prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Vid beräkning av vinstdelningsunderlaget beaktar man all skulder som uttrycks i etl nomi nellt belopp blir allt mindre betungande vid inflation. Detta sker genom att ett inflalionslillägg beräknas på skuldsumman. Om skulderna hänför sig till t.ex. uthyrda fastigheter balanseras lilläggel inle av något inflalionsavdrag (bortsett från den beloppsmässigt betydligt mindre uppräkningen av värde minskningsavdragen). Ger verksamheten i övrigt ett nollresultat (hyresin täkterna moisvarar summan av ränlor och andra driftkostnader) kan infla- lionsfilläggel leda fill vinstdelningsskall och fiU alt bolagel måsle redovisa en förlust. Om delta upprepas kan det egna kapitalet enligt balansräkning- 108 en urholkas så att bolagetbUr skyldigt atl upprätta en kontroUbalansräk- Prop. 1986/87:42 ning. Samtidigtkan de bokförda värdena på fastigheterna ligga långt under marknadsvärdenivån. Någon kontrollbalansräkning skulle inte behöva upprättas om bolaget fickmöjlighet alt kvitta bort de balanserade förlusterna mol en försiktiguppskrivning av fastigheterna. Övervägande skäl talar för att ABL förenklas så attuppskrivna medel antingen omedelbarl eUer via en uppskrivningsfond - kananvändas direkt till täckning av förluster. En förutsättning för atl ett sådantförfarande skall kunna godtas är emellerlid alt del kan kringgärdas med reglersom motsvarar dem som gäller vid nedsättning av aktiekapital. Strängareslriktioner måste alltså gälla i fråga om disposifionen avuppskrivningsbeloppet. har också understrukil viklen av attinte ändra den nuvarande regleringen så alt man därmed öppnar vägar för attföra medel ut ur förelagen till nackdel för borgenärer, akfieägare och andra(LU 1985/86:6 s. 13). Tillräckliga garantier mot missbmk torde skapas, omföljande villkor stäUs upp för att elt aktiebolag skall få använda uppskrivnamedel tUl täckning av förlusler. - Uppskrivning av en anläggningsfillgång får användasför kvittning av en förlust om företaget saknar fritt egel kapital atl täckaförlusten med. - Förutsättning för en sådan uppskrivning är vidareatt företagets revisor/revisorer i en särskUd handling har uttalat altuppskrivningen ligger inom tillgångens bestående värde. - Uppskrivningen för alt kvitta föriuslen skallsärskilt anmärkas i årsredovisningen. - Vinstutdelning får inle ske efter detatt uppskrivning har sken. Om uppskrivning av en anläggningstUlgång skall fåanvändas för kvittning av en föriusl är del särskilt viktigt altvinstutdelning inte får ske efler det att uppskrivningen harskett. Uppskrivningen skulle i annat fall indirekt om uppskrivningen följs avvinster kunna skapa en utdelningsbar vinst. Det belopp som uppskrivningenavser bör inte heller i någon annan form än vinstutdelning få föras ul urförelagel. Den nya uppskrivningsmöjligheten bör därför komma i fråga endast förförelagsformer med bundet kapital. TUl dessa företagsformer hör aktiebolag ochekonomiska föreningar. Ekonomiska föreningar kan liksom andraförelagsformer utnyttja reglerna i 15 § BFL om uppskrivning avanläggningstillgång och samtidig nedskrivning av andra anläggningstillgångar.Dessutom kan ekonomiska föreningar - liksom aktiebolag - sätta avuppskrivningsbeloppet fill en uppskrivningsfond. Denna hänförs fill föreningensbundna kapital (se 39 och 41 §§ FL) och får bara användas för de ändamål somanges i 15 § BFL. En ekonomisk förening kan alltså inte utnyttja eltuppskrivningsbelopp tUl "fondemission" av medlemsinsalser. Denna skiUnad i förhållandetiU akfiebolagsrälten beror på atl medlemsinsatskapitalet i en ekonomisk före ning inte är bundet på samma säll som aktiekapitalet i ett aktiebolag. Insatskapitalet är i viss mån rörligt. Vidare kan överskottet av verksamhe ten komma medlemmarna till godo även i annan form än traditionell 109 vinstutdelning och etleventuellt utdelningsförbud blir därför i praktiken Prop. 1986/87:42 svårtall upprätthålla. Den nya uppskrivningsmöjlighelen bör mol denna bakgrundbegränsas fill all gälla enbart akfiebolag. Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Fi1986:19) Översyn av vinstdelningsskatten Efterremiss har yttranden över promemorian (Ds Fi 1986:19) Översyn avvinstdelningsskatten avgetls av kammarrällen i Siockholm, bokföringsnämnden(BFN), riksskatieverkel (RSV), länsslyrelserna i , ,och , och , allmänna ombudet förmellankommunala mål, slatens induslriverk (SIND), Centralorganisationen SACÖ/SR(/SR), Föreningen revisorer (FAR), (), i (Lö), , (), . (), , Svenska revisorsamfundel SRS, , , ,, , ,redovisningskonsullers förbund och . LRF har såsom eget yttrande hänvisat till ett inom Lantbmkamasskattedelegation upprättat utlåtande. , SHIO-Familjeföretagenoch har avgetl elt gemensamt yttrande. Yttranden harockså kommit in från slatens verk. ,, , från investmentbolag varsaktier är noterade på (gemensamt) samt från AB . Förslageni promemorian har fått etl i huvudsak posifivt mottagande. Förslagen fillstyrkshell eller lämnas utan erinran av RSV, länsslyrelserna i Väslmanlands ochVästerbottens län, SIND, och Svenska sparbanksföreningen.Flertalet övriga remissinslanser har godtagit förslagen med endast smärresynpunkier. Näringslivsorganisationerna förordar mer långtgående ålgärder medanskatteadministrationen framhåller att lagsiiftningen blir mer komplex och attkontrollproblemen ökar. har konslalerat medför kombinationen bolagsskatt vinsidelningsskall sådana svårigheter. Dessa båda skatter tas ul på olika underlag och kräver därför var och en särskild redovisning. Eftersom skattesubjektet är detsamma fordras också en samordning mellan syste men för atl inle leda till oönskade skatteeffekter. Sådana effekler har uppmärksammats under den fid vinstdelningsskatlen fillämpats och syftet 111 medde nu akluella förslagen är alt undanröja vissa av dessa genom Prop. 1986/87:42ändringar i vinstdelningsskattelagen (VDL). Mot den angivna bakgrunden är dellillfredsställande att notera alt ulredningen om reformerad företagsbeskattning(Dir 1985:30) kommer atl la sig an samordningsproblemen och därvid bl.a.studera och belysa de olika vinstbegreppen i de båda systemen. arbele är mera långsiktigt, är det dock givetvisangeläget atl man på sätt som skelt i föreliggande betänkande försöker kommalill rätta med de delproblem som upplevs vålla svårigheter vid tillämpningen avnuvarande VDL. Med hänsyn till den förhållandevis korta tid somstått till förfogande för granskningen av betänkandet, har kammarrätten intekunnal bedöma konsekvenserna av förslagen i dess detaljer. De olika förslagensynes i och för sig logiski uppbyggda. De Ijänar, såvitt kammarrätien kanbedöma, syftet att lösa vissa av samordningsproblemen mellan bolags- ochvinstdelningsskatten och innehåller också förenklingselemenl (framför allthöjningen av fribeloppet), vilket hälsas med tUlfredsstäUelse. Kammarrälten kandock inte underlåta att påpeka att vissa av de föreslagna ändringarna verkar ikomplicerande riklning (t.ex. i fråga om koncernbidragens behandling) medanandra (exempelvis beträffande begreppet "intressegemenskap") inte kansägas fuUt ut lösa de tolknings- och tillämpningsproblem som förelegal. Belänkandetinnefaltar en teknisk översyn av vinstdelningsskatten. De mer principiellafrågorna kring skattens beräknande skall behandlas av den nu sittandeföretagsskalleulredningen. Nämnden vill ändå inledningsvis undersiryka desvårigheler vinstdelningsskatlen föranlett ur redovisningssynpunkt. I huvudsakuppkommer två vikliga olägenheter till följd av atl vinslddningsskatten byggerpå ett realt resultatbegrepp i ett i övrigt nominellt skattesystem. Delskomplicerar detta avsevärt arbelet med utvecklingen av god redovisningssed,dels försvåras företagens inkomslskattekal-kyler. Förslagenavseende underlaget för vinstdelningsskatlen inom koncerner och vidomstruktureringar leder lill ökade kontrollsvårigheter vid deklarationsgranskningen.Andra förslag, såsom höjningen av fribeloppet, leder däremot till minskadekontrollproblem. finner dock att de förslag som ledertill ökade