prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Myndighelen har lill uppgift atl samla in, bevara ochpublicera maierial om svenska, samiska och finska dialekter och folkminnen samtortnamn och personnamn i rikel, avge yllranden i ärenden om fastställande avortnamn m.m. saml samla in och sammanslälla maierial om svensk vis- ochfolkmusik och den svenska jazzens historia. För myndighelen gäller förordningen (1986:538,ändrad 1986:939) med instruktion för dialekl- och orlnamnsarkiven saml svensklvisarkiv. Beräknad ändring 1987/88 (däravlönekostnader) LokalkostnaderEngångsanvisning -(-465000 (-(-515000) -(-244000 iSIekt- ocH '. !ti4ven samt svensklvisarkiv (DOVA) Prop. ,, , , , Bil. DOVAföreslår i törsta hand att i egenskap av humanistiskaforskningsinstitutioner undantas från nedskärningar enligt huvudförslaget. FörDOVA tillämpas ett treårigt huvudförslag för budgetåren 1986/87-1988/89, Förnäsla budgetär skulle elt uttag av huvudförslagel innebära en minskning med123000 kr. Delta skulle bl,a, innebära att vissa tjänster intekunde återbesättas pä heltid ochmöjligheterna att anslälla tillfälligavetenskapliga medarbetare reduceras. Insamlingsverksamheten reduceras,skyddskopieringen försenas och bearbetningen skärs ned. DOVAhar föreslagit utökning av två halvakanslitjänster till heltid vid arkiven i och (-(-,),utökning av en halv arkivarietjänst till heltid vid arkivet i (-(-. ), utökning av entrefjärdedelstjänst till heltid vid visarkivets jazzavdelning (-(-. )samt inrättande av en arkivarietjänst med inriktning på finska (-(-. Förarbetet med att lägga upp ett nytl fastighetsregister föreslår DOVA all denengångsanvisning DOVA nu har förnyas och utökas med , Underanslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål har DOVA innevarande budgetåren engångsanvisning om , för skydds- och säkerhetskopiering samtinredning och ulrustning, DOVA föreslår all engångsanvisningen uiökas till200000 kr, för att laklen i skyddskopieringen skall kunna öka. En planenlig minskning av utgifterna /88 har gjorts enligt det treåriga huvudförslag och de grunderför beräkningen som fastlades inför /87, Därvid harjag beräknaten medelstilldelning som med . överstiger vad som följer avhuvudförslagel, 1 enlighet med myndighelens lorslag har ullaget avhuvudförslaget fördelats mellan förevarande anslag och anslaget Statliga arkiv:Vissa kostnader för samlingar och materiel m,m, Dialekl- ochorlnamnsarkiven saml svenskt visarkiv (DOVA) disponerar en engångsanvisning om631000 kr, för namngranskning i samband med fastighetsbeteckningsreformen. Jaghar beräknat en utökning av denna engångsanvisning, inkl, prisomräkning, med244000 kr. För skydds- ochsäkerhetskopiering samt inredning och utrustning har jag under anslaget Bidragtill särskilda kulturella ändamål beräknat en engångsanvisning om , Med hänvisning till vadjag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Dialekl- ochorlnamnsarkiven samt svenskl visarkiv för /88 anvisa ettförslagsanslag av , 985/86 Ulgift 986/87 Anslag 987/88 Förslag 1986/87:100 Bil. Svenskt biografisktlexikon har lill uppgift all fortsättaoch slutföra utgivandet av verket Svenskl biografiskt lexikon. För myndigheten gäller förordningen (1986:537)med inslruklion för svenskl biografiskt lexikon (ändrad 1986:938), Beräknad ändring 1987/88 (däravlönekostnader) LokalkostnaderEngångsanvisning (1 746000) -F 67 000 (-(-64000) -(-59000 Svenskt biografiskt lexikon (SBL) SBLredovisade inför /87 elt ireårigl huvudförslag. En besparingenligt huvudförslagel innebär ell fortsatt överförande till redaktionen avvissa utlagda forskningsuppgifter och en minskning av registreringsarbetet,vilket drabbar utgivningstakten och på sikl hotar en regelbunden utgivning. Förall kunna minska tryckkostnaderna m.m. begär SBL . för inköp av enpersondator med ordbehandlingsmöjligheter. Inkomsternaav försäljning av publikationerna beräknas uppgå till . En planenlig minskning av utgifterna förbudgetårel 1987/88 har gjorts enligt det ireåriga huvudförslag