prop · GA03112 · 1986-12-31 00:00:00 — Dömesden misstänkte för brottet och är han häktad, pröve rätten enligt de i deltakapitel angivna grun- Döms denmisstänkte för brottet och är han häktad, skall rätten, enligt de grunder somanges i defta "Senaste lydelse 1980:378, 23 1986/87. derna, huruvida han skall i häkte avbida, att domen vinnerlaga kraft; är den misstänkte å fri fot, må rätten förordna, att han skallhäktas. Vidtillämpning av första stycket skall bestämmelsema i detta kapitel om häktningav den, som skäligen kan befaras undandraga sig straff, gälla även ifråga omden som skäligen kan befaras undandraga sig utvisning. Förordnandet omhäktning gäller dock ej under tid dä den dömde avtjänar frihetsberövandepåföljd som har ådömts honom i målet. kapitel, pröva om han skall stanna kvar i häkte till dessdomen vinner laga kraft. Om den misstänkte inte är häktad, får rätten förordnaatt han skall häktas. Vid Ullämpning av första stycket skall bestämmelsema idetta kapitel om häktning i de fall där det finns risk för att den misstänkteundandrar sig straff, gälla även / de fall där det finns risk för att den misstänkteundandrar sig utvisning. Förordnandet om häktning skall dock inte gälla underden tid då den dömde avtjänar en frihetsberövande påföljd som han har dömtstill i målet. Den som ärhäktad skall ulan dröjsmål föras till allmänt häkte. År det av synnerlig vikt att den häktade för utredningangående det brott, som föranlett häktningen, eller ett annat brott, förvilket han misstänks, förvaras på annan plats än som anges i första stycket,får rätten på yrkande av åklagaren förordna all överförandet tills vidareskall anstå. Rätten eller åklagaren får även besluta att den häktade, sedan hanöverförts häkte, skall för förhör eller annan åtgärd inställas på en platsutom häktet. Om förvaring av häktad som undergår eller undergått rättspsykiatriskundersökning gälla särskilda bestämmelser. Den som är gripen, anhållen eller häktad skall tas iförvar. Den som häktas skall utan dröjsmål föras till allmänt häkte. Om det ärav synnerlig vikt att den häktade, för utredning av del brott som föranletthäktningen eller något annat brott som han är misstänkt för, förvaras på enannan plats än som anges i första stycket, får rätten på åklagarens begäranförordna att den häktade tills vidare inte skall/öras /(// häkte. Rätten elleråklagaren får även besluta att den häktade, sedan han förts till häkte,skall/öras /i7/ en plats utom häktet för förhör eller annan åtgärd. Om förvaring av den som är häktad och undergår eller harundergått rättspsykiatrisk undersökning finns särskilda bestämmelser. Ej må annorledesän i detta kapitel eller eljest är stadgat någon i anledning av misstanke förbrott hållas i förvar, även om han samtycker därtill. Om skyldighetför den som misstankes för brott att kvarstanna för förhör stadgas i 23 kap. Oavsettsamtycke får ingen som är misstänkt för brott hållas i förvar annat än enligtvad som föreskrivs i detta kapitel eller i någon annan författning. Om skyldighet för den som miss-tänks för brott att stannakvar för förhör finns bestämmelser i 23 kap. ' Senastelydelse 1986:649. Föreslagenlydelse 24§'' Ombehandling av anhållen eller häktad så ock om ersättning av allmänna medel ätoskyldigt häktad är särskih stadgat. Ombehandlingen av den som är anhållen eller häktad samt om ersättning avallmänna medel åt den som varit oskyldigt berövad friheten enligt dettakapitel finns särskilda bestämmelser. Är någon skäligenmisstänkt för brott, på vilket fängelse kan följa, och kan det med hänsyn tillbrottets beskaffenhet, den misstänktes förhållande eller annan omständighet skäligenbefaras, alt han avviker eller annorledes undandrar sig lagföring ellerstraff, men finns det i övrigt inte anledning alt anhålla eller häkta honom,får, om del är tillräckligt, i stället förbud meddelas honom all utantillstånd lämna honom anvisad vistelseort (reseförbud) eller föreskrivas allhan på vissa tider skall anmäla sig hos