prop · GA03112 · 1986-12-31 00:00:00 — Erfarenhetsmässigt är det storasvårigheter att bedriva fömndersökning under de Uder då folk i allmänhet,företag och myndigheter har lediga dagar. Även om de förändringar som föreslåsi betänkandet genomförs, föreligger svårigheter att driva enfömndersökning så att ett underlag för häktning föreligger. Ytterligareundersökningar bör göras för att fä klarhet i om EuropakonvenUonens krav påsnabb domstolsprövning inte går att förena med den nuvarande utformningen avlagen om lagstadgad Ud. Om inte detta är möjligt måste en utvidgning avmöjligheten a« utredningshäkta ske. I annat fall kommer utredningspersonalen aUfå en synneriig besvärlig arbetssituation beträffande ärenden där misstänktagripits /fredag under normala veckor och under storhelger överhuvud taget. 4.4Kommunikation mellan parter och domstolen Prop.1986/87:112 Remissinstansernadelar över lag utredningens uppfattning om att en häktningsfråga skall kunnaanmälas i muntlig form. Däremot är man kritisk utredningsförslaget i dendel det inte uppställs krav på precisering av häktningsgmnderna. RÅ har dockuttryckt en annan uppfattning när det gäller precisering av häktningsgmnderna. RÅ:Med de korta lidsfrister som i fortsättningen kommer alt gälla i fråga ominställelsen inför domstol är det nödvändigt all häktningsfrägan kananhängiggöras genom ett enkelt och snabbi förfarande. Det bör som föreslagitslämpligen kunna ske muntligen, som regel per telefon, genom en formlös anmälanfrån åklagaren. Den främsta funktionen hos en sådan anmälan blir all hosdomstolen initiera utsättande av en häktningsförhandling. Enligt min mening ärdet därför rimligt att endast de uppgifter som är erforderliga i delta syftebehöver överlämnas till rätten i samband med anmälan. Genom alt inget kravställs på all grunden för det kommande häktningsyrkandet behöver preciseras vidanmälningstillfället befrämjas ett snabbt förfarande. Man undviker också denirrilaUon som skulle kunna uppkomma till följd av frekventa ändringar i frågaom åberopade häktningsgmnder. Man torde kunna utgå ifrån att åklagaren ändå såsnart del är möjligt lämnar försvaret uppgift om vilken häktningsgmnd han avseralt åberopa. Ibetänkandet lämnas många frågor rörande det närmare förfarandet i samband medtelefonanmälan av häktningsfrågan obesvarade. Jag har i det föregående iavsnillet om lidsfrister berört några frågeställningar som även anknyter hit.Det är också önskvärt att prakUska frågor såsom på vilken nivå anmälan skallske, hur anmälan skall dokumenteras m.m. utvecklas närmare i samband med ettgenomförande av förslaget. Jag vill här hänvisa till vad överåklagaren iVänersborg anfört i delta hänseende. Avslutningsvisvill jag i detta avsnitt la upp ytterligare en fråga som bl. a. rör kommunikationenmellan åklagaren och domstolen. Beslut om frigivning av den som är häktadmeddelas av rätten. Detta medför att åklagaren, om han finner atthäktningsskälen bortfallit, har att meddela domstolen härom, varefter denna kanbesluta om frigivning av den häktade. Särskilt om saken aktualiseras utanförkontorstid, exempelvis , kan tidsutdräkten för alt få till stånden frigivning vara avsevärd, även om det för åklagaren är uppenbart att ingahäktningsskäl längre föreligger. Till undvikande av sådana situationer skulledel behövas en bestämmelse som ger åklagaren möjlighet alt häva en häktning.Åklagaren skulle sedan i efterhand kunna underrätta domstolen om beslutet. fall i situaUoner där åtal inte har väckts skulle en sådan ordning enligtmin mening inte inge några betänkligheter eftersom häktning då får ske endastpå yrkande av åklagaren (24:17, enligt förslaget 24:15). Om förslagetrörande kortare frister och det nya institutet utredningshäktning genomförstorde de fall, där häktningsskälen efter någon Ud bortfaller bli betydligt merafrekventa än de är . En ändring i frigivningsmUnerna blir dä än merangelägen. Regionåklagarmyndigheteni och : Utredaren har även berört problemet med häktningspromemorior med hänsyn till den 233 