och de grunderför beräkningen som fastlades inför budgeiårei 1986/87. Vidare harjag beräknaien medelslilldelning som med . översiiger vad som följer avhuvudförslaget. Under anslaget Bidraglill särskilda kulturella ändamål harjag beräknat . för inköp av enpersondator med ordbehandlingsmöjligheler. Med hänvisning lill vadjag har anfört och lill sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att till Svensktbiografiskt lexikon för budgetårel 1987/88 anvisa Prop. 1986/87:100 etl förslagsanslag av . Statliga arkiv:Vissa kostnader för samlingar och materiel m.m. 1985/86 Utgift 2640541 Reservalion 2856382 1986/87 Anslag 3109000 1987/88 Förslag 3181000 Från anslaget belalas kosinader för följandearkiv och ändamål. Riksarkivel ochlandsarkiven i samband med dalamediekonlroll m.m. för undersökning, vård ochkontroll av tekniska medier (ADB-band, Ijud-och videoband, mikrofilm m, m,),för anskaffning av teknisk ulrusining, Riksarkivel för inköp avarkivalier och böcker saml publicering av källskrifter. förkonservering av arkivalier, bokbindning samt reproduklion av arkivhandlingar, Dialekl- ochorlnamnsarkiven saml svenskl visarkiv (DOVA) för arvoden för tillfälligavetenskapliga medarbetare, inlösen av samlingar, resor och expenser. Beräknad ändring 1987/88 Datamediekontroll m,m. -(-54000 -(-72000 för anskaffning avADB-uirustning. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svensktvisarkiv (DOVA) DOVA föreslår att en del av myndighelenshuvudförslag las ul under delta anslag. Huvudförslaget har inte lillämpals påanslagsposten : Dalame diekonlroll m.m. Arkivet för ljud och bild () redovisar i sin anslags framslällning behov av resurser för mediekontroll. Jag vill med anledning härav erinra om all medel för sådan kontroll under della anslag har beräk nats för behoven inom både och verksamheier. ALB:s anslagsframställning i övrigt behandlar jag under anslaget Arkivet för ljud och bild:Förvaltningskostnader. Vid beräkningen avanslagsposlen Dialekt- och orlnamnsarkiven samt svenskt visarkiv harhuvudförslaget tillämpats. Den sammanlagda besparingen för myndigheten harfördelats mellan förevarande anslag och förvaltningsanslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär alt till Slatligaurkiv:Vissa kosinader för samlingar och maleriel m.m. för /88anvisa ett reservalionsanslag av , 1986/87:100 Bil. Bidrag till vissa arkiv 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Ur anslaget utgär bidrag til! Emigrantregistreti , Sliftelsen Emigrantinsliluiel, Stiftelsen föreningen. Föreningen , Folkrörelsernas arkivförbundoch Ruolsinsuomalaislen Arkislo (Arkiv för Sverigefinnar och Finlandssvenskari ). Emigranlregislrel iKarlstad (Arkiv förSverigefinnar och Finlandssvenskar i ) -(-54000 -(- 2000 -(-' 4000 1, i Karlstadanhåller om atl bidragel höjs med , för alt en föreståndare skallkunna anslällas pä heltid, 2, Stiftelsen begär en bidragshöjning med . för atl kunna finansieraarkivarie- och biblioteka-rietjänsler samt för driftsmedel, 3, Stiftelsen begär en bidragsökning med100000 kr, för forskningsfrämjande insalser inom arbetarrörelsen. 4, begär enbidragsökning med , för att täcka ökade lokalkostnader, 5, Föreningen elt oförändrat statsbidrag, 6, begär etl särskilt bidrag förforskningslVämjande åtgärder inom folkrörelserna om . 7, Ruolsinsuomalaislen Arkislo (Ai-kiv för Sverigefin- Prop. 1986/87:100 nar och Finlandssvenskar i ) begär en bidragshöjning Bil. för ökade baskostnader. I särskilda skrivelserhar Baltiska arkivet. Tjänstemannarörelsens Arkiv och Museum och lyis företagsarkiv ansökt om drift- och verksamhelsbidrag. har yttratsig över framställningarna och förordat oförändrade statsbidrag i avvakian påarkivulredningens slutbetänkande. Riksarkivel har dock understrukitangelägenhelen i Baltiska arkivets verksamhet. Somjag anförde i budgetpropositionen 1986 (prop.1985/86 bil. 10 s. 432) och ienlighet med riksarkivels förslag anserjag att frågan om bidrag ur anslagetlill ytterligare enskilda arkiv bör behandlas av arkivulredningen. Jag hardärför inle beräknai någon ändring av anslaget uiöver prisomräkning. