prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Sådana åtgärder behöver dock inlevidtas, om den fömtvarande ledamoten vararbetstagarrepresentant som avses i lagen (1976: 355) omstyrelserepresentaflon för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag.Skall ledamoten väljas på föreningsbanksstämma, kan valet anstå till nästa ordinarie stämma på vilken styrelsevalförrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanteroch deras antal inte understiger fem. Om en styrelseledamot som enligt stadgamaskall tillsättas i annan ordning än genom val av föreningsbanksstämman inte harutsetts, skall bankinspekflonen förordna enersättare på ansökan av en styrelseledamot, medlem, borgenär eller någon annan vars rätt kan vara beroende av attdet finns någon som kan företräda banken. (Jfr 6 kap. 2 8 UFBL.) Paragrafen, sominnehåller bestämmelser för det fall att en styrelseledamots uppdrag upphör , motsvarar21 8 tredje och fjärde styckena FLoch överensstämmer i stort med 7 kap. 2 6 och 6 kap. 2 6 NFL. Styrelseledamot har enligt/örsfa slycketrätt att efter anmälan avgå i Prop. 1986/87: 12 förtid. En styrelseledamot kan också när som helst skiljas frånuppdraget genom beslul av den som har utsett honom. I motsats till vad somgäller för övriga ekonomiskaföreningar krävs i en central föreningsbank alltid att verkställande direklören skall varastyrelseledamot. Avgår denne ur slyrelsen kan han således inte kvarstå i sinbefattning som verkställande direktör. Upphörstyrelseuppdraget eller blir en styrelseledamot omyndig, försatt i konkurseller underkastad näringsförbud eller uppfyller ledamoten i övrigt intekvaliflkationskraven och finns det ingen suppleant för honom skall enligt andrastycket övriga styrelseledamöter se till att ny ledamot utses för denåterstående mandatflden. Styrelsen skall alltså sammankalla stämman, om valetankommer på stämman, eller anmoda den som skall tillsätta den nya ledamoten attfullgöra denna uppgift. Kvarstående ledamöter är dock inte skyldiga att vidtanågra åtgärder när den förutvarande styrelseledamoten vararbetstagarrepresentant. I ett sådant fall ankommer det helt och hållelpå vederbörande fackliga organisation att ta ställning till om en ny ledamot skall utses. Om en vakans fårbestå och antalet styrelseledamöter till följd av detta understiger det ilagen eller stadgarna angivna minimiantalet, kan bankinspektionen bl. a.förelägga styrelsen att fullgöra vad som åligger den. För en centralföreningsbank kan ytterst oktrojen förklaras förverkad. Detta utgör gmnd förlikvidation. Om en underlåtenhet att utse ny styrelseledamot beror påbankens egna organ, får banken la konsekvenserna av det. En utomstående somenligt stadgarna skall utse en styrelseledamot bör emellertid inte genomunderlåtenhet i detla avseende kunna tvinga den centrala ilikvidation. I tredje stycket, som saknar motsvarighet i FL, föreskrivs därför attbankinspektionen kan förordna en ersättare i sådana fall. Motsvarandebestämmelse finns i aktiebolagslagen och i NFL. Förordnande sker på ansökan avstyrelseledamot, medlem, borgenäreller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda . En avinspeklionen utsedd ersättare skallavgå, om en ny ledamot utses. Bestämmelsen gäller endast när enligt stadgarna en styrelseledamot skall utses isärskild ordning. Tredje stycket bliralltså inte tillämpligt om t. ex. en facklig organisation skulle underlåta att utse efterträdare till en arbetslagarledamotsom har lämnat styrelsen. 3§ Styrelseledamöterna skall vara svenska medborgare och bosatta i , om inte regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspeklionen i särskilda fall tilllåterannal. Den som är omyndig eller i konkurskan inte vara styrelseledamot. Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 8 lagen(1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöternaskall vara medlemmar i , om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställ företrädareför en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dockvara styrelseledamot utan att vara medlem i , åven om stadgarna saknarföreskrift om det. Om det flll en central förenings- .. bank finns anslutna lokala föreningsbanker, får den som år medlem i enav Prop. 1986/87: 12 dessavara styrelseledamot också i den centrala . Av styrelseledamötema får högst en förvarje påbörjat femtal vara anställd i enföreningsbank. Att arbetstagarrepresentanterna enligt lagen (1976:355) omstyrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolaginte skall medräknas vid tillämpningen av detta stycke framgår av 8 8nämnda lag. (Jfr 6 kap. 3 8 UFBL.) Paragrafen, sommotsvarar 22 8 FL samt 16 8 första stycket och 26 6 andra stycket JkL, anger bl.a. kraven påde personer som kan utses flll styrelseledamöteri en föreningsbank. Paragafen överensstämmer i stort med 7 kap. 3 6 BALoch 6 kap. 4 6 NFL. Genom JkL: shänvisning till FL gäller att styrelseledamot i föreningsbank skall varamyndig och, om inte regeringen eller myndighet regeringen bestämmer tillåterannat, här i riket bosatt svensk medborgare (22 6 FL). Dispens kan alltså,till skillnad mot vad som gäller för bankaktiebolag och sparbanker, beviljas från såväl kravet påsvenskt medborgarskap som kravet påbosättning här i landet. Första slycket överensstämmer i detta avseendemed gällande rätt. Enligt andrameningen kan inte den som är omyndig eller i konkurs vara styrelseledamot. Av6 8 lagen (1986:436) om näringsförbud följer att den som är underkastadnäringsförbud inte får vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en föreningsbank. De i första stycketupptagna kvalifikationskraven för styrelseledamot gäller också revisorer (3kap. 3 6 bankrörelselagen) samt - på grund av hänvisningen till denna paragraf -flrmatecknare (14 8) och likvidatorer (9 kap.8 8). Andra stycketsförsta mening innehåller det på föreningslagstiftningens område sedan längegällande principiella kravet att styrelseledamot skall vara medlem i föreningen. Från dennahuvudregel bör vissa undantag göras. Ettvedertaget undantag är att den som enligt lag är ställföreträdare för medlem och den som är styrelseledamot ellerdelägare i en juridisk person som ärmedlem, får vara styrelseledamot utan att själv vara medlem i föreningen.Detsamma bör givetvis gälla för en föreningsbank. Av detta skulle emellertid följa att i en centralföreningsbank med anslutna lokala föreningsbankeri princip endast styrelseledamöterna i de lokala föreningsbankerna kundeuppfylla kvalifikationskravet. För att i någon mån breddarekryteringsunderlaget tillstyrelseuppdragen i de centrala föreningsbankerna föreskrivs i detta stycke att också den som är medlem i en lokalföreningsbank får vara styrelseledamot i den centrala föreningsbank tillvilken den lokala är ansluten. Bestämmelsen anvisar också en möjlighet för hur den verkställandedirektören i en central föreningsbank,genom medlemskap i en ansluten lokal föreningsbank, kan uppfylla kvalifikationskravet. Denne kan i annatfall ha svårigheler att uppfylla kvalifikationskravet eftersom villkoren förmedlemskap i den centrala kan innebära att enskildperson inte får antas som medlem. får emellertid i sina stadgarföreskriva undantag frånkravet på medlemskap i . En förutsättning Prop. 1986/87: 12för att en sådan stadgebestämmelse skall få införas är dock att stadgarna noga anger i vilka fall sådana undantag medges.Det är alltså inte tillätet atl i stadgarna generellt medge attstyrelseledamöterna inte behöver vara medlemmar i . Tredje stycketinnehåller den s.k. femtalsregeln, vilken innebär att av styrelseledamöterna får inte flera än en för varje påbörjatfemtal vara anställd i en föreningsbank. Genom regeln värnas styrelsenssjälvständighet i förhållande till deanställda i . I JkL finns en bestämmelse motsvarandefemtalsregeln endast för centralkassas styrelse. I en sådan styrelse får enligt26 6 andra stycket JkL högst två befattningshavare i ansluten jordbmkskassavara ledamöter. Jämfört med denna