prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare innehåller stycket er erinran om att det inäringsförbudslagen föreskrivs att den somär underkastad näringsförbud inte får vara stiftare. Vad gäller de reglersom i SpL återfinns i 37 8 andra stycket och som tillkommiti syfle att upprätthålla sparbanksledningens självständighet gentemot den egnatjänstemannakretsen är dessa alltjämt av största värde. Reglerna motsvaras i BL av den s.k.femlalsregdn (72 8 andra stycket BL), där det sägs att avstyrelseledamöterna får inle flera än en för varje påböljat femtal vara befattningshavare i banken. Denna regel införs också för sparbankerna enligt andra stycket, vilket innebär en viss skärpning i förhållande till gällande regler. Enviss förändring av femlalsregdn har gjorts. "Befattningshavare"har Prop. 1986/87:12 ersatts med "anställd". Vad som avses med"anställd" framgår av inledningentill 7 kap. bankaktiebolagslagen (avsnitt 4.2). Vad gäller bestämmelsen i övrigt hänvisas lill motiven till 7 kap. 3 6bankaktiebolagslagen tredje stycket. Vid tillämpningenav femlalsregdn skall inte arbetslagarledamot enligt lagen (1976; 355) omstyrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolagmedräknas. En bestämmelse om detta bör på samma sätt som gäller för bankbolagen tas ini 8 8 ovannämnda lag och kommer att föreslåsi följdlagstiftningen. 1 en sparbank kanulses styrelsesuppleanter. Dessa är inte nödvändigtvis personligaersättare för de ordinarie ledamöterna. Vid utseende av suppleanter skallockså hänsyn tas till femtalsregeln så att regeln tillämpas på det sammanlagdaanlalet ledamöter och suppleanter. Om inte samtliga ledamöter kan inflnna ett styrelsesammanträde kallas suppleant. Därvid skall vid kallelse till varjeenskilt sammanträde iakttas att sammansättningen av styrelsen - ordinarie och suppleanter,inte blir sådan att den ståri strid med "femtalsregeln". I 37 8 SpL finnsockså bestämmelser som avser att skydda mot inflytande frånkonkurrerande banker. Utredningen har föreslagit en viss skärpning i detta avseende. Enligtmin mening kan värdet med en reglering av nuavsett slag diskuteras. Dels blir jävskretsen inte heltäckande, dels -och framför allt - kan man utgå från att flll styrelseledamöter inte utses andra personer än sådana som utanbindningar till andra kreditinstitut kan förväntas verka till bästa. Så är det t. ex. uppenbartatt inte heller den som är ledamot av en affärsbanks kontorsstyrelse bör utsestill ledamot i en sparbanks styrelse. Även personer som är engagerade i andratyper av kreditinstitut kan av jävsskäl vara olämpliga för styrelseuppdrag i ensparbank. 4§ Styrelsen skall utse en eller, om det behövs, flera verkställande direktöreratt under styrelsens inseende leda verksamheten i . Styrelsen får även utse ställföreträdare förverkställande direktör. Bankinspektionen får medge att verkställandedirektör inte utses. Om någon annan än styrelseledamot utsestill verkställande direktör, skall denneingå som ledamot i styrelsen. Om någon annan än styrelseledamot ellersuppleant utses till ställföreträdare för verkställande direktör, skall denneingå som suppleant i styrelsen. Vad som sågs idenna lag om verkställande direktör skall i tillämpliga delar gälla också för ställföreträdareför verkställande direktör. Paragrafensaknar motsvarighet i SpL. De föreslagna bestämmelserna överensstämmer i stort med dem som gäller för bankaktiebolagen och som nuåterfinns i 7 kap. 4 8 bankaktiebolagslagen. I de stora ochmedelstora sparbankerna har verkställande direktör fun nits . Av denna anledning bör särskilda regler rörande verkstäl lande direktör införas efter mönster av 7 kap. 4 8 bankaktiebolagslagen. Bankinspektionen böremellertid kunna ge de mindre sparbankerna di spens från kravet att utse verkställandedirektör. Som nämnts iinledningen till detta kapitel intar den verkställande direk- Prop. 1986/87: 12töreni en bank en annan ställning än i ett aktiebolag. Detta framgår främst av attverkställande direktören inte i lagen ges någon