prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — PKbanken har kunnat sälja ut en Prop. 1986/87: 100betydande obligationsvolym och har därför inte längre behov av postgiro- Bil. 1 medlen för bankens finansiering.Resultatmässigt innebär förändringen en sänkning av PKbankensfinansieringskostnader och därmed bättre resultat. Avtalet har träffatsunder förutsättning av regeringens och godkännande avändrade placeringsregler för postverket. 10.2 Föredragandens överväganden och förslag Jag delar parternas uppfattning att utvecklingen påkreditmarknaden motiverar en grundlig genomgång ochförnyade övervägandenrörande formerna för samarbetet mellan postverket och PKbanken. Jag kan också i allt väsentligt anslula mig tillparternas uppfattning vad gällerutformningen och inriktningen av det framtida samarbetet dem emellan. Det är angelägetatt understryka att de mål som satts upp för verksamheten i samband medPKbankens bildande fortfarande bör gälla. För att vidmakthållakonkurrenskraften är del väsentligt att den statliga bankverksamhetenkoncentreras i en bank, PKbanken. Del förslag som jag i del följande kommer attlägga fram angående postverkets förvaltning av likvida medel, m. m.får således inte leda tUl att en bankverksamhet utvecklas inom postverket.Postgirots ställning att endast vara ett betalningsförmed-lande institut måstebehållas. Målsättningen att genom samarbete kunna erbjuda ökad service åt kunderna måsteockså stå kvar. Sammanfattningsvisgör jag den bedömningen att det avtal som postverket och PKbanken träffat ulgör en lämpliggrund för ett fördjupat och vidgat samarbetemellan parterna, vilket är ägnat atl främja deras konkurrenskraft och utveckling. Det förhållandetatt postverket självt skall svara förförvaltningen av sina likvida medel förutsätter vissa ställningstagandensom behandlas i det följande. Enligt vad jagtidigare anfört bör postverket inte få status av bank. Bankrörelse definieras ilagen (1955:183) om bankrörelse som verksamhet i vilken ingår inlåning frånallmänheten på sådan räkning som bank i allmänhetanvänder. Eftersom postverketsgirokonton har flera likheter med bankernas inlåningskonton blir följden attpostgiroverksamheten betraktas som bankrörelse. För att postverket nu skallkunna självständigt driva postgiroverksamheten utan att därmed bli bank, måste postverket gesrätt att för sin postgirorörelse hålla konton för allmänheten. Jag föreslårdärför ett tillägg med denna innebörd i ett nytt tredje stycke i 2 § i denföreslagna bankrörelselagen(prop. 1986/87: 12). Förvallningen avpostverkets likvida medel kommer att bli en verksam het avbetydande omfattning och med stor ekonomisk vikl. För att få en klaransvarsfördelning och för att underlätta resultatuppföljningen bör finansförvaltningenavskiljas från postverksamheten i övrigt. Därigenom markerasockså de särskilda krav på specialistkompetens som måste stäl las påledning och anställda i finansförvaltningen. kan avskiljas påolika sätt. Inom postverket kan Prop. 1986/87: 100 bildas en placeringsdelegation. Föreskrifter bör i så fall meddelas omatt Bil. 1 finansförvaltningen bör vara klart urskiljbar i postverketsräkenskaper och reviderbar. Etl annat alternativ är att bilda ett av postverkethelägt aktiebolag för att ta handoch denna förvahning. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma de orgcinisatoriskaformerna för postverkets finansförvaltning. När det gällerplaceringen av postverkets likvida medel anserjag att en utgångspunkt börvara att postverket inte skall ta någon kreditrisk. möjligheteratt placera sina likvida medel bör därför vara begränsade till inlåning i bankoch förvärv av för den allmänna rörelsen avsedda skuldebrev som är utgivna ellergaranterade av staten, kommun, bank, hypoteksinstituteller kreditaktiebolag. Närmare bestämmelser om detta bör fastställas avregeringen. De säkerhelsmässigakrav man bör kunna ställa på postverkets finansförvaltning förutsätter också att ränteriskerna iplaceringsverksamheten begränsas. Del börankomma