prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Engenomgång av de funktioner som åvilar visar att de flestauppgifterna inte alls eller endast i begränsad omfattning knyter an till denegentliga tullverksamheten. Denallmänna gränsövervakningen innebär t. ex. att övervakar attfrämmande fartyg inte inträder och uppträder på svenskt sjöterritorium i stridmed gällande regler. Ansvaret för att övervaka att bestämmelserna i bl. a.tillträdesförordningen (1982:755) efterlevs delar med försvaret.Ett annat exempel på arbetsuppgifter som har fä beröringspunkter medtullverksamheten är havsfiskeövervakningen som bl.a. innebär attkustbevakningen håller uppsikt över att de fartyg som fiskar i den svenskafiskezonen har rätt till delta och att fångsterna som tas upp håller sig inomgällande överenskommelser. Tullbevakningär således endast en liten del av de arbetsuppgifter som åvilarkustbevakningen. Merparten av de uppgifter och tjänster som kustbevakningenutför ligger inom andra myndigheters ansvarsområden och inom skildadepartementsområden. Övervakningsuppgifterna regleras i lag respektiveförordning om medverkan vid polisiär övervakning. Räddningstjänstoch serviceuppgifter regleras i instruktion, avtal eller annan överenskommelse.Myndighetsintressenten för fiskeövervakningen är , kontroll avefterlevnaden av lagen om kontinentalsockeln görs på uppdrag av statensindustriverk, oceanografisk observationstjänst görs efler överenskommelser medSMHI, medverkan i sjöräddningsoperationer görs inom ansvar förräddande av liv, etc. Deltainnebär atl verksamhetsmässigt enligt min mening liggernärmare försvaret, polisen och än tullen. Ettframgångsrikt effektiviseringsarbete påverkas enligt mina erfarenheter i högutsträckning av de organisatoriska förutsättningarna för verksamheten.Sektorsintressen tenderar annars att lägga hinder i vägen för ett vidgatsamarbete. Dennuvarande sektorindelade organisationen inom sjöövervakningen har lett till enrad dubbleringar i materiellt och personellt hänseende. Jag delar därför denuppfattning som redovisats i flera olika utredningsarbeten atteffektivitetsvinster finns att göra inom områden som system för ledning, samband,kommunikation liksom malerielanskaffning och underhåll genomen ökad samordning och integration med verksamheter av liknande karaktär somkustbevakningens. Men för att nä en sådan önskvärd samordning och högre kostnadsmässig,men även verksamhetsmässig effektivitet, krävs en organisatorisk förändring.En sådan förändring mäste givetvis ske i riktning mot verksamheter som ställeranspåk på samma typ av organisation, resurser och utrustning. Mot denbakgrunden finns två alternativa vägar att gå, antingen i riktning motsamordning med eller med försvaret. Prövningen av allernativetmed har, som redovisats tidigare, av olika skäl avförts inomregeringskansliet. Mina överväganden har därför koncentrerats till desamverkansformer som kan utvecklas mellan försvaret och inomramen för de tidigare redovisade alternativa organisatoriska modellerna. Jagåterkommer senare till mina överväganden och förslag i denna del. sida har i anslutning till tidigare utredningsarbeten starkainvändningar rests mot ett avskiljande av frän tullverket.Farhågorna har framför allt gällt risken för att i framtidenskulle komma att nedprioritera tullbevakningsuppgifterna. Jagdelar inle den oron. Den löpande övervakning av sjötrafiken som kustbevakningenutför utifrån gällande tullbestämmelser skiljer sig funktionellt sett intenämnvärt från den övervakning som gör med avseende på andrabestämmelser som reglerar svenska och utländska fartygs rörelser pä svensktsjöterritorium, t.ex. övervakning av sjötrafikbestämmelser, liksom i fråga omföreskrifter rörande t. ex. jakt och fiske etc. för vUka annan myndighet äntullverket är huvudman. Ett avskiljande av frän tullverketbehöver därför enligt min bedömning inle medföra någon ändring med avseende påden från tullsynpunkt aktuella övervakningen. skall t. ex. isamma utsträckning som kunna utnyttjas för