Allaberörda parter vid en häktningsförhandling skulle Prop. 1986/87:112 ha storglädje och fördel av att kunna utnyttja modem teleteknik genom t. ex. telefaxeller telex. När polismannen skrivit ut sin promemoria, kan den sändas genasttill åklagare via telenätet. Åklagaren kan efter granskning sända den vidaretill domstol och försvarare. Regionåklagarmyndigheteni : Sådan framställning skall kunna göras muntligen. För denmisstänkte och hans försvarare är del angeläget all skyndsamt få besked om enhäktningsframställning och häktningsgmnderna. Regionåklagarmyndigheteni : För domstolens planering är det erforderiigt att den skyndsamt fårunderrättelse om att en häktning aktualiseras. Jag har här den uppfattningen,att åklagaren kan och bör (s. 149) delge såväl domstol som den misstänkte ochhans försvarare grunden för sin yrkande. Åklagaren är visserligen inte bundenav det, men han har redan vid sitt anhållningsbeslut angett och dokumenteratsitt moUv för detta. Regionåklagarmyndigheteni : För att underlätta för domstolama att utsätta häktningsförhandhnganser jag det vara lämpligt att åklagaren, när han överväger all begära någonhäktad, bör underrätta domstolen om detta och då även ange hur stordel av fristen han avser att utnyttja. Regionåklagarmyndigheteni : Förslagen att häklningsanmälan skall göras muntligt och att slopa kraven pä häklningspromemoria till styrks. Däremot kan man mycket väl kräva av åklagaren att han i samband med häktningsanmälan preciserar gmnderna för häklningsyrkandet. Nå gon svårighet torde detta inte bereda åklagaren då denne redan vid anhåll ningsbeslutet skall ange gmnden för anhållandel. KriUk kan emellertid riktas mot förslaget (10 § 2 st) att den anhållnes försvarare ofördröjligen skall underrättas om att häktningsanmälan har gjorts. Det ligger betydligt närmare till hands att ålägga försvararen att fortlöpande hålla sig underrät tad om sin anhållne klients förhållanden. Som regeln är utformad, kan man fråga sig, vilka resurser åklagaren skall lägga ner för att söka etablera kontakt med en försvarare vars kontor är slängt. En praktisk fråga, som är oUllräckligt belyst i utredningen, är hur sent pä dagen häktningsanmälan skall kunna göras. Frågan har särskilt stor betydelse om åklagaren varit tvungen all utnyttja hela sin tredagarsfrisl. Skall anmälan kunna göras efter ordinarie kontorstid på vardagar? Om, såsom antyds, domstolens beredskap under tjänstgöringsfria dagar skall begränsas (s.179), innebär detta en ytteriigare kraftig inskränkning av den tid som står till åklagarens förfogande. Kan frågan kanske lösas genom att häktningsanmälan görs till automatisk telefonsvarare? Då den anhållne skall friges, om anmälan inte görs i rätt Ud, måste denna fråga få en för alla inblandade godtagbar lösning. Med denna fråga sam manhänger möjligheterna att fä fram beslut om frigivning av häktad. Bland annat på grund av att häktning skall kunna ske vid lägre grad av misstanke än , kan fömtses alt frågan om frigivning av häktade kom mer att aktualiseras oftare än . Även för alt fatta sådana beslut måste domstolarna uppräuhålla viss beredskap. Regionåklagarmyndigheteni : Det accepteras att frågan om Prop. 1986/87:112 häktning skallanmälas per telefon. Det hade dock varit önskvärt att utredningen i sittbelänkande mer ingående hade redogjort för hur detta praktiskt skallgenomföras, såsom pä vilken nivå anmälan skall ske (domare, notarie ellerkanslipersonal), hur anmälan skall dokumenteras m.m. Samma frågor uppstårnaturligtvis beträffande försvararen och dennes kansli. Rällegängsutredningenhar i sill delbetänkande "Processen i lings-räU" (SOU 1982:25-26) ispedalmotiveringen 24 kap. 12 § RB (SOU 1982:26 s 418-419) berört en del avde praktiska frågorna vid telefonanmälan av en häktningsframställning. Seäven under avsnitt 9. Regionåklagarmyndigheteni : Utredaren framhåller, alt något krav på all handlingar skallföreligga före häktningsförhandling icke uppställes och alt det ej hellerkrävs, alt åklagaren före förhandlingen preciserar