på postverkets styrelse att närmare ange begränsningar i dettaavseende. En rationellförvaltning av postverkets likvida medel förutsälter en viss upplåningsräti förutjämning av tilll:älliga nedgångar i likviditeten. Denna rätt bör emellertidbegränsas tUl vad som krävs för en rationell likviditetsförvaltning ochdärmed endast bestå av kortfristig upplåning på dagslånemarknaden.Postverket bör inte ges rätt att emittera egna värdepapper på penning- ellerkapitalmarknaderna eUer atl låna upp medel för att finansiera investeringaro. Regeringen bör närmare ange gränserna för upplåningsrätten. är intenågon bank och deponerar därmed inte medel i . Härigenom undviks risken attpostverket gör marknadsoperationer, sompåverkar banksystemets upplåning. Av denna anledning bör postverket intefå låna medel i . ger redannu ränta på vissa typer av postgirokonton. Juridiska personer får ränla på medel somstår inne på sådant konto. Av konkurrensskälbör postverket även fortsättningsvis kunna ge ränta påjuridiska personers postgirokonton. Föratt motverka att giroverksamheten utvecklastill bankverksamhet bör emellertid räntan begränsas. Efter samråd medriksbanken har jag funnit det lämpligt att den inte bör överstiga inlåningsräntatill banker minskad med en procentenhet. Detta innebär en räntesats förnärvarande om . Ränta bör intekunna utgå på fysiska personers postgirokonton. Det bör ankomma på regeringenatt närmare ange begränsningar i fråga om ränta på postgirokonto. Postgirotkonkurrerar med bankgirot om betalningsförmedling. En av de fördelar bankgirothar jämfört med postgirot är möjligheten till övertrasse-ring. Dåpostgirokontona inte är kopplade till bankräkningar finns inga formellamöjligheter till övertrassering, vilket minskar postgirots konkurrenskraft. Del är enligt min mening skäligt attpostverket får möjlighet att ge postgirots företagskunder en viss övertrasseringsrätt. förvilka täckning saknas på postgirokontot bör emellertid få verkställas Prop.1986/87: 100 endast om ett särskiltmedgivande till övertrassering har lämnats kunden. 1Överlrasseringsrälten skall vara begränsad till ett visst belopp ochkunden skall förbinda sig att täckaövertrasseringen efter högst , så att kontot är nollställt ellervisar positivt saldo. Räntan på övertrassering bör sättas så högt att övertrassering inte utvecklas lill en reguljärfinansieringsform. Direktlån börinte få ges. Närmare bestämmelser om detta bör fastställas avregeringen. 1 enlighet med detanförda har inom upprättas förslag lill lag omändring i bankrörelselagen (1987:000). Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1.5. Den föreslagnalagändringen är av så enkel beskaffenhet all lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör bifogas som bilagor: Preliminärnationalbudget 1987 (Bilagal.l). Utdrag ur RRV:s inkomstberäkning(Bilaga 1.2), Sammanställning av remissyttranden över rapporten (RRVDnr 1985; 361) Överföring av anslagsmedel mellan bydgetär - ett ramanslag medanslagssparande ochanslagskredit (Bilaga 1.3), Vissa tabeller rörande den slalsfinansiella utvecklingenm. (Bilaga 1.4), Lagförslag(BUaga 1.5). Föredragandenahemställer, mot bakgrund av vad som anförts, att regeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkännade allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i det föregående, 2. godkännade allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i det föregående, 3. /88, i avvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionenoch i enlighet med vad som förordats i det föregående, a) beräknastatsbudgetens inkomster, b) beräknaförändringar i anslagsbehållningarna, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto, 4. införaramanslag som en ny anslagstyp i enlighet med vad jag har förordat, 5. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 6. antaförslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:000), 7. bemyndigaregeringen att medge postverket att självt förvalta sina likvida medeloch godkänna de förordade riktlinjerna för denna förvaltning. 