prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 6 och 9, Vidare föresläs atl diagnostiska ingångsprov skall gesi gymnasieskolan liksom cenirala prov i malemalik även på de tvååriga linjernaoch den ireåriga humanistiska linjen i gymnasieskolan. Vad gäller forskning,utvecklingsarbete och resullalspridning föreslår matematikgruppen följande: 1, Ett fortbildningsmalerialkring begreppsinlärning i matematik utifrån forskning utarbetas.Materialet skall kunna användas i studiecirklar med dellagare från grundskolansalla sladier, 2, Elt studiematerial kringbegreppsinlårning lämpat för lärarutbildningens behov tas fram på basis avDagmar forskning, 3, En försöksverksamhetpåbörjas med ekot\omiskt stöd tillnågra fackliga tidskrifter som producerar en bilaga med korta, populärtskrivna sammanfattningar av resultat frän aktuell forskning ochutvecklingsarbete. Olika vägar att producera bilagan bör prövas, 4, Systematiseradinformationsspridning via länsskolnämnderna av FoU-resu\iai prövas, 5, Matemaiikdidakiiskforsknings- och utvecklingsarbete stimuleras främst genom en rejälresurstilldelning från de resurser UHÄ förväntas disponera i samhand medlärarulbildningsreformen och genom direkl anvisning från regeringen. Liksom skall dessutom resurser inom befintligaramar gä till matematikdidaktisk forskning, 1 syfle alt fråmja lokaltutvecklingsarbete i matematik föresläs alt beslåmmelserna om läraresskyldighet att fullgöra specialfunktioner vidgas till att omfalla även ämnenamatematik och svenska. Lärare med specialfunktioner i matematik och svenskabör enligt matemalikgruppen finnas på varje rektorsområde och ha till uppgiftatt - initiera och leda fortbildning, initiera lokala utvecklingsarbeten, 538 - initierasamarbele mellan olika stadiers lärare, Prop. - spridakännedom om böcker och tidskrifter med didaktiskt innehåll och Bil. 10initiera diskussion kring innehållet, - verkaför alt det i övrigt skapas goda betingelser för inlärning i ämnet. Skolchefeni kommunen föreslås fä ansvar för att specialfunktionärerna i matematik och svenska regelbundel träffas föratt utbyla erfarenheler. Lärarna är enligtmatemalikgruppen av utomordentlig betydelse för skolans kvalitet och elevernastillägnande av kunskaper och färdigheter i malemalik. Den utbildning lärarnafår präglar i stor utsträckning deras undervisningsmetoder, syn pä eleverna ochderas inställning till sitt arbele.Enligt matemalikgruppen har det därför varit naturligt atl översynsarbetetocksä kommit att inriktas mot studier av säväl nuvarande som kommandelärarutbildning. Med resultatet av dessa studier som grund föreslår gruppenföljande: 1, Etl särskiltinträdeskrav till all utbildning av s, k, tidiglärare skall vara treårig kurs i matematik frän gymnasieskolans linjer, E, S, N eller T med minsl betyget 3 och minst tvåårig kurs i naturkunskap frän gymnasieskolan med minst betyget 3 eller annan motsvarande utbildning. För fördjupade studier i matematik och nalurorienlerande amen skall inträdeskravet vara minst betyget 3 i matematik, fysik, kemi och biologi från N- eller T-linjen eller annan molsvarande utbildning, 2, Särskilt inträdeskravtill utbildning av s,k, senarelärareskall molsvara vad som gäller för ämneslärarutbildning. 3, Lärarutbildningen föralla som skall undervisa i malemalik skall ge kunskap både i och om matematiksamt i och om undervisning/inlärning. 1 ulbildningen bör särskilt observeras demoment där nuvarande lärarutbildning inle varit tillfyllest, exempelvis undervisningsmetoder (särskilt laborativa),diagnostisering och uppföljning, läroplans- och kursplanekunskap,utvecklingspsykologi samt barns sätt all tänka och atl tillägna sig begrepp.Man bör även beakla matematikämnels speciella karaktär och inle onödigtviskoncentrera undervisningen till enkorl lidsperiod eller förlägga den huvudsakligen till sena eftermiddagar eller kvällslid, 4, Matematikkursen isenarelärarulbildningen skall tillgodose skolans behov i större utsträckning änvad som är fallel i ämneslärarutbildningen, 5, Bestämmelserna