gmnderna förhäktningsyrkandet. Eftersom ett anhållande normalt föregått häktningsanmälanoch skälen för detta beslut måste vara dokumenterade såväl såvitt avser brottsom särskilda häktningsskäl, finns inget skäl all underlåta ålägga åklagarenalt muntligen meddela dessa vid anmälan domstol och till försvaret. Enannan sak är all förhandlingen nya grunder kan ha tillkommit eller vissgmnd bortfallit. OmUden kommer att medge upprättande av häktningspromemoria eller ens utskrifterav förhör eller anteckningar under fömndersökningen är tveksamt om inte polisenges resurser all utom kontorslid få inspelningar av förhör m.m. utskrivna. Deltorde bli avsevärda kostnader på både enkel och kvalificerad övertid. Enligtförslaget skall åklagaren om inte synnerliga skäl hindrar det -görahäktningsanmälan dagen efter anhållandel och rätlen, då sådan anmälan skettutan dröjsmål hålla förhandling. I sista stycket i delta avsnitt görutredningen en skillnad mellan häktningsanmälan och att åklagaren påkallarutsättande av häktningsförhandling. En anmälan är enligt lagtexten ettpåkallande av häktningsförhandling. Åklagaren disponerar inte över när sådanskall hållas. Han kan inte på annat sätt än genom att frige den misstänkte,varom han givetvis skall underrätta domstolen, förhindra förhandling. Regionåklagarmyndigheteni : Om nedkortningar av de frister som gäller skall kunna genomförasmåste självfallet alla möjligheter all effekUvl utnyttja den korta lid som stårUll buds tillvaratas. Det nödvändiggör att på föreslaget sätt en förenklingsker av kommunikationerna mellan parter och domstol och av hanteringen avprotokoll och anteckningar frän fömndersökningen. Regionåklagarmyndigheteni : Utredarens förslag till kommunikation mellan parter och domstol ärnödvändigt med tanke på de korta fristerna. Det hälsas med tillfredsställelse. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: För att de föreslagna korta lidsfristerna skall kunna fungera prakUskt har utredningen föreslagit all kommunikationen mellan parterna skall kunna ske betydligt mera form löst än f. n. Jag delar utredningens uppfattning att detta blir nödvändigt. En följd av det föreslagna systemet med anmälan om häklningsfräga blir dock 235 all del för den misstänkteutgör en nackdel att i åtskilliga fall först vid Prop. 1986/87:112häktningen få del av de skäl som åklagaren åberopar. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Enligt min mening skall åklagaren tingsrättengöra en skriftlig ansökan om häktning av en person med angivande av grundernaför häktningen. Etttelefonsamtal till en befattningshavare vid en domstol kan lätt ge upphov Ullmissförstånd och medföra helt onödiga tidsförslusler. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Någon erinran mot förslaget i detta avseendefinns ej. Möjligen vore av värde att det preciserades i lagtexten att en sådananmälan kan göras muntligen per telefon för all undvika konflikter med formelladomare. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: De förkortade anhällningsfristerna leder oundvikligentill alt domstolarna framledes tvingas all fatta beslut angående häktning på väsentligtmera bristfälligt material än vad den hittillsvarande ordningen inneburit. Imånga fall kommer häktningspromemoria all saknas vid häktningsförhandlingen.Förhör med målsägande, medmisstänkla, vittnen m.fl. kanske pågår somförhandlingen. Åklagarna kommer all bli mer beroende av alt ha en utredningsmanfrån polisen närvarande vid förhandlingen för alt kunna redogöra förfömndersökningens föriopp. Alt en utredningsman tvingas närvara medförnaturligtvis att denne hindras i sina ordinarie arbetsuppgifter. Angåendekommunikationen mellan partema och domstolarna synes den föreslagna ordningenmed ökad användning av telefon och telex som lämplig. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: I betänkandet sägs vidare på sidan 149 att åklagarenvid kommunikation med domstolen i samband med all häklningsfrågan anmäls skallange hur läng tid förhandlingen kan beräknas ta. Det förefaller svårt föråklagaren att lämna preciserade uppgifter i detta hänseende, möjligen kanåklagaren uppge om förhandlingen kan beräknas ta än normalt. Detsägs vidare på samma sida att det icke finns anledning all kräva att åklagarenföre förhandlingen preciserar på vilken gmnd han yrkar häktning. Detförefaller praktiskt och ej förenat med svårigheter att åklagaren vid anmälanom häklningsfrågan även anger i korthet misstänkta brott och häktningsgrunder. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Se under avsnitt 11 Närmare synpunkter på deenskilda lagförslagen (24 kap 10 § RB). Åklagarmyndigheteni : Utredningen föreslår att en skriftlighäktningsframställning skall ersättas av en formlös anmälan - t. ex. pertelefon att en fråga om häktning uppkommit. Denna anmälan skulle såkompletteras med att åklagaren påkallar att en förhandling sätts ut, näråklagaren bestämt sig för alt begära den anhållne häktad. Dåju anhållningsbeslut fömtsätter häklningsskäl, skulle ju de flesta anhållningsbeslut föranleda häklningsanmälan med viss aktivitet hos dom stolen som följd. Många anhållningsbeslut följs av att åklagaren efter kort lid försätter den anhållne på fri fot sedan anhållningsskälet fallit bort och många mål, där sädana anhållningsbeslut förekommit, resulterar heller inte i all åtal väcks. Enligt den föreslagna lagtexten skall rätten efter erhållen 236 häklningsanmälan utandröjsmål hålla förhandling i häktningsfrägan; detta Prop. 1986/87:112 tordeåligga domstolen utan att åklagaren påkallar förhandling. Enligtmilt förmenande är åklagarens häktningsanmälan liktydig med en begäran omhäktningsförhandling, och jag kan inte inse det vettiga i att åklagaren skallkunna göra en häktningsanmälan även om han inte har kunnat ta definitivställning i frågan om han skall begära den anhållne häktad eller inte. Om skälför häktning bortfallit före häktningsförhandlingen torde ju åklagaren - inomfrislen - ha möjlighet att sätta den anhållne pä fri fot och återkalla delhäktningsyrkande som får anses ligga i häkl-ningsanmälans avgivande. Märkligtsynes mig uttalandet, alt det inte finns anledning att kräva att åklagaren föreförhandlingen preciserar på vilken gmnd han yrkar häktning. Åklagarmyndigheteni åklagardistrikt: Annat än en muntlig kontakt mellan åklagare ochtingsrätt vid anmälan om häktning kan med hänsyn till de korta tidsfristernaknappast komma ifråga. Trots delta bör kunna krävas alt åklagaren redan pädetta stadium anger vilka häktningsskäl som åberopas. - När det gällerkommunikationen mellan olika myndigheter, som är involverade i dettasammanhang, kommer man osökt att tänka på frågan: "Hur skall jag fa ettkriminalregistemtdrag ?" Kommer rikspolislyrelsensdomsenhel all vara bemannad dygnet mnl och tillhandahälla sådant utdrag viatelex? får utdrag ur rikspolisens Person- och belastningsregisteranvändas för internt bmk. Kan måhända sådana utdrag i framliden få användas iinitialskedet, på häklningsstadiet. Stockholmstingsrätt: Förslaget ligger i linje med en ordning som redan nu inte sällankommer till användning vid tingsrätten. Sålunda förekommer det alt åklagarenlar kontakt med Ungsrälten per telefon och anmäler att en häklningsframslällanär all vänta. Uppgift lämnas om den misstänkte, dvs. namn och personnummer,samt om vilket brott vederbörande är misstänkt för. Önskemål om viss försvarareframställs också; ges flera försvararalternativ. Även preliminäratider för en häktningsförhandling bestäms med åklagaren. Tingsrätten tar pertelefon kontakt med föreslagen advokat och ombesörjer förordnande avförsvarare. Häktet underrättas om försvararförordnandet. I de fall som sagts nuhar alltså försvararinlrä-det skett snabbt och en häktningsförhandlingpreliminärt bokats redan innan den skriftliga häktningsframställningen kommitin till domstolen. SödraRoslags tingsrätt: De förenklade handläggningsmtiner som kan komma ifråga, dvs. huvudsakligen munUig kommunikation mellan åklaga redomstolförsvarare, får emellertid inte ske med åsidosättande av kra