särskild befogenhet. Verkställande direktörens uppgifterbestäms i stället av styrelsen. Han lydersålunda direkt under styrelsen, som när som helst kan gripa in eller ta över de arbetsuppgifter som verkställandedirektören tidigare tilldelats. Dettaframgår av försia stycket som föreskriver att verkställande direktörenunder styrelsens inseende skall leda verksamheten i banken. Såvitt gällerverkställande direktörens ställning överensstämmer bestämmelserna idetta stycke med dem som föreslås i 7 kap. bankaktiebolagslagen. På andra punkter föreliggerdock skillnader. Enligt såväl BL sombankaktiebolagslagen måste vatje bankaktiebolag ha minst en verkställande direkiör. En sådan regel införs även försparbankerna men med hänsyn lill att det finns etl anlal mycket små sparbankerbör bankinspektionen kunna medgeundantag från denna regel. De sparbanker som inte har något behov av verkställande direktörbör således kunna få dispens frånkravet att utse sådan. Vidare får styrelsen utse en ställföreträdareför den verkställande direktören. Till skillnad från vad som gäller enligt 7 kap. bankaktiebolagen uppställs såledesinte etl krav på att sparbank skall ulse ställföreträdare för verkställandedirektör. Den möjlighet somges bankbolag att utse flera verkställande direktörer bör också gessparbankerna. För alt arbets- och ansvarsfördelning i ett sådant fall skallvara klar föreskrivs i 6 8 andra stycket att om flera verkställandedirektörer utses, så skall i en instruktion anges hur ledningen av sparbankensverksamhet skall fördelas mellan dem. Också i fråga omsättet atl utse verkställande direktören skiljer sig de i andra stycketföreslagna reglerna från bankaktiebolagslagen. I bankbolagen skall styrelseninom sig ulse en eller flera verkställande direktörer. Detla innebär attden person som styrelsen anser vara lämplig för uppdraget måste, innan hankan utses, väljas in i styrelsen av bolagsstämman. För sparbankerna harvalts en annan ordning som innebär att den som utses till verkställandedirektör automatiskt blir styrelseledamot. Detta har anseits vara ett smidigareförfarande framför allt vid extern rekrytering. Emellertid är det ettundantag från bestämmelsen som anger att sparbanksstämman skall ulse slyrelseni . En erinran härom har därför tagits in i 1 8. Styrelsen måste före valelbevaka alt det beslämda antalet eller det högsta lillålna antaletstyrelseledamöter enligt reglementet inte överskrids. Eftersomverkställande direktören allfld beiraktas som anställd i , måstestyrelsen också beakta femtalsregeln i 3 8 tredje stycket. Bestämmelsen i andrastycket medför avslutningsvis också att verkställande direktören måste uppfylla deallmänna kvalifikationskraven för styrelseledamöteri 3 8 första och andra slyckena. I tredje slycketföreskrivs att vad som sägs i denna lag om verkställande direktör också skallgälla slällförelrädare för verkställande direktör. Eftersomställföreträdaren för verkställande direktören skall vara antingen styrelseledamoteller suppleant, gäller de kvalifikationskrav för styrelseledamot som uppställs i 3 6 också för denne. 5 § Styrelseledamot skall, när han tillträder sitt uppdrag, för införing i Prop.1986/87: 12 aktiebok anmäla sitt innehav av aktier i akflebolag inom samma koncern som , om det inte har skelt dessförinnan.Förändringar i aktieinnehavetskall anmälas inom en månad. Första stycketgäller inte, om anmälningsskyldighet föreligger enligt lagen (1985; 571) omvärdepappersmarknaden. Paragrafen saknar motsvarighet i SpL och ulredningensförslag. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 5 8 i bankaktiebolagslagen. Enligt/örj/astycket skall en styrelseledamot när han tillträder sitl uppdrag för införingi aktiebok anmäla sitt innehav av aktier i bolag inom samma koncern som , om det intehar skett . ändringar iaktieinnehavet skall också anmälas. Anmälningsskyldigheten gäller även försuppleanter. Syftet med bestämmelsen är främst att medlemmar avsparbanksledningen inte skalt kunna köpa eller sälja aktier i koncernbolag utanatt detta blir känt för . Dessutom medför bestämmelserna att uppgifter om aktieinnehavet blir kända för anställdainom koncernen och för allmänheten. Då del gäller demsom har insynsställning i sådana aktiebolag som enligt lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden utgör aktiemarknadsbolag (börsbolag och OTC-bolag) flllgodosesde insynsintressen som ligger till grund för bestämmelsen i första slycket genomanmälningsskyldighet enligt den nämnda lagen. I andra stycket föreskrivsdärför att första stycket inte gäller om anmälningsskyldighet föreligger enligllagen om värdepappersmarknaden. 6 § Styrelsen får, med den inskränkning som följerav 7 8, uppdra åt verkställande direktör eller någonannan att ensam eller tillsammans med annan vidta sådana åtgärder somannars ankommer på styrelsens egen prövning. En person som har fått ett sådant uppdrag kallas delegat. Delegation enligtförsta stycket får även ske till särskilda ledningsorgan för visst område(regionstyrelse) eller för ett eller flera bankkontor (kontorsstyrelse). Styrelsen skall ien instruktion meddela föreskrifter om de befogenheter som skall tillkommaverkställande direkiör och andra delegater. Instruktionen skall fastställas isänder. Avser uppdraget att bevilja kredit,skall grunderna för kredilgivningen fastställas. Har flera verkställande direktörer utsetts, skall instmklionen angehur ledningen av verksamhet skall fördelas mellan dem.Styrelsen skall så snart det kan ske sändaen avskrift av instmklionen till bankinspektionen samt, när ändringarvidtagits i instmklionen, underrätta inspekflonen om detta. Uppdrag som avses iförsta stycket kan när som helst återkallas eller inskränkas. Även om styrelsen har lämnatdelegatuppdrag får styrelsen själv avgöra ärenden av varje slag. (Jfr4 kap. 5 8 USBL.) Paragrafenmotsvarar 39 8 första-tredje styckena SpL och överensslämmer med 7 kap. 6 8 bankaktiebolagslagen. Enligtförsia stycket får styrelsen, med de begränsningar som anges i 7 8, delegera de rent verkställande uppgifterna tillverkställande direktören eller andra personer, en eller flera i förening, 1. ex.direktion eller arbetsut- 24 skott.Personerna benämns här delegater. Begreppet delegat är ett hävd- Prop.1986/87:12 vunnet uttryck inom bankvärlden. Det används fortsättningsvis iförslagel som benämning på en person som fått i uppdrag att avgöra styrelseärenden. Det andra stycketinnehåller gmndläggande regler om delegation till regionstyrelse ochkontorsstyrelse. Stycket har införts på förslag av lagrådet. Enligt lagrådetsuppfattning, vilken Jag delar, bör en ny lag ge utiryck för existensen av dessa styrelser. Somframhölls i proposilionen (1975/76:53 s. 7)är termen styrelse något vilseledande i detta sammanhang, eftersom det isjälva verket är fråga om delegationer, som ulmslats med en frånstyrelsen överlåten beslutanderätt. Dessa styrelser saknar alltså associationsrättslig gmnd i bank- ellerannan lagstiftning. De utses av bankens styrelse och består i praklikenså gott som helt av personer utanför banken. I tredje stycket föreskrivs att styrelseni en särskild instruktion skall meddelaföreskrifter angående de befogenheter som skall tillkomma verkställande direktör och andra delegater, som fåttvissa uppdrag enligt bestämmelsen i första stycket. Även för verkställandedirektör skall således befogenheterna anges i instmklionen. Dessabefogenheter är ju inte som för aktiebolagbestämda i lag. Om en sparbank utser flera verkställande direktörer är det viktigt att i instmklionen klartange de olika verkställande direktörernas arbetsuppgifter och huransvaret fördelas emellan dem. Instruktionernaskall vara ändamålsenliga och tydligt avfattade. Detla är angeläget av bl. En klar avgränsning måste göras mellan delegatens handlande ikraft av delegation och som anställd i banken. Skadeståndsskyldigheten för delegatregleras i 5 kap. bankrörelselagen medan en anställds skadeståndsskyldighetregleras av allmänna skadeståndsregler.Verkställande direktörens handlande gmndar sig - förutom när