iförordningen om lokal skolutveckling (SFS 1982:608) ändras så alt del blir möjligt atl också använda del av statsbidra get för personalutbildning till lärarfortbildning i studiecirkelform (ledarar vode, föreläsararvode samt vikarieersättning), 6, Studiemalerial ochmaierial som underlag för diskussion i studiecirklar för läraribrtbildningframtages för olika områden inom ämnet matema-Uk, 7, Det bör planeras för enregelbundel ålerkommande fortbildning i matematik för alla lärare somundervisar i ämnet. Dessa kurser skulle kunna ge fördjupade kunskaper om hurman undervisar i matematik genom bearbetning av lärarnas egna erfarenheter, 8, Såsom ett led i enforskarutbildning i didaktik skapas en 40 poängs 9, Behörighetskrav tillkursen bör vara genomgången lärarutbildning Prop. 1986/87:100 samt minsl erfarenhet av undervisning. Genomgängen kurs enligtpunklerna 8 och 9 ovan bör utgöra krav för atl erhålla tjänst som metodiklektor vid lärarutbildningsanslall. fyller enligt matemalikgruppens mening en viklig funktion när detgäller alt sprida tips och idéer om förnyelse av matematikundervisningen. Deföresläs därför få särskilt ekonomiskl stöd från staten. Bilaga 10.1 Prop.1986/87:100 Bil. Sammanställning avremissyttranden över matematikgruppens rapport (DsU 1986:5) Matematik i skolan Remissyttranden över rapporlen Matematik iskolan har avgells av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),(), statens institutför läromedelsinformaiion (SIL), länsskolnämnderna i , ,, , , och , ochVästerbottens län. , , , , ,. , och kommuner,fortbildningsavdelningen i högskoleregion. (), i (LO),Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO), Centralorganisationen /SR. , och Skola (RHS),i , (), ,lärartorbund (SL), för lärare i matematik, fysik ochkemi (LMFK), Redaktören för tidskriften . UHÄ har lill sittyttrande bifogat yttranden från universiteten i och . högskolanför lärarutbildning i Siockholm, högskolan i saml UHÄ:s malemalikgruppför den nya grundskollärarutbildningen. Yttranden har även kommitin från SFSP) och i . Remissinstanserna inslämmer över lag imatemalikgruppens analys av matematikundervisningen i skolan. Man framhållermatematikens centrala ställning i skolarbetet och anser det angeläget att snaraåtgärder vidtas för alt stärka undervisningen i detta viktiga basämne, LO ochSAF understryker samhällets skyldighet au ge allaelever baskunskaper som är nödvändiga för ett aktivt vuxenliv. Till dessakunskaper hör. enligt de båda organisalionerna, alt kunna räkna. Remissinstanserna är ihuvudsak positiva till matemalikgruppens förslag lill åtgärder för altförbättra matematikundervisningen. Även remissinstanser som är tveksamma tillvissa av förslagen är principiellt posiliva till de huvudsakliga syftena, 1 det följande redovisasremissulfallel pä de konkreta förslag till åtgärder som matematikgruppenlägger. Läro-, kurs- och timplaner Matematikgruppen föreslår all en översyn görs avgrundskolans matema likkursplan i syfte att fä den mera förstäelseinriklad. Förslaget biträds av i stort sett samtliga lemissinslanser som yttrat sig i frågan. SÖ framhåller alt 541 man kommeralt redovisa ettunderlag till regeringen för Prop,1986/87:100 preciseringar av de grundläggande baskunskaper och basfärdigheler ima- Bil, 10 temalik som varje elev måste tillägna sig på resp, stadium igrundskolan. Enligt SÖ:s mening bör översynen av malematikkursplanen anstå lilldess, finner det för sindel vanskligt atl göra förändringar i matematikkursplanen med utgångspunkt frånen enslaka rapport, Förbundel förordar i stället att en samlad översyn görs avskolans hela innehåll. Praktiskt taget allakommuner som uttalat sig i frågan om utökade resurser för stödundervisning igymnasieskolan är positiva lillförslaget. Även ett antal länsskolnämnder. i ochLandstingsförbundet är positiva till förslaget. länsskolnämnden i är emot utökade resurser förstödundervisning, med motiveringen alt gruppen elever med bristfälligaingängskunskaper i matematik i gymnasieskolan är så stor alt utökadstödundervisning