prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Arbelet med att genomföra handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning har påbörjats. Den innehåller många åtgärder fill samordna de och förstärkta nordiska insatser, exempelvis investeringar i vägar och järnvägar. Vidare innebär handlingsplanen ökat nordiskl samarbete på del exporlfrämjande området. Även organ ulanför del nordiska regeringssamarbetet har engagerat sig 113 8 1986/87. fackliga samorganisation (NFS) före- Prop. 1986/87:100slår bl.a. etl utökat nordiskl samarbele inom områden som forskning. 5utveckling och exportfrämjande. Vidare har Gyllenhammar-Sundqvist-gruppen lämnat förslag om ett ökatekonomiskt samarbete i . Att utveckla Nordensom hemmamarknad är etl av huvudmålen för del nordiska samarbetet pä regeringsnivå. Det är ett fortlöpandearbele som bl. a. syflar till att ge de nordiska företagen bättre tillgånglill den nordiska marknaden ochdärmed förbättra konkurrensförmågan på världsmarknaden. Detta gäller inte minsl de små ochmedelslora företagen. Särskild vikt läggsvid att avveckla icke-tariffära handelshinder. Vid de nordiska utrikeshandelsministrarnasmöte beslutades att förelägga session är 1987 etl ministerrådsförslag i dessa frågor. Arbetet med attgenomföra sammanläggningen av de båda ministertåds-sekretarialen och de tvä budgetarna fördet nordiska samarbetet är nu slutfört. Under är 1986 har avtalet om sekretariat och sekretariatetsrällsliga ställning med tilläggsprotokoll (prop. 1972: 122) varil föremål fören allmän översyn. Vid mötet mellan de nordiska samarbetsministrarna och presidium iKöpenhamn den 26 november 1986enades man om en reviderad avtalsutformning. Del reviderade avlalet kommer att undertecknas avregeringarna . En utförligredogörelse för det nordiska samarbetet har lämnats i den berättelse somNordiska ministerrådet överlämnat fill Nordiska rådel (dokument C I 1987 i det nordiska trycket). Genom europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) ochSveriges frihandelsavtalmed de europeiska gemenskaperna (EG) har fått tillgång fill ett frihandelsområde för industriprodukter på mer än 350miljoner människor. avden svenska exporten avsäits på den västeuropeiska marknaden. Del svenskafrihandelsavtalet med fungerar mycket väl. Inga nämnvärda bilateralaproblem mellan och EG finns . Den I januari 1986inträdde och som medlemmar i . innebär försvenskt vidkommande atl tullarna för industriprodukter kommer altavvecklas ocksä i förhällande till Spanien.Spanien kommer dessutom att omfattas av Kol- och stålgemenskapens () regler m. m. Den tullfrihet sominom EFTA har uppnåtts mellan Portugaloch kommer i huvudsak att bibehållas. I de förhandlingar som ägde rumom ändring av frihandelsavtalen med anledning av utvidgningen uppnåddes betydande förbättringar av de svenska möjligheterna atl exportera sill och vissa andrafiskeprodukter samt vissa fiskkonserverlill EG. Därmed har ett gammalt problem i förbindelserna med EG lillstor del lösls. Även vårtfrihandelsavtal med Kol- och stålgemenskapen fungerar lill fredsställande. Inom ramen för EG:s krisprogram har kapaciteten i stort "4 setl skurits nedsä som avsetls, även om regionala eftersläpningar före- Prop. 1986/87: 100kommer. Yllerligare slålkapacilel bedöms behöva bortrationaliseras inom Bil. 5 EG fram till är 1990. De marknadsreglerade ätgärderna inom krisprogrammet börjar dock atl avskaffas. Skriftväxlingen påslålområdet, som innebär en lemporär tolkning av frihandelsavtalets prisregler,har föriängts alt gälla även underår 1986. Förhandlingar om en skriftväxling för väntas ske ibörjan av detta år. EFTA-samarbetet harunder senare tid i hög grad kommii atl präglas av utvidgningen avförbindelserna med EG. I takt med atl EG har visat ell stigande inlresse av attutvidga och utveckla konlaklerna med EFTA-länderna, har EFTA:s roll i detta sammanhang blivit alllvikligare. Detta befästes genom dendeklaration som antogs i av det försia gemensamma mötet mellan ministrarna frånEG- och EFTA-länderna.Representanter för har deltagit i flera av EFTA:s minislermölen, senast i ijuni 1986. EG:sministerråd antog den 15 seplember 1986 en deklaration om det fortsattaEG-EFTA-samarbetet som i flertalet avseenden ger slöd för de