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår all lill Bidrag tUl vissaarkiv för /88 anvisa elt anslag av . 25 1986/87. Kulturminnesvård Prop-1986/87:lOO Bil, 10 Föredraganden I har inlellselt arbele med alt se över möjligheterna all effektivisera och breddainsatserna inom kulturminnesvärdens omräde. Utgångspunkten för arbelel är atlde fysiska kulturkvaliteterna i vid mening i den byggda och odlade miljönbehöver tas lill vara med en ökad medvetenhet, Arbelel bedrivs därför isamverkan mellan ulbildnings-, bostads-, jordbruks-, civil- ochfinansdepartementen, Etl moment i översynen gäller kulturminnesvårdens s,k, speciallagstiftning, bl,a. fornminnes-och byggnadsminneslagarna, som bör sammanföras i en samlad kulturminneslag. Ensådan lag kan bl.a. göra del lättarealt överblicka skyddel för kulturminnena. Den befintliga lagstiftningen behöverockså i vissa avseenden moderniseras och anpassas efter nya behov och krav. Jag räknar med alt detsamlade resultatet av översynsarbetet skall kunna redovisas för riksdagentidigast budgeiårei 1987/88, Redan i årets budgetproposition finns del dockanledning atl ge en samlad redovisning av de regeringsförslag som nuläggs fram med anledning av eller av belydelse för översynsarbetel, Etl kullurmiljöarbele med den inriktning jag harredovisat bör bedrivas på bred fronl och fä ulslag inom flera samhällssektorer.Del bör omfalta den mera Iradilionella vården av kullurminnen i form av t,ex.byggnadsminnen och fornlämningar men också ålgärder för alt la lill vara värden i kulturlandskapet och iden stora mängden av icke exklusiva bebyggelsemiljöer. Av betydelse är därförfrågor som i budgelpropositionen redovisas under olika huvudtitlar. Jag inlederdärför min föredragning med en sammanfattning av vissa frågor som behandlas avmiljö-, bostads- och arbetsmarknadsministrarna. Innan jag övergår till mitt förslag till anslagsberäkningar för kulturminnesvården kommerjag ocksåatt redovisa mina förslag med anledning av arkeologiulredningens betänkande(SOU 1985:13) Fornlämningar och exploatering samt vissa frägor röranderiksantikvarieämbetets fastighetsförvaltning. I, Vård av fornlämningar och kulturlandskap beslöl med anledning av regeringensförslag i budgelpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 438, KrU 18,rskr. 192) om en viss ökning av anslaget till insalser för vård avfornlämningar. Bakgrunden var bl.a. alt resurserna för dessa vårdarbeten i höggrad ulgörs av beredskapsarbeten vilkas omfattning minskat såsom en följd avarbetsmarknadspolitikens förändrade inriktning. Jag är emellerlid medvelen omatt ytteriigare ålgärder behöver vidlas för all fornvårdsarbelen skall kunnautföras i en erforderlig skala. Det är av delta skäl nödvändigt atl ytteriigareutveckla förutsättningarna för verksamheten. Del bör i försia hand ske genomatt användningen av de befintliga resurserna effektiviseras. Jag har därför samrållmed arbetsmarknadsministern om behovel av all ytterligare utveckla samarbetet mellan (R.AÄ) och 386 En sådanutveckling bör komma lill Prop. 1986/87:100 stånd bl.a. när det gäller allge RAÄ och länsstyrelserna bättre förutsätt- Bil. 10 ningar för enlångsiktig planering av fornvårdsarbetena. Det ankommer på AMS och RAÄ att lade inilialiv som krävs för alt ensädan planering skall komma lill slånd. Jag hänvisar i övrigt denna fråga lill arbetsmarknadsministernsföredragning. Jag har samrått medmiljö- och energiministern angående behovet av de slatliga insalser för vårdoch säkerställande av det iradilionella kultur- och odlingslandskapet och förall hälla landskapet öppel, Detla är elt område där de ansvariga förnaturvårds- och kulturminnesvårdsintressen samverkar.Odlingslandskapet innehåller omistliga värden från såväl natur- somkultursynpunkt. Såsom miljö- och energiministern kommer alt redovisa senaredenna dag föreslås förslärkningar av resurser för särskildaprojektinsatser avseende