prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Frågor om bidrag ur bränslemiljöfondenprövas av statens energiverk. Stöd ur bränslemiljöfonden kan numera även lämnastill åtgärder som syftar till atl minska utsläppen av kväveoxider vid kol- ochlorveldning. Verkel påpekar atl ett flertalförbränningslekniska åtgärder är tänkbara för kväveoxidreduktion, menall erfarenheten av dessa i ännu är begränsad.Insatser som i första hand rör prototyp- och demonstrationsanläggningartorde komma att bli akluella . Från bränslemiljöfonden kan ocksååtgärder för atl minska utsläppen av Prop. 1986/87: 100 svavel vidlorveldning stödjas liksom åtgärder för alt minska miljöpåver- Bil. 16 kanvid förbränning av avfall. Statens energiverkdisponerar medel för bidrag till installationerför uppvärmning m. m. och för bidrag till vissa energiinvesteringar.Investeringsstödet avser bl. a. förberedelser för senare mottrycksproduktion,för projektering av kraftvärmeverk och åtgärder som ökar sammankopplade värmeunderlag. Bidrag tiUinstallationer för uppvärmning m. m. har lämnals tiU investeringar i störreeldningsanläggningar för inhemska bränslen, investeringar isolvärmeanläggningar och förprojekteringar och invesleringar i småvattenkraftverk. Enligt beslut upphör delta slöd vid utgången av är1986. De återstående insatser som krävs för eltavslutat stödprogram kan enligt vara av både teknisk ochadministrativ art. Redan pågående projektinom bl.a. oljeersättnings- och investeringsprogrammen kommer atl krävainsalser från verkets sida under en följd av år. handlägger ärenden om lillstånd föröverföring och distribution av elektrisk energi, förvärv aveldistributionsanläggningar, skyldighet för eldistributör atl leverera el, prisregleringav el, koncessioner och drifttillstånd för rörledningar m. m. Vidarehandlägger verkel slalsbidragtill nyanläggningar och uppmstningar av elnät. Verket arbetar för en fortsattrationalisering av eldistributionen. Det ankommerpå verket all bedöma om en föreslagen ulbyggnad av ledningsnätet för vissaöverföringsledningar är rationell och förenUg med en planmässigeleklrifiering. Delta arbete lorde enligt verkel komma alt öka . , som ingär i statens energi verk, prövar skäligheien i dekonsumentärenden som överlämnas lill nämnden. Verket har vidare ålagtsuppgifler som syftar till en säkrare eldistribution. Verket pekar på altverksamheten inom området ledningsbunden energi kan komma att öka något. Vissarationaliseringsvinster torde dock kunna görast. ex. på datasidan. Inom del elektriska områdethar verket bl.a. i uppgift alt förebygga skador av elektrisk orsak på personoch egendom. Arbelsuppgifterna bestårfrämst i atl utfärda föreskrifter för elektriska starkströmsanläggningar ochtUl dessa ansluten elektrisk materiel samt att utöva tUlsyn överföreskrifternas lillämpning. Elomrädet karaktäriseras av en ständiglaccelererande utveckling genom användningav nya material, ny materiel och ny leknik med bl. a. ökat utnyttjandeav eleklronik. Delta medför att delar av slarkströmsföreskrif-tema börrevideras och kompletteras med korta intervall för alt inte försvära utveckUngoch användning av ny leknik. Tillsynsverksamheten omfattar dels atthandlägga dispensansökningar gällande slarkströmsföreskriflerna och föreskrifterna om obligatoriskt 64 godkännande av viss elektrisk- materiel, dels attbesvara vissa frägor i Prop, 1986/87: IOO anslutningtUl gällande starkströmsföreskrtfter, provningsbestämmelser Bil, 16 och standarder, Verkel svarar även för tiUsyn avelekiriska järnvägar, spårvagnar och tunnelbanor. , för vilken är chefsmyndighet, är den lokala statiigaorganisationen för ärenden om tillsyn över elektriska starksirömsanläggningaroch därmed sammanhängande frågor, Standardiseringsverksamhetenhar ett nära samband med verkels föreskrifts- och tiUsynsarbete, Svensk standard pä elomrädetutgörs numera i myckel stor utsträckning av en för svenska förhällanden prövadintemationeU standard. Betydelsen av all delta i det inlernalionellastandardiserings-arbetet