vet på offentlighet. Allmänheten skall inte få intrycket all häktningar är omgärdade med något slags hemlighetsmakeri. Sålunda måste även munt liga anmälningar diarieföras och registreras, mål uppläggas, uppropslistor framställas, muntlig kommunikaUon dokumenteras genom officialanteck- ningar osv. Prolokollföringen vid häktningsförhandlingen kan också vän tas bli mer omfattande än den nuvarande. Frågor om frihetsberövanden är sä vikliga alt allmänheten skall ges möjlighet till samma insyn och kontroll som . De kortare frister som skall tillämpas enligt förslaget innebär 237 bl.a. alt underlaget för rättens prövning av häklningsfrågan inte alltid Prop.1986/87:112 kommer att vara materialiserad i form av en häklningspromemoria.Detta aktualiserar frågan vilken typ av utredning som skall få förebringas vidhäktningsförhandlingen. Utredningsmannen vill behälla den nu gällande regelnatt utöver vad handlingarna frän förundersökningar innehåller saml vad parternai övrigt anför får utredning angående brottet inte läggas fram, om del intefinns särskilda skäl till del. Genom alt utredningen ofta kommer all befinnasig i sin linda vid första inställelsen inför häktningsdomaren, förutser viall del kan finnas behov av att få förebringa utredning i form av förhör medutredningspersonal, målsäganden och vittnen. Huvudregeln bör alltjämt vara attnågon förtida bevisupptagning till styrkande av den misstänktes skuld ej skallfä föras vid en häktningsförhandling. Vissa lättnader i möjligheterna förförebringande av sådan utredning bör dock övervägas. Delta kan ske genom att bestämmelseni 24 kap. 12 § andra stycket sista meningen får följande lydelse: Utöver vadhandlingarna från fömndersökningen innehåller samt vad parterna i övrigt anförfår utredning angående brottet läggas fram, om det inte finns särskilda skälmot del. Polisstyrelseni polisdistrikt: Enligt utredningens förslag kommer det att bliförenklade rutiner i samband med kommunikationen mellan parter och domstolen.Åklagaren skall munUigen anmäla häktningsfrågan hos rätten. Nödvändigauppgifter om brottet och den särskilda häktningsgmnd som åberopas kan lämnasper telefon. Några krav pä att protokoll och anteckningar i form av enhäktningspromemoria skall föreligga före eller ens vid en häktningsförhandlinghar inte ställts. Delta innebär en avsevärd förenkling och kommer altunderlätta polisens utredningsarbete i inledningsskedet. Länsstyrelseni : För alt de föreslagna korta tidsfristerna skall kunna fungera ipraktiken erfordras - som utredningen föreslagit -att kommunikation mellan parternaoch domstolen kan ske betydligt mer formlöst än . Länsstyrelsenvill i detta sammanhang påpeka att i de fall den anhållne förvaras i allmänthäkte bör även häktesföreståndaren undertätlas om anmälan enligt 24 kap. 10 §andra stycket RB för all ge personalen tillräckligt rådrum all planerainställelsen till häktningsförhandlingen. Polisstyrelsenvid : Praktiska skäl talar självfallet för attmuntlig kommunikation mellan polis-äklagare-domstol i tidsbesparande syfte fårske vid beslut om tvångsåtgärd eller vid upphävande av sådant beslut. Medtanke på de konsekvenser för den enskilde som dessa beslut medför synes detdock lämpligt att de i efterhand skriftligen dokumenteras och överlämnas meduppgift om vem som fattat beslutet och närdetta skett. fall den anhållne förvaras i allmänt häkte bör givetvis ävenhäktes-föreståndaren underrättas om anmälan enligt 24 kap. 10 § andra stycketRB för att ge personalen erforderligt rådmm att planera inställelse till häktningsförhandlingen. : Utredaren föreslår att det nuvarande kravet på skrifUig häklningsframslällan skall las bort och ersättas med en bestäm melse om all åklagaren skall hos rätten anmäla att en fråga om häktning 238 uppkommit. Mot detta förslag har förbundet ingen erinran. Detföreslås vidare att något krav på att en häklningspromemoria skall Prop.1986/87:112 föreligga före häktningsförhandlingen inte ställs upp. Med de kortafrister som föreslås gälla i fortsättningen är det