting avses en utlänning som befinner sig utanför det land, i vilket han ärmedborgare, därför atl han känner välgrundad fruktan för förföljelse på gmnd avsin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp, sin religiösaeller politiska uppfattning eller på grund av sin sexuella läggning och som inlekan eller på grund av sin fruklan inte vill begagna sig av detta lands skydd.Som flykting skall även anses den som är statslös och som av samma skälbefinner sig utanför det land där han har haft sin vanliga vistelseortoch som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända dit. Medförföljelse avses sådan i andra stycket angiven förföljelse som riktar sig motutlänningens liv eller frihet eller som annars är av svår beskaffenhet(politisk förföljelse). 5 Förslag till Prop. Lag om samlevnad mellan två personer av samma kön Härigenom föreskrivs följande. Vid en samlevnad mellan två personer av samma kön under äktenskapsliknandeförhållanden skall följande bestämmelser om samlevnad mellan en man och enkvinna äga motsvarande tillämpning för samlevnaden, a)12 kap. 33 §sista stycket, 12 kap. 45 § sista slycket och 12 kap. 47 a § jordabalken, b)4 kap. 19 § 1st. 2 p. utsökningsbalken, c)anvisningarna lill31 § första punkten 9 st. I p. kommunalskattelagen (1928:370), d) lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensammabostad, e) 18 § I st. 2 p. förordningen (1976:263) om statligabostadsbidrag till barnfamiljer. f) 6 § familjebidragslagen (1978:520). g) 104 S 3 st. lagen (1927:77) om försäkringsavtal, samt h) 17 § I st. reglementet (1962:698) angående statensgrupplivförsäkring. Denna lag träder i kraft den Bilaga 2:2 Prop. 1986/87; 124 Härigenomföreskrivs atl 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § skall ha följandelydelse. Brott som avses i 1-3 §§ får ej åtalas av annan änmålsägande. Förtal och grovt förtal får dock åtalas av åklagare, om målsägandeangiver brottet till åtal och åtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmänsynpunkt. Under samma förutsättningar får allmänl åtal väckas för förolämpningmot någon i eller för hans myndighetsutövning eller förolämpning mot någonmed anspelning på hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung ellertrosbekännelse. Har förtal riktats mot avliden, må åtal väckas av denavlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, omåtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkl, av åklagare. Innebärbrott som avses i 1-3 §§, att någon genom förgripelse å främmande maktsstatsöverhuvud som vistas här i riket eller å främmande makts representant här1 riket kränkt den främmande makten, må brottet åtalas av åklagare utan hinderav vad som stadgas i första stycket. Åtal får dock ej ske utan förordnande avregeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Brott som avses i I3 §§ får inte åtalas av annan änmålsägande. Om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skälanses påkallat ur allmän synpunkt, får dock åklagare ålala för 1. förtal och grovt förtal, 2. förolämpningmot någon i eller för hans myndighetsutövning, 3. förolämpningmol någon med anspelning på hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse, eller 4. förolämpningmot någon med anspelning på alt han har homosexuell läggning. Har förtalriktats mot avliden,/år åtal väckas av den avlidnes efterlevande make,bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl ansespåkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebärbrott som avses i 1 3 §§, atl någon genom att förgripa sig på en främmandemakts statsöverhuvud som vistas / eller på en främmande makts repren-sentanl/ har kränkt den främmande maklen,/år brottet åtalas av åklagare utanhinder av vad som föreskrivs i första slycket. Åtal får dock inte ske utanförordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87; 124 16 kap, 9§= En näringsidkare som i sin verksamhet diskriminerar någonpå grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung ellertrosbekännelse genom alt inte gå honom till hända på de villkor somnäringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, skall dömasför olaga diskriminering lill böter eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkaretillämpas också på den som är anställd i näringsverksamhet eller annars handlarpå en näringsidkares vägnar saml på den som är anställd i allmän tjänst ellerinnehar allmänl uppdrag.