prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — SveDeFo har till huvudsakliguppgifl att främja, samordna och bedriva grundläggande lillämpad forskning isprängämnesleknik, sprängleknik, bergmekanik, bergbryiningsteknik ochmiljöteknik inom gruv- och anläggningsområdet. Sammantagetgör staten omfattande och kontinuerUga insatser för all främja utveckling ochförnyelse av gruvnäringen och denna satsning fortsätter. Anslagen förmyndigheterna inom mineralområdel bör enligl vad regeringen föreslagit i 1987års budgetproposition uppgå till totalt 124,8 milj. kr. för /88.Utöver dessa insatser fortsätter det startade särskildautvecklingsprogrammel för gruv- och mineralindustrin. Jag ålerkommer senarelill denna fråga. Siatenär ensamägare av och huvudägare av . Utöver dessa bolagsjärnmalmshantering bedriver volframbrytning iYxsjöberg. har även genom dåvarande dotterbolaget öppnat enkopparfyndighet i kommun. Denna gruva, , har sedermeraavyttrats till , som är dotterbolag till det finskaföretaget . Dettainnebär att det är de statsägda företagen som svarar för all järnmalms- ochlegeringsmalmsproduktion i . Somjag redovisat i min tidigare genomgångav den statliga företagsamheten har siaten salsal myc-'cet stora belopp i deakluella förelagen. Utan dessa insalser skulle produk- tionsneddragningarnaskett snabbare, varit mer omfattande och med än Prop. 1986/87:74 slörresysselsätiningskonsekvenser, i synnerhet i Malmfällen. I både och nu långsiktiga siruktur- och investeringsplaner för den framtidaverksamheten. 13.2.4Program för utökad prospektering m. m. Mittförslag: Som ytteriigare ett led i utvecklingsprogrammet för gruv- ochmineralindustrin görs en fortsatt satsning i form av etl nyll treårsprogram förprospektering saml forskning och utveckling. För delta ändamål ställs ettbelopp om 96 milj. kr. till regeringens förfogande. Däruiöver anvisas STU 33milj.kr.för forsknings- och utvecklingsprogrammet Gruvleknik 2000. Ensamordning av s. k. mineraljakt i genomförs. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: beslöt (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr. 111)att anvisa 300 milj. kr. för ettfemårigt prospektering program för uiökad prospektering m.m. som ett första ledi ett utvecklingsprogram avseende gruv- och mineralindustrin. Syftet medprogrammet är atl öka livslängden hos befintliga gruv- och mineralfyndigheteroch skapa förutsättningar för nya sådana. Regeringen har gett nämnden förstatens gruvegendom (NSG) i uppdrag att svara för projektbedömning,administration och utvärdering av programmet. Projektbedömningen sker eftersamråd med en referensgrupp där gruvindustrin, geologiska undersökningsaml arbetstagarorganisationerna på området är representerade. har regeringen inom ramen för programmei för utökadprospeklering fattal beslut om användning av sammanlagt 266 milj. kr.Huvuddelen av dessa medel, ca 167 milj. kr., har lämnals som stöd till olikaprospekleringsprojekt. Åriigen har etl trettiotal projekt beviljats bidrag.Därutöver har ca 25 milj.kr.beviljats ett flertal forsknings- ochutvecklingsprojekt inom mineralområdel. geologiska undersökning harerhållil ca 14 milj. kr. för atl della i elt nordiskt geologiskt projekt påNordkalotten. För att finansiera en djupundersökning i Stekenjokk beviljadesNSG 52 milj. kr. Av dessa medel lämnades elt villkorslån fill om 9,3 milj. kr. Denutvärdering av det särskilda prospekteringsanslagel som NSG har redovisatomfattar . Utvärderingen visar att den lolalaprospekteringsvolymen i landet har ökal : från ca 130 milj.kr. till ca 186 milj. kr. Därav utgjordes 43 milj. kr. uppskattas prospekteringsvolymen tillungefär ca 200 milj. kr. Programmet har enligt ulvärderingen även medverkattill alt prospektering i väsentlig omfattning startat vid vissa mindre gruvoroch mineralbroll. Vidarehar programmei medfört etl ökat intresse alt pröva nya former för samverkan bland etablerade prospeklörer men också med nya intres senter. Programmet har medverkattill en