prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Del kan l.ex.gälla att utarbeta konkreta projekl som senare genomförs med hjälp av olika typer av regionalpolitisktstöd, insatser för atl samordna verksamhetervid statliga organ eller utvecklingsprojekt som syftar tUl att ta tillvara lokala och regionala fömtsättningar och inilialiv. Medlens användning under budgeiårei 1985/86 framgår avföljande tabell: Av tabellen framgår att en stor del av medlen användstUl insatser inom Prop. 1986/87:100 områdena industri och utbildning.Andelen medel tiU leknikspridningspro- Bil. 14 jekt har ökat från budgeläret1984/85 till /86. revisorerhar i en rapport (1985/86:6) granskal projektverksamheten. Därpåpekas bl.a. brister i del projektregister som använls. Vidareframhålls behovel av en förbättrad utvärdering av verksamheten. När det gäller projektregistret har enarbelsgmpp med representanter från industridepartementet,några länsstyrelser och högskoleregions datacentral (UMDAC) arbetat framnya former för registrering av projekten.Med det nya projeklregistret kommer del alt bli lättare alt få fram informalion om verksamheten samiidigi sommöjligheterna att göra statistiska uttag och bearbetningar förbättras.Dessutom kommer projektens totalafinansiering att framgå. Del nya registret skall tillämpas av länsstyrelsernafrän . uppdrogjag åt en forskare vid vid Lunds universitetalt göra en ulvärdering av projektverksamheten. Arbetet har främst inriktats på att beskriva om verksamhetenåstadkommer en snabbare och effektivareregional utveckling. Verksamhetens effekter haranalyserats i detta uppdrag som beräknas redovisas liU industridepartementet ibörjan av . Statskontoret har fått regeringensuppdrag alt utarbeta vissa förslag beträffande länsstyrelsernas projektarbete.I första hand skall arbelet inriktas påatt belysa frägor som rör hur projekten initieras, planeras, genomförsoch följs upp. Uppdraget skall redovisas till industridepartementet under år1987. Genom de ålgärder som vidtagits och desom nu genomförs bör det skapas förutsättningar för en bäitre överblick öververksamhetens inriktning och projektmedlens användning. Resultaten av deredovisade utredningarna får utvisa om nägra förändringar bör göras vad gällerprojektverksamheten. bedriver en omfattande regionalprojektverksamhet. Insatserna skall ses som ett komplemenl tiU det lokala ochregionala projektarbetet, Ihuvudsak arbetar verket med projekt som initieras i samarbele med den regionala nivån samt med uppslag och idéersom kommer fram via verkelsnationella kontaktnät. Speciell uppmärksamhet ägnas samordning av insatser därflera myndigheter och organ medverkar saml projekl som berör flera län. Dessa rikllinjertillämpades först i Bergslagen där ett brett spektmm av projekl startades.Detta arbele förs nu vidare av den ombUdade Bergslags-delegationen, Verket harinitierat ell Uknande arbete i de fyra nordligaste länen be nämnt Norra-Sverigeprogrammet. Inom programmet drivs projekl inom en rad områden såsomvattenbruk, turism, vidareförädling inom sågverksin- 27 dustrin,särskilda insalser i industricentraortema, transporter, Ijänstesek- Prop,1986/87:100 torn, licenssökning osv. En del av projekien befinner sig i eltinlednings- Bil. 14 skede medan andra kommit längre. Genomgående gäUer attprojekten i Norra-Sverigeprogrammet bygger på samverkan med berörda regionalaoch cenirala organ. har tiUsammans med styrelsen för teknisk utveckling, universiteis- och högskoleämbetetsamt skolöverslyrelsen regeringens uppdrag att medverka iteknikspridningsarbetet. Där ingär bl.a. kartläggningav olika slag av teknikspridning, uppföljning och rådgivning. Dessutomskall verken la fram underlag för framtida central och regional verksamhel inomleknikspridningsområdet.. Föratt motverka regionala obalanser och mildra problemen i samband medstmkturomvandlingsålgärder mäste ofta elt stort anlal insatser göras. Del privatanäringslivel - och inte minsl de störte företagen - har också skyldigheter idetla sammanhang. Under