önskemålEFTA-länderna drivii. Samarbetet mellanSverige och EG har fortsatt atl utvecklas i posiliv riktning även pä en rad områden ulanförfrihandelsavtalets ram. Elt av dessaområden är forskningssamarbelel, vars betydelse kommit atl öka. har sedan början av 1970-talel deltagit iett 50-tal projekl inom det s. k.COST-samarbetet (europeisk ram för främjande av praktiskt lillämpad forskning och utveckling) och även tecknatavtal med EURATOM om fusionsforskningssamarbete.Det finns ett starki intresse bland svenska förelag ocksä för deltagandei EG:s egna forskningsprogram säsom ESPRIT(pä informalionsleknologiområdet), RACE (på telekommunikationsområdet) ochBRITE (på basteknologiområdet). Elt ramavtal för forskningssamarbetemellan och EG förhandlades fram 1985 och undertecknadesden . Avtalet Irädde i kraft ijuni 1986 efterriksdagens godkännande (prop. 1985/86:89, UU: 17, rskr.240). Som ell led i samarbetet har en gemensamforskningskommiité Sverige-EG tillsatts.Kommittén hade sitl första möte . En ny dimension idet europeiska forskningssamarbetet har lillkommil genom EUREKA-samarbetet där såväl EG- somEFTA-länder deltar. omfallar deltasamarbete mer än 100 projekl. deltar i etl storl anlal av dessa. överlogordförandeskapet för EUREKA i och med ministermölei i och överlämnadeordförandeskapet till vidEUREKA-ministermölel i . har haft intebara elt industriellt intresse av ulan även elt politiskt ansvar för attEUREKA-samarbetet ulvecklas på ell fruktbart säll. Det multilaterala handelssystemet fortsätter att, trotsen relafivt gynnsam konjunkturi OECD-områdel, vara utsatt för påfrestningar. Obalanser i handeln mellan de storahandelsnationerna, liksom fortsatla belydande 115 handels- och betalningsbalansunderskotl i t. ex. ,ger god grogrund ål Prop. 1986/87: 100 protektionism.De gigantiska och växande överskotten av jordbruksvaror Bil. 5 har skapat starka konflikter på detinternationella planet. skuldsituation visar inga tecken på attradikalt förbättras med fortsatta problemi handelsrelationerna mellan i- och som följd. En allvarlig utveckhngär att förtroendet för det multilaterala handelssystemet urholkals i mångaländer och att lösningar på handelspolitiska problem allt oftare söks på bilateral väg eller rentav genomunilaterala ingrepp i handeln. För ett utrikeshandelsberoende land somSverige är ett öppet och respekteratmultilateralt handelssystem en nödvändighet. Den verkardärför aktivt för att genom olika åtgärder, bl. a. inom ramen för internationella organisationer som detallmänna tull- och handelsavtalet (), organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () och organ för handel ochutveckling (), motverka protektionismsamt lägga grunden för ytterligare frigörelse av handeln. Ett viktigt led idessa strävanden har varit att möjligt få tillstånd en ny multilateral handelsförhandling inom ramen för . Vid ett ministermöte i del , , iseptember 1986 lyckades man, efter härda förhandlingar i centrala frågor somjordbrukshandel och handeln med Ijänster, uppnå ett enhälligt beslul omatt lansera en ny . Den nya rundan, somfår namnet Uruguay-rundan, blir den åttonde i hisloria. Den blir meromfattande och komplicerad än någon av de tidigare förhandlingsrundorna. Minislerdeklarationenfrån Punta del upptar ett slort antal traditionella förhandlingsämnensom t. ex. tullar och kvantitativahandelshinder, skyddsklausuler, subventioner och handel med leko-varor.Deklarationen omfattar dessutom ett antal nya frågor såsom handeln med tjänster, handelspolitiska aspekter påimmaterialrätt, inkl. varumärkesförfalskningar, samt handelsrelateradeinvesteringsvillkor. Problemen i den internationella jordbrukshandeln blir enannan cenlral förhandlingsfråga i den nya rundan. Genom ministerbeslutet från Punta delEste har GATT-länderna bl.a. åtagit sig attinte vidta nya protektionistiska åtgärder ("stånd still") och alt avveckla de GATT-stridiga åtgärder ("rollback") som är i kraft. Härigenomkan igångsättandet av förhandlingarna i sig hålla tillbaka den framväxandeprolektionismen. Delta är enligt svensk uppfattning väsentligl. fäster också stor vikt vid att enreglering av tjänstehandeln nu blir föremål för multilateralaförhandlingar. Förhandlingarna, somkommer att föras i , förutses