8. bemyndigaregeringenattmedge postverket att för verksamhe- Prop. 1986/87:100 ten inom postgirot ta upp lån, Bil.l 9. bemyndigaregeringen att utfärda närmare bestämmelser om förvaltningen av postverkets likvidamedel och om de organisatoriskaformerna för postverkets finansförvaltning, dels berederriksdagen tillfälle att ta del av vad föredraganden har anfört beträffande 10. denkommunala ekonomin, 11. statligagarantier, 12. vissabudgettekniska friigor, 13. spar- ochkreditgränser, ränlebeläggning, återredovisning m. m. i ett system med ramanslag och i fråga om val av försöksmyndigheterm.m. Innehållsförteckning Prop.1986/87:100 1 Den ekonomisk-politiska strategin ....................................................... 1 1.1 period av industrieU expansion ............................... 1 1.2 Politikför tillväxt och rättvis fördelning ............................. 2 1.3 Denekonomiska politikens inriktning ................................ 4 2 Utvecklingen 1986-1987 ....................................................................... ...... 7 2.1 Deninternationella utvecklingen ....................................... ...... 7 2.2 Densvenska ekonomin ......................................................... ..... II 2.3 Penningpolitiken ................................................................... ..... 14 3 Budgetpolitiken ..................................................................................... ..... 16 3.1 Budgetpolitikensinriktning .................................................. 16 3.2 Utgiftspolitiken ..................................................................... 21 3.3 Statsflnansiellarestriktioner för den statliga lönebildningen 22 3.4 Budgefläget ............................................................................ 23 4 Sysselsättningen och lönebildningen ................................................ 25 4.1 Sysselsättningspolitiken ...................................................... .... 25 4.2 Löneroch sysselsättning ..................................................... .... 27 4.3 Nya förutsättningarpå arbetsmarknaden ......................... .... 28 4.4 Lönebildningen ochden ekonomiska politiken ............... .... 29 5 Den kommunala ekonomin ................................................................... ..... 31 5.1 Utsikterför den kommunala ekonomin 31 5.2 Åtgärder ................................................................................. .... 33 1 Statsbudgeten budgetåren 1986/87 och 1987/88 ............................. ..... 36 I.I Beräkningsförutsättningar ................................................... ..... 36 1.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende budgetårel 1986/87 36 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende /88 38 1.4 Statsbudgetenssaldo för budgetåren 1986/87 och 1987/88 42 2 Exiraordinärabudgeteffekter ............................................................... 44 3 Statenslånebehov ................................................................................ 44 4 Statligagarantier .................................................................................... 45 5 Principerför bokföring av valutaförluster och räntor på statsskuldväxlar 48 6 Vissabudgettekniska frågor ............................................................... .... 49 6.1 Utvecklingav budgetprocessen och ekonomisystemet ... 49 6.2 Ändradredovisning av förslag till medelstilldelning i budgetpropositionen 52 7 Överföring av anslagsmedel mellan budgetår .................................... 54 7.1Inledning .................................................................................. 54 79 7.2 Föredragandensöverväiganden och förslag ...................... 56 Prop. 1986/87: 100 7.3 Ytterligareinformation till .................................. 65 Bil. 8 Sparstimulerande åtgärder ..................................................................... 