harökal i takt med sirävandena alt undvika tekniska handelshinder. har slora anslrängningargjorts för att rationalisera verksamheten rörande behörigheter enligteUnstallatörsförordningen (1975:967). Ytterligare rationaliseringar övervägs. Sedan lagen omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle (1981:599) infördesden skall större eldningsanläggningar och mindreeldningsanläggningar som ingår i störte värmesystem utföras så atl eldning medfast bränsle möjliggörs. Andra mindre eldningsanläggningar skallutföras så att de kan eldas med inhemskt fast bränsle utan omfattandeombyggnadsarbeten cHer kompletteringar. I båda fallen kan statens energiverk bevilja undantag.Antalet ansökningar om undantag från kraven på ulförande har på senare årminskal. Statens energiverkär vidare tUlständsgivande myndighet för koleldning i anläggningar störreän 500 kW tUlförd effekl. Verkel har även liil uppgift att för statens räkning utbetalaersättning för försenad idrifttagning av vissa kärnreaktorer. övertog den funktionsansvaretför energiförsörjning frän dåvarande överstyrelsen för ekonomiskt försvär(ÖEF). I funktionsansvaret tigger dels alt samordna planeringen påenergiberedskaps-området, dels att planera och genomföra beredskapsåtgärderinom delfunktionenbränslen och drivmedel. Överflyttningen innebär atl nu ärsektorsmyndighet för energifrågorna säväl i freds- som i kristid. Deintegrationsmöjligheter som därmed öppnas och de andra samordningsfrågor somaktualiseras kommer all vara en viklig uppgift för alt utveckla . Verket anger attinsalser bör fortgå vad gäller utrednings- och utvecklingsarbete för planeringoch samordning av energiförsörjningsberedskapen. Stor vikl kommer atl läggas vid åtgärder för atl skapamedvetenhet om beredskapsfrågor på olikanivåer i samhäUel i fred samt anpassnings-och improvisationsförmåga hosbeslutsfattare i kriser och krig. Verket anför vidare atl medverkan kommeratt fortsätta i överstyrelsens för civU beredskap (ÖCB, f. d. ÖEF) projektmed atl klarlägga dels beho vet av reservanordningar inom värmeområdet, dels möjligheterna atl ge- 65 nomföraålgärder för skydd av anläggningar för s.k.kommunalteknisk Prop. 1986/87:100 försörjning. Verksamhelenbeträffande anskaffning och lagring m. m. av produkter som är hänförliga tUldelfunktionen bränslen och drivmedel m.m. ingår i ÖCB:s uppgifter såsom enuppdragsverksamhel. Verksamheten har tUls vidare planerats ulifrån nu gällandelagringsprogram. Förändringar kan komma atl ske pä grund av ställningstagandentill energiberedskapsulredningensbelänkande. Arbelsmiljö- ochnaturmiljöfrågorna har under senare är givits en ökad tyngd även iberedskapslagringsverksamheten. Särskilt har kraven på kontroll av ulsläpp frånlagringsanläggningar i luft, mark och skärpts. Från skall i varje kommun finnas enaktuell plan för tillförsel,distribution och användning av energi. har därvid i uppgiftatt bislå kommunerna med räd och upplysningra saml att följa den kommunalaenergiplaneringen. Verkels arbete ärinriktat pä alt bygga ut kontakterna med kommunerna, sammanställa informationom utveckUngen i kommunerna och analysera denframtida utvecklingen. ambition är atl fungera som en erfarenhets- och kunskapsbank i förhållande lillkommunerna i energifrågor. Vad beträffar energihushållning har statens energiverkett samordningsansvar med utgångspunkt i verkets kompetens på energiområdet genom bl. a. utredningsverksamheten. Ett medel iutövandet av samordningsansvaret ärinformationsinsatser. Det direkla myndighetsansvaret förenergihushåll-ningsinsalser ligger dock hos olika sektorsmyndigheter säsombosladssiyrelsen, slalens planverk, transportrådel och statensindustriverk. Den direktaprisstyrningen har tUlmätts en ökad betydelse i energihushåUningsarbelel iförhållande till statlig marknadsstyrning. har eftersträvat att islörre utsträckning än lidigare förmåövriga seklorsansvariga alt integrera energiålgärder med annan sektorsverksamhet.EnergihushåUningsarbelel kan enligt verket sägas övergå frän ettkampanj- och