kunna komma igång på allvar under början av år1987. De skall enligt minislerbeslutel vara avslutade , dvs. vid utgången av år1990. Regeringentillmäter det breda inlernalionella samarbetet inom stor betydelse. På det handelspolitiska området utförs inom organisationen etlomfattande och viktigt arbele sorn syftar lill friast möjliga väridshandel. Beslutet om en ny ger en särskild dimension åt detta arbele. Det grundläggande arbete somfor).går inom på områden såsom 116 handelnmed jordbruksprodukter, ijänsiehandel, integrering av utveck- Prop.1986/87: 100 lingsländerna i detmultilaterala handelssystemet kommer att ge betydande Bil. 5 bidraglill GATT-förhandlingarna. Naturligen förväntas ocksä skeendet inom ge viktiga styrande impulser tillverksamhelen i , bl. a. i handelskommittén, . : s sjundekonferens kommer att äga rum i . Huvudämnena för konferensenkommer alt vara finansiella frågor, råvaror, internalionell handel samtproblemen i de minst utvecklade länderna(MUL). Den mer selektivainrikining som den kommande konferensens dagordning fått överensstämmer medtankar som framförts av Sverige.Det är inte minst viktigt att konferensen utmynnar i åtaganden som bidrar lill att komplettera och förstärka den nyaGATT-rundan, vari u-ländernashandelspolitiska problem ulgör en väsentlig del. Regeringen fästerfortsalt stor vikl vid del multilaterala råvarusamarbe-tet. De långsiktigastrukturella problemen på råvarumarknaderna har kommit atl överflyglade kortsiktiga svängningarna i råvarupriserna. Arbetet med prisslabiliserande avtal har ocksågått trögt. Vissa stora länders principielltnegativa inslällning lill sådana avtal har förstärkts genom utvecklingen inomden internationella tennorganisalionen. Tennrädets pris-stabiliserande operaiioner inställdes den 24oklober 1985 sedan man misslyckats med atl hålla lennpriset inombestämda ramar. Hitlills gjorda försök attfinna en för samtliga inblandade parter - tennrädel, mäklare och banker - godtagbar lösning har varit fruktlösa.Sverige förespråkar i ökad ulslräckning andra former för samarbele påråvaruområdet säsom organisationer för forskning och utveckling eller organmed primär uppgifl all främja informalions- och åsiktsutbyte mellanproducenter och konsumenter. kommer att få stor belydelse för att bestämma inriktningenpå det fortsatla multilaterala råvarusamarbetet. åtog sigunder förhandlingarna rörande del nuvarande sockeravlalet altpå sikl siräva efter att skapa utrymme för en imporl av socker svarande mol10-15% av konsumtionsbehovet. Då den nuvarande produklionen av socker gerunderlag för arbetstillfällen som är värdefulla från regionalpolitiska synpunkier måsle hänsyn härtill tasnär det gäller den takt i vilken dettaimporlutrymme kan stå till förfogande. Åtagandet kvarstår som riktlinje för arbele inomGATT och . Den svenska exporten har utvecklats påett förhållandevis gynnsamt sätt. Del är dock viktigt atl vidmaklhålla exportanslrängning- arnaoch därigenom bidra lill att få bukt med de långsiktiga obalanserna i ekonomi. Med tanke på dessalångsiktiga behov finns det anled ning atl från slalens sida lillsammans med näringslivel kontinuerligt verka för att exportfrämjandel utvecklas.En väsenllig uppgift blir alt ideniifiera områden, branscher och länder där slatliga insatser kan ha slor effekt. Huvudansvaret för att den svenska exportenutvecklas tillfredsställande 117 liggernaluriigen hos de svenska förelagen. Den allmänna ekonomiska Prop. 1986/87:100 polifikens utformning i fråga om bl. a.kostnadsutveckling och konkurrens- Bil. 5 krafl spelar självfalleten avgörande roll. Statlig medverkan i del exportfrämjande arbetet, framförallt i det inledande skedet, har dock belydelse för att uppnå exporlframgängar.Härigenom skapas bättre förutsättningar för företagen att själva öka sinaexportansträngningar. Tjänstesektorninternationaliseras allt mer och får än störte betydelse . Exportenkan ske i form av Ijänsteleveranser eller syslem där varor och ijänsterkopplas samman. Det exportfrämjande arbelet har anpassats härtill. Det finns enbetydande utvecklingspolential hos de små och medelstora företagen. Satsningenpå exporlfrämjande stöd till sådana förelag kommer atl fortsätta på en hög nivå. Fortsalt storuppmärksamhet i exportfrämjandearbetet