71 9 Redogörelse avfördelningspolitiska effekter av beslutade åtgärder 72 10 Vissa frågor angående postverket och PKbanken ......................... .. 74 10.1 Bakgrund ............................................................................... 74 10.2 Föredragandensöverväganden och förslag .................... .. 75 1 Försörjningsbalans1985-1987 ............................................................ ... 11 2 Bidragtill BNP-tillväxten 1983- 1987 .................................................. 12 3 Bytesbalans1984-1987 ......................................................................... ... 13 4 Finansieringav statens lånebehov 1985-1987 ................................... 16 5 Offentligtfinansiellt sparande i vissa länder 1982-1987 .................. 17 6 Budgetsaidoför /87 ................................................... 23 7 Budgetsaidoför budgetåren 1982/83, 1985/86-1987/88 ................... 24 1 Ändringari RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /87 37 2 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1983/84-1986/87 38 3 Statsutgifternabudgetårel /87 ................................................... 38 4 Ändringari RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /88 41 5 Förslag tillförändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /88 41 6 Statsutgifternaför /88 ............................................. 42 7 Statsbudgetenför budgetåren 1986/87 och 1987/88 ..................... .. 42 8 Förslagtill statsbudget för /88 ............................... .. 43 9 Underliggandebudgetsaido för budgetåren 1985/86- 1987/88 .... 44 10 Statens lånebehov (netto) budgetåren1985/86-1987/88 ................. .. 45 11 Statliga garantier per den 30 juni1986 ............................................... .. 46 1 Statsbudgetensutgifter /76-1986/87 .......................................... .. 18 2 Statligtbudgetunderskott 1975-1987 ................................................. .. 24 Preliminär nationalbudget pp[s/s? Den preliminära nationalbudgeten (PNB 87) somhärmed läggs fram, beskriver den internationella och svenska ekonominsutveckling och innehåller en prognos för . Nationalbudgeten bygger på material frånfackdepartement och olika verk och institutioner. har hörtsmen dess ledamöter bär inte nägot ansvar för de bedömningar som görs i nationalbudgeten. Konjunkturinstitutetoffentliggjorde en prognos för det kommande årel. Denna prognosulgör det huvudsakliga underlaget för den preliminäranationalbudgeten. Arbetet med denpreliminära nationalbudgeten har letts av statssekreteraren departementsrådet . 1986/87. 1 Sammanfattning Prop.1986/87: lOO Den internationeUa ekonomiska utvecklingen harunder 1986 varit svagare än väntat. De lägre oljepriserna och den lägreinternationella räntenivån har inte fullt ut haft den stimulerande inverkan somförväntats. En gradvis förbättring av det världsekonomiska läget har emellertidägt rum och torde fortsätta under större delen av1987. BNP-tillväxten i OECD-området bedöms uppgå till ca 2 1/1986 och 2 1/2%1987. De viktigaste bidragen tdl tillväxten 1987 förväntas komma från denprivata konsumtionen och byggnadsinvesteringarna. Industriinvesteringarnavänlas också utvecklas relativt starkt, särskilt i . Nettoexportendäremot, torde komma att lämna ett negativt bidrag tUl tillväxten. Den förutsedda tillväxtenär inte tillräcklig för att påtagligt förbättra läget på arbetsmarknaden inomOECD-området . Arbetslösheten torde förbli på en nivå om iOECD totalt och även för Västeuorpa ligga kvar pä nuvarande mycket höga nivå,dvs. Inflationsulsiklerna är lämligen goda. För OECD-området i desshelhet kan inflationen förväntas bli , medan prisnivån i ländersom och i stort sett torde förbli stabil. DenomineUa löneökningarna i OECD-området väntas i genomsnitt uppgå till ca 4%under 1987, vilket är en lägre ökningstakt än . Delta innebär en ickeobetydlig reallöneökning i de flesta länder även . De finansiella obalansersom kännetecknat den ekonomiska utvecklingen har förvärrats1986. Underskotten i