breddning av prospekteringsverksam- Prop. 1986/87: 74 heten iSverige. har sålunda en förskjutning skett frånbasmelallprojekt mot en ökande andel ädelmetall- och industrimineralpro-jekt.Mer än hälften av de beviljade medlen går emellertid till basmelallprojekt. Programmethar nu pågått . Det är ännu för tidigt att uttala sig om i vilkenomfattning ytterligare exploatering kommer till stånd som en följd avprogrammet. Däremoi kan man redan nu konstatera atl undersökningar inomprogrammei letl fram till flera lovande fyndigheter, såsom guld i Västerbolten,industrimineral (kaolin) i och en fyndighet med bly, zink och silver iBergslagen. Vid gruvan i har siödet bidragit till en trolig utvidgningav malmbasen och därmed förlängning av gruvans livslängd. Även inom detomfattande djupprospekteringsprojekt som bedriver i Skelleflefällelhar väsenlliga framgångar nåtts. Isyfte att fömya och utveckla gruvinduslrin har som tidigare nämnts ca 25 milj.kr. av programmedlen avsatts till ett anlal forsknings- och ulvecklingsprojekt.Det är projekt som har till syfte att effektivisera och moderniseraprospekleringslekniken eller atl möjliggöra utnyttjandet av mineralfyndighetersom det saknas leknik eller ekonomiska förutsållningar för attnyttiggöra. Däribland har STU, som jag lidigare nämnt, fåu 5 milj.kr.som bidragtill ramprogrammet Mineralteknisk processkemi. , , och har för etl gemensamtprojekt, som syflar lill att introducera fjärranalys och bildbearbetning i karterings-och prospekteringsarbelet, beviljats 4 milj. kr. av dessa medel. Nytt prospekteringsprogram ett led i utvecklingsprogrammet för gruvindustrin Somjag lidigare lagit upp förutsälter nyttiggörandet av våra inhemskamineralresurser en prospekleringsverksamhel. Prospektering ulgör en ekonomisklriskfylld verksamhet som kräver uthållighet. Den är till sin karaktär likartadandra branschers forsknings- och utvecklingsverksamhet. För att upprätthållaen sådan prospekteringsvolym som kan uigöra basen för en konkurrenskraftiggruv- och mineralinduslri lämnas ell visst statligt slöd, dels i form avdireklfinansierad statlig prospektering, dels i form av grundläggande geologiskkartering för alt underlätta företagens egen prospektering, dels i form av stödför forskning och utveckling inom mineralsektorn. Som en särskild satsningstartade elt utvecklingsprogram för gruv- och mineralindustrin ivilket programmet för utökad prospektering m. m. uigör etl försia led. Avprogrammet för uiökad prospeklering återstår nu . Efler det altprogrammets sista elapp är avslutad kan befaras att utvecklingsinsatserna inombranschen kommer atl minska. Delta skulle få allvarliga konsekvenser förnäringens möjligheter alt upprätthålla sin långsiktiga konkurrensförmåga ochdärmed angelägen produktion och sysselsättning. Mol denna bakgrund bör, somytteriigare ett led i utvecklingsprogrammet för gruv- och mineralindustrin, etlnytt program för utökad prospeklering inrättas. Jag beräknar etl reservalionsanslagom 96 milj. kr. för delta ändamål. Medlen skall användas under en ireårsperiod.Del bör ankomma på regeringen att närmare besluta om medlens användning. Äveni fortsättningen bör syftet med programmet vara att öka livslång- den hos befintliga gmvor och mineralfyndigheter samt alllägga gmnden för nya sådana. En viklig del av denna målsättning bör vara attåstadkomma en breddning och en utveckling av industrin. Här är den utvecklingmot en ökande andel ädelmetall- och iridustrimineralprojekt sorn skett underpågående program positiv. Även satsning på samverkansprojekt som medverkartill en breddning av induslrin bör understödjas. Det avgörande vid resursernasfördelning måste dock vara de enskilda projektens förutsättningar alt bliekonomiskt framgångsrika. Förulom satsningen på ren prospekleringsverksamhel är detockså viktigt att industrins konkurrenskraft stärks genom fortsatta satsningarpå forskning och utveckling. En förnyelse och utveckling avprospekterings-teknik, brytnings- och anrikningsleknik ger