ägnas OECD-områdel, där vårastörsta handelspartner finns. är den viktigaste exportmarknaden försvenska produkter. Det är också väsentligl att anslrängningarna riktas mot StillaHavsområdet. har mänga och ett antalstatshandelsländer drabbats av betalningsproblem. Efterfrågan på kapitalvaroroch nya projekt har minskat genom att dessa länder tvingats skära ner sinimport. På de kredilvärdiga marknaderna har konkurrensen skärpts.Finansieringen av exporten har därvid blivit ett allt viktigare konkurrensmedel. Fränsvensk sidaläggs stor vikt vid de anslrängningar som görs i olika fora alt stävja en osund utveckling av den internationellakreditkonkurrensen. Kapitalvaror ochprojekt ulgör en slor del av den svenska exporten. Det är viktigt all svenskaexportföretag kan erbjudas stöd som i huvudsak är jämförbart med vadde ulländska konkurrenterna erhåller. ()garantigivning är av stor betydelse härvidlag. EKN har från årsskiftet1986/87 fått möjlighel att erbjuda exportkreditgarantier i utländsk valuta(prop. 1986/87:23, NU 6, rskr. Sådana krediter kan minska företagens kursrisker och därmedunderlätta exporl. Betalningsproblemenhar lett lill aft EKN tvingats betala ut betydande belopp iskadeersättningar. De utestående fordringarna har vuxit. Återvinningarna har dock ocksä ökat. Bl.a. för att undvika negaliva effekter på den internationella handeln är det viktigt altöverenskommelser nås om skuldkonsolideringarsom kan bidra till atl återställa skuldländernas belalningsförmåga.Under /86 har deltagit i ett flertal multilateralaöverenskommelser om skuldkonsolideringar. På basis av dessa har sex bilaterala avtal slutits mellan Sverigeoch enskilda skuldländer. Under innevarande budgetår beräknasskuldkonsolideringarna ligga på en fortsatt hög nivä. Bilaleralakontakter pä det handelspolitiska, ekonomiska och kommer siella omrädet mellan och andraländer fortsätter att öka i omfatl- 118 Del statliga engagemanget i form av minislerbesök ochdelegationsre- Prop. 1986/87: 100 sormed officiell medverkan spelar en stor roll i handelsfrämjandet främsl Bil.5 vad avser statshandelsländer och u-länder.Med mänga av dessa länder har Sverigeingåtl bilaterala handels- eller samarbelsavlal. Flertalet av avtalen förutserregelbundet återkommande möten, t. ex. blandade kommissions-möten. harkommissionsmöten avhållits med statshandelsländerna i samt med , , , ,och . Handelskonsultationer har vidare ägt rum med i enlighetmed särskilt avtal. Ett möte inom ramen fördet tekniska samarbetet med harockså genomförts. Ett nytt handelsavtal har slufits med . På grund av bl.a.oljeprisfallethar den ekonomiska tillväxttakten i de oljeproducerandeländerna markanl avtagit med bl. a. åtstramning av importen som följd. Dessa länder liksom många andrastater med ekonomiska problem hardock ofta en stor utvecklingspolential och kan därför vara intressantasamarbetspartners för . Förslag om atl ingånya avtal reses emellanåt som en följd av en politiskt betingad önskan imånga länder att reglera frågor om handel och ekonomiskt samarbete ien mellanstallig ram. inslällning lill handels-och samarbetsavtalär dock fortsatt försiktig bl.a. med hänsyn till den administrativabelastning avtalen kan medföra. Många frägor kan lösas genom ad hoc-koniakter på ministernivå.Huvudparten av handelsförbindelser regleras som fidigare avmuhilaterala överenskommelser. Ansträngningarna atlminska underskottet i handeln med har fortsalt. Fallande oljepriser ochminskande valutainkomster har dock lett till att internhandeln inom desocialistiska ländernas ekonomiska samarbetsorganisation () har ökat i betydelse pä bekosinadav importen från och andra . andel av utrikeshandelhar minskat på såväl import- som exportsidan. Den långfristigahandelsöverenskommelsen med förlängdes genom skriftväxling den 15april 1986 att gälla t. o. m. . Med Tyska Demokraiiska Republiken (DDR)slöts en överenskommelse om program för atl främja och utveckla samarbetet mellanländerna ifråga om ekonomi,handel och industri. är lillsammansmed största exportmarknad. Importen från av bl.a. teknologi är av stor betydelseför svensk industri. De stora underskotteni handelsbalans har givit upphov till starkaprotektionistiska stämningar i kongressen och inom branscher med