bestämmelseinnebär förslaget vissa sakliga nyheter. Femtalsregeln föreslås gälla likaför såväl lokal som central föreningsbank. Vidare föreslås att alla anställda i föreningsbanker omfattas av regeln.Med hänsyn till föreningsbankernas ekonomiska och ideologiskasamhörighet kunde annars syftet med femtalsregeln förfelas. Enligt 8 8 lagen(1976: 355) om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag gäller"femtalsregeln" inte för arbetslagarledamot. I en föreningsbank kan utses ett antalstyrelsesuppleanter. Dessa är inte nödvändigtvispersonliga ersättare för de ordinarie ledamöterna. Vid utseende av suppleanterskall också hänsyn tas till "femtalsregeln" och regeln tillämpaspå det sammanlagda antalet ledamöter och suppleanter. Om inte samtliga ordinarie ledamöter kaninfinna sig, kallas suppleant. Kallelseordningen bör därvid vara sådan attfemtalsregeln upprätthålls. Inget hindrar emellertidatt samfliga ledamöter, ordinarie och suppleanter, kallas tillsammanträdet. 4§ I en central föreningsbank skall styrelsen utse en eller, om det behövs,flera verkställande direktörer att under styrelsens inseende leda verksamheteni . Styrelsen får även utse ställföreträdare för verkställandedirektör. Om någon annan än styrelseledamot utses till verkställande direktör,skall denne ingå som ledamot i styrelsen. Om någon annan än styrelsesuppleantutses till ställföreträdare för verkställande direktör, skall denne ingå somsuppleant i styrelsen. Vad som sägs i denna lag om verkställandedirektör skall i tillämpliga delar gälla också för ställföreträdare förverkställande direktör. (Jfr 6 kap. 4 8 UFBL.) Paragrafen motsvaras av 26 6 förstastycket JkL och 7 kap. 4 6 samt 6 kap. 3 8 NFL. Enligt gällande JkL skall styrelsen i encentral föreningsbank utse en verkställande direktör. Styrelsen får också utseen ställföreträdare för den verkställandedirektören. Lagen ger inget utrymme för ytterligare verkställandedirektörer i en central föreningsbank. En sådan möjlighet införs emellertid nu.De lokala föreningsbankerna är små ekonomiska enheter och de är i hög gradberoende av den centrala föreningsbank till vilken de Det är därför inte moflverat att införa enskyldighet för lokala Prop. 1986/87: 12 föreningsbanker att ulse verkslällande direktör. I fråga om sättetatt utse verkställande direktör skiljer sig reglerna i JkL från BL. Enligt 74 8första stycket BL skall styrelsen inom sig utse en eller flera verkställandedirektörer. Detta innebär att den person som styrelsen anser vara lämpligför uppdraget måste, innan han kan utses, väljas in i styrelsen avbolagsstämman. I 26 8 JkL sägs i stället att den av styrelsen utseddeverkställande direktören skall ingå i styrdsen. Det står således styrelsen i principfritt att utse vem som helst och efter valet ingår den utseddeverkställande direktören automaflskt i styrelsen som ledamot. En ställföreträdare förverkställande direkiör skall vara suppleant i styrelsen. Denna skillnadmellan bankaktiebolagslagen (7 kap. 4 6) och föreningsbanklagen vadgäller sättet att utse verkställande direktör och ställföreträdare för dennebehålls. Den ordning som tillämpas i föreningsbankerna har fungerat bra ochfår anses vara ett smidigare förfarande vid framför allt extern rekrytering.Finns flera verkställande direktörer kan en ställföreträdare utses för varoch en av dem. Om flera verkställande direktörer utses bör styrelsen kunnaförordna dessa att vara ställföreträdare för varandra. Denna paragrafinnebär att en styrelseledamot kan ulses av annan än stämman. En erinranom detta har lagits in i 1 8. Styrelsen måste innan valet bevaka att detbestämda antalet eller det högsta tillåtna antalet styrelseledamöterenligt stadgarna inte överskrids. Eftersom verkställande direktör alltidbetraklas som anställd i måste styrelsen också beaktafemtalsregeln i 3 8 tredje stycket. Bestämmelsen i andra stycket medföravslutningsvis också att den utsedda verkställande direktören i princip måstevara medlem i och uppfyUa de allmänna kvaliflkationskraven i 3 8 första stycket. 