anvisad polismyndighet (anmälningsskyldighet).Oberoende av brottets beskaffenhet får också reseförbud elleranmälningsskyldighet beslutas, om det skäligen kan befaras alt den misstänktegenom att bege sig från riket undandrar sig lagföring eller straff. Är någon skäligenmisstänkt för ett brott, pä vilket fängelse kan följa, och finns det medhänsyn till brottets beskaffenhet, den miss-länktes förhållande eller någon annanomständighet risk för all han avviker eller på något annat sätt undandrar sig lagföringeller straff, men finns det i övrigt inte anledning att anhålla eller häktahonom, får, om det är tillräckligt, i stället förbud meddelas honom att utantillstånd lämna honom anvisad vistelseort (reseförbud) eller föreskrivas althan på vissa lider skall anmäla sig hos anvisad polismyndighet (anmälningsskyldighet).Oberoende av brottets beskaffenhet får också reseförbud eller anmälningsskyldighetbeslutas, om det finns risk för att den misstänkte genom att bege sig frånriket undandrar sig lagföring eller straff Föreliggermot någon skäl till häktning eller anhållande men kan det antas att syftetdärmed kan tillgodoses genom reseförbud eller anmälningsskyldighet, får besluthärom meddelas även i andra fall än som avses i första stycket. 51 kap. 8§" För målelsberedande skall vadeinlagan med därvid fogade handlingar delgivasvadesvaranden och föreläggande meddelas honom att inkomma med skriftligt genmäle. För måletsberedande skall vadeinlagan med därvid fogade handlingar delgesvadesvaranden, som skall föreläggas alt avge skriftligt genmäle. Omdel är uppenbart att vadetalan är ogmndad, får hovrätten dock genast meddeladom i målet ulan att någon åtgärd enligt första stycket vidtas. " Senastelydelse 1966: 302. '" Senaste lydelse 1981:1295. " Senaste lydelse1984: 131. Prop.1986/87: 112 Harunderrätten avslagit yrkande om åtgärd, som avses i 26-28 kap., eller förordnatom hävande av sådan åtgärd, äge hovrätten bevilja åtgärden attgälla, till dess annorlunda förordnas. Har underrätten beviljat åtgärd, som nusagts, äge hovrätten förordna, alt vidare åtgärd för verkställighetav beslutet ej må äga rum. Är fråga om häktning eller reseförbud, må hovrättenock utan motpartens hörande göra ändring i underrättens beslut. Omtingsrätten har avslagit ett yrkande om åtgärd, som avses i 26-28 kap., ellerförordnat om att en sådan åtgärd skall hävas, får hovrätten beviljaåtgärden alt gälla till dess något annat bestäms. Om tingsrätten har beviljatåtgärd som sagts,/år hovrätten förordna att vidare åtgärd förverkställighet av beslutet inte får äga mm. I frågor om häktning eller reseförbudfår hovrätten göra ändring i tingsrättens beslut även om motparten inte hörts. Om hovrätten beslutat häkta någon som inte är närvarandevid rätten, skall 24 kap. 17 § tredje och fiärde styckena tillämpas. Så snart målets beredande avslutats, bestämme hovrättentid för huvudförhandlingen. För behandling av rättegångsfråga eller del avsaken, som må avgöras särskilt, må huvudförhandling utsättas, ehuru målet iövrigt ej är berett till huvudförhandling. Är den tilltalade häktad, skall huvudförhandling hållasinom efter utgången av den i 2 § angivna tiden, om ej till följd avåtgärd, som avses i 11 §, eller annan omständighet längre uppskov ärnödvändigt. Har den tilltalade häktats efter utgången av den i 2 § angivnatiden, skall liden räknas för hans häktande. Så snart målets beredande avslutats, skall hovrättenbestämma lid för huvudförhandlingen. För behandling av rättegångsfrågor ellersådana delar av saken som får avgöras särskilt/år huvudförhandling sättas ut,trots att målet i övrigt inte är färdigt för huvudförhandhng. Är den tilltalade häktad, skall huvudförhandling hållasinom efter utgången av den tid som anges i 2 §, om det inte tillföljd av åtgärder som avses i 11 § eller andra omständigheter är nödvändigtmed längre uppskov. Har den tilltalade häktats efter utgången av den tid somanges i 2 §, skall tiden räknas från den dag han häktades. Finnesför