åren 1976-1977träffades elt avtal mellan regeringen och industriföretagens organisationer om att skapaell särskilt lokaliseringssamråd mellan regeringen och de störreindustriföretagen. En särskild delegaiion inom industridepartementet fick tilluppgift att svara för kontakterna med de företag som omfattades avlokaliseringssamrådet. Genom detla avtal omlokaliseringssamråd har goda kontakter skapats mellan regeringen och destörte industrikoncernernas ledningar för utbyte av information ocherfarenheter beiräffande regional- och sysselsättningspoliliska utvecklingsfrågor. Lokaliseringssamrådel omfattar ca 170företag/koncerner med vardera mer än 500anställda. Dessa företag svarar för ca hälften av industrisysselsätlningeni . Som resultat av lokaliseringssamrådetsöverläggningar med slorföreUr gen kannämnas insatser i samband med etableringen av alternativ sysselsättning vid avvecklingen av den civUafartygsproduktionen vid samt satsningar på sysselsättningsskapande åtgärder i samband medulvecklings- och industriella projekt i och Bergslagen. Vidare haröverläggningarna lett tiU att regionala inveslmentbolag bildats t.ex. i Malmfälten, , ,, och med finansiellt och kunskapsmässigl slöd frånslora induslriföretag. I samband medupphandlingen av flygplan JAS 39 har Industrigmppen (IG-JAS) gjortutfästelser om att skapa drygt 800 nya arbetstillfällen i landet . Verksamheten sker enligt en uppgjord plan och berör tillövervägande del sysselsättningssvaga regioner. ' För alt även ifortsättningen la tiU vara de möjligheter för svensk induslri och samhälle, som kan bli resultatet aven samverkan med utiändsk induslri i samband medförsvarsmaterielupphandlingar, beslöt regeringen alt uppdraål exportråd atl upprätta ett industri- kontor för att finna induslriella samarbetsmöjligheler méd svenskindustri. 1986/87:100 Verksamhetenskall bedrivas på försök t.o.m. . För alt Bil. 14 följa hurde induslri- och regionalpolitiska utfästelserna fullföljs, som IG-JAS gjort,har en arbetsgrupp tillsalts inom regeringskansUet. Beträffande deprivata tjänstenäringarna ankommer det på statens,in dustriverk att ha samråd medföreträdare för dessa företag för att förmå dem att etablera i stödområdena. Ett betydande antal sädana samrådskon takter har också tagits. För attytterligare förslärka samrådet med näring en, och därigenom förmå företag att etablera verksamhet i stödområdet eller vissa orter i anslulning tiUdelta. kommerregeringen att la initiativ tiU samråd med förelrädare för enskildaförelag och organisationer som repre senterar tjänsteföretagen. Jag villi delta sammanhang också nämna det arbele som görs från försvaretsmaterielverks sida i samarbete med länsmyndigheterna i vissa län i norra för atl öka upphandlingenfrån förelag i dessa län. Åtgärder för att länka av expansionen frånStockholmsregionen till andra delarav landet Denökade koncentrationen och inflyttningen till storstadsområdena och vissa andra större städer gäller i särskild gradSlockholmsregionen. Del är, enligt min mening, viktigt både för regionenoch för landet i övrigt att en , del av expansionen länkas av liU andra delarav landet. Del är därvid nödvändigl att få tiU stånden avlänkning av tillväxten inom de privalatjänstenäringarna från till bl.a. norra . Jag avser alt la initiativ tillöverläggningar med företrädare för förelag inom dessa näringar i denna fråga.Ökade ansträngningar kommer att göras från såväl industridepartementets somindustriverkets sida för atl försöka förmå förelagen att förlägga en del avexpansionen i andra regioner. I detla sammanhang är de ökadesatsningarna pä atl förbättra infrastrukturen i de regionalpoUtiskt prioriteraderegionerna viktiga för atl kunna erbjuda en god näringslivsmiljö för företagen. På samma sätl är avsiklen atl försökaförmå statliga affärsverk och uppdragsmyndigheteralt lägga ut verksamheter från genom att öppna möjlighelen för dem att få regionalpolitiskt slöd. Delbör finnas funklioner och arbetsuppgifter inom dessa verk ochmyndigheter som kan lokaliseras