prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt institutets uppfattningmåste en sädan omstmkturering av verksamheten både av forsknings- ochpersonalskäl genomföras på etl så planmässigt sätt som möjligt. Eftersomen tillämpning av huvudförslaget förutsätter en revidering av verksamhetsplanenoch en förändring av institutets organisation, har insfilutet utformat huvudalternativetpå ett sådant sätt atl besparingarna tas ut under senare delen avtreårsperioden. Institutets planeringsalternativ I förutsätter därföroförändrade resurser /88 samt en fördelning avresursminskningen med 2,för /89 och 2,för budgetåret1989/90. Isärskilda budgetanvisningar har regeringen föreskrivit attbyggforskningsrådet och institutet utöver huvudalternativen skall redovisabudgetalternativ som utgår frän att statens stöd fill byggnadsforskning minskasmed . Som planeringsfömlsält-ning skall gällaatt branschen ökar sin del av ansvaret för kunskapsuppbyggnaden medmotsvarande belopp. Elt särskilt alternativ skall vidare redovisas, som innebäratt hela minskningen av del statliga bidraget läggs pä BFR. Institutetanser emellertid att ansvaret för byggnadsforskningens resursförsörjningligger i första hand på BFR som forskningsfinansierande myndighet, inte påinstitutet som forskningsutförande organ. Insfilutet kan endast tillstyrka enbranschfinansiering i sådana former som inte leder till oklarhet beträffandeinslitulels roll som statligt forskningsorgan med självständigt ansvar för enlångsiktig och av partsintressen oberoende kunskapsuppbyggnad. En ytterligareökning av uppdragsfinansieringen motsvarande så mycket som en tioprocenlignedskärning av basanslaget skulle vara mycket svär alt förena med institutetsansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom sektorn. Institutetmenar att det finns anledning för statsmakterna alt säkerställa och ytterligaremarkera institutets ansvar för disciplinutvecklingen inom dessforskningsområde. Detta bör ske genom atl sammanlagt åtta profes- surermed särskild inriktning på bostads- och byggnadssektorn inrättas inom denkommande planperioden. Beträffandeinrättande och omprövning av professurerna, tillsättningsförfarande,meritvärdering, m.m bör högskoleförordningens anda och innehåll tillämpas sålångt möjligt. Institutet föreslår att fyra professurer inrättasredan under /88 och hemställerom 1,2 milj. kr. Isärskilda budgetanvisningar 1984 ålades SIB att redovisa konsekvenserna avverksamheten vid en ökning av basanslaget om . Institutet anser atlsädana medel främst borde användas till att inrätta professurer enligt ovan. Motbakgrund av ovanstående hemställer institutet att för verksamheten under budgetåret1987/88 statens bidrag i form av basanslag uppgår till . SIB hardärvid utgått från atl huvudförslaget med krav på tvä procents besparing inteskall tillämpas pä institutet. Uppdragsintäkterna beräknar institutet till7171000 kr. Denbeskrivning av byggforskningens verksamhetsområde och av tendenser församhällsutvecklingen som bör påverka valet av uppgifter som jag inledningsvisanfört gäller i tillämpliga-delar även för SIB, Det ligger emellertid i sakensnatur att det är mindre meningsfullt atl för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden som är institutets huvudansvar gä in med mer detaljeradesynpunkter på verksamheten. Jag nöjer mig således med alt notera att planernaför verksamheten vid de olika avdelningarna överensstämmer med de riktlinjersom jag angivit för byggforskningsverksamheten. Även BFR konstaterar attSIB:s verksamhetsplan ligger i linje med BFR:s planering. Institutets forskning bedrivs i allt väsentligt medsamma metoder och arbetssätt som högskoleforskningen. Den kontinuerligainriktningen på byggnads- och bostadssektorn ställer dock särskilda krav påforskningen vid institutet. Samarbete mellan forskare med olikautbildningsbakgrund blir av särskild betydelse, liksom fortlöpande kontaktermed praktiker från olika delar av sektorn. Institutet måste närafölja inte bara forskningsutvecklingen utan också