utredningen erforderligt, att part eller annan höres muntligen ihovrätten, förordne hovrätten därom på sätt den finner lämpligt. Om inställandeav tilltalad, som är anhållen eller häktad, förordne hovrätten. År detnödvändigt för utredningen i målet all en part eller någon annan hörs muntligeni hovrätten, förordnar hovrätten om detta på lämpligt sätt. Hovrätten förordnarockså om inställandet av en tilltalad som är anhållen eller häktad. Om hovrätten beslutat häkta någon som inte är närvarandevid rätten, skall 24 kap. 17 § tredje och fiärde styckena tillämpas. Då hovrättogillat yrkande om häktning eller reseförbud eller frigivit häktad eller hävtreseförbud, må talan mot beslutet ej föras annorledes än i samband med talan mothovrättens dom eller slutliga beslut. Dåhovrätten ogillat yrkande om häktning eller reseförbud eller hävt ett beslut omhäktning eller reseförbud,/år talan mot beslutet föras endast i samband medtalan mot hov-rätlens dom eller slutliga beslut. Beträffanderättegången i högsta domstolen skola i övrigt i tvistemål 50 kap. 11-20 §§, 22 §,24 § och 25 § första och andra styckena saml i brottmål 51 kap. 11-20, 22, 24,25 och 31 §§ äga motsvarande tillämpning. Vad i 50kap. 26-29 §§ rörande tvistemål samt i 51 kap, 26-29 §§ rörande brottmål är förhovrätt stadgat om undanröjande av underrätts dom och om återförvisning skallbeträffande högsta domstolen äga motsvarande tillämpning i fråga om lägrerätts dom. Beträffande rättegången i högsta domstolen skall i övrigti tvistemål 50 kap. 11-20 §§, 22 §, 24 § och 25 § första och andra styckena samli brottmål 51 kap. 8 § fiärde stycket, 11-20,22, 24, 25 och 31 §§ tillämpas. Vad somsägs i 50 kap. 26-29 §§ rörande tvistemål samt i 51 kap. 26-29 §§ rörandebrottmål om undanröjande av underrätts dom och om återförvisning gäller förhögsta domstolen i fråga om lägre rätts dom. Denna lagträder i kraft den dag regeringen bestämmer. Har någon berövats friheten enligt24 kap. före den nya lagens ikraftträdande, skall äldre lag tillämpas i frågaom frihetsberövandet. 24 1986/87. Lag om ändring i lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgadtid Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1930: 173) omberäkning av lagstadgad tid skall ha följande lydelse. Infallertid, då enligt lag eller särskild författning åtgärd sist skall företagas, påsöndag, annan allmän helgdag, lördag, , ellernyårsafton, må åtgärden företagas nästa söckendag. Infaller den tid, då enligt lag eller särskild författningen åtgärd senast skall vidtas, , annan allmän helgdag, lördag,, eller nyårsafton, får åtgärden vidtas nästa vardag. Första stycket gäller inte ifråga om de frister förhäktningsframställning och häktningsförhandling som anges i 24 kap. 12 och 13 §§,17 § fiärde stycket och 19 § . Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag om ändring i lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål skall ha följande lydelse. Påbegäran av åklagaren får justitiekanslern medge förlängning av den tid, inomvilken enligt 24 kap. 12 § häktningsframställning senastskall avlåtas, med . Begäran därom skall med angivande avskälen göras inom den i nämnda lagrum föreskrivna tiden. Har anstånd medgivitsoch finnes fortsatt utredning oundgängligen erforderlig, får justitiekanslernpå begäran, som görs före anståndstidens utgång, meddela ytterligareförlängning med . Görs inte häktningsframställning inom tid som för varjefall är föreskriven eller, om begäran om förlängning inte bifallits, senastdagen efter den dag då åklagaren mottog meddelande därom, skall den anhållneomedelbart friges. Påbegäran av åklagaren får rätten förlänga den tid inom vilken sådanförhandling som avses i 24 kap. 19 § skall hållas till högsttvå eller, om det är oundgängligen nödvändigt med hänsyn till utredningen,högst . En begäran skall innehålla skälen för förlängning av tiden. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ' Senastelydelse 1981:1296. Lag om ändring i lagen (1972: 260) om internationelltsamarbete rörande verkställighet av brottmålsdom Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1972: 260) om internationellt samarbete rörandeverkställighet av brottmålsdom skall ha följande lydelse. Harfrämmande stat som tillträtt brottmålsdomskonventionen till utrikesdepartementetmeddelat, att den ämnar göra framställning om verkställighet av påföljd, ellerhar sådan framställning gjorts, kan riksåklagaren anhålla den dömde, om enligtsvensk lag kan följa fängelse eller däröver på brott motsvarande dengärning påföljden avser och det skäligen kan befaras, att den dömde skallavvika eller, då fråga är om utevarodom, alt han undanröjer bevis. Pä ansökanav riksåklagaren kan rätlen under motsvarande fömtsättningar besluta omhäktning av den dömde eller om reseförbud eller anmälningsskyldighet.Reseförbud eller anmälningsskyldighet får beslutas, även om det svårastestraff som enligt svensk lag kan följa pä motsvarande brott är lindrigare änfängelse . Oberoende av brottets beskaffenhet får den dömde anhållas,häktas eller underkastas reseförbud eller anmälningsskyldighet, om han saknarhemvist i och det skäligen kan befaras att han genom att bege sig frånlandet undandrar sig påföljd. I fråga om anhållande, häktning, reseförbud ochanmälningsskyldighet enligt denna paragraf tillämpas i övrigt 24 kap. i-24 §§och 25 kap. 2-9 §§ . Den som anhållits eller häktats skall dockfriges senast när den sammanlagda lid han i den främmande staten och här ilandet varit Har främmande stat som tillträtt brottmålsdomskonventionentill meddelat, att den ämnar göra framställning omverkställighet av påföljd, eller har sådan framställning gjorts, kan riksåklagarenanhålla den dömde, om enligt svensk lag kan följa fängelse ellerdäröver på brott motsvarande den gärning påföljden avser och det finns riskför alt den dömde skall avvika eller, då fråga är om utevarodom, att hanundanröjer bevis. På ansökan av riksåklagaren kan rätten under motsvarande förutsättningarbesluta om häktning av den dömde eller om reseförbud elleranmälningsskyldighet. Reseförbud eller anmälningsskyldighet får beslutas, ävenom det svåraste straff som enligt svensk lag kan följa på motsvarande brott ärlindrigare än fängelse . Oberoende av brottets beskaffenhet får dendömde anhållas, häktas eller underkastas reseförbud eller anmälningsskyldighet,om han saknar hemvist i och det finns risk för att han genom att begesig frän landet undandrar sig påföljd. I fråga om anhållande, häktning, reseförbud ochanmälningsskyldighet enligt denna paragraf tillämpas i övrigt 24 kap. 4-24 §§och 25 kap. 2-9 §§ . Ett beslut om anhållande eller häktningskall hävas senast när den sammanlagda lid den dömde varit berövad friheten iden främmande ' Senastelydelse 1981: 1299, berövad friheten med anledning av det eller de brottframställningen om verkställighet avser uppgår till den tid som bestämis för frihetsberövandepåföljd för brottet eller brotten i den utländska domen. I fall då den dömdeanhållits eller häktats innan framställning om verkställighet gjorts, skall dendömde friges för frihetsberövandet, om inteframställning om verkställighet gjorts före utgången av . staten och här i landet med anledning av det eller debrott framställningen om verkställighet avser uppgår till den tid sombestämts för frihetsberövande påföljd för brottet eller brotten i den utländskadomen. I fall då den dömde anhållits eller häktats innan framställning omverkställighet gjorts, skall beslutet om anhållande eller häktning hävas inomarton dagar för frihetsberövandet, om inte framställning omverkställighet gjorts före utgången av denna lid. Denna lagträder i kraft den dag regeringen bestämmer. Senaste lydelse 1981: 1299, 1986/87: 112 Framställning från ang. tillgång för allmändomstol till kriminalregistret DVhar i samråd med lagmännen vid , och tingsrättergenomfört en organisalionsundersökning gemensam för de tre tingsrätterna, det s.k. tingsrättsprojektet. Ett av huvudavsnitten