till andra regioner. Vad i övrigl gäller den statligaverksamheten pågår . tillbaka elt arbele med sikte på en ytteriigaredecentralisering av verksam het frän liU övriga landel. Som jag nämnde kommer en enhet för uppbörd av TV-avgifterall lokaliseras till Kimna. Jag vill i detta sammanhang även.peka på den enhet för konservering av . - museiföremål som också byggs upp i Kimnabl. a. med stöd av regionalpo iitiska medel. Chefen förcivildepartementet kommer (bU. 15) atl föreslå att får i uppdrag att överförauppemot 100 tjänster inom statistiska centralbyrånfrån tiU . ministernkommer också att föreslå att förutsättningarna för atl bygga upp ett centrum i ADB-frågor i SundsvaU för stöd liU central och regional 29 statlig förvahningska utredas. Det är viktigt att möjligheterna prövas att Prop. 1986/87:100välja annan lokaliseringsort än Siockholm vid inrättandet av nya myndig- Bil. Om inte särskilda skäl talaremot bör sådana förläggas tiU annan del av landet. Den krafiigaexpansionen och inflyttningen till Slockholmsregionen har ökat trycket påbostadsmarknaden. har ett överskott på bostäder förbytls i enbrisl. vidtogs åtgärder för att dämpa byggandet av bl,a, kontors- och industrilokaleri , Delta har till syfte,dels att dämpa tillväxten och därmed inflyttningen tiU regionen, dels att dämpaprisutvecklingen och skapa fömtsättningar för en ökad nyproduktion avbostäder i regionen. Beslutet hösten 1986om de allmänna investeringsfonderna har allmänl förstärkt den regionalpolitiskaprofilen vad gäller frisläpp av fonderna. Således har frisläppet föriängts för deregionalpolitiska stödområdena bäde vad gäller byggnader och inventarier.Samtidigt har frisläppet helt slopats i storstadsområdena. Statliga transfereringar av olika slag är av störstabelydelse för att jämna ul kostnads-och inkomslskiUnader mellan oUka regioner. Del gäller inle minst skatteutjämningsbidragen till kommuner ochlandsting. Den översyn som gjorts avsystemet visar att de regler som gäUt sedan den senaste revideringen inte förmår att utjämna de betydandeskillnader som fortfarande finns ikommunalskatt mellan olika delar av landel. De förändringar somchefen för föreslagit avskalleutjämningssyslemel innebär bl.a. alt bidragen höjs i regionalpolitisktprioriterade områden för atl ge möjlighet att minska den storauldebiteringsskillnad som finns mellan i huvudsak skogslänen och övriga delar av landet. Särskilda insatser i vissa regioner De särskilda insatserna i har fortsattunder året. Ytteriigare medel har bl.a. lämnats till , tUl högskolan i och lUl . Rymdleknisk och annanhögskoleutbildning harstartat i Malmfälten. Som jag tidigare nämnt har beslul fattats om att inrätta dels en enhet för uppbörd av TV-avgifler,dels en enhet för vård av museiföremåli . Kring högskolan håller uiveckUngsenheler av olika slag på att växa fram, bl.a. med slöd avregionalpoUtiska medel. Malmfällsdelegalionen avslutade sitt arbete vidårsskiflet 1986-1987 medan försöksverksamheten med särskilda insalser i östraNorrbotten fortsätter. anvisadevåren 1986 ytterligare 425 milj, kr, för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. Dettaär resurser utöver de ordinarie medlen för oUka insatser. Bergslagsdelegationen,som ombUdats lill en självsländig myndighet direkt under regeringen, har en central roll i genomförandet av Bergslags- programmet, Kansliet harplacerats i , vilket möjUggör ett nära 30 samarbete med företag och lokala och regionala organ. 