inte ar denlämpligaste åtgärden för all lillgodose deras behov i undervisningen. Matemalikgruppen föreslår attförstärkningsresursen utökas med 0,0055 vtr/elev i för attmöjliggöra undervisning i matematik i mindre grupper så att övergången mellanläg- och mellanstadiet underlättas. Majoriteten av de remissinstanser somyttral sig över förslagel lillstyrker del. Hit hör bl,a, SÖ. länsskolnämndernai och , , och . , skolstyrelserna i , . , ochÅtvidaberg, i , SL. LMFK och RHS, .Avstyrker görbl,a, länsskolnämnden i och skolstyrelsen i ,i anser att en utökning av förstärkningsresurseninle skulle få önskad effekt. Nämnden förordar i stället atl basresursen förmellanstadiet uppräknas inom ramen för ett bibehållet elevtimtal påmellanstadiet. Matemalikgruppens beskrivning av läromedlensstyrande inverkan på undervisningen delas av i stort sett samtligaremissinslanser som yttrat sig i frågan. Skolslyrelsen i betvivlardock för sin del att läromedlen har en styrande inverkan pä undervisningen. En övervägande majoritetav remissinslanserna tillstyrker matematikgruppens olika förslag vad gällerutveckling av läromedel, SILframhåller att institutet behöver ulökade anslag om del skall kunna la framprololyper till matematikläromedel som bygger pä laborativa metoder, enligtmatematikgruppens förslag. Mänga remissinstanserundersiryker läromedlens avgörande betydelse när det gäller atl förverkliga skolans uppgifter. viatemalikgruppens förslSg till lösning avtidsproblemen i undervisningen lillslyrksallmänt av remissinstanserna. Prop.1986/87:100 Bil. En knapp majoritet av remissinslanserna somkommenterat förslagel om att nu gällande regler för betygsättning skall ändrassä att alla elever, oberoende av om de vall allmän eller särskild kurs, bildar en gemensam referensgrupp vidbesiämmande av belyg i matematik stöder matemalikgruppens uppfattning ifrågan. Hit hör SÖ, fiertalet länsskolnämnder och skolstyrelser,Länsskolnämnderna i och . SL, LR, LMFKm,fl,avstyrker all betygsreglerna ändras, TCO anser det inle vara rimligl attelever, som arbetar i tvä permanenta grupperingar, skall bedömas i en och sammareferensgrupp. Intagningen till gymnasieskolan kommer genom en sådan ordninginte atl bli rättvisare. Snarare kommer det att försämra de svagare elevernasmöjligheter till framgång och trivsel i skolan. Betygen kommer med en sådanordning att mer än vad som är fallet atl bli ett sorterings- ochulslagningsinstrumeni, allt enligt TCO. Remissinstanserna äroeniga även när det gäller förslaget att avskaffa systemet med allmänoch särskild kurs i matematik. En knapp majorilel av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Många av dem, bl,a,SÖ, länsskolnämnden i , TCO och SL förordar dock attbeslut i frågan tas försi sedan resultat av det s,k, GEM-projektei föreligger.Avstyrker gör bl.a. länsskolnämnden i . skolstyrelserna i ,, och .Åtvidaberg, LR och LMFK, Deras huvudsakligainvändning mot att slopa allmän och särskild kurs är alt det är en fördel medfasla nivågrupperingar i malemalik. inte minsl från pedagogisk synpunkt. Prov Ulvärdering - Uppföljning Remissinstanserna är till övervägande delpositiva till förslagen i detlastycke. Flera remissinstanser undersiryker de diagnostiska uppgifternas och decenirala provens belydelse för undervisningens uppläggning och innehåll. Fleraav dem hävdar också att produktion i form av kopieringsunderlag, som gratisställs till skolornas förtogande, verksami skullebidra till all uppgiflerna och proven fick en mera spridd användning. Det är angeläget menarbl.a. och fiertalet länsskolnämnder med en bättrekontroll och uppföljning av elevernas inlärning i skolan. viktigthjälpmedel därvidlag är diagnostiska uppgifter och prov. Redaktören förtidskriften understryker behovet av forlbild ning för lärare och skolledare. Enligt redaktören är kunskaperna om ett diagnostiserande arbetssätt dåliga hos lärare och skolledare. LR förutsät ter för sin del att en sådan fortbildning sker pä betald arbetstid. Ingen avremissinslanserna har beröri frågan om