utvecklingen i övrigt inom sektorn. En ständig dialog mellan utbildning och forskningär elt verksamt medel att föra ut forskningsresultat till'såväl dem som ärpraktiskt verksamma inom området som andra forskare. Jag noterar därför medtillfredsställelse institutets strävan alt genom att anordna kurser, seminarieretc. bidra till fortbildningen inom sektorn. Viktigt är också att forskarnabereds möjlighet att delta i undervisning vid universitets- ochhögskoleinsfitutioner. Det är ocksä av det skälet mycket positivt all päbyggnadslinjeni fastighetsförvaltning lokaliserats till . Jag har erfarit attinstitutet kommer att svara för delar av undervisningen. Institutet har ocksäerbjudit högskolans lärare möjlighet atl inom ramen for sina tjänster bedrivaviss forskning vid insfitutel. Godakontakter med andra forskningsmiljöer är ett livsvillkor för insliiu- Jag ser därförpositivt på att institutet pä olika sätt strävar efter samverkan med olikahögskoleinstitutioner i och utomlands. Instiiutethar föreslagit att ett antal professurer inrättas med särskild inriktning påbostads- och byggnadssektorn. finns endast enstaka tjänster medsådan inriktning utanför den tekniska högskolan. Inrättandet av professurerskulle avsevärt bidra till en stabilisering och utveckling av byggforskningen ilandet. Särskilt gäller detta inom samhällsvetenskaperna för vilka det ,till skillnad från vad som är fallet inom t.ex. arbetsmarknads- och socialsektorerna,inte finns några professurer med inriktning på bostads- och byggnadssektorn.Insfitutel med dess breda och långsikfigt inriktade samhällsvetenskapligaforskning skulle vara den naturliga hemvisten för sådana tjänster. Även förinstitutels specialområden inom teknik och naturvetenskap saknas professurer ilaiidet. SIBhemställer för /88 om en ökning av det statliga bidraget på 1,2milj. för att finansiera lönekostnaderna för fyra professurer saml attinstitutet ges i uppdrag att genomföra nödvändiga förberedelser för alt /89 kunna inrätta ytteriigare fyra professurer. Jagser del som angeläget all stryka under SIB:s ansvar för discipliriut-vecklingeninom sina forskningsområden. Jag ser därför positivt på institutets förslag omatl underlätta rekryteringen av kvalificerade forskare och bidra lill attsäkerställa den vetenskapliga kvaliteten i institutets forskning genom attinrätta professurer. Om professurerna knyts till en formell forskarhandledning,skulle insfilutet därmed kunna öka sina insatser inom forskarutbildningen ochförbättra rekryteringen av forskare till sektorn. Doktorander vid olikahögskoleinstitutioner skulle i större utsträckning än kunna ges enanknytning till institutet. Den sammantagna effekten skulle således även kunnabli ett mer organiserat samarbete mellan högskolan och institutet. Institutetföreslår att högskoleförordningens anda och innehåll skall gälla i tillämpligadelar, vilket även jag tillstyrker. Jaghar inte för avsikt all kräva ökaduppdragsfinansiering från SIB för atl bibehålla dagens forskningsvolym. EttInrättande av professurer, kan emellertid inte i dagens statsfinansiellasituation finansieras över statsbudgeten. Del är dock angeläget alt institutetnoga överväger om förslaget genom omprioriteringar kan rymmas inom denbefintliga budgeten. Insfilutet bör i del sammanhanget också pröva möjlighetenatt helt eller delvis finansiera dessa med externa medel. Enligtmin mening skulle inrättandet av professurer stryka under SlB:s betydelse somsektorns eget "bostads- och bygguniversilel". Ytterligare enmarkering i denna riktning är, att SIB fortsättningsvis budgetmässigt kommeratt behandlas på likartat sätt som forskningsinstitutionerna vid högskolorna.Jag återkommer till denna fråga i samband med att jag behandlar bidraget tillSIB. (anslag B 15.) Ifrågan om inrättande av professurer har jag samrätt med chefen förutbildningsdepartementet. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till /88 anvisa elt förslagsanslag av . 