nalurvårdsätgärder i odlingslandskapet. En strävanskall vara atl dess insatser planeras och genomförs så alt kulturminnesvärdensintressen kan tas lill vara. En aklivmedverkan i denna del av naturvårdsarbeiel måste därtill förutsättas frånkulturminnesvårdsorganisationens sida. Jag villdärför undersiryka viklen av alt vården av kulturlandskapet ägnas sloruppmärksamhel av RAÄ. Jag hänvisar i övrigl i denna fråga lill miljö- ochenergiministerns föredragning. Väsenlligl för en god kulturmiljö är hursamhället handskas med det befintliga beståndet av bostadsbyggnader. En godboendemiljö kan sålunda bl,a, bero på om kvaliteterna i lidigare sätt altbygga och utforma närmiljön las till vara. Sådana kvaliteter finns i den äldrebebyggelsen såväl som i 1900-lalets och efterkrigstidens bosläder. De ärväsentliga för de boendes trivsel i det byggda landskapet, för möjligheternaalt avläsa samhällsutvecklingen och av esleliska skäl. Jag vill därför i deltasammanhang hänvisa lill regeringensproposition om bostadspolitiken (prop. 1986/87:48) som förelagts riksdagenhöslen 1986. I proposilionen lämnas förslag om ålgärder bl.a. för en bosladsför-bältringsverksamhei som sker medvarsamhet gentemoi befintliga kvaliteter i bebyggelsen. Förslagen syftar bl.a, lillatt ge hyresgästerna etl ökat inflylande vid ombyggnader. De boende fårhärigenom slörre möjligheter att påverka den egna bebyggelsemiljön. Detta ärockså elt delmål för regeringens arbete med frågorna om kulturmiljön. Arkeologiskaundersökningar och bostadsbyggande m.m. bemyndigade regeringen dåvarande chefenför att lillkalla en särskild utredare (f.d. generaldirektören )med uppdrag all utreda formerna för slalens stöd till arkeologiskaundersökningar m.m. Uiredaren avlämnade den20 beiänkandei (SOU 1985:13) Fornlämningar och exploatering. En sammanfattning av beiänkandei bör fogas lill prolokollet i detta ärende som bilaga 10.13. En förteckning över remissinstan- Prop. 1986/87:100 sernaoch en sammanslällning av remissytlrandena bör fogas lill prolokol- Bil. 10lel i detta ärende som bilaga 10.14. 3.1 Bakgrund, arkeologiulredningens betänkande Lagskyddet för fasla fornlämningar har lång hävdi vårl land. Det är emellertid ofrånkomligt att fornlämningar kan behöva tasborl för att ge möjligheter lill förändrat markutnyttjande. Del innebär dockatl kulturhistoriska värden och vetenskapligt källmaterial förstörs. För atlminska dessa förluster krävs vanligen, med stöd av lagen om fornminnen, attborttagandet föregås av en vetenskaplig arkeologisk undersökning som syftarlill att la lill vara den informalion som fornlämningarna innehåller. Dengrundläggande tanken bakom fornminneslagens regler är atl det arbelsföretagför vars skull fornlämningen tas bort också skall bära koslnaden för denundersökning som bedöms vara nödvändig. Konsekvenserna av dearkeologiska undersökningskoslnaderna för byggandet och för boendekostnadernahar vid ell flertal tillfällen uppmärksammals genombl.a. Del har då i första hand varit fråga omutgrävningar av de medellida städernas s.k. kulturlager och deras effekler påbostadsbyggandet i de äldre stadskärnorna. Med anledning av ettantal moiioner uttalade vid 1979/(KrU 1979/80:12,rskr. 51) atl det fanns anledning attse över möjligheterna all underiälla för arbelsföretagen att finansiera dearkeologiska undersökningarna och evenluella åtgärder i övrigt som kan komma ifråga. Enligt utskotlel borde översynen präglas av sirävan att väga olikaintressen mol varandra. Nägon saklig försämring av skyddet för fornlämningarnaborde inte komma i fråga. Innan jag övergår lillmina överväganden och förslag villjagför kännedom i korlhel redogöra för de viktigaste resultaten avutredningens arbete och av remissbehandlingen. Jag vill framhålla alt fiertalet av de åtgärder utredningen föreslagitinle förutsälter ställningstaganden från sida. Till de delar detgäller åtgärder som är av störte betydelse för del samlade systen:i inom vilketundersökningarna görs anser jag ändå att regeringen bör bereda tillfälle