prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Förulom sitt reguljära program bistår UNHCR, pågeneralförsamlingens uppdrag, flyktingar efter återkomsten tillhemlandet eller hjälper människor som av skilda orsaker är hemlösa i sitt egetland. har UNHCR därtill bistått ett stort antal hemlösa itorkdrabbade länder bl. a. på och i . UNHCR:s verksamhet granskas av en rådgivande kommitté,den s. k. exekutivkommittén. Kommittén har 41 medlemmar. Kommitténsammanträder en gång i där flyktingkommissarien har sillsäle. Därutöver äger informella möten med den rådgivande kommittén rum . Dettasker för att medlemsländerna löpande skall få insyn i UNHCR:s verksamhet. Flyktingkommissariens verksamhet finansieras genomfrivilliga bidrag medan kostnaderna för sekretariatet i inkl.fältkontoren, ca 1 600 personer, till en dryg Ijärdedel bestridsvia FN:s ordinarie budget. UNHCR:s verksamhetväxte explosionsartat under senare delen av 1970-lalet.1975 uppgick totala budgeten för säväl reguljära som särskilda 184 program fill 69 milj. dollar och 1980 till . 1986/87: 100 beräknas till totalt . Den reguljära budgeten har av Bil. 5 exekufivkommiltén fastställts till 360milj. dollar (motsvarande ). Till detta kommer utgifterför de särskilda programmen, för bl. a. hemvändande flyktingar. De största bidragsgivarna 1986, räknat iabsoluta tal, är , , ,, , och . Räknat per capita är den fjärde störstebidragsgivaren. reguljärabidrag under /86 () uppgick till 75 milj. kr. Därutöver gavs omfattande extrabidrag från bl. a. anslagspostenKatastrofer m. m. inom det bilaterala anslaget och anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. reguljära bidrag för /87() uppgår lill 90 milj. kr. Liksom de flestaandra organisationer inom FN-systemet har UNHCR svårt att nå de fastställdabidragsmälen. På grund av bl. a. lorkkatastrofen i har UNHCR 1985 och 1986 haftstora problem att finansiera sina program. Ett annat problem är en ökadspecialdesfinering av bidrag vilket har minskat flyktingkommissariens möjligheter att på ettrationellt sätt fördelaresurserna mellan de olika flyktinggrupperna. FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar(UNRWA) FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar började sinverksamhet 1950. UNRWA bistår de flyktingar som lämnade vid staten de som blev flyktingar efter junikrigel 1967. är ca 2,1 miljonerpalestinier registrerade som flyklingar hos UNRWA. Ungefär en iredjedel av dessabefinner sig i läger i , , samt i Gaza-remsan och på . Programmet för Palestinaflyktingar avser utbildning,hälsovård och livsmedelshjälp. Genom utbildningsprogrammet, vilketomfaltar två tredjedelar avbudgeten, utbildas drygt 350000 palestinska barn i 635 skolor. Omkring 10 000 lärare, nästan samtliga palestinskaflyktingar, arbetar inom utbildningsprogrammet. UNRWA:s chef, med titel generalkommissarie, rapporterarvarje år till generalförsamlingen om organisationens verksamhet.I november 1985 tillträddeitalienaren som ny generalkommissarie efler svensken . En rådgivande kommitté finns för planering av organisationensverksamhet. 1986/87: 100 budget planerades till 194 milj. dollar, enminskning jämfört med föregåendeår. Anledningen härtill är att UNRWA 1986 introducerat elt nyll budgetsystemsom innebär att det belopp som budgeteras är ett absolut minimum för genomförande av planerade insatser. Nedskärningar idenna budgel skulle leda lillallvarliga konsekvenser för UNRWA:s program. förulses en budgel pä 200 milj. dollar (motsvarandedrygt I miljard kr. De störstabidragsgivarna till UNRWA är , , och . Det svenska bidragetför /87 () uppgår till 70 milj. kr. Internationella familjeplaneringsfederationen(IPPF) Familjeplanering har i mänga länder startats genominitiativ av frivilliga organisationer. (, IPPF) är den enda världsomspännande frivilligorganisationen för familjeplaneringoch ansvarigt föräldraskap. IPPFhar lokala medlemsorganisationer i över 100 länder. Det övergripande målet för IPPF:s verksamhet är attfrämja familjeplanering