1986/87:80: 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag SIB har i sina anslagsframställningar krävt attinstitutet, liksom FoU-verksamheten vid högskolorna, skulle undanlas frånhuvudalternativets 2%-iga nedskärning. Jag har dock konstateratatt det i föreliggande statsfinansiella situation inte finns möjlighet attbehandla anslaget lill SIB på annat sätt än anslagen för andra myndigheter. Den forskningspolitiska bedömning som görs i dettasammanhang och de prioriteringar som statsministern inledningsvis angivitinnebär att SIB framledes budgetmässigl behandlas pä elt likartat sätt somforskningsinstitutionerna vid högskolorna. Jag beräknar därför medel lill SIButan huvudalternativets 2%-iga nedskärning, utom såvitt avser institutetsadministra-fion. Mot denna bakgrund beräknar jag statens bidrag /88 fill institutet till . Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Bidrag till statens institut förbyggnadsforskning för /88 anvisa ett reservationsanslag av36850000 kr. 1986/87 Anslag 1987/88Förslag Under detta anslag redovisas medel för utrustningfill statens insfilut för byggnadsforskning. Detta anslag avser särskilda lånemedel som ställstill institutets förfogande för anskaffning av utrustning. De medel som tas ianspråk skall vara ränte- och amorteringsfria . Därefterskall lånet amorleras och förräntas. Institutet har intei sin anslagsframställning äskat medel under detta anslag. Innevarandebudgetår är första året som utrustningsanslaget står till SIB:s förfogande. Detär mot den bakgrunden förklarligt att SIB i sin anslagsframställning haftsvårt all precisera sina krav på medel. Dåjag underhand inhämtat av SIB att behovet av förnyelse av SIB:s utrustning ärstort föreslår jag att anslaget även för /88 förs upp med sammabelopp som föregående år. Jag hemställer attregeringen föreslår Prop. alt till för bud /88 anvisa ett reservationsanslag av I OOOOOO kr. 1. Inledning ............................................... ... 1 . Föredragandens överväganden............................ I rsnaga y Hemställan .................................................... 7 Bostadsdep. BI3.Lån till experimentbyggande ....................... 18 B14.Statens insfitut för byggnadsforskning ......... .. 21 B15.Bidrag till statens insfilut för byggnadsforskning 26 för byggnadsforskning: Utrustning 26 Bilaga W Prop.1986/87:80 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till proposition om forskning 1Forskning-teknologi-industri Statsministernhar i sitt anförande pekat på den naturvetenskapliga och tekniska forskningensbetydelse för industriell verksamhet. Förståelsen för sambanden mellanforskning och industriell utveckling har successivt ökat. Det samband somlättast låter sig urskiljas beskrivs ibland som en kedja eller processlinje.Grundforskning, fillämpad forskning, utveckling, prototyp/pilotanläggning ochprodukt/fullskaleproduktion ses som processteg i en rak linje av typen"frän ax till limpa". Resultatet av arbetet i etl steg förs över somen dominerande insatsvara i nästa. Studier har visat alt denna rakaprocesslinje sällan är för handen. Mycket stora länder kan vid vissa nationellakraftsamlingar driva en utveckling enligt denna modell. I normala fall äravvikelserna stora. In i varje processteg går kunskaper och erfarenheter frånmånga håll. Ofta bromsas utvecklingen upp pä gmnd av svårlösta problem, somkräver nya insatser i tidigare processteg. Dessutom styrs skeenden i de olikaprocesstegen från skilda håll. Insikten om all sambandet mellan forskning ochindustriell utveckling är sammansatt och inte rätlinjigt leder till att detframstår som angeläget att sfimulera varje processteg för sig. Samfidigt är detviktigt att hos aktörerna i varje steg öka kontakterna med och förståelsen förvad som sker i tidigare och senare steg. Detta synsätt präglar deindustripoliliskt motiverade satsningarna på teknisk forskning. Frän indusiripolitisk synpunkt är det tre slag avresultat som förväntas frän den svenska tekniska forskningen: - tekniska kunskaper som leder till teknologier somär direkt användbara i produkter, processer och system i svensk industri, - specialiserad teknisk kompetens, som kan utnyttjasför att importera tekniska kunskaper och bearbeta dessa, - allmän teknisk kompetens, söm överförs til! svenskindustri och övriga delar av samhället; antingen direkt genom att de personersom innehar kompetens flyttar ut från forskningssystemet eller indirekt genomatt kompetens förs över genom utbildning. I 1986/87. 