prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Längresammanhängande studieperioder bör inle få översliga . Vid cirkelsiudierbör korllidsstudiestödet utgå för varje timme man förlorar arbetsförtjänst. Vidsamverkanskurser på folkhögskola bör stödet på samma sätt utgå med högsl 8timmar per dag. Vid folkhögskolekurser bör dessutom, på samma sätt som i dagenssyslem, elt inlernalbidrag utgå. Förslagen innebär en bälire kompensation förinkomstbortfallet främst vid folkhögskolestudier. Vidare innebär del utökadetimtalet för det nya stödet större mcijligheter all inom studiecirkelns rambedriva mer omfattande studier i t.ex.svenska och engelska. Timtalet räcker ocksä lill att följa en enstaka ämneskursi komvux. Mina förslag förutsätter ändringar i studiestödslagens 1, 5 och 6kap. Härulöver krävs följdändringar i viss annan lagsliflning. Jag förordar härutöveratt ersättningen för varje timme höjs från nuvarande , till . Vidareföreslår jag att internalbidragel höjs frän , till , . Närdet gäller beiäkningarna av de kosinader som berättigar till internalbidrag börregeringen, eller den myndighel regeringen utser, bemyndigas all meddelanärmare föreskrifier. CSN har vidare föreslagilatt urvalsreglerna i sludieslödslagen ändras så att VUN får större möjlighetatt göra en tolalbedömning av de sökandes behov av utbildning och stöd. Korltidigare utbildning och svåra arbetsförhållanden skall enligt CSN;s förslagforlfarande vara de tyngst vägande kriterierna vid bedömningen. Jag finner att CSN:sförslag beträffande urvalsreglerna ligger väl i linje med de strävanden tillförenklingar och större lokalt och regionalt ansvarslagande som harkännetecknat de senaste årens förändringar på olika områden. Jag förordarsåledes ändringar i studieslödslagens 5 och 6 kap, med innebörden att VUN i sinbeviljning av kortlidsstudieslöd skall ge företräde åt sökande med kon lidigare uibildning,som har stort behov av 321 utbildning och stöd, 21 Rik.sdagen 1986/87. 1 VUN:s bedömning avbehovet av utbildning och stöd skall självklarl Prop, 1986/87:100 kort lidigareutbildning och svåra arbetsförhållanden vara de viktigaste Bil. 10 kriterierna.Härutöver skall nämnderna kunna göra en helhetsbedömning av den sökandessociala och ekonomiska situation, Fakiorer som bör vägas in i en sådanbedömning är t,ex, de förhållanden som nämnts i tidigare lagsliflning och somkan utgöra siudiehinder. glesbygdsboende och olika slag avhandikapp. Vidare bör hänsyn las lill den studerandes ekonomiska förhällandenoch försörjningsbörda, ulbildningens inriktning, arbelsmarknadsförhållandenetc. När det gäller urvalsprövningenav ansökningar om medel lill uppsökande verksamhet har CSN föreslagit vissaändringar med samma principiella innebörd som för lim- och dagsiudieslöden.Det ankommer på regeringen att utfärda sådana bestämmelser. I 1986 ärs budgetproposition (prop, 1985/86:100,SfU 14, rskr 198) förordade jag en Ivåårig försöksverksamhel med elt friareresursutnyttjande av medlen för lim- och dagstudiestöd och uppsökandeverksamhel. Det har visat sig svårt alt snabbt komma i gång med försöksprojektoch CSN hemställer i nämnda skrivelse lillregeringen om en förlängning av försöksperioden till utgången avjuni 1989, Jag har förståelse för desvårigheler att starta försöksprojekt, som CSN anför i sin skrivelse ochförordar i enlighel med CSN:s förslag alt försöksperioden förlängs lill den30juni 1989, Under anslaget bör /88 sammanlagt 992,1 milj, kr, las upp. Dessa medel bör fördelasenligt följande uppställning: milj, kr. Uppsökande verksamhet på arbetsplatser 37,0 Planering avuppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer m.m. 14,0 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 57,0 Jag förordar atl anslageti sin helhet skall finansieras med de medel som lillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften. De förslag jag nu har lagt fram kräver ändringari fråga om studiestödsla gen, dels alt 1 kap. 4 § och 6 kap. 9-11S§ upphör att gälla, dds att 1 kap. 1 S.4kap. 21 §, 5 kap, 1-8 §§, 6kap, 