all ta del av förslagen. harsålunda anfört atl del finns tre faktorer som har särskild betydelse när delgäller de arkeologiska undersökningskoslnaderna, nämUgen informationen omfornlämningarna samt exploatörens uppgift alt dels samräda med antikvariskmyndighel, dels omsorgsfullt planera arbelsföreiaget med hänsyn till evenluell förekomst av fornlämningar. Ulredningen har funnilall fornminneslagens regler om kostnadsansvar främjar en noggrann planering isyfte all minska behovet av alt ta bort -och undersöka - fasta fornlämningaroch därmed verkar begränsade på exploatering av mark med fornlämningar. Atl avskaffa ellerväsenfligt förändra fornminneslagens huvudprincip om kostnadsansvaret skulle därför försvaga lagens skyddssystem. ligt utökal statligt kostnadsansvar skulle ocksåresultera i en ökad slallig Prop. 1986/87:100 planering och slyrning av denarkeologiska undersökningsverksamhelen Bil. 10 och därmed påverka kommunernasoch exploatörernas planering. Utredningen har sammanfattat sina övervägandenmed att det är ett nationellt intresse att bevara fornlämningarna medan delallmänl sett inte är något riksinlresse alt låta ta borl dem. Den för varsskull fornlämningen måsle avlägsnas bör därför bekosta den arkeologiskaundersökningen. Enligt utredningensmening finns det emellertid anledning au, inom det befintliga regelsystemet,vidta ålgärder i syfte all undvika att exploatörerna belastas med högaarkeologiska undersökningskostnader. Utifrån delta synsätt har utredningenredovisat en serie förslag lillåtgärder beiräffande informationssystemet kring fornlämningarna, formerna förkommunernas och förelagens planering inför exploateringar liksom beiräffande dearkeologiska undersökningarnas organisation och genomförande saml beträffandemyndigheternas handläggning och beslut i fornminnesärenden. På en punkt konstaierarutredningen ell behov av etl mera långtgående statiigl ansvarstagande förkostnaderna. Del gäller undersökningar i samband med bostadsbyggande istädernas centrala delar och särskilt beträffande de medeltida stadskärnornamed förekomster av fornlämningar i form av s.k. kullurlager. Ulredningenkonslalerar atl del finns slarka önskemål om att komplettera städernas centraladelar med bosläder, från bostadspolitiska och miljömässiga utgångspunkter.Denna ambition hämmas dock av bl.a. höga markkosinader. 1 de medeltidastäderna tillkommer därtill de arkeologiska undersökningskostnaderna som enytterligare hämsko. Enligt ulredningen kan dessa mänga gånger bidra lill atl enönskvärd bostadsbebyggelse inle kommer lill stånd. I de fall bostäder ändåbyggs upplåts de som regel med bostadsrätt eller ges en slor andel affärslokalerför alt underlätta finansieringen, Arkeologikoslnaderna kan nämligen inlekompenseras genom ullag av en hyra som ryms inom del s,k, bruksvärdet enligt hyreslagensregler, Ulredningen anser sålundaall de arkeologiska undersökningskostnaderna i vissa fall har en påvisbarnegativ effekl från olika samhällssyn-punkter. Nackdelarna kan här intekompenseras genom de åtgärder utredningen föreslagil i övrigt. Ulredningen anser allarkeologikoslnaderna vid bosladsbyggande bör kunna jämslällas med andrakosinader för markberedning m.m. Bidrag lill undersökningskostnaderna bördärför kunna ges inom bostadsfinansie-ringssyslemels ram. Utredningen föreslåratt ränle- och amorteringsfria tilläggslån, inom en årlig ram av 5 milj. kr., skall kunna lämnas lill sådanakosinader. Vid ulformningen av förslaget har ulredningen utgått från främstförhållandena i de medellida stadskärnorna men anfört all bl.a. gränsdragningssvårighelergör att förslaget bör ha generell räckvidd, dvs. omfalla även bostadsbyggandevid l.ex. Av remissvaren framgårall R. '\Ä, länsslyrelserna och museerna, hell eller huvudsakligen ställer sig bakom ulredningsförslagen. Förekommande invändningar är främsl av teknisk nalur. Länsmuseernas samarbelsråd m.fl. instanser anser atl arbetsföretagens kostnadsansvar borde utsträckas till att omfalla konserveringen av fynd