5 § Styrelseledamot skall när han tillträder sittuppdrag för införing i aktiebok anmäla sitl innehav av akfler i aktiebolag inomsamma koncern som , om det inte har skett . Förändringar i aktieinnehavet skall anmälas inom enmånad. Första stycketgäller inle, om anmälningsskyldighet föreligger enligt lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden. Paragrafen saknar molsvarighet i FL och utredningensförslag men har förebild i 8 kap. 5 8 akliebolagslagen och 6 kap. 5 8 NFL. I första stycketföreskrivs att en styrelseledamot skall, när han tillträder sitt uppdrag i en föreningsbank,för införing i aktiebok anmäla sitt innehav av aktier i aktiebolag inom sammakoncern som , om det intehar skett . förändringar i aktieinnehavet skall också anmälas. Anmälningsskyldigheten gäller ävenför suppleanter. Syftet medbestämmelsen är främst att medlemmar av föreningsbanksledning-en inte skall kunna köpa eller sälja aktier ikoncernbolag utan alt delta blir känt för . Dessutom medförbestämmelserna att uppgifter omaktieinnehavet blir kända för anställda inom koncernen och för allmänheten. Då det gäller dem som har insynsställning i sådanaakliebolag som enligl lagen (1985:571)om värdepappersmarknaden utgör aktiemarknadsbolag . 1986/87: 12 (börsbolag och OTC-bolag) tillgodoses deinsynsintressen som ligger till grundför bestämmelsen i första stycket genom anmälningsskyldighet enligt dennämnda lagen. I andra stycket föreskrivs därför att första stycket inte gäller, om anmälningsskyldighet föreliggerenligt lagen om värdepappersmarknaden. 6§ Styrelsen får, med den inskränkning som följer av 7 8, uppdra åt verkställande direktör eller någon annan attensam eller tillsammans med annan vidta sådana åtgärder som annarsankommer på styrelsens egen prövning. En person som har fått ett sådant uppdragkallas delegat. Delegation enligtförsta stycket får även ske till särskilda ledningsorgan för visst område (regionslyrelse) ellerför ett eller flera bankkontor (kontorsstyrelse). Styrelsen skall ien instruktion meddela föreskrifter om de befogenheter som skall tillkomma verkställandedirektör och andra delegater. Instruktionen skall fastställas isänder. Avser uppdraget att bevilja kredit, skall gmnderna för kredilgivningenfastställas. Öm det i en central föreningsbank har utsetts flera verkställandedirektörer, skall instmklionen ange hur ledningen av föreningsbankensverksamhet skall fördelas mellan dem. Styrelsen skall så snart det kan skesända en avskrift av instmklionen till bankinspektionen samt, när ändringarvidtagits i instmklionen, underrätta inspektionen om detla. Uppdrag som avses i första stycket kannär som helst återkallas eller inskränkas. Även om styrelsen har lämnatdelegatuppdrag fär styrelsen själv avgöra ärenden av varje slag. (Jfr 6 kap. 58 UFBL.) Paragrafen saknarmotsvarighet i JkL men överensstämmer med 7 kap. 6 8 . I JkL saknas reglerom delegation med det undantaget att i 26 8 sägs att verkställande direktören ien central föreningsbank får av styrelsen fllläg-gas vissa uppgifter. Trotsdetta förekommer delegation inom föreningsbanksrörelsen också till andra personer. Verksamhetens artfömtsätter att beslutsfunktionerna flyttas från styrelsen till enskildastyrelseledamöter, verkställande direktör eller andra. Det får således betraktassom en brist att den för föreningsbankerna gällande lagstiftningen nästan heltsaknar bestämmelser om delegation. Dennaparagraf innehåller regler om hur delegaflon får ske samt om bankinspektionenskontroll av styrelsens delegationsbeslut. I 5 kap. bankrörelselagen finnsbestämmelser om det skadeståndsansvar som åvilar delegat. Enligt första stycket får styrelsendelegera sina befogenheter flll verkställande direktör eller till andrapersoner t.ex. direktion ellerarbetsutskott. Det ligger i sakens natur att styrelsen i en föreningsbankmåste tillgripa delegation i vidsträcktomfattning. De beslut som har större betydelse bör dock