konlrollsvå-righeter är av sådan arl atl de framförda kraven påändringar är berättigade. Sammanfattningsvis har ingainvändningar mot de förslag som framförs i betänkandet. Det finns dock skältill vissa smärre kompletteringar. Länsstyrelsenanser att en rejäl översyn i stället borde ha gjorls, för all undvikadeländringar i lagen. Dylika ändringar får lill följd administrativakontrollproblem mellan olika beskattningsår för taxeringsmyndigheterna. Vidareblir regelkomplexet mer betungande för näringslivet än vad som skulle varanödvändigt. iVäslmanlands län anför: Prop. Deförslag lill ändringar av lagen om vinstdelningsskall som läggs fram ipromemorian löser en del av de problem som framkommit i den prakliskataxeringsverksamheten. har inle något alt invända mot arbetsgmppensförslag. Allmännaombudet för mellankommunala mål anför: Lagen(1983:1086) om vinsidelningsskall gäller års laxering. Den harinneburit ett markant merarbete både för taxeringsnämnderna ochtaxeringsintendenier i samband med skalleprocesser. Åven domstolarnasarbetssituation påverkas givelvis. Del finns en påtaglig risk alt en yllerligarekomplicering av systemet leder liU att nödvändig kontroU inte kanupprällhållas. Jag viU i della sammanhang specieUt påpeka de svårigheler somkan uppkomma i koncerner där förelagen lämnar deklaralioner i olika län. Delmåsle i sådana fall finnas någon myndighet som har del övergripande ansvaretför kontroUen. ligger detta ansvar hos allmänna ombudet förmellankommunala mål (AÖ). Skatleprocesser i första instans för dessa mål förshos mellankommunala skatterätten (MKSR). Både AÖs och MKSRs framtida situafionär under ulredning hos . Mot bakgmnd av det anförda kan endast sådanaförändringar accepteras som är synnerligen moliverade ur materieUa synpunkierenligt min mening. Del kan inle förnekas, alt de nuvarande maleriella reglernai vissa fall leder tiU icke önskvärda konsekvenser och atl vissa lagändringardärför bör ske. SINDhar i elt fidigare remissvar avvisat förslaget om vinsidelningsskall (seyttrande över Ds Fi 1983:13 "En modell för vinstdelning"). Däremothar SIND från industripolitisk synpunki inga invändningar mol att marginellaredovisningstekniska förbättringar sker av nuvarande lagsliftning. Positivt äralt i föreliggande promemoria det s. k. fasla fribeloppel föreslås blifördubblat tUl I miljon kronor varvid anlalet förelag som skall betalavinsidelningsskall uppskattningsvis reduceras med 1/3. SACÖ/SRhar inget all erinra mol de föreslagna förändringarna av vinstdelningsskallenmen vill påpeka de negativa konsekvenserna av atl de offenfiigägda företagensärbehandlas. Redanfrån början kunde det antas att lagen om vinsidelningsskall skulle förorsakaföretagen ell betydande merarbeie vid bokslulsdisposilioner ochskatteberäkningar. Dessa farhågor har vid den prakfiska fillämpningen i höggrad besannats. Del nu föreliggande förslaget får anses syfla lill allneutralisera vissa av ofullkomligheterna. Andra kvarstår emellerlid. KF vUlbetona vikten av all den ytterligare översyn som förutskickas i promemorianverkligen kommer lill slånd, även om del återstår en begränsad lid dåvinstdelningsskatlen är tänkt att ulgå. Del kan l.ex. inte slå iöverensstämmelse med lagens syfte att skuld- tyngda företag skall eriäggavinsidelningsskall så snart de visar viss resul- Prop. 1986/87:42talförbätlring. Möjligheter atl modifiera inflationskorrigeringen i dessa fallbör finnas. En höjning av fribelopipel skulle visserligen verka i rält riklningmen undanröjer på intet säll problemet. Det förhållandet att vinstdelningsskatlen ärberoende av inkomstskatten och vice versa ställer till stora bekymmer. Det ärolyckligt att företagsskat-lekommitténs belänkande om företagsbeskattningen isin helhet och efterföljande lagstiftningsarbete skall behöva avvakias innanen ändring på denna punkt kan komma lill slånd. Skatledelegationenser i huvudsak posilivi på de framlagda förslagen. Arbetsgmppen har i en delväsenfliga frågor beaklal den kriiik som riktals mol lagen och dess i