insatser i fråga ombekämpning av narkotikasmuggling och annan grövre smuggling. En fömtsättningför detta är givetvis att kustbevakningspersonalen bibehåller sinabefogenheter att ingripa mot brott mot smugglingslagstiftningen ochtullförfattningarna. Jagvill sluthgen framhålla atl inle heller när det gäller övriga arbetsuppgifterkommer en ny organisation att innebära några väsentligare verksamhetsmässigaförändringar för kuslbevakningen. Nuvarande arbetsuppgtfter skall i sin helhetutföras inom ramen för en ny organisation. Dessutom kan det med de ändradeorganisatoriska förutsättningarna bli aktuellt att pröva frågan om att föraöver ytterligare arbetsuppgifter till i syfte att minska sektoriseringeninom sjöövervakningen. Uppgifterna skall även fortsättningsvis komma tilluttryck i instruktionen för den nya kustbevakningsmyndigheten jag senarekommer att föreslå inrättas. 4.2 Syfte med förändring av kustbevakningensorganisatoriska ställning Utgångspunktenför arbetet har varil alt inte förändra uppgifter utanistället att bevara dess särart och identitet men med en förändradorganisatorisk ställning. skall enligl min mening vara ensjälvständig organisation under regeringen som själv ansvarar för sinverksamhet utgående från regeringens uppdrag. Meddenna allmänna förutsättning skall målet med en förändrad organisatoriskställning vara att dels nå en totalt sett effektivare sjöövervakning m. m.,dels öka möjligheterna till en totalt sett mera rationell statlig verksamhetinom detta område. Ökad rationalitet bör kunna uppnås inom etl flertal områdenbl. a. i fråga om ledning och samband, malerielanskaffning, underhåll,förrådshållning och utbildning. 1984års försvarskommitté har redovisat behovet av att förbättra övervakningen avvårt sjöterritorium, en verksamhet som berör bäde ochförsvarsmakten. Denna verksamhet har samordnats i vissutsträckning. Enligt försvarskommilléns mening bör emellertid en betydligtutökad samordning genomföras, vilket skulle vara lill fördel för bådaorganisationerna. Bl.a. bör enligt kommitténs mening möjligheterna till samulnyttjandeav flygplan och fartyg inom ramen för ubätsskyddet utnyttjas. I detta syfte börvissa av fartyg utrustas så att de, då möjlighet föreligger,kan medverka i ubålskyddet, dock endast i spaning efter främmande ubåtar. Jag delarförsvarskommitténs uppfattning i dessa avseenden och förordar en utvecklingsom ökar effektiviteten i sjöövervakning och därmed sammanhängande verksamhetinom ramen för de resurser som totalt disponeras i olika statligaverksamheter. Med en sådan inriktning bör också försvarets resurser i ökadutsträckning kunna medverka för att öka kapaciteten i kustbevakningensverksamhet. Jag vill erinra om att ingår i marinenskrigsorganisation, vilket talar för att en ökad samordning med försvaret redani fred är lill stor fördel. Omett sålunda ökat gemensamt resursutnyttjande skall vara effektivt fordrasenligt min mening att ledningsorganisation och sambandssystem inom försvaretoch kuslbevakningen utvecklas så att en fortlöpande smidig samverkanmöjliggörs. I detta sammanhang vill jag också anföra att här angiven inriktningbör kunna leda till en effektivare och säkrare sjöräddning. Sävälkustbevakningen som försvarsmakten har med vissa lokala undantag egnakusttäckande radionät. Till detta kommer kustradiostationer. Nätenarbetar med olika basstationer, frekvenser och radiostationer.Inom både marinen och finns stora behov av att bygga ut ochmodernisera sambandsnäten. En integrering av sambandsnäten bör kunna gebetydande fördelar. I uppbyggnaden av ett gemensamt sambandsnät måstetrafikbehovet med bl. a. polis, och tillgodoses. Ettsådant samordnat, kustläckande nät gemensamt för och marinenbedöms väsentligt öka lednings- och samverkanseffektiviteten och ge betydande rationaliserings- vinster.