i detta projekt rörde frågor om ADB-stödi verksamheten. förstudie (DV rapport 1984:9) har möjligheterna att på getingsrätterna ADB-stöd belysts. I förstudien föreslogs bl. a. att ADB-sy-stemför kansligöromålen skulle utvecklas. Bland de arbetsuppgifter som skulle kunnautföras med datorstöd nämns bl. a. expediering av uppgifter till Rl-systemetoch inhämtande av kriminalregistemtdrag via terminal. Avförstudien framgår att det frän besparingssynpunkt i första hand är brotlmålsavdelningarsom bör ges datorstöd. Ett införande av ADB pä brottmålsavdelningar förutsätteremellertid alt de blanketter för domar och Rl-uppgifler som är utformade föroptisk läsning kan avskaffas. Detta kräver i sin tur att det finns tekniska fömtsättningarför att överföra uppgifterna på annat sätt. Vidare krävs en ändradförfattningsreglering. Domstolsverkelsstyrelse beslutade alt del fortsalla utredningsarbetet beträffande ADB-stödför kansliverksamhelen skulle delas upp på två delavsnitt på sätt somföreslagils i försludierapporten. Det ena avsnittet avsåg utveckling ochinförande av datorstöd vid två tvistemålsavdelningar vid tingsrätt.Del andra avsnittet omfattade möjligheten att överföra information fråntingsrätterna till rikspoUsslyrelsen (RPS) via något dalamedium samtmöjligheten för tingsrätterna alt få tillgäng till kriminalregislret viaterminal. Möjligheternaatt överföra brollmålsdomar och Rl-uppgifler samt möjligheterna att getingsrätterna Ullgång till kriminalregislret via terminal har utretts av DV isamarbete med RPS. Utredningsresultatet redovisas i DV rapport 1985:1.1rapporten konstateras alt det inte föreligger några tekniska hinder för ettsådant informaUonsulbyte. Idet ulredningsavsnitl som rör ADB-stöd vid två tvistemålsavdelningar hararbetet nu fortskridit så långt att upphandling kan påbörjas i början /86. Enligt lidplanen skall driftstart ske . Idirektiven för detta projekt, det s. k. kanslidatorprojektet, anges all datorstödetefter utvärdering skall kunna vidareutvecklas och utgöra gmndva-len även föravdelningar som handlägger brottmål och även för blandade avdelningar.De modifieringar som behövs avseende speciella behov vid brottmålsavdelningarnabedöms inte vara störte än att installation av ett motsvarande system vid eneller ett par brotlmålsavdelningar skulle kunna ske omkring /87. Detplanerade ADB-stödet för allmänna domstolar aktualiserar författningsändringarinom delvis skilda områden. Skyldigheten att använda fastställda blanketterför domar i tvistemål och brottmål samt för Rl-uppgifter måste upphävas. Omdomstolarna skall kunna utnyttja den tekniska möjligheten att fåterminalåtkomst till kriminalregistret, krävs ändringar i de författningar somreglerar uttag ur registret. Enförfattningsändring angående användningen av fastställda blanketter för domaroch Rl-uppgifter har aktualiserats av hos justitiedepartementeti annan ordning. I del följande berörs därför endast möjligheten att fådirektåtkomst till kriminalregistret. Bestämmelserom kriminalregislret har meddelats i lagen (1963: 197) om allmäntkriminalregister och i kriminalregisterkungörelsen (1973:58). Enligt 1 § kriminalregislerlagenskall registret föras hos RPS och innehålla de uppgifter som närmare anges ilagen. Enligt 8 § skall utdrag av registret meddelas, när framställning däromgörs av bl. a. domstol. Framställning om utdrag skall göras på blankett enligtformulär, som RPS fastställer. I särskilt brådskade fall får en myndighetbegära utdrag av registret på telegrafisk väg (4 och 7 §§ kriminalregisterkungörelsen).Utdrag av kriminalregistret skall enligt 8 § i kungörelsen avfattas påblankett enligt formulär som RPS fastställer. Sådant udrag expedieras normallsenast andra arbetsdagen efter det framställningen inkom. På särskild begäranfår dock telegrafiskt meddelande lämnas om att registret inte innehåller sådananteckning som skall framgå av registerutdrag. Enligt 14 § kriminalregisterkungörelsenskall registret med tillhörande handlingar