mångafall orimliga effekler. Del kan emellertid konstateras atl arbetsgmppen dra:gitgränserna för sin översyn av lagen väl snävl. Ändringsförslagen berör områdendär det i och för sig är angeläget med skyndsamma åtgärder, men borde ha gjortsheltäckande med en lotal inventering av de problem som tillämpningen av lagenmedför. Skälel lill atl översynen begränsats till de frågorsom redovisats i promemorian anger arbetsgmppen vara att en särskild kommittéarbetar med reformeringen av företagsbeskattningen (Dir 1985:30). väntas framlägga silt förslag . Eftersedvanlig remissbehandling kan en eventueU lagstiftning tidigast träda i kraftvid taxering. Skatledelegationen anser att de cenirala frågorna inomvinstdelningsskatten (del reala vinslbegreppel m.m.) måsle lösas omgående. SAFkritiserar atl den utredning som remissbehandlats avser endast en genomgång avetl anlal detaljer i vinstdelningslagstiftningen i stället för att behandla dencenirala frågan om löntagarfondssyslemet bidragil tiU all realisera de mål somregeringen angav i sin proposition om löntagarfonder. SAF är också mycketnegativ till atl de effekler av det reala vinslbegreppel i vinstdelningsskatlensom medför att t.ex. bostadsförelag och förlustförelag Ivingas beialavinstdclningsskatt inte alls las upp i översynen. SAF anför vidare: Molbakgmnd av Svenska Arbetsgivareföreningens definitiva motstånd mol införandelav löntagarfonderna och vinstdelningsskatlen har föreningen givetvis ingainvändningar mot att det fasla fribeloppet höjs eller mot korrigeringar avoklarheter och tekniska brister i vinstdelningsskattelag-sliftningen för allförhindra ell inte avsett uttag av vinsidelningsskall. noterar vidock, alt de föreslagna förändringarna leder till, att en redan från börjanlångt ifrån lättillämpad lagsliflning blir än mer komplicerad. Som ett mått pådetta kan noteras, att textmassan i vinstdelningsskattelagen genom deföreslagna tilläggen ökar med . Svenska Arbetsgivareföreningens remissvar ilöntagarfondsfrågan avslutades med en vädjan fill regeringen "att inle genomdriva de ur avgörande synpunkter destruktiva löntagarfonderna mot elt enat närings liv. ---- Ett undanröjande av löntagarfondshotet är den vikti gaste ekonomiska åtgärden för alt ge en ljusare framtid." Deltahar fortfarande giltighet. Svenskakommunförbundei (majoriteten), som inte har några erinringar Prop.1986/87:42 mot förslagen, anför: Förkommunal verksamhel gäller självkostnadsprincipen. Denna princip innebär atlkommunen inle får ta ut taxor och avgifter av sådan storiek att vinstuppkommer. Åven när verksamhet bedrivs i bolagsform gällersjälvkostnadsprincipen. Kommunema väljer ibland att bedriva delar av sinverksamhet i bolagsform. Delta betingas oftast av organisatoriska skäl. Enligtstyrelsen bör verksamhel även om den bedrivs i bolagsform inteomfattas av vinstdelningsskatten. Kommunala bolag kan arbeta med mycket små egnakapital vilket innebär att inflationslillägget som beräknas på skulderna blirrelafivt sell betydligt större för kommunala bolag än för vanliganäringslivsföretag. berör del reala vinslbegreppel som inle behandlalsvid den nu gjorda översynen. Slyrelsen anser alt även del reala vinslbegreppelborde ha omfattats av översynen. Enminoriiei (c, fp, m) inom kommunförbundets styrelse anför: Förslagelom en översyn av vinstdelningsskallen innebär en förbättring mot det nuvarandesystemet. I sak har vinstdelningsskatten skapat alla de problem sommotståndarna till vinstdelningen anfört. Förbundsstyrelsen föreslår därför allvinstdelningsskall omgående avskaffas. Detta ger fördelar både församhällsekonomin och sysselsätlningen. Föreningenhar i skrivelse till regeringen den 21 oklober 1985 påtalat bl.a. att vissaregler i lagen om vinsidelningsskall (LVsk) har sådana orimliga och sannoliktinte förutsedda konsekvenser vid fusion, att elt flertal slörre, även ursamhällssynpunkt, önskvärda sparbanksfusioner inte kan komma lill stånd.Föreningen hemställde om sådana ändringar i LVsk att sparbanksfusioner intehindrades. Den