han agerar somstyrelseledamot - regelmässigt på delegation från styrelsens sida. Dennesansvar för olika dispositioner regleras därför i sådana fall av bestämmelserna i 5 kap. bankrörelselagen. Det äremellertid även här av betydelse attavgöra i vilken egenskap verkställande direktören handlat, eftersombestämmelserna om styrelseledamots och delegals skadeståndsansvar i vissaavseenden skiljer sig åt. Vad gäller delegaternas befattning medkreditärenden krävs självfallet attinstmktionerna precist anger de gränser inom vilka den delegerade beslutanderättenfår utövas. Det gäller inte enbart beloppsgränser utan även säkerheternasbeskaffenhet, bindningstid m. m. Instruktionen skallfastställas i taget. Styrelsen skall emellertid fortlöpande se över instmktionerna och,om det behövs, vidta erforderligaändringar. Sparbankerna skall också se till att bankinspeklionen alltidhar kännedom om de aktuella instruktionerna. Styrelsen är den högstaförvaltningsinstansen i och fömtsättssom sådan att hålla uppsikt över delegaterna. Ett uttryck för detta är attstyrelsen enligt fiärde stycket när som helst kan återkalla eller inskränkadelegaternas (inkl. verkställande direktörens) mandat eller ulan hinder avsådant mandat själv avgöra varje slag av ärende. 7 8 Styrelsenfår inte uppdra ål en enskild styrelseledamot eller annan att Prop.1986/87:12 avgöra ärendensom är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större Slyrelsen får intei något fall uppdra åt en enskild styrelseledamot eller annan att beviljakredit till fysisk eller juridisk person som omfattas av bestämmelserna i 2kap. 17 8 bankrörelselagen (1986: 000). hinder avandra stycket får styrelsen uppdra åt annan att inom fastställda gränserbevilja kredit i och för en rörelse som drivs av låntagaren. Styrelsen får endasti enlighet med de föreskrifter som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspeklionen utfärdar uppdra åt enskild styrelseledamot eller annan attensam eller i förening med annan beviljakredit till andra anslällda och delegater än sådana som avses i andra stycket och till fysiska eller juridiska personer, vilka står i ett sådant förhållande till dem som anges i 2 kap. 17 8 första stycket 6 och 7 bankrörelselagen. Bestämmelserna idenna paragraf om kredit gäiler även garantiförbindelse som åtar sig. (Jfr 4 kap. 6 8 USBL.) Paragrafen motsvarar 39 6 Qärde och femte styckena SpLoch överensstämmer med 7kap. 7 8 bankaktiebolagslagen. I första stycketföreskrivs all styrelsen inte får uppdra åt enskild styrelseledamot ellernågon annan att avgöra ärenden som är av principiell beskaffenhet elleri övrigt av större vikt. Denna bestämmelse har således fåll ersätta de iSpL uppräknade ärendena, dock med ett undantag. Möjligheten att delegera beslut om kredit tillbl. a. styrelseledamöter, anställda och delegater i är alltjämtreglerad. Ändringarna innebärinte att sparbanksstyrelserna får helt nya utgångspunkter förbedömningen av i vilken utsträckning delegation skall få förekomma. Allljäml börde policybetonade frågorna som anger verksamhelens mål och inrikining avgöras av slyrelsen. Ärenden sominnebär att större investeringar skallgöras eller att nya verksamhetsgrenar skall startas eller förvärvas utgörexempel på sådana ärenden där avgörandena bör förbehållas styrelsen. Vilkaärenden som skall anses vara av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt får i det enskilda falletavgöras av sparbanksstyrelsen. Som måttstock vid denna bedömning bördock de ärenden som anges i 39 8 fjärdeoch femte styckena SpL tjäna. Bestämmelsenkommenteras närmare i specialmotiveringen till 7 kap. 7 8 bankaktiebolagslagen(avsnitt 4.2). Beträffandestyrelsens möjlighet att delegera beslut om kredit till styrel seledamöter, anställda och delegater i banken införs enhetliga regler för såväl sparbanker som bankaktiebolag. Reglerna innebär bl. a. att styrelsen enligtandra stycket alltid måste fatta beslut om kredit till de personer som omfattas avkreditjävsbestämmdserna i 2 kap. 17 8 bankrörelselagen. Krediter