1, 2 och 4-8 §§ samt rubrikerna till 5 och 6 kap, ändras, dds att del i lagen införs en ny paragraf, 6 kap. 3 §. Utöver de förändringar jag här har redogjort för. förordar jag vissa smärre ändringar av mer redaktionell karaktär i kap. 5 och 6, 322 Pä grund av att tim- och dagsiudieslödensammanförs lill elt korttidsstu- Prop, 1986/87:100 diestöd, behöver vissa följdändringar av formell nalur görasi 17 § semes- Bil. 10 leriagen (1977:480), 4 kap. 9 § lagen (1981:691) omsocialavgifter, 37 S taxeringslagen (1956:623) och punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommu-nalskattelagi;n (1928:370), En ändring bör även görasi 11 kap, 2 S lagen (1962:381) om allmän försäkring. Jag har inhämtat attchefen för avser att lägga fram förslag om enändring som berör samma beslämmelse. Efter samråd har vi funnit del lämpligtalt han i bilaga till denna proposiiion läggerfram båda förslagen til! ändringar i 11 kap. 2 § lagen om allmän försäkring, I enlighet med vad jaghar anfört under detta anslag samt under anslagen E 3, Studiehjälp m,m. saml E4, Studiemedel m,m, har inom upprättats förslag lill 1, lag om ändring istudiestödslagen, 2, lagom ändring i semesterlagen, 3, lagom ändring i lagen om socialavgifter, 4, lagom ändring itaxeringslagen, 5, lag om ändring ikommunalskattelagen, 6, lagom tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel m, m. Jag har beträffandeutformningen av lagförslaget under 2 samråll med chefen förarbelsmarknadsdeparlemenlel, beiräffande utformningen av lagförslaget under 3med chefen för samt beiräffande ulformningen avlagförslagen under 4 och 5 med chefen för . Lagförslagen är av en sådanenkel beskaffenhet alt del ej är erforderligt atl höra lagrådet. Förslagen bör fogas till delta protokoll sombilaga 10.2-10.6 Jag hemställer attregeringen föreslår att dels anta förslagen till 1. lagom ändring i sludieslödslagen (1973:349), 2. lagom ändring i semesterlagen (1977:480), 3. lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 4. lag om ändring ilaxeringslagen (1956:623), 5. lagomändring i kommunalskattelagen (1928:370), 6. lag om tilläggsbelopp lill basbeloppet vid beräkning av sludiemedelm,m,, 1. godkänna de riktlinjerför företräde mellan behöriga sökande lill korltidsstudiestöd somjag harförordal, 8, godkänna vad jag harförordat om en förlängning av den tvååri ga försöksverksamheien med friare resursutnyttjande inom vuxen studiestödsområdel, 9. godkänna atl , av de medel som tillfallerstatsver- 323 ket genom vuxenutbildningsavgifien förbudgeiårei 1987/88 används Prop. 1986/87:100 för all finansiera anslaget. 10. till Vuxensludieslödm.m. för budgeiårei 1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 55063498 1986/87 Anslag 188500000 1987/88 Förslag 160300000 Från anslaget beslridsutgifter för timersättning vid grundvux och vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare enligt förordningen (1986:395) omtimersättning vid vissa vuxenutbildningar. Med oförändrade regler och belopp beräknarcentrala () medelsbehovei under budgeiårei 1987/88 lill171,4 milj. kr., vilkel är en minskning i förhållande till anvisade medel för1986/87 med 17,1 milj. kr. För sluderande medinkomslbortfall föreslår CSN en höjning av timersättningen från 42 till 44 kr.och för studerande ulan inkomstbortfall en höjning från 13 till 15 kr.Höjningarna beräknas medföra ell ökat medelsbehov på 18,3 milj.kr. för1987/88. Del sammanlagdamedelsbehovet /88 blir därför 189,7 milj. kr., dvs. en ökning med 1,2milj.kr. i förhållande lill anslaget innevarande år. Jag förordar all det högre beloppet itimersättningen för deltagare i grundutbildning för vuxna (grundvux) och igrundläggande svenskundervisning (grund-sfi) höjs från nuvarande . Del lägre beloppet beräknar jagoförändrat till . För timersättningen vidgrundvux beräknar jag kosinaderna lill ,, en minskning med 29800000kr. Minskningen beror på etl minskat genomsnittligt antal lektionstimmar perelev i enlighet med centrala () bc-äkningar samt ettminskat elevantal. Jag beräknar kostnadernaför timersättningen vid grund-sfi tillsammanlagt , en ökning med , varav . för studerande med den lägre ersättningenoch . för studerande med den högre ersättningen. Som jag lidigare harföreslagil under anslaget C 5. Undervisning för invandrare i svenska språkel m.m. skall särskilda resurser ulgå för alt kunna ge tidigare invandrare grund-sfi. Jag beräknar kosinaderna för den na grupp lill sammanlagt . Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännaalt . av de medel som lillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgifien för /88 används för att finansieraanslaget, 2. lillTimersättning vid vissa vuxenutbildningar för budgeiårei 1987/88 anvisa eltförslagsanslag av . Kostnader föravskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti' ' Anslagets tidigare namnKostnader för avskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti. Från detla anslagbestrids kosinader dels för avskrivning av kapitalskulden påstalsgaranterade studielån i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivningav lån för sludier, dels för avskrivning i de fall låntagaren avlidit ellervaraklig beialningsoförmåga inträtt. De låneformer som är förbundna med allmänavskrivning har upphört enligt riksdagsbeslul om reformeringav det siudiesociala slödel lill studerande ungdom. Genom konstruktionen av denallmänna avskrivningen kommer dock anslaget all belastas med kosinader underen övergångstid. Äldre sludielån med statlig kreditgaranti harsedan 1974, i de fall de inle betalats, överförts till regionkonlori för bevakning. har i samband med sin egen ändrade inrikningbegärt all centrala sludieslödsnämnden (CSN) skall överta dessa lån. Lån därlånlagarna fullgör sin belalning berörs inle. CSN föreslår all lånen överförslill nämnden . CSN beräknarmedelsbeloppet /88 lill 2 milj.kr. vilkel är en höjning med 1,9 milj.kr. blir behovel av medel . då medelendasl krävs för avskrivning och övertagande av vissa lån frän andra banker. CSN beräknar medelsbeloppet /87 tilloförändrai lOOOOO kr. Den beräknar centralastudiestödsnämnden (CSN) att totalt ca 350 lån fortfarande återstår av del äldre sludielån med statlig kredigaranti som förvaltas av . Av dessa uppskattas ca 260 lån vara sådana där den statliga kreditgarantin har trätt in. CSN föreslår all del bör ankom- 325 ma på nämnden att i slället för riksbankenhandha bevakningen i det fall Prop. 1986/87:100 den slatliga kreditgarantin harinfriats. För övertagandet av i första hand Bil, 10 de aktuella lånen fränriksbanken i krävs en lillfälligmedelsanvisning med elt belopp om 2 milj. kr. Del innebär en höjning med 1,9milj. i förhållande lill anvisade medel för innevarande budgelår. Förkommande år uppskattas medelsbehovei endast tillca . eftersom medel endast krävs för avskrivning och vid inlösen av den statliga kreditgarantin.Det är enligt min mening ändamålsenligt alt uppgifier som gäller det statligastudiestödet i görligasle mån samlas hos CSN. CSN bör i många fall kunnasamordna sin bevakning av ifrågavarande studielån med bevakningen av övrigastudieskulder och vissa effektivitetsvinster kan därigenom uppnås. Jaglillslyrker därför CSN;s förslag. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenall till Kostnader föravskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti /88 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag tili vissa studiesociala ändamål 1985/86 Utgift 11 106455 1986/87 Anslag 78170000 1987/88 Förslag 81507000 Frän anslaget bestridskostnader för bidrag lill hälso- och sjukvård för högskolesluderande. samt stödtill produktion av studielitleratur för synskadade högskolestuderande ochbidrag för reserabatter lill studerande. Tillsynen översluderandehälsovården utövas av universitets- och högskoleämbetet (UH.