2Högskolan som resurs för teknisk forskning Prop.1986/87:80 Forskareoch forskargrupper vid högskolor och universitet har visat en Bilaaa 10 stor förmågaatt infria förväntningar på resultat av beskrivet slag. Industridep Ökadekontakter mellan högskolan och industrin åstadkommer ytterligare förbättringar.Jag har med tillfredsställelse noterat denna utveckling och finner delväsentligt alt den fortgår. Den utgör nämligen en förutsättning för altgrundsatsen om "högskolan som samhällets forskningsresurs" skallkunna tillämpas även på den tekniska forskningens område. de som genomförde den av statsministern i huvudanförandet berördaOECD-utvärderingen, har pekat på det svenska högskolesystemels funkfionssätt,som en tillgång för landet. Modellen alt sammanföra ansvaret för högreutbildning med förvaltningen av huvuddelen av samhällets forskningsresurserhar väckt internationell uppmärksamhet. För hög-kolornas del medför modellenbåde fördelar och förpliktelser. Till de irra hör resurskoncentrationen, fillde senare åliggandet att erbjuda kostadseffektivitet. Minaförslag beträffande forskning på det tekniska området karakteriseras av: en ny kraftfull satsning påinformationsteknologi i etl samordnat natio nellt program, elt kraftfullt förstärkt treårsprogram förstyrelsen för teknisk utveckling med bl.a. betydande forsknings- och utvecklingssatsningar på biotek nik, biomedicinsk teknik, miljövårdsteknik, materialteknik och verk stadsteknik samt en helt ny satsning inom området mikronik, resurser för att tillvarata de möjlighetersom europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete erbjuder inom ramen för dels del särskilda avtal slutit med de europeiska gemenskaperna (EG), dels det s.k. EUREKA-samarbetet. Innan jag övergår till att närmare redogöra förmina förslag vill jag placera in dessa i ett vidare, internationelltperspektiv. Den mekaniska teknologin utgör själva fundamentetför våra dagars industri. Den utgör elt dominerande inslag i industrinsprodukter och tillverkningsutrustningar. Materialens teknologi skapade frånbörjan dess förutsättningar och elektromekaniken har sedan seklets mitt utgjortett viktigt komplement. Under de senaste ärtior.dena har informationsteknologinvuxit fram. Inte bara sä att den med sina datorer har mött den stigandeefterfrågan på lagring, bearbetning och överföring av information.Elektronikens snabba utveckling mol stor snabbhet och kapacitet, smådimensioner och låga kostnader har gjort det möjligt att j en lång rad avprodukter och processer utnyttja informationsteknologiska systemdelar. Dessa harfill uppgift att reglera och styra funktioner och förlopp samt ersätter i mångafall komplicerade och kostsamma elektromekaniska arrangemang. På så vis kanprestanda höjas i allt från konsumtionsvaror till processutrustningar,frän motorsågar till medicinsk apparatur. Mikroelektronikens komponenter, dés.k. chipsen, och därav byggda informationsteknologiska delsystem och systemutgör i sig en snabbt växande marknad. Än viktigare är dock alla deanvändningar som de kan få. Flertalet industriländer har uppfattat den nyadimension som informationsteknologin håller pä att tillföra den industriellatekniken. De gör därför extraordinära forsknings- och utvecklingssatsningar påområdet. Så har l.ex. våra tre grannländer , och startatsärskilda utvecklingsprogram inom informationsteknologin. I beslutade på förslag avregeringen om ett nationellt mikroeleklronikprogram, NMP.Avsikten var att säkerställa kompetensen och förmågan all konstruera ochtillverka mikroelektronikkomponenter. , tre är innan programmetavslutas, kan det bedömas vara en framgång. Som statsministern har