flll övriga anställda eller delegater inom skall slyrel sen kunna delegera i enlighet medföreskrifter som regeringen eller bankin spektionen utfärdar (fjärde slycket). Efter påpekande av hovrätten för Väsira (bil. 3 avsnitt 3.8.8) harordet "sammanslulning" i utred ningsförslagets lagtext ersatts med "juridisk person". synesmot bakgrund av bestämmelserna i 2 kap. 17 8 bankrörelselagen Prop. 1986/87:12 vara mer adekvat. I paragrafenstredje siycke finns, i överensstämmelse med SpL, ett undantag tillförbudei att delegera beslul om kredit lill de personer eller sammanslutningar som avses i andra stycket. Härföreskrivs nämligen att slyrelseninom vissa fastställda gränser kan delegera besluten om kredit till dessa personer eller sammanslutningar om kreditenlämnas i och för en rörelse som låntagaren driver. Enligt fiärdestycket får styrelsen till en styrelseledamot eiler någon annan delegera beslut omkredii lill andra anställda och delegater än de som avses i andra stycket och dessanärstående fysiska eller juridiska personer. Bland de delegater som här avses ingår ettslort antal kamrerare och andra anställda i motsvarande ställning pä olikanivåer i . Lagrådet harpåtalat att uttrycket "närstående" inte deflnieras vare sig ilaglexlen eller i motiven. I andra stycket finns en strängare regel, som iprincip förbjuder delegation när det gäller kredit lill sådana personer som omfattas avbestämmelserna om s. k. kreditjäv i 2 kap. 17 8 bankrörelselagen. Krelsen avnärstående enligt denna beslämmelse är, enligt lagrådets mening, snävare änden krets som i vanligt språkbmk betecknas som närstående. Detta kan givetvis beaktasi de föreskrifter som skall utfärdas. Men lagrådet har bedömt det lämpligareatl saken klargörs i lagtexten. Lagrådet har del rimligl attdelegationsregeln i fjärde slyckel skall täcka samma krets av närstående sommotsvarande regel i andra stycket. Jag instämmer i vad lagrådet anfört. Stycket har därförnu utformats på det sätllagrädei förordat. Föreskrifterna börvara så utformade att beslut om kredit lill nämnda personer alltidmåste fattas på en sådan nivå i att den presumtive kreditlagarensaknar möjlighet att påverka prövningen. Vid utformningen av föreskrifternabör således hänsyn tas till sparbankernas organisation och, om så krävs, till enskildaanställdas och delegaters individuella ställningi . I paragrafens/em/estycke har lill andra-fjärde styckenas bestämmelser gjorts ett tillägg,varigenom dessa beslämmelser om delegation kommer att gälla också beslut om ställande avgaranii. 88 Verkställande direktör eller annan delegat som är anställd i banken får inte vara styrelseledamot i sådana företagvars huvudsakliga verksamhet består i att förvalta eller driva handel medakiier eller som driver emissionsrörelse.I andra företag får de vara styrelseledamöter, om styrelse i varje särskilt fall ger silltillstånd. Den som tillståndet avser får inte della i styrelsens besluti frågan. Paragrafen saknar motsvarighet i SpL och ochulredningens förslag men överensstämmer med 7 kap. 9 8 bankaktiebolagslagen. I gällande rättfinns motsvarande bestämmelse för bankaktiebolagens del i 75 6 BL.Bestämmelsen har med vissa smärre justeringar förts över till 7 kap. 9 8bankaktiebolagslagen. Utredningen har konstaterat att sparbankerna i prakflkentorde ha handlat som om bestämmelserna i 75 8 BL var Med hänsyn till att bestämmelsen kommer all prövas Prop. 1986/87: 12 avkredilmarknadskommiltén och därmed sättas in i etl slörre sammanhang har utredningen dock valt att inte införabestämmelsen för sparbankerna. Bankinspektionen har i sittremissyttrande framhållit atl ensartade bestämmelserbör gälla för de olika bankkategorierna och atl ulvecklingen gör det nödvändigtalt i detta sammanhang föra in bestämmelsen för sparbankerna ochföreningsbankerna (bil. 3 avsnitt 4.4.1). Av de skälbankinspektionen har anfört bör enligl min mening, bestämmelsen införas ocksåsåvitt avser sparbankerna. I motiven till 7 kap. 9 8 bankaktiebolagslagen har jagredogjort för paragrafens närmare tillämpning. 