huruvida standardpro- Prop.1986/87:100 ven i skall vara obligatoriska eller frivilliga. Forskning, utvecklingsarbete ochresullalspridning Remissinslanserna är allmänl positiva lillmatemalikgruppens förslag vad gäller forskning, utvecklingsarbete ochresullalspridning. Främjande av utveckling och forlbildning Remissinstanserna är inte eniga när det gällerförslaget att inrälla specialfunktioner i matematik och svenska. En majoritetav instanserna som yttrat sig i frågan är iveksamma eller direkt negaliva i sin inställning till förslaget. SÖ,fiertalet länsskolnämnder och skolstyrelser avstyrker med motiveringen att ettinförande av specialfunktioner i matematik och svenska i sak skulle innebäraen återgång lill del helt nyligenavskaffade systemet med huvudlärare. i anseralt det skulle vara synnerligen olämpligt alt förändra bestämmelserna omspecialfunktioner på säll som föreslås. Enligt nämndens mening skulleförslaget om det genomfördes - leda till svårt avbräck i arbetet med alletablera arbetsenheler som centrum för den pedagogiska planeringen på skolorna.Liknande uppfattning framförs även från andra håll. , , och , anser att detvore ändamålsenligt med special-funktionärer i ämnena matematik och svenska. Remissinstanserna släller sig samfällt posiliva lill de insalser som föreslås pålärarutbildningens och lärarfortbildningens områden. Man är överens om alt detbehövs skärpta krav på förkunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnenvid anlagning lill lärarutbildning.Vidare är man överens om att del behövs vidgade möjligheter lill fortbildning för lärare som undervisari matematik, Bl.a. UHÄ, TCO och /SR understryker behovel av återkommandeforlbildning i matematik för allalärare som undervisar i ämnet. Enligt UHÄ år det särskilt viktigt attforlbildningsavdelningarna uppmärksammar det fortbildningsbehov som föreliggeroch beaklar della när man fastställer fortbildningsprogrammen. SFSP anser altalla speciallärare måsle få genomgå fortbildning i matematik för atl kunnabistå klasslärare och ämneslärare i matematikundervisningen. Matematikgruppen föreslåralt tidskrifterna erhåller statligt ekonomiskt slöd.Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat förslaget. Bland deremissinstanser som uttryckligen kommenterat förslaget släller sig bl.a,länsskolnämnden i länposiliv lill delsamma. i anser att frågor somrör såväl innehåll som spridning av tidskrifterna bör diskuleras ytterligareinnan det föreslagna siödet beslutas, Bilaga 10.2 Prop. 1986/87:100 Bil. Lag om ändring ihögskolelagen (1977: 218) Härigenom föreskrivs attdet i högskolelagen (1977: 218) skall införas två nya paragrafer. 10 a och 34 a§S, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen jår i jrå g aom stude-riiiule i högskoleiilhildning meddela föreskrifter om hinder tillsvidure alt genomgå utbildning inom högskolan (avskiljande). Avskiljande skall fåförekomma när cn studerande lider av psykisk .sjukdom eller psykisk uhnonnilet.missbrukar alkohol eller narkotika eller hur gjort sig skyldig lill altvarlighrollstigliet och del därför bedöms föreligga en pålaglig risk för att han kankomma ull skada annan person eller värdefuU egendom under utbildningen. Ellbeslut om avskiljande skall kunna omprövas cjier ivå år. En för högskolan gemensamnämnd skall pröva frågor om avskiljande. Dess ordföriinde skull vara lagfarenoch erfaren i domarvärv. Nämndens beslut skall kunna överklagas hoskaminarrätl. Har en liögskoiccniicltagit emot cn studerande till sådan högskole-iilhUdniiig som även anordnas avlundstiiigskommiiii har sluten rält till ersättning för utbildningen. Ersättningen skallbetalas av den landsiingskommun lill vilken den komm un. diir den sluderande ärkyrkobokförd. Tillhör kommunen inte någon laiulslingskoin-miiii skullersällningen betalas av kominiiiicii. Ersäiiniiigens storlek hcsitims avregeringen dier den myndighel som regeringen ulser. Denna lag träder i kraft den 35 1986/87. Lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349) Härigenom föreskrivs ifråga om studieslödslagen (1973: 349)' dds att I kap, 4 § och 6 kap, 9-11 S§skall upphöra atl gälla. dels atl 1 kap, 1 §,3 kap, 4. 