redovisat las nu ytterligareelt avgörande steg i satsningen på informationsteknologin. Därför kommer jagatt föreslå en kraftfull och samordnad satsning på del nationellainformationsteknologiprogrammet. I detta andra steg läggs tyngdpunkten päteknisk-industriell informationsteknologi och avser såväl maskin- somprogramvara. Svensk industri har en betydande bredd sett iförhållande till vårt lands storlek. Denna bredd befrämjar industrins förmågaatt utnyttja tekniska framsteg och förnya sig. Kommersiella krafter verkar oftaför koncentration mot vissa teknikområden. Kraftsamling och specialiseringerbjuder företagen möjlighet att nå storleksfördelar på sina marknader. Det ärenligt ,min mening väsentligt att vi inom bibehåller bredd i dentekniska kompetensen. Den generella förstärkning som , enligt vad somtidigare har redovisats, görs för bl.a. de tekniska högskolorna är därvidvikfig. Ambitionen att upprätthålla bredd ställer utbildnings- ochforskningssystemen inför avvägningsproblem. Med begränsade resurser måstestora teknikområden täckas, utan att insatserna blir underkriliska till sinstorlek. Det förslag till Ireårsprogram för styrelsen för teknisk utvecklingsom jag föreslår innebär omsorgsfullt balanserade satsningar. Treårsprogrammelinnehåller bl.a. fortsatta betydande och ökade forsknings- och utvecklingsinsatserpå områden av strategisk vikt för framtida svensk industri samt startande avforskning inom mikroniken ett område karaktäriserat av tvärvetenskaplighetoch miniatyrisering. 1 det globala perspektivet har teknikens betydelseför industriella framgångar kommit att uppmärksammas alltmer. Vinnare på deninternationella marknaden för industriprodukter är de länder som effektivtförmår att utnyttja modern teknik. Detta har ökat medvetenheten om den kommersiellapotentialen i de immateriella tekniska kunskaperna, dvs. i teknologin.Statsministern har tidigare redovisat hur de industriella stormakterna göromfattande satsningar pä forsknings- och utvecklingsprogram och söker skydda deså frambringade resultaten. En mängd exempel på detta slag av forsknings- ochutvecklingssatsningar finns i , och . och andra små ochmedelstora industrinationers möjlighet atl anta sädana teknologiska ochkommersiella utmaningar ligger i samverkan. Det är därför angeläget att avsättaresurser för att utnyttja de- Prop,1986/87:80 möjligheter som erbjudsfill europeisk samverkan inom teknisk forskning och utveckling enligt det särskildaavtal som har slutit med EG resp. inom EUREKA-samarbetet. 4 Uppgifter för styrelsen för teknisk utveckling Styrelsenför teknisk utveckling (STU) är en central förvaltningsmyndighet för statensstöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Till uppgiftenhör att främja innovationer och teknisk kvalitet i industrin, alt höja denteknisk-vetenskapliga nivån i landet och alt med utnyttjande av teknik främjautvecklingen inom olika samhällssektorer, I dessa tre uppgifter är STU beroende av ett närasamspel med industrin, forskarsamhället och företrädare för olikasamhällssektorer. STU har ett rikt förgrenat kontaktnät uppbyggt av ett stortantal grupper med planerande och rådgivande funktioner. I allt är ca 1000företrädare för bl.a. företag, forskningsinstitutioner,arbetstagarorganisfioner saml stafiiga och kommunala myndigheter engagerade. Pådetta sätt har STU kommit att bli elt viktigt centrum för de för ett vitaltforskningssystem oundgängliga diskussionerna om värderingar och avvägningar, omteknikens möjligheter och samhällets behov. Jag finner detta vara en viktiguppgift för STU och ett värdefullt komplement till landets tekniskainfrastruktur. Jag vill i detta sammanhang också peka påspännvidden i STU:s uppgifter. Dessa sträcker sig från enforskningrådsfunktion för del tekniska området, över en centralindusiripolitisk roll, till ett ställföreträdande ansvar för teknisk FoU inomvissa sektorer med otillräckliga egna ekonomiska resurser. När det gäller detställföreträdande ansvaret åläggs STU alt sörja för FoU-insatser, som syftartill effektivitets- eller produktivitetsvinster i verksamheter och sektorerunder andra organs ansvar. Detta gör STU:s uppgifter vidare än dettraditionella forskningsrådets eller det typiska sektororganets. 