Även underhållskostnaderna borde minska avsevärt i ett sådant Prop.1986/87:95 gemensamt sambandsnät. Jagförordar sålunda att inriktningen bör vara all få till stånd ett iniegre- Bilaga 6 rat sambandsnät där sambandsbestämmelser, utbildning, hantering och Finansteknisk materiel sä långt möjligt är lika mellan försvaret och kustbevak- departementet ningen. I fråga om anskaffning av fartyg och annan materiel bedömsbetydande rationaliseringsvinster kunna göras. är enteknikintensiv verksamhetsgren och disponerar teknisk materiel lillett samlat kapitalvärde om ca I miljard kronor. Även försvaret har en högteknologiskutrustning som måste underhållas och förnyas. Försvarsmakten ochkustbevakningen står inför stora investeringar på parallella områden framöver.Inom gäller detta behov av teknikutveckling ochteknikupphandling inom områdena fartyg, tele, fjärranalys, miljöskydd och undervattensspaning.Vidare kan konstateras att försvarsmakten och för den närmaste10-årsperioden planerar att bygga fartyg och båtar av jämförbara storlekar förca I miljard kronor. En samordning av denna anskaffning från komponenlnivå tilli vissa fall hela fartyg bör ge tekniska och ekonomiska vinster. Delförutsätter dock att beställarnas verksamhetsspecifika krav kan samordnas frångrunden. De väsentliga vinsterna i materielanskaffningsprocessen erhålls enligtmin mening när materielen kan anskaffas gemensamt i större serier. Härigenombegränsas utvecklingskostnaderna, styckepriset och underhällskostnader. Beträffande materielunderhåll och förrådshållning vill jaganföra följande. Löpande underhåll av materielen sker primärt på regionalnivå. genomförs en viss del av fartygsunderhålloch fartygsreparationer vid marinens verkstäder. har en förrådshållningav miljöskyddsmateriel m. m. utmed svenska kusten och vid och Mälaren.Underhållet av denna miljöskyddsmateriel utgör ett speciellt problem och frånkustbevakningens sida framförs krav på personalförstärkning i form av förrådstekniker. Mina överväganden har visat på goda möjligheter att uppnåeffektivare underhåll och förbättrad förrådshållning genom ett gemensamtutnyttjande av befintliga resurser i syfte att nyttjarationaliseringspotentialen inom dessa områden. I fräga om utbildning bör vinster kunna göras genomeffektivare utnyttjande av befintliga utbildningsresurser. Sålunda bör prövasmöjligheten att i ökad utsträckning utnyttja marinens skolor för utbildning avkustbevakningens personal i vissa specialijänster. Med hänsyn tillkustbevakningens uppgifter vid incidenter i fred och ingående i försvarsmaktenskrigsorganisation är det vidare nödvändigt att viss utbildning och övninganordnas gemensamt för och marinens personal. För atlförsvars-maklen på ett effektivt sätt skall kunna biträda vidräddningstjänstoperationer är det också angeläget att försvarsmaktens personalerhåller praktisk utbildning och övning härför. Motsvarande gäller även för deenheter inom som kan bli aktuella att utnyttja. 4.3Granskning av de organisatoriska alternativen 1 alternativet därkustbevakningen bildar en egen myndighet inom den civila delen avtotalförsvaret bedömer jag samordningsvinsterna inte vara nämnvärt större . Visserligen har överstyrelsen för civil beredskap en samordningsuppgiftför denna del av totalförsvaret, men verksamhet har ettsamband med främst den kommunala räddningstjänsten vid. t.ex. kemikalieutsläppoch oljeolyckor. Enligt min mening ger alternativet inte förutsättningar fören förstärkt sjöövervakning eller möjligheter till ökade rationaliseringar,varför alternativet måste förkastas. Denbästa samordningen och de största rationaliseringsvinsterna erhålls ialternativet där inordnas som en del i marinen. Emellertid kandetta förhållande inte vara ensamt styrande för mitt ställningstagande. Fördet första strider del mot grundkravet som ställdes pä de organisatoriskalösningarna, nämligen att alltjämt skall vara en självständigorganisation, som själv ansvarar för sin verksamhet. För det andra måstefolkrättsliga aspekter föras in i bilden. Om redan i fredstidintegreras med marinen, oavsett om det är en civil eller militär funktion, kandess civila status komma att ifrågasättas. fartyg skulle i eltsådant organisationsalternaliv kunna