Ä),Statsbidrag för verksamheten fördelas på berörda högskoleenheter enligtbestämmelser som regeringen meddelar i regleringsbrev. Statsbidrag försynskadades merkoslnader för studielitleratur vid högskolestudier disponerasav talboks- och punkiskriftsbiblioteket (TFB). Regeringen meddelar iregleringsbrev hur medlen fär användas. Enligt beslul(prop. 1985/86:100, SfU 14, rskr 198) disponerar cenirala sludieslödsnämnden(CSN) fr.o.m. /87 medel för rabatlering av de studerandes resor. Enligt beslul (prop. 1982/83:129, SfU25, rskr 386) ulövas tillsynen av studerandehälsovården av UHÄ fr.o.m. budgeiårei 1984/85. Elt nyll slalsbidragssyslem har införts fr.o.m, /86, Bud /87 har . beräknats under anslagsposlen för bidrag lill hälso- och sjukvärd för studerande. Regeringen har fördelat beloppel på 326 resp. högskola med utgångspunkt i deriktlinjer som anges i prop. 1986/87:100 1982/83:129. Regeringen har den 24april 1986 uppdragit åt UHÄ att redovisa förslag till åtgärder i syfte altavveckla den studerandehälsovärd som f.n, bekostas från berörda statligaseklorsanslag. Avvecklingen skall ske när studerandesammanslutningen vid berördahögskoleenheter kan erbjuda molsvarande hälsovård. De medel som därigenomfrigörs bör enligt UHÄ kunna lillföras anslagsposten för bidrag lill hälso- och sjukvård förhögskolestuderande, Uiöver prisomräkningföreslår UHÄ inle några förändringarav anslagsposten. Under /86 fick totalt 82synskadade som studerar vid högskolan sin studielitteratur genom TPB, Dettainnebär en ökning med nio sluderande jämfört med /85, För de närmasteåren förulser TPB en fortsaU ökning av anlalet synskadade högskolestuderande,räknar också med en förskjutning från talböcker till punktskrifts-böcker samt en ökande andel studerande inomfort- och vidareutbildning, vilket kräver mer avancerad litteratur. Till följdhärav kan genomsnittskostnaderna per studerande förväntas öka. För innevarandebudgelär har anvisal tolall , för de synskadadehögskolessluderan-des kurslitteratur. /86 har riksdagenanvisat medel under en reservationsvis betecknad anslagspost. Regeringen hardäruiöver meddelat vissa beslämmelser för anslagets disposition. Bestämmelsernainnebär att produktion av kurslitteratur för studerande som genomgårgrundläggande högskoleutbildning eller annan utbildning med direkl värde förvederbörandes yrkesverksamhet skall prioriteras. TPB föreslår att anslagspostenåtergår lill att vara förslagsvis betecknad och all den av regeringenföreskrivna prioriteringen upphör alt gälla. TPB föreslär vidare atläven rörelsehindrade som bedriver högskolestudier skall kunna fåstudieliiteraluren inläst som talbok och därigenom jämställas med de synskadadehögskolesluderande. Kostnaden för en sådan utvidgning av målgruppen beräknas lill . Under /87får TPB beställa sådan produktion av studielitleratur som förfaller tillbelalning under budgeiårei 1987/88 med ett belopp om högst . Medhänsyn till motsvarande prishöjningaroch det förvänlade anlalet studerande föreslår TPB alldenna ram höjs lill , all belasla /88, TPB har däruiöver iskrivelse den 6 oklober 1986 hemställt om totalt , för alt bekosta enutredning av hur nya lekniker kan ge synskadade högskolesluderande lillgång lill handböcker, lexikon och uppslagsböcker. CSN har för innevarande budgelår slutit avtal med slatensjärnvägar om en förlängning av villkoren som gällt /86, Ulgiften för 327 budgeiårei 1986/87 uppgår lill 65 milj, kr. Utöver prisomräkning föreslår Prop. 1986/87:100 CSN inle några förändringar avanslagsposlen. Del slalsbidragssyslem för sluderandehälsovården som hargällt /86 har medfört att så gotl som samtliga studerande inom den slatligahögskolan omfallas av de aktuella förmånerna. Jag räknar med att ytterligaremedel kommer alt kunna tillföras anslaget i den lakl som den studerandehälsovärdsom bekostas genom vissa sektorsanslag kan avvecklas.