stödskede till att vara normal och långsiktig verksamhet. Enligt min mening ligger den allmänna inriktning somstatens energiverk skisserar för den kommandeireårsperioden väl i linje med vad som krävs för alt fullfölja centrala myndighetsuppgifter inom energipolitikens omrä de. har arbetat med fleråriga program inom olika områden. En flerårig plan eUer ram för hela verkets verksamhet bör kunna underlätta verkets planering av verksamhelen och skapa förutsättningar 66 för ett effeklivare ulnytljande av resurserna. Jag anserdärför atl energiver- Prop. 1986/87: 100 ketbör ingå bland de myndigheter som ges förutsättningar atl arbeta Bil. uttfrånen treårig budgetram. Del är viktigt alt är öppel för förändringaroch alt t. ex. elförsörjningsfrågor och frägor om sambanden energioch miljö beaktas i ökad grad. Ett fortsatt, ingående samarbete bör därvid ske med som är denansvariga myndighelen Värdel av enutredningsresurs av typ har senast framgått klart under år1986, då en mängd studier och utredningar kunnat genomföras somunderlag för statsmakternas överväganden om eventuellaenergipolitiska förändringar efter . Den av energiverketföreslagna ökade insaisnivån när del gäller utrednings- ochetförsörjningsfrågor anserjag bör tillstyrkas. a. med hänsyn lill dels viklen av en av partsintressenoberoende utredningsinstans, dels de andraverksamheter som ansvarar för vad gäller el, nämUgenstmklurfrägor, säkerhel mot och ålgärder vid elavbrott och samordning avenergiberedskapsplaneringen. Rörande forsknings-och utvecklingsverksamheten vid bör verkets priorileringar behandlas isamband med atl ställning tas tiU EFU:s förslag. Förslag om fortsatta insatser inomenergiforskningsprogrammet avses läggas fram senare under detta i sambandmed en forskningspolitisk proposition. Arbetet med utveckling och introduktionav ny teknik fortgår. Vad beträffarmyndighelsuppgifter gäller sedan en läng tid tillbaka att det finns delsviktiga säkerhetsfrågor, dels strukturfrågor rörande eldistributionen somhanleras av staten. har andra frågor tUlkommit som rör ledningsbundenenergi, såsom naturgaskoncessioner och bestämmelser om allmännavärmeanläggningar m. m., med krav pä myndighetsinsatser. I omrädet elsäkerhelingår frägor som rör allmänhetens säkerhet säsorh analyser av bränder,inspektion av anläggningar, behörighet osv. Det är av vikl alt verksamhetenbedrivs rationeUt och pä ett sådanl säll atl handelshinder undviks ochintroduktion av ny teknik inte försvåras. Området bör även fortsättningsvis behandlas med högambUion. Vad beträffarstrukturfrågor gäller att en fortsatt rationalisering av eldistributionen ärviklig, bl. a. för atl erhålla en god ekonomisk effektivitet och möjlighel atl hållahög leveranssäkerhet. Det är angeläget all de uppgifter som ålagts verketrörande en säkrare eldistribution kan avslutas . Vad belräffar beredskapsverksamhelenanser jag att verksamheten i stort bör ha den inriktning som verketanger. Det bör understrykas att det sannolikt behövs för verket att bygga upp kompetens och kunskaper inom delta nya ansvarsområde och dra sådana erfarenheler all möjliga samordningsvinster med annanverksamhel kan utnyttjas. I viss utsträckning krävs också alt nya kontraktvägar och samarbetsformer eta bleras med andra myndigheter och organ, t.ex.inom försvarssektorn. Totalförsvarsfrågorna kommer, efter förslag av försvarskom mitté, alt behandlas av i vår. Omkommande ställningstaganden kommer att beröra funktionenenergiförsörjning avser jag atl återkomma i 67 Vadbeträffar myndighetsuppgifter gäller sedan en läng tid tiUbaka att Prop.1986/87: IOO del finns dels viktiga säkerhetsfrågor, dels stmklurfrägor rörandeeldistri- Bil. 16 butionen som hanteras av staten. har andra frågortiUkommit som rör ledningsbunden energi,såsom naturgaskoncessioner och bestämmelser om allmänna värmeanläggningar m.m., med krav på myndighetsinsatser. I områdelelsäkerhel ingår frågor som rör allmänhetens säkerhet såsom analyser av bränder,inspektion av anläggningar, behörighet osv. Det är av vikt