arbetsgrupp inom som gjort översynen avLVsk, har på elt utmärkt och grundligt sätt analyserat föreliggande problem ochföreslagit sådana ändringar som, om de antas av , medför atl arbetetmed de planerade slora sparbanksfusionerna kan återupptas och fusionernagenomföras. I stencilen beaktas även att angivna icke fömtsedda effekter kunnalinträda även tidigare. Därför föreslås regler av en posiliv, retroaktivinnebörd så att de föreslagna reglerna skall kunna tillämpas även för lidigareår. Föreningen tillstyrker förslaget och förväntar sig att proposition i ämnetöverlämnas till . Föreningen tillstyrker även övriga istencilen framförda förslag. Betänkandetanges utgöra den översyn av vinsldelningsskatlens konstruktion och effektersom fömtskickades redan när löntagarfondsförslaget lades fram. Översynen haremellerlid fått en begränsad omfattning och berör inte de grundläggandeprinciper på vilka vinstdelningsskatlen vilar. Detta har lett till atlåtskilliga frågor, vilka ej alls eller endast ofuUständigt analyserades dålagstiftningen ursprungligen genomfördes, fortfarande inle tillräckligtbelysts. De nu framlagda förslagen får därmed karaklär av nödlösningar påspeciella problem vars rot ligger i att den urspmngliga lagsiiftningen omvinstdelningsskatt fåll en djupt olämplig ulformning. Vinstdelningsskattelagens(VDL) karaktär av hybrid mellan nominell och real beskattning ledertill påtagliga hanleringssvårigheter. här bara peka på deproblem, som uppkommer när den nomineUa vinslen exkluderar rörelser i friareserver men inkluderar en skatteeffekt om 52 procent på en skattebassom tar hänsyn till dessa rörelser. Det olämpliga i att VDL-systernel bortsettfrån berättigade krav på hänsynstagande lill föriustuljämning är uppenbart. Demotiveringar som 1983 framfördes för att investmentföretag och andraförvaltningsföretag skulle ingå i VDL-systemet, framslår i ljuset av senarevunna erfarenheter - se lill exempel tabell 6 på sidan 35 i det nu remitteradeförslaget - som grundlösa. VDL har dessutom lett tUl påtagliga orättvisor försådana förelag som driver sin verksamhel i koncern och därvid med speciella ochopåräkneliga effekter för sådana koncerner som omfattar utländska dotterbolag.Det måste ifrågasättas om inte koncernbalansräkningar ochkon-cernresuliaträkningar skulle vara en bättre utgångspunkt för beräkningen avde i koncernen ingående svenska förelagens vinstdelningsskatlegmn-danderesultat än när som beräkningen sker för varje företag för sig. Samfundet vUl lor sin del peka på några möjligaenkla ändringar som dramatiskt skulle förenkla systemet utan att göra detväsentligt annoriunda. En ändring vnrc att tills viaare inte särbehandla s. k.fria reserver, detta tUl dess en genomgående översyn av samspelet ocheffekterna av cn sammaniiliiBniny av de två systemen prövats av den kommiué(Dir. 1985:30) som redan synes arbeta med frågan. En annan möjlig ändring voreatt behandla akiier i dotterbolag som monetär tillgång. Detta skulle blandannat innebära att svenska företag ej på grUnd av VDL nödgas återgå till det isig inte särskilt lyckade systemel med s.k. kommissionärsförhållande. Detär beklagansvärt att vinstdelningsskatlen har fått verka under så lång lid atten översyn blivit nödvändig. När nu ändå en sådan översyn har vidtagits är detanmärkningsvärt atl denna varit så begränsad. Cenirala och viktiga frågor harlämnats utanför översynen. Hit hör det reala vinstbegreppet och sambandetmellan vinstdelningsskatten och den vanliga inkomstskatten. Till yttermeravisso har vinstdelningsskattens effekter inom fastighetssektorn hell utelämnats.,trots att en sådan översyn fömtskickades i förarbelena fill lagen (1983:1086)om vinsidelningsskall (VDL) samt all bostadskommittén förutsatte alt debostadspolitiska hänsynstagandena tillgodosågs i översynen. Över huvud tagelsaknas i översynen en analys av vinsldelningsskatlens effekter inom olikaseklorer av det svenska näringslivet och samhällsekonomin i stort. Redovisningen (i kap. 2) har, enligt förbundetsmening, främst