1986/87:100 gar över 50 milj. kr. för satsningar på utvecklingsprojekt. Insatser för att iolika avseenden höja kompetensnivån är av avgörande betydelse förBergslagens konkurrenskraft. Därför har 119 milj. kr. avsalls för forskning ochutveckling, utbildning, teknikspridning m. m. Regeringen har anvisat ca 17milj. för en första elapp av . Bl.a. har linjer startat iBorlänge för datorstödd materialteknik ochför hydraulik med styrteknik, i för dataingenjörer samt för material-och produktionsteknik. har fått en elkraftsleknisk linje. Satsningarna vid samtiiga högskolor i regioneninnebär att den närhet lill högskolan uppnås, som är viktig för helaBergslagens näringsliv och människor. I arbetet med allbredda småförelagsstmkiuren i Bergslagen är tiUgången pä induslrilokaler av väsentligbetydelse. Särskilda medel har därför avsattsför atl finansiera om-, till- och nybyggnad av ändamålsenUga lokaler. Omfattande insatserhar gjorts i för att skapa förutsättningar för en positiv utvecklingav näringslivet. LokaUseringsstöd har lämnals till en rad framlidsinriktade induslriprojekt.Regeringen har också medverkat i olikateknikspridningsinsatser. har genom beslut med anledning avprop. 1986/87:25 (AU 9, rskr. 80) medgivU bl.a. att staten tillskjuter högsl 35milj. till ett regionalt investmentbolag med verksamhet i samtatt 10 milj. kr. slälls till Lunds universiteis förfogande förutvecklingsinsatser i . I sin rapporlAvstamp föreslog siaiens induslriverk olika ålgärder för att utvecklaoch förnya näringslivel på . För alt möjliggöra genomförandet av endel av förslagen har regeringen beviljat sammanlagi 7,5 milj. kr. till bl.a.Utvecklingscentmm i och en försöksverksamhet i datorstödddistansundervisning. har vidare genom regeringsbeslut erhållit extra medel förprojektverksamhet. Särskilda insatser har vidare gjorts i ytterligare någraorter och regioner. Strukturomvandlingen i näringslivelkommer naturligtvis atl fortsätta och i en del fall leda lill svåraföljdverkningar bäde för personal och för regioner. De erfarenheter som vunnitsunder de senaste årens intensiva arbele meddenna typ av frågor ulgör en viktig gmnd för att möta de nya svårighetersom kan uppslå på skilda häll i landel. Erfarenheterna ger vägledning säväl vad gäller uppläggningen ochorganisationen av arbelet som utformningen och sammansättningen av olikaåtgärder. Jag avser att i den planerade näringspolitiska proposilionen altredovisa vissa allmänna principer som bör gälla vid hanleringen avstörte industrikriser. Jag vUl dock redannu ta upp några frågor som rör den regionalpolitiska delen i krisortshanleringen. Erfarenheternavisar pä viklen av att så snabbt som möjligt få fram en riktig beskrivning av problemens slorlek och karaktär. Viktigt är också att regionala och lokala myndigheler larinitiativ och medverkar i alt samord na arbetet. Beroende på problemens karaklär får arbetsmarknads- och re gionalpolitiska åtgärder sättas in dels för att snabbt hjälpa de direkt drab bade människorna lill nya lillfälliga eller permanenla arbelen, lill utbild- 31 ningm.m., dels för att långsiktigt skapa ny verksamhet'och sysselsättning Prop,1986/87:100 i den drabbade orten/regionen. En stor del av de problem somuppstår bör Bil, 14 enligt min mening kunnalösas med de ordinarie resurser som står till buds i länen, I vissa fallkan det dock finnas behov av särskUda insatser. En allmän lärdom som kan dras från senare års krisorlshantering är viklenav att ha medel tillgängliga för sådana särskilda insatser medel som snabbtkan sättas in vid sidan av ordinarie medel och som kan användas friare än dessa.Jag anser mot denna bakgmnd alt regeringen bör disponera medel för särskildautvecklingsinsatser i orter och regioner som drabbas av omfallande stmkturomvandUngsproblem. Jag återkommer med förslag beträffandesådana medel i anslagsavsnittet. Den regionala utveckUngen i de nordiska länderna har med undantag av framför aUt karaktäriserats av en ökad befolkningstillväxti storstadsområdena. som storstadslänen haft en betydande befolkningstillväxt harutkantsomrädena drabbats av avfolkning. Till grund för delnordiska samarbelel ligger del handlingsprogram som fastställdes avministerrådet . Huvudmålet är att bedriva ett regionaltUlveckUngsarbete för att bidra till såväl en nordisk som en nationeU regional utveckling. Verksamheten är inriktad på följande områden: - utrednings-och utveckhngsarbete, - regionalpolitiskforskning, samt - informations- ocherfarenhetsutbyte. Det nordiskaregionalpolitiska samarbetet inriklas särskilt rnot dels samarbete igränsområden, dels