komma att betraktas som örlogsfartyg. Förörlogsfartyg gäller emellertid vissa särskilda folkrättsliga regler. a.måste de föra kännetecken som örlogsfartyg och stå under befäl av officer iförsvarsmaktens förteckning. arbetsuppgifter ute till sjössvad gäller övervakning av fiskezoner och kontroll av båttrafik har som engrundläggande förutsättning att kustbevakningsfunktionen är civil. Enligt minbestämda mening fär inte civila status och de operativahandlingsmöjligheterna som ligger däri, gå förlorad. Alternativet måste därförförkastas. Återstår det alternativ sominnebär att bildar en egen civil myndighet inom den militärautgiftsramen. Jag vill något utveckla innebörden av begreppen militärautgiftsramen och försvarsmakten. Vad först gäller försvarsmakten är dettauttryck ett samlingsbegrepp för de försvarsmyndigheter som överbefälhavaren harett överordnat lednings-och samordningsansvar för enligt förordningen(1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten. Inom den militära utgiftsramenligger, förutom försvarsmaktens myndigheter, ()och (). Vad gäller myndigheter inom denmilitära utgiftsramen sker en samordning av planering och budgetering inom dengemensamma ekonomiska ramen. skulle däremot, i likhet med FOAoch FRI inte ingå i försvarsmakten i fred. Innebördenav detta är att får en fristående ställning på samma sätt somFOA och FRI men med mycket goda möjligheter till samarbete och samverkan bådemed försvarsmakten och de civila delarna av totalförsvaret. beaktassystematiskt möjligheter till rationalisering genom samordnad planering ochbudgetarbete. Detta alternativ innebär att behäller sin civilastatus som effektiviteten i sjöövervakningen bör kunna förbättrasavsevärt genom ökad samordning,liksom att rationaliseringar bör kunna åstadkommas i betyd- Prop.1986/87:95 Ungt högre grad än . Dettaalternativ underlättar en effektiv fortlöpande samverkan mellan Bilaga 6försvarsmakten och . Därigenom bör, genom utökat ge- Finans-mensamtutnyttjande av resurserna, kapaciteten för att lösa respektive departementet organisations uppgifter öka. 1 detta alternativ skapas avsevärtförbättrade möjligheter till en samordnad ledning och integrerade system församband. I linje härmed bör enligl min mening en fortsatt utbyggnad av gemensammacentraler för övervakning, information och ledning genomföras i likhet med dencentral som byggts upp i . En samordnad lokalisering på olika nivåer börsålunda vara möjlig att uppnå. 1 alternativet föreligger enligt min mening godarationaliseringsmöjligheter inom området malerielanskaffning. Framgångsrikanskaffning av kvalificerad materiel kräver i princip tillgång till två olikafunktioner med olika kunskaper. Den ena funktionen skall ha goda kunskaper omverksamheten på fältet samt om framtida krav på materielen. Den andrafunktionen skall ha teknisk och kommersiell kunskap. Inom försvarsmaktenrepresenterar staberna den första funktionen och ()den andra funktionen. Inom fullgörs den första funktionen avkustbevakningsbyråns operativa sektion och den andra funktionen av i kustbevakningsbyräningående fartygs- och telesektioner. resurser härför ärmyckel knappa och en personalförslärkning har från sidabetraktats som angelägen. Den första funktionen - stabsfunktionen - kommer atlkvarstå som separata enheter men med förbättrade samordningsmöjligheter. Vadgäller den andra funktionen kommer ett överförande av malerielanskaffningtill FMV att säkerställa erforderlig teknikutveckling och teknikupphandling förkustbevakningens del. Därigenom kommer en god teknisk och kommersiellsamordning av materielanskaffningen att erhållas. På motsvarande sätt börenligt min mening goda förutsättningar föreligga att uppnårationaliseringsvinster främst inom områdena materielunderhåll, förrådshållningoch utbildning. Av här redovisade skäl förordar jag att detta alternativläggs lill grund för en förändring av organisatoriskaställning. Denna organisatoriska förändring bör medge betydanderationaliserings- och effektivitetsvinster och kunna