5 Forskning inom ramen för ett tekniskt-industrielltinformationsteknologiskt program Riksdagenbeslöt om ett femårigt nationellt mikroelektronikprogram (prop.1983/84:8, NU 11, rskr. 130) som omfattade utbildning, gmndläggande ochmålinriktad forskning samt industriell utveckling i fråga om mikroelektronik.Programmet syftade till att stärka förmåga att konstruera ochtillverka mikroelektronikkomponenler. 1 propositionen angavs bl.a. hurmikroeiektronikprogrammet kunde ses som ett block inom elt samlat, brettupplagt informationsteknologiprogram. De andra blocken skulle därvid omfattadels syslemleknologi (maskin- och programvara), dels informationsteknologinsanvändning (forskning om effekterna av da-ion'sering m.m. i ettkulturvetenskapligt perspektiv). uttalade i sitt betänkandeatt, medan ställning kunde och borde las vid Prop. detta tillfälle tillfrågan om ett mikroelektronikprogram, del vore angelägel att arbetet med ettinformationsteknologiskt program fullföljdes. Ett sam- Bilaga 10 lat program borderedovisas för . beslöt om ett utta- Industridep. lande till regeringen ienlighet härmed.' Med anledning av det nämnda riksdagsullalandet gavregeringen vissa myndigheter med verksamhet inominformationsteknologiområdet i uppdrag alt utarbeta etl underlag till etlsvenskt informalionsleknolo-giprogram. Styrelsen för teknisk utveckling (STU),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och arbetarskyddsfonden (numeraarbetsmiljöfonden) fick i uppdrag all samordna arbetet. Dessa myndigheter utarbetadeelt programunderlag som även angav en gmndstruklur för ett svenskt informationsteknologiprogram.Underlaget remissbehandlades. Med utgångspunkt häri utarbetades ochöverlämnades till en regeringens . skrivelse (skr. 1984/85:218) medredovisning av vissa planerade åtgärder för att effektivisera statens insatserinom informationsteknologiområdet. I bilaga 1 till skrivelsen återgavsmyndighelsunderlaget i sammanfattningen Svensk informationsteknologi: Enpresentation. I anslutning till sin anslagsframställning /88 har STU bl.a. redovisat förslag till forskning ochutveckling på informationsteknologiomrädet för budgetåren 1987/88-1989/90.Förslaget omfattar även alternativ för en offensiv satsning undertreårsperioden. Anslagsframställningen har remissbehandlats. Förslagetfrån styrelsen för teknisk utveckling STU:sförslag lill insatser inom ett informationsteknologiskt program avser atl förslärka den teknisk-vetenskapliga basen på för informationstek nologin strategiskt viktiga grundtekniker och omfattar grundläggande och målinriktad forskning inom komponent- och systemteknik. I komponent- området återfinns förslag inom mikroelektronik, konstruktionsmetodik för > elektronik, kraftelektronik och sensorteknik. I syslemteknikomrädet ingår förslag inom datavetenskap, kommunikations- och signalteknik, bild- och talbehandling samt regler- och mätteknik. Av de förslag som STU har lämnat är del lägrealternativet närmast en fortsättning av STU:s verksamhet genom stöd lill ramprogramoch enskilda projekt. Förslaget är dock av större omfattning än nuvarandeverksamhet. Det högre alternativet utgör en offensiv satsning, till stor del iform av ramprogram inom de nämnda teknikområdena. Målinriktad forskning föreslåsbl.a. inom del av STU och arbetsmiljöfonden gemensamt planerade programmet förmänniska-dalorfrågor. Genom stöd till produktutveckling och teknikspridningföreslär STU verksamhet för alt utveckla ny industriell verksamhet och spridaerfarenheter om informationsteknologi i etablerade verksamhetsområden och tillolika regioner. Därutöver redovisar STU förslag till forskning och utvecklingmed ökat innehåll av informationsteknologi inom ett antal viktiga industriellaanvändningsområden inom verkstads- och processindustri. Omfattningenav STU:s förslag för budgetåren 1987/88-1989/90 är i det :