7 och 27 iJS.4kap. 5-7,21 och 25 S§,5kap. 1-8 §§,6 kap. I, 2 och 4-8 §§, 7 kap. 5 S, 8kap. 2, 31, 62 och 76 §S samt rubrikerna till 5 och 6kap. skall ha följande lydelse, dds att del i lagen skall införas tvä nyaparagrafer, 6 kap, 3 S och 7 kap, 21S, av följande lydelse, Prop1986/87: 100 Bil. Staten lämnar studiestödenligt denna lag i form av studiehjälp, studiemedel, timsludieslöd, dagsludieslödoch särskilt vuxensludieslöd. Staten lämnar studiestödenligt denna lag i form av studiehjälp, studiemedel, korllidsstudiestöd, internalbidragoch särskilt vuxensludieslöd. 4§' Studiebidrag jämlelillägg utgär endasl vid heltidsstudier. Närmare föreskrifter om omfattningen av desludier som kan ge rätt till sludiebidrag Jämte tUlägg meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Inackorderingstilläggutgår med lägsl 670 och högst lill studerande som behöverinackordering. Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelas avregeringen eller den myndighel som regeringen ulser. Inackorderingstilläggulgår med lägsl 770 och högst till studerande som behöverinackordering. Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelas avregeringen eller den myndighel som regeringen utser. ' Lagen omtryckt 1981:579. Senaste lydelse av 6 kap, 9 S 1985:258 6 kap, 10 § 1985:258 6 kap, 11 § 1986:230, =Senaste lydelse 1986:230, 'Senastelydelse 1986:2.30, ' Senaste lydelse1986:230, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse /87: 100 Vad i detla kapilelföreskrivs om Vad i detla kapitelföreskrivs om föräldrar avser dels fader och mo- föräldrar avser delsfader och mo der som har vårdnaden eller, i fråga der som har vårdnadeneller, i fråga om sluderande som fylll , se- om sluderande som fyllt18 år, se nast haft vårdnaden om den slude- nast hafl vårdnaden omden slude rande, dels fader eller moder som rande, dels fader ellermoder som sladigvarande sammanbor med så- stadigvarande sammanbormed så dan vårdnadshavare. / fråga vårdnadshavare. fosterbarn gäller vad som sägs om föräldrar i slället fosterföräldrarna. 5 § Studerande har rätttill studiemedel såväl vid heltidsstudier som dellidsstudier. Tilldeltidsstuderande utgår dock sludiemedel endasl om han bedriver studierna påminst halvtid. Närmare föreskrifier omomfattningen av de sludier som kan ge rätl till sludiemedel meddelas avregeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. Till sluderande, somavses i I § och som ej tidigare varit inskriven vid läroanstalt ellerulbildningslinje som omfallas av förordnande enligt 1 §, utgår studiemedel utanföregäende prövning av hans lämplighet för studierna. Till annan sluderande somavses i 1 § utgår sludiemedel endast om det med hänsyn lill de resullal som hanhar uppnåll måsle anses sannolikt, all han kommer alt slutföra studierna inomnormal lid. Vid denna bedömning skall hänsyn las till förhållanden av personlignalur som kan antas ha inverkat pä studieresultaten. Närmare föreskrifter förtillämpningen av andra slycket meddelas av regeringen eller den inydighet somregeringen bestämmer. Till studerande, somavses i 2 § och som ej tidigare varit inskriven vid läroanstalt ellerutbildningslinje som omfallas av förordnande enligt I § eller 3 kap. I §, utgårstudiemedel utan föregående prövning av hans lämplighet för studierna. Inom ramen för sädanulbildningslinje vid gymnasieskolansom omfattas av förordnande enligt 3 kap. 1 § ulgår studiemedel alltid ulan prövning som avses i förstastycket. Till annan studerande somavses i 2 § ulgår studiemedel endast om han bedrivit sina tidigare studier inormal takt. Vid denna bedömning skall skälig hänsyn tagas lill förhållanden avpersonlig natur som kan antagas ha inverkat pä studieresultaten, 'Senaste lydelse 1984:313, 547 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse /87: 100 Närmare föreskrifter förtUlämpningen av tredje stycket meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen besiämmer. Som