i sådana regioner som i elt nordiskt perspektiv . bedöms haspecielll svära regionala problem. Ett aktivi och väl fungerande samarbete bedrivs inom niogränsregionala samarbetsområden kringfrämst industri- och näringsUvsutveckling, turism, areella näringar ochfiske. De områden somerhåller nordisk finansiering är , Västnorden, Kvarken, Mittnorden,Skärgårdsområdet, sydöstra , 0stfold - , ARKO() och Öresundsregionen.Av dessa samarbelsområden prioriteras och Västnorden högsl. Genom delegering av resurser ochgenomförandet av konkreta åtgärder , till de gränsregionaia organen har enbättre lokal förankring och ett ökat engagemang i arbelet åstadkommits. Västnordenfonden, som inrättats för atlfrämja den ekonomiska utveck lingen i Västnorden (, ochIsland) skäll inleda sin verk samhel . Fonden har silt huvudsäte i och skaU också vara representerad i och Nuuk. Fonden har liU uppgift att främja utvecklingen av ell allsidigl och konkurrenskraftigt näringsliv i 32 regionen:Jäg återkommer i anslagsavsnittet till frågan om medel till fon- Prop.1986/87:100 den. Efterfrågan påNordiska investeringsbankens regionallån har ökal.Medlen har givit de nationella regionalpolitiska finansieringsinstituten ökaderesurser tUl näringslivsutveckling och infrastmkturinvesteringar. skallbeskriva den regionala utvecklingen ocli de existerande stödsystemen.Däruiöver bedrivs etl utredningsarbete där teknikspridning prioriteras. behandlas näringslivsfrågor, levnadsvillkor, bostadsproduktion,segregation, ekonomi samt planerings- och styrningsfrågor.Drivkrafterna bakom och konsekvenserna av storstadstill-växlen kommer atl belysas i del framlidaarbetet. Glesbygdsprojeklet kommer att arbelavidare med erfarenhetsutbyte kring olikateman som är aktuella för glesbygdsutvecklingen. Framför ajlt koncenlrerasverksamheten kring informationsteknologi, småskalig teknik ochkommuneras roU i det glesbygdspoliliska arbetet. Nordisktregionalpolitiskt forskningsarbete bedrivs av NordREFO. Tyngdpunkten iarbetet ligger dels i all kartlägga de ändrade förutsättningar som ny teknik ochnya organisationsformer inom näringslivet ger regionalpolitiken, dels i en studie avhur decentraliseringslendenserna inom den offenlliga sektorn ändrar samhällels möjligheter altpåverka den regionala ulvecklingen. Dämtöver behandlas bl. a. framtidsstudier,naturresurs-frågor och de statliga transfereringarnas betydelse för den regionalautvecklingen. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jagall regeringen föreslår riksdagenatt godkänna vad jag förordal om att 1. ändrariktlinjerna för regionalpoUtiskt stöd såvitt avser stöd till den privatatjänste- och servicesektorn samt till affärsverk och uppdragsmyndigheter, 2. lämnaregionalpoUtiskt stöd i samband med elablering av verksamhel med uppbörd av TV-avgift i Kimna, 3. avskaffasysselsätiningssiödei i stödområde C, 4. avskaffasystemet med planeringslal som styrinstrument i regionalpoliliken. 3 1986187, 1saml. A.Industridepartementet m. m. Regeringen har lidigare denna dag beslutat alt inrättaelt miljö- och energidepartement. Vissa anslagsfrågor som detta medför /87 har behandlats av (prop. 1986/87:57, JoU14, rskr. Till del nya departementet förs frånindustridepartementet frågor som rör: - energianvändningmed undanlag av det sektorsvisa ansvarei för energihushållning, - säkerheten inomkärnenergi- och elenergiomrädena samt - civUltotalförsvar när det gäller energi och vissa rörledningar. Delta innebär /88 att medel som motsvarar 38 tjänsler saml motsvarande andel av övrigaförvaltningskostnader förs över från industridepartementettill miljö- och . Vidare förs medel över föruiredningar m.m. inom de berörda områdena samt för extra utgifter. Prop.1986/87:100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Beräknad ändring 1987/88 Förvallningskoslnader (därav lönekostnader) 37874 (32569) -8003 (-6812) Med hänvisning tiU sammanställningen och vad jag nyssanförde om att föra övermedel till miljö- och beräknar jag anslaget för näsla budgelår till . Anslaget harberäknals med utgångspunkt i entvåprocenlig minskning av resurserna i enlighel med den princip somgenerellt lillämpas i årels budgetförslag. Jaghemsläller alt regeringen föreslår atl tiU Industridepartementet /88 anvisa ett förslagsanslag av . Industriråd/industriattaché Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslagetbekostas en Ijänst som industriråd/industriattaché vid delegation hos i . Industrirådel/industriattachénhar till huvudsakUg uppgifl att följa arbetet inom i industri- ochenergipolitiska frägor samt atl vara industridepartementels resp. miljö- ochenergidepartementets kontaktman gentemot och det internationellaenergiorganets (lEA) sekretariat. Anslaget bör uppgå lill . för näsla budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillIndiistrirådUndustriattaché för /88 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 19004000 Reservation 322500 1986/87 Anslag 19500000 1987/88 Förslag 14100000 Anslaget används till att bekosla följande verksamheter: vissaråd och delegationer m.m., den egentiiga kommittéverksamhelen, särskildauiredningar, dvs. sådana uiredningar i deparlemenlels verksamhet som medför behov av att anlita konsulter,revisionsbyråer eller annan expertis. Med hänsyn till denberäknade omfaltningen av utredningsverksamheten m.m. bör anslaget uppgå lill14,1 milj. kr. under näsla budgelår. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl tillUiredningar m.m. för budgetårel 1987/88 anvisa etl reservationsanslag av . Extra utgifter Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 1326000 Reservation 61000 1986/87 Anslag 600000 1987/88 Förslag 400000 Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgetåret1987/88 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till för induslriell utveckling 1986/87 Anslag 5300000 1987/88 Förslag 4900000 bidrag tiUFN:5 organ för industriell utveckling (UNIDO) belastar fr.o.m. /87induslridepartemenlels huvudtitel. Bidragetberäknas lill , vilket motsvarar ca 4,9 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslär atl till Bidrag tiUFN.s organ för industrieU utveckling för /88 anvisa ett förslagsanslagav . Industri m.m. Prop.1986/87:lOO Statens industriverk:Förvaltningskostnader B 2. I statsbudgeten för innevarande budgelår har under dessaanslagsmbriker anvisats elt förslagsanslag av 52 milj.kr. resp. ett reservationsanslagav 4,5 milj. kr. Jag avser föreslåregeringen atl i en särskild proposiiion redovisa förslagtill älgärder inom näringspolitikens omräde. Anslagen bör i avvaktan på ensädan proposition föras upp med oförändrade belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för budgetårel 1987/88 beräkna 1. lill : Förvaltningskostnader etl förslagsanslag av , 2. till : Utredningsverksamhet ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 1000 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Sprängämnesinspektionenär sedan deri I juU 1981 cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör explosivaoch brandfarliga varor. Inspektionen skall såväl meddela föreskrifier ochanvisningar beträffande sådana varor som ulöva tillsyn och handlägga därmedsammanhängande ärenden. Det övergripandesyftet med inspektionens verksamhet är atl förebygga att personer ochegendom kommer lill skada vid tUlverkning, förvaring och annan hanlering av explosiva ochbrandfarliga varor. Sprängämnesinspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är sprängämnesinspektören.Inspektionen är organiserad pä fyra enheter: en enhet för föreskrifier m.m., jjå vUken enhet ävenadministrativa ärendenhandläggs, ' ' en enhet för civila ärenden rörande explosiva varor ochbrandfarliga gaser, . : :.. ;,.. en enhet för civila ärenden rörande brandfariiga välskoroch en enhet för mUitära ärenden.' Statens industriverkskäU svara för sprängämnesinspektionens medels-förvaltning ochpersonaladministration samt lämna inspektionen det biträ-de i övrigt som behövs fördessverksamhel. Inspektionensverksamhet är avgifisfinansierad. Avgift tas ul av den 37