gruv- ochmineralindustrin förutsättningar atl på ell effeklivare sätt hitla ochnyltiggöra fyndigheter. Flera sådana angelägna projekt har utarbetats och jagföreslår att de olika intressenternas insatser kompletteras med visst statligtstöd. Härigenom kan projekten ges erforderlig omfallning och krafl. Ettkonkret forsknings- och utvecklingsprojekt som delvis bör finansieras medmedel från programmet är Prospekleringsinriklad malmgeolo-gisk forskning.Programmet är sexårigt och har lagits fram i samverkan mellan slyrelsen förleknisk utveckling (STU), gruvindustrin och prospekteringsbolag samluniversitet och högskolor. Det övergripande målet är atl skapa enprospekleringsinriklad malmgeologisk kunskapsbas i landel, som kan bidra lillatt upprätthålla och stärka malmbasen för svensk gruvindustri under 1990-taletoch därefter. Totalkostnaden för programmet är beräknad till 24 milj. kr.varav industrin har förbundit sig att bidra med 6 milj. kr. STU avser altavsälla 10 milj. kr. för ändamålet inom en anslagsram jag tidigare denna dagframlagl förslag om (prop. 1986/87:80 bil. Reslerande 8 milj. kr. börfinansieras av programmet för utökad prospeklering på så sätt att 3 milj. kr.beviljas från pågående program och 5 milj. kr. avsätts av den föreslagna ramenför de kommande tre budgetåren. Inom ramen för STU:s verksamhel bör yllerligare ensalsning göras inom mineralområdel. STU föreslår i sin anslagsframställning attett nytt insalsområde benämnl Gruvleknik 2000 startas. Syftet med programmei äratl genom att bl.a. utveckla nya brytningsmetoder, maskinell utrustning samlplanerings- och styrsystem markant sänka brytningskoslnaderna. STU har fördetta ändamål begärt 32 milj.kr. för budgelåren 1987/88-1989/90. Verksamhetenavses pågå , dvs. Koslnaden för STU skulleunder hela femårsperioden bli 50 milj.kr., medan gruvföretag ochgruvutruslningsiillverkare bidrar med ca 300 milj. kr. Kostnaden för helaprogrammei blir således totalt 350 milj. kr. Jag anser att STU:s förslag tillett nytl insalsområde inom mineralområdet ligger väl i linje med den uppgiftoch den strävan siaten har att underlätta för gruvindustrins utveckling ochförnyelse. Jag har i min anmälan till proposilionen om forskning(prop. 1986/87: 80 bil. 10) behandlat frågan om anslag lill STU för dennaverksamhel. Utredningen om vissa frågor inom mineralområdel (1 1982:02) överlämnade betänkandet (Ds 1 1986: 7) av landetsorganiserade mineraljakter. En sammanfallning av beiänkandei redovisas i bi- 13 1986/87. Den organiserademineraljaktens målsättning är atl den med allmänhetens hjälp skall främjaprospeklering efter mineralråvaror. I landel finns tre regionaltorganiserade mineraljakter, nämligen en i , en i och en ivissa andra delar av Bergslagen. Utredningen föreslår i silt betänkande bl. a.all den norrländska mineraljakien fortsätter tills vidare som en friståendeorganiserad verksamhel med Norrlandsfonden som huvudman. Vidare föreslås allen samordnad och uiökad mineraljakt etableras med i första handBergslagsregionen som geografiskt verksamhelsområde. Utvidgningen skall skegenom en frivillig anslutning av intresserade län. Verksamheten får envaraktighet , varefler den utvärderas och omprövas. Vid en anslutningav fem län uppgär den ärliga kostnaden till 2 milj. kr. Utredningen föreslår atlen Qärdedel av beloppel samfinansieras av de deltagande länen och attreslerande tre fjärdedelar finansieras genom bidrag ur de medel som regeringenställt till Bergslagsdelegationens förfogande. Remissinstansernas synpunkter redovisas i bilaga 9.Beträffande förslaget att en samordnad mineraljakt elableras iBergslagsregionen har flertalet av de berörda remissinstanserna varil positiva.Länsstyrelsen i framhåller att del är viktigt alt mineraljakten haren slark lokal förankring. Därför pågår nu en uppbyggnad av en organisation föratt bedriva en mineraljakt i länel. Mol denna bakgrund avslyrker länsstyrelseni ulredningens förslag om en samordnad mineraljakl.Länsstyrelsen i tillstyrker