och ansvarigt föräldraskap, dvs. människors rätt attsjälva besluta om hur många barn de vill ha och när de skall födas. Federationen verkarför attöka medvetenheten om befolkningsfrågans betydelse och för all den beaktas i nationella och internationellautvecklingsplaner. I satsar IPPFpå atl utveckla och förbättra tillgången på familjeplaneringsservice.Särskilda ansträngningar görs för alt förändra attityderna hos männen. Genom alt vidga samarbetet med andraorganisationer, enskilda såväl som olika FN-organ, söker IPPF skapa en bredareförankring för sin verksamhet. Enökad satsning i har inletts. Federationen samarbetar nära med WHO i frågor som rörsexualundervisning, nutrition och familjeplaneringsservice inom ramenför mödra- och barnavård. haretl samarbele inletts med som länkar familjeplanering tillUNICEF:s barnöverievnadsprogram. Representanter för samtliga medlemsorganisationersammankallas till den s. k. medlemsförsamlingen. Då fastställs enarbetsplan för tre årframål. Ansvaret för verksamheten i övrigl ligger på slyrelsen, , som består av representanter förmedlemsorganisationerna, s. k. volonlärer, valda på regional basis. Generalsekreterareär Bradman Weerakoon, Sri Länka. Federationens sekreiarial är beläget i . 1986/87: 100 Bil 5 IPPF:s verksamhet finansieras genomfrivilliga bidrag frän regeringar, organisaiioner och privata bidragsgivare. k. lokala inkomster frän medlemsavgifter, försäljning av preventivmedel ochbidrag från statliga och privata källor vilka direkt tillfallermedlemsorganisationerna. De frivilligabidragen från regeringar m.m. uppgick lill sammanlagi , slörre delen (37,5 milj. dollar) från ett tiolal regeringar. , , ,och var de störstabidragsgivarna. beslut atl inte ge fortsalt bidrag till * IPPF har föranlett nedskärningar bäde avprogramverksamheten och sekrelarialel.Indragningen av del amerikanska bidraget är en följd av nya rikllinjer för befolkningsbisiänd som bl. a.stipulerar atl bidrag inte utgår till frivilligorganisationer som utför elleraktivt förespråkar aborter som enfamiljeplaneringsmetod. IPPF:s uppfattning i frågan är att de lokala familjeplaneringsföreningarna, i länder däraborter är lagliga, själva får avgöra om de vill stödja abortrelateradverksamhet. Det svenskabidraget för /87 uppgår fill 75 milj. kr. Enligt avtal med IPPF skall därav användasför särskilda ändamål som projekl förkvinnors utveckling, förbättrad mödra- och barnavård, ungdomsprojekt och integrering av familjeplanering iden lokala hälsovården. /internationella handelscentrum(ITC) /internationella handelscentrum (ITC)bildades . Dess syfte är bl. a. att främja export genom medverkan i marknadsundersökningar,utveckling av nya produkter, marknadsföring och uppbyggnad av nya institutioner förexporl. Även importrelaterade projekl förekommer. I enlighet med nordiska rekommendationerhar ITC i ökande grad uppmärksammat de minst ulvecklade ländernas behov. Riktlinjerna för ITC:s verksamhet fastställs av debeslutande organen i och på grundval av rekommendafioner från enrådgivandegrupp (on ITC), i vilken representanter för alla medlemsländer deltar. För den löpande verksamhelen svarar etlsekretariat i med ca 250 anställda,vartill kommer ca 600 experter i ITC:s samarbetsländer. är svensken exekutivdirektörför ITC. ITC:s sammanlagda utbetalningar för verksamhelsårel 1985uppgick till 25,5 milj. dollar. ITC:s tekniskasamarbetsprogram finansieras genom UNDP-bidrag och frivilliga bidrag.Sverige är den störste enskilde bidrags givaren. Det svenska bidragel uppgår /87 lill 14 milj.kr, 187 varav1 milj.kr. lill ITC:s råvaruprogram. Dessutom samarbetar med ITC inom ramen för detbilaterala utvecklingssamarbetet. 