två svagheter. För det första avspegler den endaslförhållandena del försia år som vinstdelningsskatten har tillämpats. Deltasnedvrider resultaten på ett sådant sätt att det blir omöjligt all dra korteklaslutsatser därav. Skatteut-fallet under måsle rimligenläggas till grund för en kortekt analys. För det andra saknar förbundet en redovisning avskattens storlek i förhållande till andra faktorer än antalet anställda. Hur har skatten påver kal bolagens lönsamhel, likviditel etc? Eftersom översynen, enligt vad som framfördes i prop. 1983/84::50 del A s. 64, skulle omfatta vinsldel- 116 ningsskattenskonsimktion och effekter finner förbundel det anmärknings- Prop. 1986/87:42värt all effeklerna av skatten inle redovisas eller analyseras. I della sammanhang bör del än en gång påpekas altde bostadspolitiska effekter av vinstdelningsskatten som bosladskommiitén harredovisat i sitt slutbetänkande över huvud inle lagls lUl gmnd för översynen.Denna fråga, som urspmngligen behandlades i den ovan nämnda proposifionen ochsom hänvisades lill arbetsgmppen av bostadskommittén, har inle ens hållils vidliv genom att visas vidare lill något pågående eller tiUtänkt utredningsarbete.Förbundet fömlsälter därför alt denna fråga behandlas i det lagstiftningsarbetesom eventueUt följer på arbetsgmppens översyn. Hit hör l.ex. frågan om delreala vinslbegreppets inverkan på en så kapitalintensiv marknad somfastighetsmarknaden samt det orimliga förhållandet all den hyresledandeallmännyttan inte omfattas av skatten. , och anför: Familjeföretagensskalteberedning (FAMS) bevakar familjeföretagens skattefrågor förSHIO-Familjeföretagen, , . FAMS har gjort en sludie om familjeföretagensekonomiska situation på gmndval av SCBs finansslafistik. I en jämförelse mellan dem som betalarvinsidelningsskall visar det sig enligl undersökningen att mindrefamiljeföretag betalade högre andel av resultatet i vinstdelningsskaU än destörre. med 5-19 anställda belalade ochförelag med 20-49 anslällda 3,8 procenl. Familjeföretag med över 200 anstäUdabelalade av resultatet i vinstdelningsskall. Övriga förelag, sominte är familjeföretag, betalade 3,2 procenl av resultatet ivinsidelningsskall. Del är således de mindre företagen som bär dentyngsta bördan av skallen. Detta är anmärkningsvärt mol bakgmnd av alt det iden föregående debatten om löntagarfonderna framfördes alt syftet med fondernavar alt dra in s. k. övervinster från storföretagen. - Vinstdelningsskallen ger en rad skeva effektersom speciellt missgyn nar småföretagen. Exempelvis slår infiationsfilläggel speciellt hårt mot småföretagen eflersom dessa regelmässigl har en lägre soliditet, dvs. är mer beroende av främmande kapital, än övriga företag. Vinstdelningsskatlen har också visal sig ha svagtsamband med räntabiliteten. Dåligt konsoliderade och svaga förelag, exempelvisexpanderande mindre förelag med hög skuldsättning, drabbas hårt av skallen. - Vinstdelningsskatten missgynnar generelltserviceföretag i jämförelse med förelag med annan verksamhel. beror på alt serviceföretagen inte har samma skatleplaneringsmöjligheler eflersom dessa i prakfiken endasl kan utnyttja resultaluljämningsfond för vinslreglering. En sådan vinstreglering har inle någon effekt för beräkningen av vinsldelningsunder iagel. FAMS sludie visar att av de undersökta branscherna hadefamiljeföretagen inom detaljhandeln den högsia vinstdelningsskallen. Företagmed fler än 20 anslällda betalade av resultatet ivinstdelningsskatt medan t.ex. förelag i industrin betalade . - Vinstdelningsskallens konsimktion har lett tillalt generationsskiften ytterligare försvårats. Detta beror på atl aktiema vid s.k. interna aktie överlåtelser inte är en sådan monetär tillgång som skall inflationsjusleras vidberäkningen av vinstdelningsskatt. - Sammanfattningsvis framstår vinstdelningsskattensom en konstlad Prop. 1986/87:42 form för att ur förelagen ta mede! tiUsystemet med löntagarfonder. Skallen medför nackdelar för näringslivet.Småföretagen är specielll missgynnade.