utredningens förslag, menkonstaterar samiidigi att saknar ekonomiskaresurser för att finansiera ell femårigt deltagande. i Uppsalalän är i princip positiv till de förslag som presenteras i belänkandet, men ärför närvarande inte beredd all delta i den samordnade mineraljakten.Länsstyrelsen avser atl aklualisera frågan i kommande samtal med landslingeloch utvecklingsfonden och låter i avvaktan på delta frågan vila.Länsslyrelserna i , län och är positivatill förslaget om en samordnad mineraljakt med en varaktighet i fem år.Länsstyrelsen i tillstyrker förslaget, men anser envaraklighel av vara mer lämplig. Således har fyra län anmält inlresseatl della i en samordnad mineraljakt. Utvecklingfonden i län har ocksåställt sig posiliv lill utredningens förslag alt utvecklingsfonden skall tahuvudansvarei för verksamhelen och svara för kanslifunktionerna. Ilikhei med flerlalel remissinstanser finner jag utredningens förslag om enutökad och samordnad mineraljakl i vara väl motiverat.Remissomgången har dock visat att de deltagande länen blir någol färre än iutredningens förslag, fyra län i stället för fem i ett initialskede, och altvaraktigheten kan behöva begränsas lill innan en utvärdering sker.Eftersom det därmed också sker en geografisk förskjutning av verksamhetsområdetär inte heller den finansiering genom medel från Berg-slagsdelegalionen, somutredningen föreslår, lämplig. Mot denna bakgrund bör 2,5 milj. kr. av de medelsom jag föreslår för en fortsättning av prospekteringsprogrammel avsättas föratt finansiera en del av den samordnade mineraljakien i . Jagberäknar den lolala koslnaden Samordnadmineraljakt i fyra län för delta projekt med ettdeltagande av fyra län lill ca 5 milj. kr. 1986/87: 74återstående hälflen av medelsbehovet bör regionala och lokala organ i dedeltagande länen bidra med. Medel från prospekteringsanslagel bör utgå i sammaomfattning som medelslillskottet från berörda län, dock högsl med 2,5 milj. kr.sammanlagt. Sammanfattningsvisinnebär ett nylt prospekteringsprogram och de forsknings- ochutvecklingsinsatser som kanaliseras genom STU en årlig nysatsning inom gruv-och mineralindustrin på 43 milj. kr. Kommiitén(I 1983:04), med uppgift atl göra en översyn av minerallagstiftningen,påböriade sitl arbete under höslen 1983.1 direktiven (dir. 1983:41) framhöllsbl. a. alt kommittén skulle utreda hur den nuvarande lagstiftningen, som ärsplittrad i ett inmutnings- och elt koncessionssystem, borde förändras för attkunna ersättas av ett mer enhetligt rättsligt regelsystem. En utgångspunki varatt de nuvarande systemen skulle ersättas av ett nytt system som i huvudsakbyggde på koncessionsprincipen, men med inmut-ningsrältsliga inslag. Kommitténhar överlämnat sitt belänkande (SOU 1986: 53 och 54) Nyminerallagstiftning. Jag avser att ta upp frågan om en nyminerallagsiifining. 13.2.6 Olje-och gasletning i Prospekteringefter olja och gas pä svensk kontinentalsockel har sedan börian av 1970-taletbedrivits av det delvis slatligt ägda (). Bolagel hartillstånd att undersöka i stort setl hela del svenska kontinentalsockelområdetsöder om 59:e breddgraden. Koncessionen gäller t. o. m. . Under delsenaste året har ell visst intresse märkts även från andra förelag all företaundersökningar i syfle atl finna olja och gas på svensklkonlinentalsockelområde, främst i . 1 samband med atl OPAB:s lillståndgår ut i och med ulgången av kan della inlresse förväntas öka. Tillståndför att söka efler och utvinna olja och gas från svensk kontinentalsockelregleras i kontinentalsockellagen (1966: 314). Om sådana tillstånd beslutarregeringen. Del finns anledning atl närmare överväga hur etl ökat intresse altpå svensk konlinentalsockel söka efler olja och gas bör hanleras. Inomregeringskansliet har en arbelsgrupp tillsatts för att bereda dessa frågor medmiljö- och som sammanhållande. 