ge ytterligaresådana inom hela sjö-övervakningen. kommer dubbelinvesteringarbåde materiellt och personellt alt kunna undvikas. Jag har avstått från atl kvantifierabesparingarna då mycket av resurserna som frigörs kommer att behövas för denutveckling som väntar framöver. Kuslbevakningen och marinen slår införomfattande investeringar i båtar, fartyg och annan utrustning. Jag har under desenaste åren konstaterat de svårigheter som föreligger all tillgodose kustbevakningensresursbehov. Mitt synsätt är atl dessa anspråk på ett bättre sätt kantillgodoses genom de rationaliseringsvinster som kan åstadkommas till följd aven ökad samordning med försvarsmakten. Detta alternativ ger således goda förutsättningar för en effektivaresjöövervakning som det inte belastas av de nackdelar som skulle följaav alternativet där integreras i marinen. Alternativet gerockså förutsättningar för ökad samverkan med andra myndigheter ochorganisationer inom sjöövervakningen. Mittförslag innebär att organisatoriskt avskiljs från tullverketoch bildar en egen civil myndighet inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde och inom den militära utgiftsramen. Del bör ankomma på enorganisationskommitté att lämna förslag rörande den nya myndighetensorganisation, ledning, lokalisering, arbetsformer och relation tillförsvarsmakten, liksom hur de av mig beskrivna rationaliseringseffekterna skalluppnås. Vidare bör kommittén utarbeta förslag till erforderiiga ändringar ilagar och övriga författningar. Kommittén bör också utarbeta en plan förgenomförande av förslaget. Arbetet bör bedrivas med målet att den nyamyndigheten skall inrättas . Kommittén bör arbeta medutgångspunkt i nägra principieUa fömtsättningar som jag redovisar i detföljande. Myndighetenbör självständigt ansvara för den verksamhet som regeringen åläggermyndigheten. särskilda karaktär och identitet bör behållas. Myndighetenbör lyda direkt under regeringen, erhålla uppdrag från regeringen och ienlighet därmed inkomma med anslagsframställning tUl regeringen. Myndighetenstotala verksamhet bör finansieras från ett anslag inom den militärautgiftsramen. I anslutning till den prövning som regeringen gör avkustbevakningens resursbehov yttrar sig överbefälhavaren över myndighetensanslagsframställning. Föratt på bästa sätt utnyttja samordningsmöjligheterna bör kustbevakningenmedverka i överbefälhavarens perspektiv- och programplanering. Beträffandegenomförandet av myndighetens verksamhet bör lämplig samordning medförsvarsmakten uppnås genom att överbefälhavaren och kustbevakningenfortlöpande samverkar. Därigenom bör det enligt min mening kunna säkerställas atlde båda organisationernas samlade resurser utnyttjas för det ändamål som i vaesituation är mest angeläget. Kustbevakningenhar under de senasie tio åren varit föremål för en rad utredningar. Jag finnerdet angeläget att organisationen nu får bästa möjliga arbetsro genom alt härföreslagna förändringar av dess organisatoriska ställning snabbt genomförs. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna de av mig förordade riktlinjerna för organisation Bilaga 7 Prop.1986/87:95 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling Målsättningen förtotalförsvaret, de säkerhetspolitiska övervägandena och den försvarspolitiskainriktningen är grundläggande för alla delar av totalförsvaret. Chefen förförsvarsdepartementet har i bilaga I till denna proposition redovisat vissaandra övergripande ställningstaganden av särskild vikt, nämligen dels iavsnittet Vissa gemensamma utgångspunkter för planeringen, dels i efterföljandeavsnitt rörande ledning och samordning, beredskap, skydd mot kärnvapen,biologiska stridsmedel och kemiska hot samt personalförsörjningen. Dessagrundläggande redovisningar är av stor belydelse för det fortsatta arbetet.Inriktningen i dessa bör i tillämpliga delar beaktas av samtliga itotalförsvaret ingående myndigheter. I det följande behandlar jag inriktningenav den gällande beredskapsplanläggningen för funktionen Skolväsende