9 §Om en sparbank har blivit moderföretag, skall styrelsen meddela detta till dotterföretagets ledning. Dotterföretagets ledning skall lämna styrelsen för moderföretaget de upplysningar som behövs för atl bedöma koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhet. (Jfr4 kap. 7 8 USBL.) Paragrafensaknar motsvarighet i SpL men överensstämmer i sak med 7 kap. 10 8bankaktiebolagslagen. I 1 kap. 2 8 hartagits in regler som bestämmer begreppen moderföretag och dotterföretag och därmed angerfömtsättningama för uppkomsten av koncernförhållanden.1 4 kap. bankrörelselagen återflnnes som en nyhet särskildakoncernredovisningsregler. I denna paragraf sägs att som blivit moderföretag skall underrättadotterföretagels ledning om detta. Utansärskilt stadgande är det uppenbart att om dotterföretaget är moderföretag ien underkoncern, detta bolag i sin tur bör vidarebefordra meddelandettill de i underkoncernen ingående dotterföretagen. I paragrafen sägs vidare attdotterföretagels ledning skall lämna styrelsen för moderföretaget deupplysningar som fordras för att bedöma koncernensställning och resultatet av koncernens verksamhet. I egenskap av aktie- ellerandelsägare i ett dotterföretag har moderföretaget rätt alt ta del av deredovisningshandlingar som skall läggas fram för delägarna samt att ta del avrevisionsberättelsen. Om moderföretaget och dotterföretaget har sammaräkenskapsår kan således flera uppgifter hämtas från detta material. Iannat fall fordras särskilda uppgifter från dotterföretaget per moderföretagets balansdag. Också i övrigt fordrassärskilda uppgifter från dotterföretagetsåsom upplysningar om interntransaktioner och andra mellanhavanden inomkoncernen som inte kan utläsas ur de framlagda redovisningshandlingarna. 10 §Inom styrelsen skall en av ledamöterna vara ordförande. Styrelsen skall välja ordförande om inte annatföreskrivs i reglementet eller beslutas av sparbanksstämman. Styrelsen får även utse vice ordförande. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning. Verkställande direktör eller annan anställd i banken fårinte vara ordförande ellervice ordförande. (Jfr 4 kap. 8 8 USBL.) Paragrafensförsta stycke motsvarar 12 6 SpK och dess andra stycke Prop. 1986/87: 12motsvarar 37 8 andra stycket 1 SpL. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 11 6bankaktiebolagslagen. Innehåller intereglementet någon föreskrift om hur styrelseordföranden skall utses och har sparbanksstämman intefattat särskilt beslut om detta, skallenligt/örito srycket styrelsen utse ordförande. 1 detta stycke har även tillagtsatt styrelsen får utse vice ordförande. Av andra stycketframgår att verkställande direktör eller någon annan anställd i banken inte får varastyrelsens ordförande. Bestämmelsen återfinns redan i SpL. På sätt somföreslagits i motsvarande bestämmelse i 7 kap. bankaktiebolagslagen får inteheller vice ordförande vara verkställande direktör eller anställd isparbanken. Motivet flll bestämmelsen är detsamma som legat flll grund för dens. k. femtalsregeln, dvs. att styrelsen,som skall utöva tillsyn över bankens anställda, inte bör ledas av någon avdessa. Av samma skäl somanförts för en ändring av femtalsregeln bör "befattningshavare" i bestämmelsen bytas utmot "anställd". Attstyrelseordföranden inhämtar kunskap om bankens verksamhet och skötsel genom attingå i en delegatgrupp kan vara av vikl för styrelsearbetet. Bankverksamhet harliksom mången annan verksamhet blivil alltmer komplicerad. Det torde därförvara svårt att utan någon förankring i denpraktiska verksamheten kunna leda arbetet i styrelsen och fatta de försparbanken riktiga besluten. Alltjämt är emellertid de urspmngliga motiventill bestämmelsen vikliga. Styrelseordföranden bör därför vara förhindrad att i alltför slor omfattning delta i bankenslöpande förvaltning. Som anförts iinledningen till detta kapitel kan styrelseordföranden då komma attjämställas med en anställd i och därmed bli förhindrad att fullgörasin syssla som ordförande.