givetvis svårt att föreförhandlingen få fram skrifUigt underlag för bedömning av häktningsfrågan menbristen pä en promemoria måste komma att försvära arbetet för försvararen ochrätten och förlänga tiden för häktningsförhandlingen. Detföresläs vidare alt åklagaren inte före förhandlingen skall behöva precisera påvilken eller vilka grunder han yrkar häktning. I denna dd har förbundet enavvikande åsikt och menar att det främst för den misstänkte och hans försvararemen även för domstolen är angeläget att åklagaren redan vid anmälan om häktninganger pä vilken eller vilka grunder som den misstänkte begärs häktad. FöreningenSveriges åklagare: tillstyrker ett slopande av kravet på enskriftlig häktningsframställan till rätten. Enligt utredarens uppfattning ärdet inte nödvändigt att handlingar i form av protokoll, anteckningar ellerhäktningspromemoria skall föreligga före häktningsförhandlingen. Regelmässigthar i vart fall en anmälan och ett protokoll över RB 24:8- förhöret upprättatsdå åklagaren lar ställning i häktningsfrägan. Enligt föreningens mening skalldessa handlingar överbringas till såväl domstolen som försvararen före eller isamband med häktningsförhandlingen. Enligt förslaget ställs inget krav på attåklagaren före förhandlingen preciserar grunden för häktningsyrkandet eller altåklagaren vid en häktningsanmälan tar definitiv ställning till om han skallbegära den anhållne häktad eller inte. Såväl enligt gällande rätt som enligtförslaget är åklagaren skyldig att vid anhållningsbeslutet ange grunden förfrihetsberövandet. Föreningen anser att åklagaren också förehäktningsförhandlingen till såväl domstolen som försvararen skall ange grundenför häktningsyrkandet. Försvararen skulle därigenom få större möjligheter attförbereda sitt försvar av den misstänkte och domstolen skulle inte uteslutandebli hänvisad till de uppgifter som åklagaren lämnar muntligen vidförhandlingen. JUSEK:Förbundet avstyrker utredningens förslag om slopande av kravet på preciseringav häktningsskälen före häktningsförhandlingen. Åklagaren har redan i sambandmed anhållningsbeslutet angivit viss eller vissa grunder för beslutet. Dessagrunder har också delgivits den misstänkte. Något hinder föreligger inte föratt i samband med häktningsanmälan ange vilken eller vilka av grunderna somkvarstår och om ytteriigare grunder tillkommit. Självklart skall detta ejinskränka åklagarens möjlighet alt under häktningsförhandlingen såväl utvidgasom inskränka grunderna. JUSEKtillstyrker att anmälan om häktning sker på enklaste och snabbaste sättföreträdesvis per telefon. 4.5 Prövning av anhållningsfrågan Förslagetom all lagfästa de rutiner som förekommer i slorstadsdislrik- len i samband med det s. k. anhållningsförhöret har ulan närmare kommen tarer lämnats utan erinran av regionåklagarmyndigheterna i och saml åklagarmyndigheterna i , , Söder täljes och åklagardistrikt. iStockholms och : Jag delar Prop. 1986/87:112 utredningsmannensförslag att anhällandeinstitutet även i fortsättningen skall utövas av åklagareoch inte av polis. Enligtgällande regler skall polisen skyndsamt anmäla ett gripande åklagaren, som efter beordrat förhör - skall besluta om anhållande eller frigivning.Utredaren föreslår, att polisen utan all ha erhållit formellt uppdrag, skallhålla förhöret, vilket redan sker i framför allt storstäderna. Jag tillstyrkerdetta förslag. Ett gripande skall i princip alllid anmälas till åklagare, som görbedömningen om vidare tvångsåtgärd eller inte. Regionåklagarmyndigheteni : Jag ställer mig tveksam till förslaget att ett gripande intelängre skall skyndsamt anmälas till åklagaren. Förslaget innebär attpolisförhör kan fortgå med en av polisen gripen upp till maximala tolv timmarutan åklagarkontakt. Detta finner jag otillfredsställande även med tanke päatt gripandetiden är utgångspunkt för fristberäkningen. Regionåklagarmyndigheteni : Gripande ska enligt förslaget inte behöva anmälas till åklagare omdel senast i samband med förhöret framkommer alt skäl till häktning inteföreligger.