attverksamheten bedrivs rationellt och på elt sådant sätt att handelshinderundviks och introduktion av ny teknik inte försvåras. Området bör även fortsättningsvis behandlas med högambUion. Vad belräffarstrukturfrågor gäUer all en fortsatt rationalisering av eldistributionen ärviktig, bl. a. för att erhålla en god ekonomisk effektivitet och möjlighet att hållahög leveranssäkerhet. Det är angeläget att de uppgifter som ålagts verkel rörande en säkrareeldistribution kan avslutas . Vad beträffar beredskapsverksamhelenanser jag att verksamheten i stort bör haden inriktning som verket anger. Det bör understrykas att del sannoliktbehövs en viss lid för verkel att bygga upp kompetens och kunskaper inom dellanya ansvarsområde och dra sådana erfarenheter atl möjliga samordningsvinster med annan verksamhel kan utnyttjas. I viss utsträckningkrävs också atl nya koniraktvägar och samarbetsformer etableras med andramyndigheler och organ, l.ex. Totalförsvarsfrågorna kommer,efter förslag av 1984 ärs försvarskommilté,att behandlas av i vår. Om kommande ställningstaganden kommer all beröra funktionen energtförsörjningavser jag att åierkomma i denna fråga. .Vad beträffar energihushällningsverksamheten och den kommunala energiplaneringenvid är det av vikt att både pådrivande och initierande insalser görs liksom samordning närflera olika myndigheler är berörda. Det är nödnändigt alt en akliv uppföljningsker från den energipo-Utiska myndigheten, I takt med alt siyrmedel i form avt, ex. ekonomiska stöd avlar ökar kraven på personella insalser för påverkan,informationsinsatser etc. Vad gällerenergiverkels organisation vill jag informera om följande. Riktlinjerna förenergiverkels organisation godkändes av (prop. 1982/83:100bil. 14, NU 33, rskr. 280), Bl, a, mot bakgrund av de förändringar somHar skett i den stödverksamhet som har haft all hantera och deförändrade krav som förvänlas ställas på har verkel gjort enöversyn av sin organisalion och föreslagitvissa förändringar. Verket har hitlills varit organiserat på fyra avdelningar,en administrativ byrå och etl planeringskansli. Regeringen har genom beslul den16 ändral inslruklion huvudsakligen i enlighet medverkels förslag. Del innebär att verkel från är organiseratpå tre avdelningar, en byrå för administration och en informalionsbyrå samtett planeringskansU. Detta innebär en merfunktioneU indelning av verksamheten än tidigare och en bättre anpassning tillden nu planerade inriktningen. na för organisalionen, nämligen cn sakomrädesindelningmed starka funktionella inslag dock enligt min mening fortfarande gUtiga. Chefen förfinansdepartementet har (bilaga I, avsnillet Särskilda frågor) lämnat förslag om eltnylt syslem för överföring av anslagsmedelmellan budgetår. Slatens energiverk bör ingå i försöksverksamheten medöverföring av anslagsmedel fr.o.m. budgeiårei 1987/88. Medel för statens energiverks förvaltningsulgifter bör därför anvisasunder ramanslag. Jag föreslår atl medel under anslaget beräknas medutgångspunki i ett huvudförslag med en real minskning av utgtftema om 5 %för treårsperioden1987/88-1989/90. För treårsperioden harjag beräknat utgifterna tiU . För /88beräknarjag utgifterna till 44 004 000 kr.Inkomslerna för treårsperioden beräknarjag till sammanlagt . För budgetårel 1987/88 beräknarjag inkomslernatill . För /88 harjag således beräknatmedelsbehovei till . Budgeten ärberäknad i 1987/priser. Anslagen /89 och 1989/90 skallprisomräknas i vanlig ordning. Prop,1986/87: Bil, 16 Jag hemställer att regeringen dels bereder lillfälle 1. att ta del av vad jag har anfört omorganisationen av slalens energiverk, 2. till Statens energiverk:Förvaltningskostnader för /88 anvisa etl ramanslag av . : Utredningar m. m. ochinformation 12437193 15547000 13 161000 1985/86 Nettoulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från detta anslag bekosias utredningsverksamhet m. m.inom energiområdet ochenergiinrikiad informalion inom statens energiverks verksamhetsområde. Beräknad ändring 1987/88 Uiredningar m. m. Energiinriktad