13.3Utvecklingsinsatser inom den träbearbetande industrin Prop. Mittförslag: De branschfrämjande åtgärderna för den träbearbetande induslrinfortsätter /88-1989/90. Åtgärderna inriktas liksomhittills på utvecklingsinsatser för atl bistå företag med att vidga sinamarknader och förändra sitl produktsortiment i riktning mot produkler medhögre lönsamhel. En ökad samordning sker mellan de branschfrämjande ålgärdernavid slalens industriverk och utvecklingsfondernas service- och finansieringsprogram. Bakgrund: Verksamhelen med ålgärder för att främja vissabranschers utveckling startade /71 med ett program för textil-och konfektionsindustrin (tekoindustrin) samt för den glasindustrin.Dessa branscher utmärktes av en svag utveckling, vilken ledde lill ett behov avpersonalreduklioner. Då tekoindustrin och den glasinduslrin varstarkt koncentrerade fill vissa regioner fick denna utveckling ett starkigenomslag på berörda regioners arbetsmarknad. Syftet med dessa branschporgramvar dels att förhindra en alltför kraftig och snabb minskning avsysselsättningen, dels alt utveckla de livskraftiga delama i berörda branschersä att branscherna i sin helhel skulle kunna uppnå en godlagbarföretagsekonomisk lönsamhel. Branschprogramhar senare införts för ytterligare branscher som program för vissabranscher successivt avslutats. finns program medbranschfrämjande åtgärder för den Iräbearbetande industrin (möbel-, snickeri-,trähus- och sågverksindustrierna), för tekoindustrin (textil- ochkonfektionsindustrierna) saml för övriga industrisektorer. Programmet förlekoindustrin är upptaget i ell särskilt anslag och berörs därför inle i deltasammanhang. De branschfrämjande ålgärderna för övriga industriseklorer - numerabenämnt del allmänna struklurut-vecklingsprogrammet - behandlas senare (avsnitt13.6). förslag: Internationaliseringen inommöbelindustrin förväntas fortsätta som en följd av pågående omstrukturering.Vidare förulser verkel en fortsatt koncenlration inom distributionsledet såvälinom som i , vilken medför en ökad konkurrens men även ökademöjligheter för svensk möbelindustri. Av rapporlen Möbelinduslrin -Nuläge ochframtidsmöjligheter (SIND PM 1986:10) framgår att möbelindustrin har låg lönsamhetoch brisl på resurser för utveckling och produktförnyelse. Delta hotar på siktbranschens internationella position. Mot denna bakgrund föreslår industriverketen koncentralion av programmei lill vissa insatsområden. Bl.a. föreslås ettfortsatt exportstöd med inriktning på nya marknader. verksamhetinriktad på företagsproblem rörande administration, kalkylfrågor m. m. börenligt verkel framöver läggas inom ulvecklingsfondernas ordinarie verksamhet. Snickeriinduslrin har en betydande överkapacitet.Samtidigt har analyser visal att del finns betydande exportförutsältningar.Enligt verkels bedömningar utgör företagens svaga ekonomi och brislandeexportmognad Utvecklingsinsatserför att bistå utvecklingsbara företag ett hinder för ökadexport. Programmei bör därför inriklas på alt öka branschensavsättningsmöjligheter, framför allt på export. De exporlfrämjandeaktiviteterna bör främst ske i samverkan med Svensk bygg- och energiexport(SWEBEX) inom Exportråd. Genomden minskade nybyggnationen har en betydande överkapacitet uppstått inomirähusindustrin. De exportsatsningar som gjorls harresulterat i en ökad export. Dessa satsningar har dock enligt SIND inte hunnitpåverka branschens lönsamhel. Branschprogrammet har under senare årkoncentrerats till teknikhöjande och exportförberedande projekl av generellkaraktär saml delfinansiering lillsammans med SWEBEX av exportprojekt. Behovetav insatser i omstrukturerande syfte har enligt verket ökat drastiskt undersenare tid. Ökade resurser bör därför filiföras för all iniliera och medverka i branschens omstrukturering. Industriverketförutser en kraftig strukturomvandling inom sågverksindustrin. Lönsamheten vidsägning av trävaror i bulk är generelll selt svag. Programmet är inriktat påatt främja en ökad vidareförädling och kundanpassning, vilken är viktig föratl stärka sågverkens inlernalionella konkurrenskraft. SIND föreslår därförkraftfulla insatser med kulmen