redovisas,diskuteras och avgöras i styrelsen, eftersom det annars finns risk för att styrelsens ställning urholkas. Denna viktigaprincip bör komma till uttryck direkt i lagtexten (se 7 8). I en central föreningsbank är det inteenbart en verkställande direktör som kan haställning som delegat. Enligt första stycket kan styrelsen lämna delegatsuppdrag till vem som helst oavsett om dennetillhör styrelsen eller Prop. 1986/87: 12 ej. Åtskilliga kvalificeradebefattningshavare i föreningsbankerna har ställning av delegater. De kan ensamma få uppdrag från styrelsen,men oftast får de uppdrag att ingå i särskilda s.k. direktioner, arbetsutskott eller andra organ medbeslutsfunktioner. Även om begreppetdelegat är nytt för föreningsbankerna är det ett hävdvunnet uttryck inombankväsendet. I första stycket har tagits in en definition av begreppet. Lagrådet harföreslagit i sitt yttrande över 7 kap. 6 § bankaktiebolagslagen att i den lagentas in en bestämmelse som presenterar begreppen regionstyrelse ochkontorsstyrelse. Lagrådet har också framhållit att man bör tänka på motsvarandefråga då det gäller föreningsbanker. Vad man närmast har att beakta är attlagen om de anställdas styrelserepresentation föreslås hänföra sig tillregionstyrelser även i sådana banker. För egen delanseryag att de legala beteckningarna på särskilda ledningsorgan bör varadesamma för de ohka bankkategorierna. Därför presenteras begreppen regionstyrelse ochkontorsstyrelse i andra stycket. Styrelsen i enföreningsbank avgör om sådana organ skall inrättas. Enligt tredjestycket skall styrelsen i en särskild instmktion meddela föreskrifter angåendede befogenheter som skall tillkomma den verkställande direktören och andradelegater, som fått sina uppdrag enligt första stycket. Med hänsyn bl.a. till att skadeståndsskyldighetenför en delegat regleras i 5 kap.bankrörelselagen och anställds skadeståndsskyldighet i de allmännaskadeståndsreglerna är det nödvändigt att en klar avgränsning görs i instmktion mellan delegatens handlande ikraft av delegation å ena sidan ochdennes handlande som anställd i banken å andra sidan. Verkställandedirektörens handlande i en central föreningsbank grundar sig fömtom när han agerar som styrelseledamot regelmässigt på en delegation från styrelsens sida. Dennes ansvar förolika dispositioner regleras därför alllidav bestämmelserna i bankrörelselagen. Det är emellertid även här avbelydelse att avgöra i vilken egenskap verkställande direktören företagit en handling, eftersom bestämmelserna omstyrelseledamots och delegats skadeståndsansvar i vissa avseenden skiljer sigåt. Exempelvis inträder ansvarspreskription . Instruktionernaskall fastställas i taget. Styrelsen skall emellerfld fortlöpande se över instruktionernaoch, om det behövs, vidta erforderliga ändringar. Föreningsbankernaskall också se till att bankinspekflonenalltid har kännedom om de aktuella instmktionerna. Ett uttryck för att styrelsen förväntasatt med uppmärksamhet följa delegaternasfunkflonsutövning är bestämmelsen i fiärde slycket som tilllåterstyrelsen att när som helst återkalla eller inskränka delegaternas mandal eller utan hinder av detta själv avgöraalla ärenden. 7 § Styrelsen får inte uppdra åt en enskildstyrelseledamot eller annan att avgöra ärenden som är av principieUbeskaffenhet eller i övrigt av större vikt. Styrelsen får intei något fall uppdra åt en enskild styrelseledamot eller annan att beviljakredit till fysisk eller juridisk person som omfattas av bestämmelserna i 2kap. 17 6 bankrörelselagen (1986:000). Utanhinder av andra slycket får styrelsen uppdra åt annan att inom Prop. 1986/87:12 fastställda gränser bevilja kredit i och för en rörelse som drivs av låntagaren. Styrelsen fårendast i enlighet med de föreskrifter som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, bankinspektionen utfärdar uppdra åt enskild styrelseledamoteller någon annan att ensam eller i förening med annan bevilja kredit till andraanställda och delegater än