den sluderandesinkomst Som den studerandesinkomsi under kalenderhalvårel enligt 16 under kalenderhalvåretenligt 16 och 19 §§ räknas den inkomst som och 19 §§ räknas deninkomst som han kan antagas komma att åtnjuta han kan antagas komma attåtnjuta under kalenderhalvårel. Värdel av under kalenderhalvårel.Värdet av naiuraförmåner fastställs av rege- naiuraförmåner fastställsav rege ringen. Statligt eller slalskommu- ringen, Slalligl ellerstalskommu nalt bostadsbidrag, allmänl barnbi- nalt bosladsbidrag,allmänt barnbi drag, förlängt barnbidrag, bandi- drag, förlängtbarnbidrag, handi kappersättning och annat sludie- kappersätining och annalsludie stöd enligt denna lag än limstudie- stöd enligt denna lag änkorttidsstu- siöd. inkomslbidrag och vuxenstu- diestöd ochvuxensludiebidrag räk- diebidrag räknas inle som inkomsi, nas inte som inkomst. Med förmögenhet förslås i17 och 19 §S skattepliktig förmögenhet enligt lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt, Studerande, som lillföljd av bestämmelserna i 16, 17, 19 och 21 §§ eller beslämmelse som avses i 22§ ej är berälligad till studiemedel,kan dock fä ålerbetalningsplikliga sludiemedel om synnerliga skäl föreligger. Om synnerliga skälföreligger, får studiemedel utgå med högre belopp än som följer av 10, 13, 14,16, 17, 19 och 21 §§ eller beslämmelse som avses i 22 §, Det överskjutandebeloppet utgär i form av återbelalningspliktiga sludiemedel. Närmare föreskrifier förlillämpningen av försia och andra styckena meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. 5 kap. Timstudiestöd Korttidsstudiestöd 1 § 7/ffi,s7;//ei/iya'kan ulgå lill slude- Korllidsstudiestöd kanulgå till rande som deltager i utbildning av sluderandesom dellar i utbildning det slag som bestämmes av rege- av det slag som besläms av rege ringen eller myndighel som rege- ringen eller den myndighet som re- ringen utser, geringen utser, 2§ Timsludieslöd kan utgå till stude- Koriiidssludieslöd kanulgä till rande som är arbetstagare, studerande som ärarbetstagare, ''Senaste lydelse 1986:230, 548 /87: 100 Bil, 10 1, studieiimme undervilken den Sluderande är närvarunde och pä grund därav förlorar arbetsinkomst för . 2. timme för vilken denstuderan de förlorar sin arbetsinkomst pä grund av resor till eller frän den plats där utbildningen äger rum. Till samma sluderande får lim-studiestöd underett budgetår utgå för högst enligt försia Slycket I och förhögsl 20 tininuir enligt försia stycket 2. Timsludieslöd enligt första slyckel2 utgår dock för högst för varje studietillfälle. Studietimme omfattar detantal minuler som bestämmes av regeringen eller myndighet som i-cge-ringenutser. Korttidsstudiestöd utgårför varje timme 1. undervilken den studerande deltar i utbUdning och på grund därav förlorararbetsinkomst. 2. under vilken den sluderandeförlorar arbetsinkomst på grund av resor till ellerfrän den plats där utbildningen äger rum. Till samma studerande fårkorltidsstudiestöd utgå högst och högst 240 timmarunder etl budceiår. Vid heltidsstudier underen sammanhängande tidsperiod får koriiidssludieslöd ulgå för Sludier underhögst . Vid deltidsstudier får korllidsstudiestöd utgå för studiersom omfattar högsl . Timsludieslöd beviljasefter ansökan. Ansökan göres av arbelslagaren eller av fackligorganisalion för fördelning mellan arbelslagare som kan komma i fräga ////timsludieslöd. Ansökanges in inom den tid och i den ordning som bestämmes av regeringeneller myndighel som regeringen utser. Om särskilda skål föreligger, fåransökan prövas även om den kommit in för senl. Korttidsstudiestödbeviljas efter ansökan. Ansökan görs avarbetstagaren eller av facklig organisation för fördelning mellan arbetstagaresom kan komma i fråga/ör sådanl slöd. Ansökan ges in inom dentid och i den ordning som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringenulser, öm det finns särskilda skäl får ansökan prövas även om den kommii inför sent. Timsludieslöd utgör för sludielimmeenligi 3 § första stycket I och för timme enligt 3 § första stvcket 2.