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) räknar med att inom loppet avinnevarande budgelår kunna redovisa sina förslag till ålgärder för en sådanöverföring lill anslaget E 8. Efler prisomräkning beräknarjag eltmedelsbehov av . för /88. Medelsåtgången förproduklion av studielitleratur till synskadade uppvisar krafiigavariationer mellan budgetåren. För /85 översteg medelsålgångenkrafligl det belopp som hade anvisats medan de förbrukade medlen /86 inteuppgick till den nivå som hade beräknats. Med hänvisning lill denna osäkerhel ikostnadsberäkningarna har medlen för de två senasle budgetåren anvisals över enreservationsvis betecknad anslagspost. Mol bakgrund av det senaste årets relativtbetydandeskillnad mellan anvisade och förbrukade medel ärjag inte beredd att nu förorda en återgång till ettförslagsanslag. Med hänvisning tillstalsfinansiella skäl anserjag del inle finnas anledning alt ge avkall på dekrav på prioriteringar som hitlills har gälll för produklion avstudielitteratur. Även inför budgeiårei 1987/88 avser jag alltså föreslå regeringen vissa kompletterandebestämmelser i denna fråga. Främst medhänvisning till att förslag om finansiering inte har lämnals är jag inle beredd atlbilräda talboks- och punklskrifisbiblioiekets (TPB:s) förslag om alllikställa vissa rörelsehindrade med synskadade när del gäller de akluellaförmånerna. Mot denna bakgrund är jag inte heller beredd att förorda atl medelanvisas för den av TPB föreslagna utredningen. Med hänsyn lill derelativt långa leveranstiderna för den aktuella studie-litteraturen finnerjag del lämpligt atl TPB ges bemyndigande att beställa sådan produktion avlitteratur som förfaller till betalning först under /89 med etl belopp av högsl2,8 milj. kr. Efler prisomräkningberäknar jag eU medelsbehov av . för /88. Bidrag lillreseraballer för studerande handhas fr.o.m. innevarande budgelår av cenirala siudiestödsnämnden (CSN). CSNgenomför i samråd med enundersökning av de sluderandes resvanor. Avsiktei är att dennaundersökning skall ligga till grund för deavtal som CSN avser träffa med det eller de trafikförelag som för /88 kan erbjuda de för destuderande gynnsammaste villkoren. Efler prisomräkning beräknar jag eltmedelsbehov av . för budgetårel 1987/88. Jag hemställer att regeringen föreslår au 1. medge att regeringenlämnar lalboks- och punklskriftsbibliolekel det besiällningsbemyndigande om . 2. till Bidrag riilvissa studiesociala ändamål för budgetårel 1987/88anvisa etl reservalionsanslag av . F. Kulturverksamhet riLm. Allmän kulturverksamhet m.m. F 1.Statens kulturråd 1986/87:100 Bil. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Enligt sin inslruktion (1974:644, omtryckt1982:604, ändrad senast 1986:931) skall slatens kulturråd främjaförverkligandet av målen för den slatliga kulturpolitiken. Rådet handläggerärenden om slalliga åtgärder som rör teater, dans och musik, litteratur ochfolkbibliotek, konsl, museer och utställningar saml folkbildning ochfolkrörelser. Rådet skall varje är, i anslutning till sin anslagsframställning,göra en sammanfallande bedömning av ulvecklingen inom dessa delar avkulturområdet och lämna förslag lill de ålgärder som kan föranledas avbedömningen. (däravlönekosinader) Lokalkostnader Beräknad ändring 1987/88 (-H452000) -f 382 000 Förstatens kulturråd tillämpas etl ireårigl huvudförslag för budgelåren1986/87-1988/89. För näsla budgelår föreslås elt uttag (-. ).Etl uttag av huvudförslaget berör främsl arbetet med bidragsfördelning,ulvärdering av bidrag samt informalion och erfarenhetsutbyte. Översynav statens kulturråds framtida uppgifter Regeringen bemyndigade slalsrådelGöransson alt tillkalla en särskilduiredare (utredningskonsull ) för alt se över statens kullurrådsframlida uppgifler m.m, I november 1985redovisade utredaren sina allmänna ställningstaganden i promemorian (Ds U1985:16) roll, uppgifter och organisation - allmännaöverväganden, 1 budgetpropositionen 1986 (prop, 1985/86:100 bil, 10 s. 382-384)redogjordes för promemorian och konstaterades atl den utgjorde en lämpliggrund för översynens fortsatla arbele. Betänkandet (Ds U 1986:9)överiämnades ijuli 1986. En sammanfallning av belänkandet börfogas lill prolokollet i delta ärende som bilaga 10.9. Betänkandet b- .cmissbehandlats. En förteckningöver remissinstan- Prop. 1986/87:100 wrrTo''-': n säiTtmajisiällning avremissyttrandena bör fogas till prolokol- Bil. 10 '.cl i detta ärendesom7?Wi'a 10.10. Översynen av siaiens kulturråd 1974.