sådana som avses i andra stycket och tiU fysiska eller juridiska personer,vilka står i ett sådant förhåUande till demsom anges i 2 kap. 17 8 första stycket 6 och 7 bankrörelselagen. Bestämmelserna idenna paragraf om kredit gäller även garantiförbindelse som åtar sig. (Jfr6 kap. 6 8 UFBL.) Paragrafen saknarmotsvarighet i JkL men överensstämmer med 7 kap. 7 8 . Av praktiska skälmåste styrelsen i en föreningsbank tillgripa delegation i vidsträcktomfattning. Som tidigare nämnts sker detta även om JkL inleinnehåller några uttryckliga bestämmelser om detta. När delegalionsbestämmdsernu införs också för föreningsbankerna måste bestämmelserna i 6 8 kompletteras medbestämmelser som drar upp gränserna för denna delegation. En motsvarande bestämmelse harsedan länge funnits i både BL och SpL. GäUande bestämmelse i 74 8 femte stycket BL innehåUer enuttömmande uppräkning av de ärenden som styrelsen själv alltid måste fattabeslut i. Denna bestämmelse har omarbetats. Någon ändring i sak är inte avsedd. I första stycketföreskrivs således att styrelsen inte får delegera ärenden som är avprincipiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt. Att en uppräkningmotsvarande den i BL inte tagits in i förslaget sammanhänger med svårigheten attgöra denna komplett genom alt exakl ange varje ärendelyp. Redan nu kan det i enföreningsbank förekomma ett flertal ärenden som kan vara av lika stor eller större betydelseän de som räknats upp i nyssnämnda bestämmelse. En dylik lösning skulle också kunna förorsakatolkningssvårigheter och gränsdragningsproblem. Risken är också att en sådanuppräkning skulle bli alltför detaljerad. De policybetonadefrågorna som anger verksamhetens mål och inriktning bör alltid avgöras avstyrelsen. Ärenden som innebär att större investeringar skaU göras, att nyarörelsegrenar skall startas eUer förvärvas eller att bankens verksamhet skall omstmklureras utgör andraexempel på sådana ärenden där avgörandet bör förbehållas styrelsen. Däremot böräven fortsättningsvis styrelsens möjlighetatt delegera beslut om kredit till bl. a. vissa anställda och delegater inombanken regleras i särskild ordning. I andra stycketföreskrivs att styrelsen inte i något faU får uppdra åt en enskild styrelseledamot eUer någon annan att bevilja kredit till fysisk eUer juridisk person som omfattas av bestämmelserna i 2 kap. 17 6 bankrörelse lagen. Efter påpekande avhovrätten för (bU. 3 avsnitt 3.8.8) har ordet "sammanslutning"i utredningens förslag bytts ut mot "juridisk person". Dennabeteckning synes mot bakgrund av bestämmel serna om kreditjäv vara mer adekvat. Bestämmelsen innebär endast en g smärreförändring i förhållande till gäUande rätt för bankaktiebolagen. Prop.1986/87:12 Enligt 61 8 BL måste styrelsensjälv besluta om kredit till bl.a. samfliga delegateri banken. Med hänsyn flll den utveckling som har sketl inom bankverksamheten har en förändring avdelegeringens art och omfattning samt av bankernas organisatoriska uppbyggnadkrävts. Bankstyrelsen har bl.a. av praktiska skäl tvingats tillgripa delegationi en allt större omfattning ochofta i kreditgivningsärenden. Övervägande skäl talar därför för alt kreditertUl vissa delegater bör kunna beslutas av direktioner eUer kreditorgan. Beslut om kredit skaU dock alltid fattas påen nivå som ligger över den på vilken delegaten är verksam. Vad jag nuhar anfört överensstämmer med vadbankinspektionen framhållit i sitt yttrande (bil. 3 avsnitt 3.8.7). Det i tredjestycket upptagna undantaget lill förbudet att delegera beslul om kredit harmotsvarighet i BL. Här föreskrivs att styrelsen inom vissa fastställda gränserkan delegera besluten om kredit flll fysiska eller juridiska personer somomfattas av kreditjävsbestämmelserna om krediten lämnas i och för en rörelse som någon avdessa driver. I sådana fall skall normalarörelsekrediter inte allfld behöva beviljas av styrelsen. Del är emellertid viktigt att styrelsen i instmklionennoggrant anger gränserna för denna kreditgivning.