information m. m. -1060000 -1326000 Medel som tillförs anslaget från anslaget C 6. Statens energiverks utredningsverksamhet styrs i hög gradav uppdrag frän regeringen.Verket planerar därutöver alt fortsätta och fördjupa analysen av deinternationella energimarknaderna och energiutvecklingen i andra länder. På liknande sätt måste enligt verket enkontinuerlig bevakning och analys av utveckUngen bedrivas i Sverige.Därtill planeras utredningar inom bl. a.elförsörjning, elproduktion samt sambandet mellan miljö och energi.Hämtöver gör verket prognoser, utvecklar metoder och statistik saml gerutredningsstöd i utvecklingsverksamheten. Staten satsar betydande resurser på olikautvecklingsinsatser i syfte atl stimulera bl,a, den lekniska ulvecklingen inom energiområdet. Information om pågåendeverksamhet och om resuUaten från forsknings- och demonstrationsprojekt ärenligt elt viktigt inslag i utvecklingsverksamheten föratl göra ny leknik känd på marknaden. har planerat utrednings- ochinformationsverksamheten med utgångspunkt idet s. k. huvudförslaget, vilket innebär en real minskning undertreårsperioden /88-1989/90. Verket har beräknat minskningen enligt direktiven lUl sammanlagi ca 1mUj. Energiverkels uppgifter vad gällerutredningsverksamheten är väsentliga, bl.a.för atl få fram underlag för energipoUliska beslut på kort och lång sikl. Medhänsyn till bl. a. reservationen under anslaget räknar jag dock med en viss minskning av medlen under kommandetreårsperiod. Somjag anfört under anslaget C I. ,förvaltningskostnader anser jag att statens energiverk bör ingå bland demyndigheler som ges fömlsätlning alt arbeta utifrån en treårig budgetram.Denna förutsättning bör sålunda även gälla delta anslag. Jag föreslår att medelunder anslaget beräknas med utgångspunkt iett huvudförslag med en real minskning av ulgifterna om för treårsperioden /881989/90. Förtreårsperioden harjag beräknat utgifterna till . utövertidigare anvisade medel. För budgeläret 1987/88 harjag beräknai ulgifternatill . Inkomslema förtreårsperioden beräknarjag tiU sammanlagi . För /88 beräkriar jag inkomslernatill . För budgetårel 1987/88 harjag således beräknat medelsbehovettiU . Budgeten är beräknad i 1987/priser. Anslagen för1988/89 och 1989/90 skall prisomräknas i vanlig ordning. Vid min beräkning avmedel för utredningsverksamheten harjag tagil hänsyn till den verksamhetsom bedrivs inom eldislributionsrådet. Jag hemstäUer att regeringen föreslår alt lill : Utredningar m.m. och information för /88anvisa ett reservationsanslag av . Bil.16 1985/86 Utgift 9295455 1986/87 Anslag 9600000 1987/88 Förslag 9874000 Elekiriskainspektionens verksamhet avser att främja säkerheten i samband medframstäUning, överföring och användning av elektrisk ström. Enligt sininslruklion (1983:592) är inspektionen den lokala ställiga organisationen för ärenden om tillsyn över elektriskastarksirömsanläggningar och därmed sammanhängande frågor. Inspektionen ansvararhärigenom för den statiiga tillsynen av hurden elektriska speciallagstiftningen efterlevs. Elektriskainspeklionen är organiserad på fem distrikt, med kontor i ,, , HudiksvaU och SkeUefteå. Chef för varje distrikt är en överinspektör.Statens energiverk är chefsmyndighel för inspektionen. 1986/87 Beräknad ändring (därav lönekostnader) (7245000) (+244000) Lokalkoslnader 1 106000 - 40000 har setl över elekiriska inspektionenstiUsynsverksamhet för atl finna möjligheter liU kostnadsminskningar.Inspeklionen har kunnat möta växande krav på lillsyn genom bl, a,skärpt prioritering av tUlsynsområden och förändringar av arbetssättet. Dennautveckling bör drivas vidare. Verkel anser alt den enda möjligarationaliseringen under kommandetreårsperiod är en minskning av biträdespersonalen. Därefter kan ytterligare personalminskningar inte ske utanatl hela det administrativa sysiemel för elsäkerheten först ses över. Verketföreslår att lönekostnaderna förbudgetårel 1987/88 minskas med . och atl resterande del av avsedd besparing för ireårsperioden sker genomytterligare