1986/87: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 8,6 milj. (1985) (1984) (1985) (1984) 11kr. (1985/86) Ekonomisk och social utveckling Prop.1986/87:100 .Angolasekonomiska och sociala situation är, trots landets belydande utvecklingspotential,fortsalt besvärlig. En viktig faktor i sammanhanget är interventioner, med bl. a. slöd fill rebellrörelsen ,regelrätta invasioner i södra andra militära aktioner. Sabotageaktioner har letl lill alttransport- och kommunikalionsleder brutits söndersamt produktion och distribution inom jordbruk och industri försvårats.Resurskrävande mililära motoffensiver och upprensningsaktioner har av regeringens styrkor genomförts bl. a. molUNITA-baser i södra . Landets ekonomiskaläge förbättrades något . försämrades emellertidsituationen åter drastiskt. Prisfallet på viktigaste exportproduktolja har reduceral inkomsterna och beslut atl liksom stödjaUNITA har fått som konsekvens all våldet i ökal och slora resurser harmåst avsättas till försvaret. Regeringspartietsolika beslut om effekiivisering av ekonomin har inle i någon störreutsträckning kunnat genomföras, vilket är en direkl följd av den militäradeslabilisering och de ekonomiska saboiageaktioner UNl-TA-rebellernautfört. På grund av den ekonomiska nedgången och krigssituationen i landet är ålskilliga basvarorransonerade. fårbetydande stöd frän östländer men strävar med viss framgång efler alt vidga sina samarbetskontaktermed olika västliga i-länder och övriga . Etl problem förlandet är alt ca 600000 angolaner till följd av och UNITA:sterroraklioner Ivingas leva som flyktingar i sitt eget land. Enligt en bedömningav FN lillhör den grupp länder i som är i störst behov av katastrofbistånd. är en av de slörsia bilaterala biståndsgivarna.FN och Internationella rödakorset är andra slora givare. Svenskl stöd lillbefrielserörelsen inleddes . Efter självständighet1975 lämnades stöd frän i form av katastrofbistånd. Det långsiktigautvecklingssamarbetet inleddes . Inklusive stödel lillMPLA under liden före självständigheten uppgår de svenska bi-slåndsbetalningarna till t. o. m. 1985/86lill drygt 830 milj. kr. Det svenskabislåndel är på grund av det besvärliga säkerhetsläget geografisktkoncentrerat lill området kring och kusten norr därom. De slora transport-och distributionssvårigheterna innebär atl utvecklingssamarbetet även ifortsättningen måste ha en sådan geografisk begränsning. Bislåndel omfattarstöd till fiske- och hälsosekiorerna, importslöd saml en personal- och konsullfond. Bristen påutbildad och erfaren personal ärstor, främst inom lekniska områden. Transportsektorn har erhållit bidraggenom importslödet. Genom del svenska samarbetet främjas iförsta hand de bislåndspolitiska målen resurstillväxt och ökat ekonomisktoberoende. 14 1986/87. bidrar till atl motverka en ytteriigare försämring avbefolkningens sociala Prop. 1986/87: 100 villkor och har fått en klarareinriktning på primärhälsovård. Medelsfördelningen framgår av följande labell: Importutbildning (ITC) tjändsbygdselektrifiering (Dembos) Importslödoch stöd till landsbygdselekirifiering Importstödethar utgjort den största komponenten i biståndet. Det är inriktat på inköp av reservdelar och kompletterande utrustning inom energi- och transportsektorerna. En del av importslödethar tillsammans med katastrofbistånd använts för inköp av utsäde ochjordbruksutrustning lill småbrukare i södra . En annan del har använtsför delfinansiering av ett projekt förelektrifiering pä landsbygden (Dembos). Kusinära fiske och fiskeriundersökningar Stöd lämnas lill kustnära fiske ochfiskeriundersökningar. Stödet till det kustnära fisket omfattar bl. a. utbildning,inköp av båtar och utrustning till fiskeföreningar,organisation och underhåll. Målel med stödet är alt öka fångsterna för egenkonsumtion och för försäljning. Syftet med stödel till fiskeriundersökningar är att förbättra Angolasförmåga att rationellt utnyttja ochskydda sina fiskeresurser. bidrar med besättning till forskningsfartygetGoa, forskningsrådgivare och utrustning. Stödet till en fiskeskola i nort om Luandasyftar till att utbilda angolansk personal för fiskeflottan. Skolans permanentalokaler med plats för 300 elever togs i bruk . Det svenska siödet omfattarbyggnader, personalbiståndoch ulrustning. 