under budgetåren 1987/88 och 1988/89. Industriverkelsanslagsäskande för branschfrämjande ålgärder avseende den träbearbetandeindustrin uppgår fill sammanlagt 23, 24 resp. 19 milj. kr. för budgetåren1987/88, 1988/89 och 1989/90. Statenspris- och kartellnämnds utvärdering: Regeringen uppdrog åt statenspris- och kariellnämnd (SPK) all genomföra en utvärdering av verksamheten medbranschfrämjande ålgärder vid statens industriverk. Utvärderingen skulleomfatta samtliga befintliga program med branschfrämjande åtgärder, dvs.programmen för tekoindustrin och den träbearbelande induslrin samt delallmänna struklurulvecklingsprogrammel. SPK avlämnade sin rapport branschprogram (SPK:s utredningsserie 1986:4) lill regeringen i april1986. Utvärderingsresultatentyder enligt SPK inte på att branschprogrammet för den träbearbetande industrintotalt sett lett till några mer påtagliga förändringar i berörda branscher.Stödets omfattning är enligt SPK alllför begränsad med hänsyn till syftet medbranschprograminsatserna. Remissyttranden över SPK:sutvärdering: SPK:s rapporl har remitterats. Ett flertal av remissinslansernakritiserar det underiag på vilket SPK baserat sin ulvärdering av programmet förden träbearbetande induslrin. Med utgångspunkt i denna kritik förkastas SPK:snegativa bedömning av SIND:s träprogram. På basis av den egna erfarenheten avträprogrammet framhåller flera remissinstanser den posiliva effekten avverksamheten på bl.a. kompetensutveckling i vid bemärkelse. Vidare delas inleSPK:s bedömning att de förhållandevis små resurserna gör programmet ineffektivt.I stället pekar flera remissinstanser på att - eftersom del i huvudsak rör sigom kollektiva projekl - förhållandevis betydande effekter har kunnat uppnås medbegränsade resurser. Enligt vissa remissinstanser kan även individuella projektfå en spridningseffekt, då dessa kan tjäna som referensprojekt för andraföretags satsningar. Industriverketsutredning om sågverks- och träskiveindustrin: uppdrogregeringen ål statens industriverk alt utreda den svenska sågverks- ochträskiveindustrins utvecklingsmöjligheter på följande fyra nyckelområden: - efterfrågeutvecklingen framlill , - den tekniska utvecklingen, - möjlighelen att genom en ökadvidareförädling siärka branschernas ställning. Idecember 1985 överlämnade industriverket rapporten ochträskiveindustrin (SIND 1986:1) till regeringen. Ifråga om sågverksindustrin konstateras atl den västeuropeiska marknadenförväntas stagnera. Vidare finns uppgifter om att sågverksindustrin i Kanadakommer alt satsa kraftigt på ökad försäljning till . Detla kommer altmedföra alt svensk sågverksindustri framöver kan förväntas möta en hårdnandekonkurrens på sin huvudmarknad. För att möta denna siluation måste svensksågverksindustri söka sig till de nya expansiva marknader som kan fömtses - t.ex. vissa länder i och - eller öka sinamarknadsföringsinsatser på sina nuvarande huvudmarknader. Vidare kan i dennasituation krävas alt de svenska sågverksföretagen i ökad utsträckning inriktarsig på mer förädlade och kundanpassade produkler, vilkel i sin lur medförökade krav på teknisk kompetens. Efterfrågan pä träbaseradeskivor förväntas stagnera fram . Överkapacitet finns redan nui ett flertal länder. Nya konkurrenskraftiga produktionsanläggningarfillkommer i nya producentländer samfidigl som nya typer av skivor somkonkurrerar med de traditionella skivorna införs. Mol bakgrund av nämndaframlidsscenario har SIND övervägt olika former av statliga stödinsatser. Försågverksindustrin kommer den ökade inrikiningen mol mer förädlade produkler atlkräva att FoU-verksamhelen ökas. Vidare anser verket alt del finns skäl attöverväga stöd till informationsinsatser avseende trä som material. Härutöverföreslås i ulredningen, som komplement lill del befintliga branschprogrammelför sågverksindustrin, statliga stödinsatser avseende bl. a. konlinuerligmarknadsbevakning samt uppföljning av skogsskadeutvecklingen och dess följderför svensk sågverksindustri.