federala budget och bytesbalans harvidgats ytterligare . Överskotten i såväl den japanska som denvästtyska bytesbalansen har fortsatt att öka. Den anpassning av växelkursernasom inleddes har fortsatt . D-marken och, framför allt,den japanska yenen har apprecierats ytterligare gentemot den amerikanskadollarn. förväntas en förändring i ulvecklingen genom alt såvälunderskottet i den amerikanska bytesbalansen som överskottet i kanförväntas minska något. För del förutses en merpåtaglig minskning av bytesbalansöverskottet. BNP i , % 2 1/4 2 1/2 Konsumenlpriser i , %' 2 3/4 Arbetslöshet i , % 8 1/4 8 1/4 Exportmarknadstillväxt, %' Världsmarknadspriser i nationella valutor. -1,6 Råoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Avser bearbetade varor.De vikter, som har tillämpats, avser ländernas andel av svensk export avbearbetade varor. 1986/87: 100 1 samband med devalveringarna 1981 och 1982 stärktesdet svenska nä- ringslivets konkurrenskraft påtagligt. Tiden därefter har inneburit en ut byggnad av den svenska industrin.Exporten har ökat och industriproduktionen meUan 1982 och 1986. Industrins investe ringar beräknas ha ökal med närmare40% . För byggnadsinvesteringarna i industrinär ökningen . Under de senasteåren har emellertid den svenska pris- och löneökningstakten varit högreän omvärldens, vilket har hotat att åter försämra konkurrenskraften.UtveckUngen har dock inneburit vissa förbättringar.Oljeprisfallet har sänkt företagens kostnader, sänkl inflationen och stärkthushållens reala köpkraft. Löneavtal har slutits som dämpar lönekostnadernas ökning 1987. Valutakurserna harutvecklats i en för den svenska konkurrenskraften gynnsam riktning. Dekraftiga valutakursförändringarna mellan de viktigaste valutorna haremellertid gjort det svårt all bedöma hur relativa priser och kostnader harutvecklats. Beräknat på sedvanligt sätt har relativpriset på svensk exporl av bearbetade varor till14 ökat med 2 1/1986. Om hänsyn emellerlid las lill altvissa viktiga valutor har stigit i värde och om jämförelse görs med ländernas exporl snarare än deras imporl, så har relativprisernaistället sänkts 1986. Denna utveckling torde kunna förklaras av alllönsamheten har varit så god all det inte av kostnadsskäl har varil nödvändigl att höja priserna mer än konkurrenter na. Därför görs nu bedömningen iföreliggande prognos alt de svenska företagen inte fortsätter att förloramarknadsandelar 1987, när det gäller exporten av bearbetade varor tiU OECD-området. Även i fråga om importen har vissaförbättringar skett. Efter att de svenskapriserna på bearbetade varor sänkles jämfört med importpriserna lill följd av devalveringarna, har de svenskaföretagens priser ökat med 2 å mer än importpriserna. Det har letl till attde svenska företagen har förlorat andelar även på hemmamarknaden. har marknadsan- delsföriusterna varit måttliga. Under senare delen av årel har dessutom de svenska företagens priser stigitmindre än importpriserna, vilket torde sammanhänga med apprecieringen avD-marken och den japanska yenen. Trols atl en förändring möjligen harskett torde fortsatta an- delsföriuster på hemmamarknadenunder till följd av tidigare höjning ar av relativpriserna inte kunna undvikas. Denprivata konsumtionen har ökat mycket starkt 1986, särskilt . Expansionen förutsesfortsätta det närmast året men i någotmåtfligare takt än . Den privata konsumtionen beräknas öka med3% 1987, se tabell 1:1. Konsumtionsökningen 1986 och 1987 förklaras av flera faktorer. Efter en svaginkomstutveckling i början av1980-talet - minskade hushållens reala disponibla inkomstermed - har det uppkommit ett betydande uppdämt köpbe- Realinkomsterna har ökat i belydandeutsträckning och Prop. 1986/87: 100 förväntningarnaom framtida inkomstökningar har stärkts. Detta har efter Bil. 1.1 hand resulterat i en alll starkarekonsumlionslillväxt. Därtill kommer förbättrade möjligheter att låna och envärdestegring på finansiella tillgångar och fastigheter, som har ökat hushållens förmögenhet. Denna