1986/87: 100 Ril 5 I början av 1986har stöd påbörjats till nya program inom primärhälsovården - koncentrerade fill utbildning,läkemedelsinsatser och hälsoupplysning. Fondenhar utnyttjats bl.a. för personal från och inom seklorernaundervisning, energi och industri. Ett allvarligt utvecklingshinder i är bristen påutbildad personal. Behovetav personalbistånd inom samarbetssektorerna är därför stort. Genom uppförande av fältarbetarbosläder harpersonalbiståndet kunnat ökas. Bostäderna har tagils i bruk . För att stärka Angolasupphandlingskapacitet stöds genom SIDA och ITC en insats avseendeimporthanteringen i landet. Katastrofbistånd har lämnats för att lindra den svårasituationen i landet. Det har använts bl. a. till inköp och distribution avlivsmedel och andra basvaror. Fraktbidrag har utgått till enskildaorganisafioner för klädtrans-porlertill . Genom BITS har stödlämnats i form av u-krediter bl. a. inom energisektorn (Dembos). Medfinansiering frän har studerats ett projekt som avser reparation av ett smäbåtsvarv. 1986/87: 100 Bil. 8i'nga/iska bukten \))J CoxsBazar / , * offentligt nettobistånd/person - totalt (e.xkl. 68 milj. (19841 (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 5 Bangladeshsom haft en militärtegim återgick till Landets parlament öppnades efler alt valgenomförts om än under oroligheter och anklagelser om valfusk. hölls även presidentval. Det ekonomiska lägetförbättrades något /86. Trots svåra översvämningar under 1985beräknas produktionen av spannmål /86 ha uppgått lill drygl , dvs. nägolhögre volym än föregåendeår. Tillväxttakten i ekonomin ökade nägot jämfört med de senaste årensgenomsnitt på tack vare fortsatt återhämtning inom andra sektorer änjordbruket. Sjunkandeväridsmarknadspriser på jute och jutevaror, som svarar för cirka hälften avvärdet av exporten, inverkade negativt på landels exportinkomster. Dettakompenserades delvis av en fortsatt diversifiering och ökning av den icke-lradifionellaexporten, särskilt av konfektion, och ökadetransfereringar från bangladeshiska arbetare utomlands. Regeringen harfortsatt all föra en restriktiv budgetpolitik i syfte alt begränsastatsutgifterna, bl. a. genom minskade subvenfioner till jordbruket. Denfidigare expansiva kredit- och penningpolitiken har stramats ål.Inflationstakten har hållits på en måftlig nivå, . Jordbruket ärnyckelsektorn i ekonomi och svarar för hälften av BNP, trefjärdedelar av sysselsättningen och av exportinkomsterna.Regeringen eftersträvar självförsörjning av spannmål (ris och vete) ochbetydande satsningar har gjorts på konstbevattning, högavkastandesädesslag och handelsgödsel. Livsmedelsproduktionen i stort förblir dockhuvudsakligen beroende av rådande väderlek. För att minska importen av spannmålkrävs inte bara ständigt nya rekordskördar ulan även en belydligl snabbare ökningav produkfionen än hillills. Induslrin svararför av BNP och av sysselsättningen. Industrin befann sig länge istagnation, trots försök att stimulera prival företagsamhet och överföra stora,lidigare stafliga textil- och jutefabriker i privat ägo. hartillväxten inom industrin förbättrats påtagligt. Bangladeshsskuldsituation fortsälter att försämras. Växande amorteringar påutlandsskulden och ett i reala termer stagnerande biståndsflöde kommersannolikt att leda lill fortsatt press på betalningsbalansen och skuldkvoten som 1985/86 låg på . Bangladeshsbefolkning ökar med över 2 miljoner , vilket bidrar fill att alll flerblir jordlösa och att arbetslösheten förvärras. Mer än en fjärdedel avbefolkningen beräknas vara undersysselsatl, realinkomsterna har sjunkit och enväxande andel av befolkningen lever i absolut fattigdom. är heltberoende av biståndet, som finansierar över tre fjärdedelar av landetsutvecklingsbudgel och en stor del av importen. utvecklingssamarbete med regleras avelt tväärsavtal |qt för budgetåren1985/86-1986/87 och omfattar totall 290 milj. 145 milj. kr.avser 1986/87. svarar för endast drygt en procenl av Prop. 1986/87:100 det biständ erhåller. Sedan det svenska biståndssamarbetet Bil. 5 