hållas under sådan vård att obehörigej får Ullgång till registret. Enförfattningsändring angående användningen av fastställda blanketter för domaroch Rl-uppgifter har aktualiserats av hos jusli-Uedepartementeti annan ordning. I det följande berörs därför endast möjligheten alt fådirektåtkomst till kriminalregislret. Bestämmelserom kriminalregislret har meddelats i lagen (1963: 197) om allmäntkriminalregister och i kriminalregisterkungörelsen (1973:58). Enligt 1 § kriminalregislerlagenskall registret föras hos RPS och innehålla de uppgifter som närmare anges ilagen. Enligt 8 § skall utdrag av registret meddelas, när framställning däromgörs av bl. a. domstol. Framställning om utdrag skall göras på blankett enligtformulär, som RPS fastställer. I särskilt brådskande fall får en myndighetbegära utdrag av registret på telegrafisk väg (4 och 7 §§ kriminalregisterkungörelsen). Utdragav kriminalregistret skall enligt 8 § i kungörelsen avfattas på blankett enligtformulär som RPS fastställer. Sådant utdrag expedieras normalt senast andraarbetsdagen efter del framställningen inkom. På särskild begäran får docktelegrafiskt meddelande lämnas om att registret inte innehåller sådananteckning som skall framgå av registemtdrag. Enligt 14 § kriminalregisterkungörelsenskall registret med tillhörande handhngar hållas under sådan vård alt obehörigej får tillgång till registret. RPStillhandahåller blanketter och meddelar i samråd med riksåklagaren och DV de närmare anvisningar som behövs för tillämpningen av kriminal- 363 regislerkungörelsen,se 16 §. Antalet expedierade kriminalregistemtdragär stort. 1986/87: 112 ställde domstolarna ca 51 000utdrag av totalt 137 000. beräknas beställaomkring 13000 utdrag. En rationalisering av mtinen för inhämtande av kriminalregistemtdragså att dessa vid domstolen kan tas ut på papper, medför påtagliga fördelarbåde för domstolarna och för RPS. För domstolarnas del skulle kansliarbetetunderlättas i inte oväsentlig grad och påskynda handläggningen i vissa fall,vilket är av särskild betydelse i mål där den tilltalade är berövad friheten.De fördelar RPS kan uppnå är framför allt ekonomiska, eftersom den optiskaläsningen av domar och beslut tenderar till alt bli allt dyrare. SomUdigare nämnts finns inte några direkta tekniska hinder för alt ge domstoltillgång till kriminalregistret via terminal. Efter hand som ADB-system byggsupp i domstolarna bör dessa tekniska möjligheter till en rationell informationsbehandlingutnyttjas. har ingen myndighet vid sidan av polisväsendetterminalåtkomst till sädana uppgifter som finns i kriminalregistret. Efterbeslut av (SFS 1985:7) har emellertid polisregisteriagen (1965:94)ändrats på sä sätt alt regeringen bemyndigas medge att myndigheter kan fåterminalåtkomst till polisregistret, av vilket kriminalregislret är en mindredel. Deninformation som finns i kriminalregislret är av känslig art. För attinformationen inte skall användas pä ett orikligt eller oförsiktigt sätt kanrätlen till terminalåtkomst kombineras med regler om vilken krets av anställdavid domstolen som skall få beställa uppgifter ur kriminalregistret. De krav somav DV uppställts på utmstning för tidigare omnämnda tvistemålsavdelningarinnefattar att ett syslem för behörighetskontroll skall finnas. För detillämpningar som är aktuella vid en tvistemälsavddning har del befunnitstillräckligt att behörigheten indelas i tre olika nivåer. Vid en brottmälsavdelningkan behörighetssyslemel utvidgas flera nivåer för att möjliggöra att endastenstaka tjänstemän vid avdelningen kan beställa kriminalregistemtdrag. Medhänsyn till vad ovan anförts kan konstateras all goda skäl talar för alt geallmän domstol terminalåtkomst till kriminalregislret. Några tekniska hinderföreligger inte. Ej heller behöver det befaras att den enskildes intresse avintegritet skulle trädas för när. DV hemställer att justitiedepartementetföranstaltar om de författningsändringar som berättigar domstolarna terminalålkomsten.