ochSveriges Radios verksamhet till den del den avser psykologiskt försvar. () ansvarar för funktionen Skolväsende inom totalförsvaret, övrigamyndigheter inom funktionen är länsskolnämnderna. Verksamheten inomskolväsendet under krig och vid krigsfara regleras i förordningen (1983:724) omskolverksamhet under krig och vid krigsfara och i förordningen (1984:825) omverksamheten vid vissa statliga skolor under krig och vid krigsfara. I krig sker en omfattandedecentralisering av SÖ:s uppgifter lill regional och lokal nivå. SÖ:s uppgifterbegränsas därigenom avsevärt vilket medför att myndigheten i krig närmast blirett expertorgan åt regeringen. På lägre nivå kvarstår ikrig länsskolnämnderna. Nämnderna övertar härvid i princip de uppgifter vadgäller skolverksamheten i länet som i fred ankommer på SÖ. Pålokal nivå är kommunens skolstyrelse ansvarigt organ. Enligt gällandeberedskapsplanläggning är det i första hand den obligatoriska skolansverksamhet som skall upprätthållas i krig. Skolstyrelsen skaU söria för attalla skolpliktiga barn som vistas i kommunen får föreskriven 5 1986/87. utbildning i dess grundskola. Skolstyrelsen får göra dejämkningar i tim- och kursplaner som behövs för attundervisningen skall kunna bedrivas. Utbildningen i gymnasieskolan bedrivs i krig i den utsträckningsom förhållandena medger. Om gymnasieskolans personal, lokaler och utrustningbehövs för verksamhet, skall skolstyrelsen besluta att lägga nedundervisningen i gymnasieskolan i den omfattning som behövs. Om arbetsmarknadsutbildningen behöver del avgymnasieskolans personal, lokaler och utrustning, fär länsskolnämnden beslutaatt resurserna skall användas för detta ändamål. I krig har styrelsen för sameskolan och specialskolanbefogenhet alt göra de jämkningar i tim- och kursplanerna som behövs för attundervisningen där skall kunna upprätthållas. Om verksamheten läggs ner, skallstyrelsen för skolan se till atl eleverna får den tillsyn och vård de behöverantingen hos sina vårdnadshavare eller i den kommun där eleverna vistas. Om verksamhetenhar lagts ner, skall eleverna fullgöra sin skolplikt i i denkommun där eleven vistas. Beträffande verksamheten vid särskola finns för närvarandeinga regler. Verksamheten vid statens skolor för vuxna skall bedrivas i denomfattning som förhållandena medger. Beträffande övrig vuxenutbildning saknasregler om verksamheten vid krig och krigsfara. Övrig skolverksamhet förutsätts inte bedrivas i krig.Enligt vad jag har inhämtat bedömer SÖ att beredskapsläget i vad avserskolväsendet har förbättrats genom den nya beredskapsplanläggning som nugenomförs i kommunerna, och att beredskapslägel kan anses varagott. För egen del anser jag att inriktningen av den gällandeberedskapsplanläggningen i vad avser funktionen Skolväsende är lämplig ävenför den kommande försvarsperioden. Regler bör dock införas beträffande verksamheteni krig vid särskola. Reglerna bör ha i princip samma innebörd som nuvaranderegler för sameskolan och specialskolan. Regler bör ocksä införas beträffandeverksamheten inom grundutbildning för vuxna och vuxenutbildning. Dessaregler bör ha samma innebörd som nuvarande regler för gymnasieskolan. Jag avseratt återkomma till regeringen med förslag. Jag har i denna fråga samrått med chefen för försvarsdepartementetoch statsrådet . 3 Psykologiskt försvar verksamhet De nuvarande riktlinjerna för Radio-koncernensverksamhet lades fast av (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr.337) samt ändrades och kompletterades genom beslut av (prop.1985/86:99. KrU 21, rskr. Sändningsrätt enligt radiolagen (1966:755,omtryckt 1986:1209) tillkom- merför närvarande koncernens fyra programföretag, dvs. ,, och AB.1 avtal mellan staten och resp. företag anges närmare vad som gällerbeträffande sändningsrätt och programverksamhet. I avtal mellan staten ochSveriges () regleras dels detta bolags uppgifter som moderbolag ikoncernen, dels koncernens verksamhet under krig eller vid krigsfara. Gällandeavtal omfattar tiden fram till utgången av .