inleddes har ca 1,6 miljarderkr. utbetalats t. o. m. /86. Avsiklen har längevarit att en växande andel av det svenska biståndet skall inriktas påatl förbättra levnadsförhållandena för faltigare grupper på landsbygden. Under1986/87 förutses denna biståndsandel öka till cirka två Iredjedelar. Medelsfördelningen framgår av följande labell (milj. Sysselsättning Hälsovård/befolkningUndervisningKonsultfond Importstöd,bundet Iraportstöd, obundet Infrastrukturellaprojekt Reservationen vid utgången av /86 var,trots atl utbetalningarna översteg landramen, mycket stor om än nägot mindre än föregående år.Reservationen hänför sig främsl fill det bundna importstödet, medan utbetalningarna inomprojektstödet ökat kraftigt. Sysselsättningsprogram för offentliga arbeten avberedskapskaraktär har förekommil i landet . I syfteatl än mer inrikta sådana insatser på jordlösa och småbönder inleddeSverige och 1982 etl samarbetsprogram för all ge sysselsättningoch inkomsler för dessagrupper. Programmet, som även stöds av , omfattar anläggning av vägar, broar, fördämningar,dräneringskanaler och fiskdammar. Aktiviteter för kvinnor ges särskilduppmärksamhel. 1981/82lämnas svenskt stöd till ett program för flodreglering och dränering.Stödet, som samordnas med en nederländsk insats, inriktas på att ge jordlösaoch småbönder arbete och inkomster och samlidigt höja livsmedelsproduktionen. /86 stöder också genomjordbrukskassan ett kreditprogram för fattiga på landsbygden. Sverigestöder i samarbete med elt program för inköp och 194 distribution av basläkemedel och A-vitamin lill hälsoslationer pålandsbyg- Tillsammans med slöder även ettprojekl som avser Prop. 1986/87: 100 förbättrad distribution, användningoch kvalitetskontroll av basläkemedel. beslutade1985 att inte lämna fortsalt stöd till det bangladeshiska befolknings- ochfamiljehälsoprojektet mot bakgrund av den brist pä balans mellan hälsovård ochfamiljeplanering som hksom andra givarelänge påtalat. Ett mindre svenskt bidrag har lämnats /86 lill enmodellklinik som bedriver utbildning för familjeplanering. En framställning omsvensk samfinansiering med av ett vaccinationsprogram är under beredning. har länge givit stöd tillyrkesutbildning i syfte att avhjälpa bristen på yrkeskunnig arbetskraft. Enpraktisk inriktning av utbildningen eftersträvas. Förutom elt begränsat personalbistånd har stödel bestått av utrustningtill ett trettiotal skolor och inrättande av en yrkeslärarskola och undersenare är även renovering av gamla undervisningslokaler. /86 lämnassvenskt stöd till ett primärundervisningsprojekt, som bl. a. syftarlill atl öka intagningskapaciteten och höja kvaliteten på undervisningen samtsärskilt bereda flickor möjlighet till skolgång. /86 användes obundet importslöd för upphandlingav cement, kaligödningsämnen och zinktackor. Under det bundna importstödet avsattes medel förupphandling bl. a. av pappersmassa, aluminiumslänger och -tackor saml för s.k. infrastrukturella projekt, som avser dels rehabilitering av svenskaänglurbiner, dels leveranser av rullager till järnvägsvagnar och navigationsutruslning. Utanför landramen lämnas bidrag lill svenska enskildaorganisationer för deras verksamhet i . Verksamhelen omfattarkliniker för mödra- och barnavård, familjeplanering, slöd till skolor ochfaltiga elevers skolgång, rehabilitering för handikappade ochlandsbygdsutveckling. Vidare lämnasdirektstöd dels till bangladeshiska organisationer för verksamheter som utgör komplementtill insalser inom landprogrammel, dels till kvinno- och andra lokala organisationer somarbetar för att förbättrakvinnornas siluaiion. SAREC slöder eltinlernafionellt forskningscentrum för diarrésjukdomar i . Prop.1986/87: 100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Botswanasekonomiska tillväxt sedan självständigheten , dä landet var ett av jordens fattigaste länder, har varit högjämfört med mänga andra . Ekonomin kännetecknas av dualismen mellan detraditionella och moderna sektorerna. av landets invånare är för