neddragning av lönekostnaderna under budgeiårei 1989/90. Möjligheterna alt minska kostnaderna för slalenselekiriska inspektion har tidigaregranskats, bl. a. i rapporten - uppgifter, organisalion och resurser (). Delhar konstaterats att dessa möjligheterär små beroende på inspektionens organisatoriska uppbyggnad. Dennuvarande uppdelningen på fem distrikt genomfördes är 1968 bl.a, för atlförbättra kunskaperna om lokala förhåUanden och minska reskostnaderna. Erfarenheterna av den regionaliserade organisationenhar varil goda. har nugenomfört ytteriigare en granskning av möjligheter- Prop. 1986/87:100 na att minska kostnadema förinspeklionens verksamhet. Verket har fun- Bil. 16 nit atl den endarationaUsering som är möjlig utan att inspeklionens verksamhet förändras är enviss minskning av lönekostnaderna. Jag delar uppfattning allrationaliseringar utöver de föreslagnainte är möjliga med de fömisältningar som råder för inspektionensverksamhet. Jag anser att medel för inspeklionen bör beräknas med utgångspunkt i etl reduceral huvudförslag förkommande treårsperiod och jag godtar den kostnadsminskning somverkel föreslagit för budgetårel 1987/88. Chefen för harlidigare (bilaga 1, avsnittet Särskilda frågor) lämnat förslag om etlnytt system för överföring åv anslagsmedel mellan budgetår. Jag har underanslaget C 1. föreslagil att slalens energiverk skall ingå i försöksverksamheienmed överföring av anslagsmedel fr. o. /88. Med hänsyn tiU att är chefsmyndighetför elekiriska inspektionen anser jag alt även denna myndighel bör ingå iförsöksverksamheien. Medel för statens elektriska inspektion bör därför anvisasunder ramanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Slatenselektriska inspektion för /88 anvisa elt ramanslag av . C 4, Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier för oljeersättande åtgärder samt för utveckling ochintroduktion av ny energiteknik, m. m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från detta anslag bestrids utgifler förförlusler i samband med lånegarantier för oljeersättande åtgärder saml förutveckling och introdukiion av ny energiteknik, m. m. Inomprogrammet för utveckUng och introduktion av ny energiteknik (prop. 1985/86:102, NU 17, rskr. 172) kanlånegarantier lämnas intill ett vid varje lidpunkt sammanlagt belopp av300 milj. kr. Oljeersättningsprogrammet(prop. 1983/84:62, NU 9, rskr. 124) avsluta des i samband med att stödetför utveckling och introduktion av ny energi teknik infördes . FörlustertiU följd av tidigare lämnade garantier inom oljeersättningsprogrammei kan dock komma att uppslå . Några förluster tillföljd av lämnade garantier inom de båda programmen Prop. 1986/87: 100 harhittiUs inte uppkommit. Jag bedömer attförlusterna, lill följd av att lidigare lämnade garantier inom de bådaprogrammen infrias, kommer att bli små under /88. Medelsbehovet beräknarjag tiU1000 kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt tUl Täckande avförluster i anledning av statliga garantier för oljeersättande åtgärder samt förutveckUng och introduktion av ny energiteknik, m. m. för /88anvisa ett förslagsanslag av1000 kr. Ersättning för försenad idrifttagande avkärnreaktorer 1985/86 Utgift 228916871 1986/87 Anslag 180000000 1987/88 Förslag 110 000 000 Frän detla anslagutbetalar slalens energiverk, enligt regler som godkänls av , ersättningtill och slatens vallenfallsverk för försenadidrifttagning av kämreaktorerna och resp. ochRinghals 4 (prop. 1980/81:25 bil, 9, NU 23, rskr, 112) saml (prop, 1982/83:100 bil.14, NU 33, rskr, 280), Ersättningen somavser ersättning för förluster genom en minskad elproduktion som följd av attidrifttagningen av kämreaktorerna försenats - har utbetalats sedan budgelåret1979/80. Den minskade elproduktionen beräknas i efierhand som skillnaden mellan den energi somhar varit möjlig alt producera utan försening och den energi som har producerats med försening. Förreaktorerna , , och upphördedenna skillnad under /85. För reaktorn kommerskillnaden att bestå t. o. m. /88.