frän undersökningarna. En majorilel avkommunerna hävdar all siaten bör ta elt större ansvar Prop. 1986/87:100 förundersökningskostnaderna. anser i princip Bil. 10 attsiaten bör svara för arkeologiska undersökningskoslnader. Vid sidan av kommunersom intar samma hållning finns några, l.ex. , Göleborgs, Lunds ochYstads kommuner, som ansluter sig lillulredningens övergripande synsält. Andra kommuner åter, t,ex. ochSöderköping, gör inga principiella invändningar men anser all förslagen,särskilt beträffande stöd till undersökningar vid bostadsbyggande inle ärtillräckligt längigående. Med något undantag anserde bygg- och bostadsorganisationer som yttral sig all utredningsförslagen inleär tillräckliga för atl möla de problem man anser föreligger. När det gäller informationenoch den kommunala planeringen rörande fornlämningarna synes flerlalel kommunerinstämma i uppfattningen all kommunerna i detta avseende har etl viktigtansvar. I lika hög grad underslryksdock alt den kommunala planeringen för all fungera måsle kunna bygga påeffekliv statlig informalion om fornlämningsförekomsterna och deras arl. I yttranden från övrigaremissinslanser, l.ex.riksrevisionsverket, statskontoret. m.fl. dominerar synpunkter avteknisk natur saml rörande bl.a. finansieringseffekterna av förslagen. En klar majoritet blandremissinstanserna tillstyrker förslaget om tilläggslån i samband medbosladsbyggande men flera anser all del inle är lillräckligl långtgående. 3.2 Uigångspunkter för mina förslag För egen del anserjag arkeologiulredningensförslag vara väl ägnade alt ligga lill grund för ställningstaganden rörande dearkeologiska undersökningarna och deras finansiering. Jag delar till fullo utredningens syn på betydelsenav fornminneslagens regler om kostnadsansvaret för arkeologiska undersökningarsom jag refererat. Det grundläggande allmänintresset beiräffandefornlämningarna är sålunda atl de skall förbli orörda av exploateringar ochfinnas kvar som en väsentlig del av del gemensamma kulturarvel. Jag kan inte ansluta migtill uppfatlningen att finansieringen av undersökningarna bör ses som enstatlig angelägenhet då de bidrar till den arkeologiska och kulturhistoriskakunskapsuppbyggnaden. Självfallet är det nödvändigt att kunskap las lill varanär fornlämningar tas bort. Den omfallande verksamhet med borttagande av faslafornlämningar som ägl rum i landet allt har dock utan ivekanstyrts av hänsynstaganden till exploaieringsintressen och inle avforskningsintressen. Det innebär alt exploateringsinlressena generelll setttillmätts stor betydelse och atl bevarandeinlressena i motsvarande mån fållvika. Jag anser också attfornminneslagens regler om kostnadsansvar är väl ägnade atl främja en rimlig avvägning mellan intressena all bevara och att ta bort en fornlämning. Den som villla borl fornlämningar tvingas ta ställning till angelägenheten av det egna förelagel när det innebär 390 att han får bära de arkeologiska kosinader somföretagel föranleder. 1986/87:100 minneslagens syslem för avvägningmellan bevarande- och exploaterings- Bil. 10 intressen innebär atllillstånd till borttagande av enfornlämning av väsenllig betydelse - och som därmed ofta förutsätter en meromfatlade undersökning före borttagandet - endast skall ges om intresset allexploatera har en avsevärd tyngd. En sådan exploatering kan i de allra fleslafall ocksä antas kunna bära undersökningskostnader som kan bli relativt setlhöga. Del viktiga incitamentettill omsorgsfull planering av arbelsföretagen skulle enligt min mening avsevärtförsvagas om de grundläggande reglerna om kostnadsansvar ändrades. En sädan ålgärd skulleockså med nödvändighet, med hänsyn lill all slalens utgifler måste hållas nere,antingen innebära att lillstånd lill ingrepp i fornlämningar måsle ges med enväsentligt större restriktivilel än vad som är fallel, eller alternativt attambilionsnivån för de arkeologiska undersökningarna avsevärl måsle sänkas,dvs. att fornlämningar skulle få tas borl utan erforderlig föregåendedokumentation.