sinförsörjningberoende av jordbruk och boskapsskötsel. I industrisektorn sysselsattes av befolkningen,men sektorn svarar för cirka hälften av BNP. Trots en snabb ochpå många områden framgångsrik utveckling är framtiden för siarkt knuten filldet poliliska skeendet i . av exportinkomsterna härtörfrån försäljning av diamanter genom det sydafrikanska diamantmonopolel.Praktiskt taget all import av livsmedel, drivmedel och andra förnödenheter liksomlandets export av nötkötttill EG-marknaden sker via . står nuinför en brytningstid. Den ekonomiska styrkan baseras på inkomstkällor som ihög grad är bestämda av förhällanden utanför regeringens kontroll. Landet ärmycket utsatt för prisfluktuationer och valutakursförändringar pä världsmarknaden ochålerkommande lorkkata-strofer. Den exportinriktade produktionen är dessutomövervägande baserad pä förbrukning av ändliga resurser som mineraler och fossiltgrundvatten.En snabb befolkningsökning ställer sysselsättning och livsmedelsförsörjning i fokus.Frågan är hur den relativt gynnsamma valutatillgången skall användas föratt ge långsikfiga ulvecklingseffekter som dels leder till välståndsökningför folkflertalet, dels minskar beroendet av . är en avAfrikas få demokratier med parlamentariskt flerparti-syslem. Biståndssamarbetet med påbörjades . m. , då blev programland, till och med mitten av har det svenska bislåndeluppgått till ca 760 milj.kr. Det nuvarande avtalet om utvecklingssamarbeteomfattar budgetåren 1986/87-1987/88. Medelsramen är 180 milj. kr.Sverige tillhör lillsammans med , ,, och Norgede största biståndsgivarna. Del svenskabiståndet syftar till att minska beroende av och allfrämja ekonomisk utveckling och social utjämning. Biståndet är inriklalpå landsbygdens utveckling. Det är koncentrerat till insalser förvattenförsörjning, utbildning, distriklsulveckling och småindustri samt omfattar dessutompersonalbistånd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Disponibelt 1985/86 1986/87 ?TOp. 1986/87: 100 Undervisning Distriktsutveckling Vattenf örsörjni ng Småindustriutveckling Personal- och konsultfond Undervisningstödet har främst använts till att bygga ochutrusta skolor på landsbygden med sammanlagt ca 1 700 klassrum. Andra insatser har bl. a.varituppförande av lärarbostäder, ny- och utbyggnad av sekundärskolor, stöd tillvuxenutbildning, tredjelandsstipendiering och uppförande av bibliotek pålandsbygden. Stöd går även till läromedelsproduktion, specialundervisning förhandikappade barn, särskild undervisning av kvinnor och utbyggnad av undervisningsradion. Programmet omfattar främst utbildning av personal vid distriklsförvalt-ningarna. Syftet äratt stärka den kommunala kompeiensen och därmed möjliggöra decentralisering fråncenl)-ala myndigheter. Inom delprogrammet för arbetsintensivametoder har 60-70000 personer fätlarbete i bl. a. olika vägprojekt. Det s. k. glesbygdsprogrammet har omfattatca 7000 personer, främst tillhöriga sanfolket. Programmei syflar till alt förse landets byar med rent dricksvatten.Sedan programmets början 1971 har samtliga större byar och 337 mindre byar försettsmed dricksvatten. Tyngdpunklen ligger på en fortsatt utbyggnad i de små byarna samt rehabilitering, drift ochunderhåll av existerande anläggningar.Ökade resurser används för att tillgodose hälsovårdens krav. En hygienkampanj kommer att övergå i ett permanenthälsoupplysningsprogram inom primärhälsovården. Programmei syftar lill alt utveckla producerandesmåföretag och skapa sysselsättning.Hittills har 65 förelag utvecklats och 900 arbetstillfällen Efter en omläggning av verksamheten från främst induslribyarfill Prop. 1986/87: 100 enuppsökande och rådgivande roll liknande de svenska utvecklingsfon- Bil. 5 derna har ett svenskt konsultförelag engageratssom skall bistå det centrala bolswanska småindustriorganet. Personalbiståndet lämnas genom sammanlagt ca 50 personer,som huvudsakligen ärverksamma inom vattenprogrammet. Medel ur konsultfonden har använts för studier genomsvenska företag av bl.