utveckling harmedfört att hushållens sparkvot har minskat de senasle åren, trots att realräntan har stigit och trots alt det har blivitmer lönsamt att spara. En fortsatt minskning förutses . Import av varor och tjänster Privat konsumtion Offentlig konsumtion av varor och tjänster 438,6 239,8 64,8 175,0 164,8 -1,4 303,6 0,6' -0,1 1,9 0,3 -0,3' 2,8 -0,3 2,5 0,4' 2,5 -1,5' 2,0 -0,2' 2,8 -0,4' ' Förändring i procent av föregående års BNP. Tillväxttakten i denoffentUga konsumtionen förutses fortsätta alt minska det närmasteåret. Den offentliga konsumtionen beräknas öka 1987. Kommunernasekonomi har försvagats . Visseriigen är kommunernaslikviditet forlfarande god och den genomsnittliga utdebiteringen av kommunalskatt har sänktsnågot 1986. Genom att utgifterna har ökatmer än inkomsterna, har emellertid det finansiella sparandet försämrats och elt underskott på ca 5 miljarderkr. beräknas ha uppkommit 1986. Dettaväntas ha en återhållande inverkan på utbyggnadstakten i den kommunala verksamheten. En minskning förutses avden statliga konsumtionen tili följd av fortsatla krav på rationaliseringar vidde slalliga myndigheterna. Bruttoinvesteringarnahar ökat påtagligt . En viss försvagning avinvesteringskonjunkturen haremellertid inträffat 1986, främst lill följd avlillfälliga variationer i industrins maskininvesleringar och en svacka ibostadsbyggandet. De grundläggande förutsättningarna för en fortsatt investeringsuppgång är dock goda- lönsamheten är betydligt bättre än förnågra år sedan, kapacitetsutnyttjandet är högt och produktionen väntasöka . En ökning förutses av bruttoinvesteringarna med 2 1/1987. Den långa period av lageravveckling som inleddes 1981har fortsall 1986. En påböijad uppbyggnad av lagren idelar av ekonomin till följd Prop. 1986/87: 100 av ökandeförsäljningsvolymer och en fortsatt avveckling inom andra delar Bil. 1.1vänlas leda till en mindre lagerökning 1987. Därmed beräknas lagerutvecklingenge ett positivt bidrag till förändringen av den totala efterfrågan 1987motsvarande 0,av BNP. Den inhemska efterfråganberäknas i enlighet med vad som skrivits ovan öka betydligt snabbare 1987 än1986. Till följd av etl förväntat negativt bidrag från neltoexporlen beräknasBNP-tillväxten stanna vid 2,1987. BNP-tillväxten beräknas bli något starkare 1987än 1986. Därmed skulle tillväxten fortsätta i relativt god takt för femte åreti rad, se nedanstående tablå. I genomsnitt för beräknas BNPöka med 2,. Årlig procenluellvolymförändring och bidrag därtill 1983 1984 1985 1986 1987 BNP 2,4 4,0 2,2 1,7 2,2 Bidrag från: -konsumtion -0,7 1,4 1,9 2,1 1,8 - kapitalbildning' 3,1 2,6 0,4 -0,4 0,5 ' Bruttoinvesteringar,lagerinvesteringar och nettoexport. Tillväxten har emellertidunder den senare delen av perioden burits upp av ökad konsumlion, medan kapitalbildningenlämnat ett mindre bidrag. Denna utveckling förutses fortsätta 1987.Nettoexporten beräknas dra ned kapitalbildningens bidrag, dvs. importen vänlasöka starkare än exporten 1987. Däremot beräknas både fasta bruttoinvesteringaroch lagerinvesteringar lämna positiva bidrag till kapitalbildningen 1987. Trots en försvagning av marknadstillväxtenberäknas den svenska exporten av bearbetade varor till OECD-området öka meddrygt 1987. Det är främst den svagare utvecklingen i de nordiskagrannländerna som dämpar marknadstillväxten. Marknaderna ulanför OECD-områdelför bearbetade varor och exporten av annat än bearbelade varor ulvecklaslångsammare, vilket gör att den totala exporten inte ökar lika mycket. Dentotala exporten av varor och Ijänster beräknas öka med ca 2 1/1987. Importen av bearbetadevaror beräknas öka med 1987. Detta är en följd av dels en relativtstark inhemsk efterfrågeökning, dels väniade fortsatta föriuster avmarknadsandelar för de svenska företagen på den inhemska marknaden. Den totalaimporten av varor och tjänster dras nedav svagare utveckling för annan import än bearbetade varor och Prop.1986/87: 100 väntas öka med . En viss försvagningav handelsbalansen förutses , se tabeU 1:2.