års kulturpolitiska beslut (prop. 1974:28,KrU 15, rskr. 248) omfaltade en allmänt hållen beskrivning av samhällelskullurpolitiska ambitioner. Detla byggde på ett omfattande utredningsmaterialsom dock inle i alla avseenden var fullständigt eller tillräckligt konkret. inrättades bl.a, för allmedverka till att konkretisera och precisera åtgärder i den riklning som angavsi beslul. Med denna bakgrund gavs från början myckelallmänt formulerade uppgifler och en organisation som skulle göra det möjligtatt i nära kontakt med kulturlivet ulforma de delreformer som erfordrades föratt fullfölja den nya kullurpoliliken. Efter hand som olikareformer har genomförls har tillförts nya arbelsuppgifler ochrådets roll har gradvis förändrats. Den fortsatta ulvecklingen avkulturpolitiken har blivit beroendeav nya initiativ från regeringens sida bl.a. beroende på atl de ekonomiskaförutsättningarna har förändrats under 1980-talel, Detta har återverkat påinrikiningen av kullurrådels verksamhel. har fåll ökad belydelsesom förvaltningsorgan bl.a. genom delökade behovet av atl granska och utvärdera de slatliga insatserna. I sammariktning verkar också rådets ökade uppgifter med att fördela bidrag till olikaändamål, vilka har tillkommit dels genom en minskad detaljreglering frånregeringens sida, dels som en följd av det fortskridande reformarbetet. 1 många avseenden slällerdessa ändrade uppgifler också ändrade krav på rådets berednings- ochbeslutsfunktioner. Inriktningen av detla har också i viss mån redan ändrals, t.ex. beiräffande budgetarbetet och i frågaom den utredande verksamhelen. Vissa organisaloriska förändringar har ocksåsketl. För all göra det möjligtatt på elt mera samlat sätt bedöma konsekvenserna av de ändrade kraven påkulturrådet har ett särskili översynsarbele genomförls. Syftet har härvid varitatt anpassa uppgifler och organisation lill den utveckling som ägt rum. Vissa preliminäraresultat av detta utredningsarbete redovisades i 1986 ärs budgetproposition(prop, 198.5/86:100 bil, 10. KrU 18,rskr. Jag uttalade mig därvid positivt till de rikllinjer som dåpresenterades. Uiredaren av slalenskulturråds framlida uppgifter har redovisat sina förslag i betänkandet (Ds U1986:9) . Betänkanden har remissbehandlats. Det ankommer päregeringen att ta ställning tillhuvuddelen av de förslag som redovisas av ulredningen. Jag anser det emellerlid väsentligt atl får information om de principiella aspekterna pä hithörande frågor, 331 I den nu föreliggande ulredningen görs ensystematisk genomgång av Prop. 1986/87:100 kullurrådels organisalion ocharbelsuppgifler samt av dess ställning i för- Bil. 10 hällande lillregeringen. Då det gäller kullurrådels roll kan jagmol den bakgrund som berörts i delföregående i huvudsak anslula mig lill de preciseringar som görs i Ulredningen. Grundläggande för dessa är attkulturrådet bör ha två huvuduppgifter. För det första bör vara dencenirala myndighel som inomkultursektorn har det övergripande ansvarei för alt följa utvecklingen och ge ett samlal underlag för regeringenskulturpolitik. För det andra har del direklaverkställighetsansvarel inom olika delar av kulturområdet. I della avseende är dock kullurrådet enav flera myndigheter med likartat ansvar. Utredningensbehandling av frågorna om kullurrådels ansvar som central myndighet har i vissa remissvarföranlett frågor och invändningar. Särskiltär del den betoning som ges ål myndighetsroll som uppmärksammats.Kullurrådet och vissa andra remissinstanser vill ha en siarkaremarkering av uppgifl all främja de kullurpolitiska målen. Det är givetvisvarje myndighets uppgifl att verka för de mål som ställs upp avstatsmakterna. Regeringens ansvar är härvid atl ange ramar för verksamheten.Instruklionsbesläinmelser, anslagstilldelning och formella uppdrag fränregeringen m.m, är de vägar på vilka detta främsl sker. Förutsättningarna för myndighelens arbelekan på delta sätl komma all skifta lill följd av principiella ställningstaganden frånregeringens sida. Givelvis måslemyndigheten alltid ulgå från dessaförutsättningar.