strukturproblem. Efter det attSverige med hänvisning till GATT-reglernahar avvisat uppmaningar från alt frivilligt begränsa stålexporten dil, har enskilda svenskaståltillverkare anklagals för otillåtna affärsmetoder och för att ha mottagit stafliga subvenfioner. Handeln med Japankaraktäriseras av betydande svenska underskott. Japanska liberaliseringsåtgärder ochyenens uppgång bör kunna geutslag i form av ökad svensk export till . FN:s ekonomiska kommission för (ECE) Prop. 1986/87: 100 Bil 5 ECE, som omfattarVäst- och samt och , behandlar frågor om handel,ekonomiska prognoser, statistik, energi, olika industribranscher, miljövård,byggnadsfrågor och transportfrågor. deltar aklivt i arbelet på samtligaområden. FN:s finanskris har framtvingat vissaneddragningar i verksamhelen. deltar i det internationella tullsamarbetet,främsl inom ramen för (- CCC) i . Rådet antog ijuni 1983 en konvention om en ny, gemensam varunomenkla-lur (Harmonized Syslem). har godkäntSveriges anslutning till konventionen(prop. 1986/87: 53, SkU 13, rskr. Systemet avses träda i kraft . Det omfattande arbetetmed alt överföra denna nomenklaturtill svensk lagstiftning och utarbetandet av andra bestämmelser isamband härmed pågår. Förhandlingar mellanEFTA-länderna och om införandeav ett enhetligt tulldokument (Singie Administrative Document, SAD) har avslutats. Dokumentet skallanvändas i handeln mellan EFTA-länderna inbördes samt i handeln mellanEFTA-länderna och EG såväl videxporl, transit som import. Överenskommelsen har formen av en konvenlion, som kommer atl för svensk delunderställas för godkännande. Avsikten är att enhetsdokumentetskall börja användas den 1 januari 1988.EFTA-länderna och förhandlar också om gemensammatransitbestämmelser. Avsiklen är även i detta fall att bestämmelserna skallkunna träda i kraft . För att förhindraatt utnyttjas som genomgångsland för handel som är illegal iandra länder, har regeringen förordnat om förbud mot viss utförsel (SFS 1986:89). Förordningen gäller vissa högleknologiska produkler om dessatillverkats i utlandet och är underkastade exportrestriktioner där. För alt underlätta tullverkels arbele isyfte att förhindra organiserad smugglingoch ekonomisk brottslighet pä tullområdet har förhandlingar förts med ett antalländer. Tullsamarbetsavtalen med Nederiänderna och harträtt i kraft. Förhandlingar har förts på detla område med och skallinledas med . En översyn avSveriges syslem med lullpreferenser mot (- GSP)har genomförts. Därvid har vissa förbättringarinförts i systemet. Sålunda har regeringen bl. a. fattal beslut om att importen tillSverige av alla varor med ursprung ide minsl utvecklade länderna skall ges tullfrihet utan undanlag förutsattatt länderna uppfyller ställda krav. Dessa länder, 40 stycken,är en av FN officiellt erkänd grupp utvecklingsländer med särskilt behov avinternationellt stöd. Regeringen uppdrogår 1985 äl kommerskollegium alt genomföra en dumpningsundersökning beträffande imporlen av spånskivorfrån Sedan kollegiel i sin undersökning konstaterat alt Prop.1986/87: 100 importen varit dumpad och skadat svenska spånskiveindustrigodkände Bil. 5 regeringen åtaganden om höjda priser frånberörda exportförelag i de båda länderna. Mullifiberavtalel, ett inom upprättat specialavtalsom utgör en ram för huvuddelen av världens texfilbegränsningar, föriängdes den 1 augusli1986med ytteriigare , t. o. m. (MFAIV). Regeringen beslötden att skulle ansluta sig till det förlängda mullifiberavtalel.Undertecknandet av föriängningsprotokollet ägde rum . UnderMFA-förhandlingarna har från svensk sida framhållits all i kommandebilalerala avtal avser ge tekoprodukter slörre uirymme på densvenska marknaden. I synnerhet skall de minst utvecklade samt nyaoch små exportöriänder beredas ökade avsättningsmöjligheter. framtidabilalerala begränsningsavtal kommer altanpassas i denna riklning. ingickunder giltighetstid 16 bilalerala lexlilbegräns-ningsavtal, som börjar löpa ul /87. Del sista av dessa gäller t, o. m. . Syflel med densvenska tekopolitiken är all skapa en pä sikt livskraftig induslri som kanslä på egna ben och för vilken handelspolitiska skyddsåtgärder inte behövs. Under ännu en lidmåste dock exiraordinära insalser lill stödför tekoproduktionen bibehållas. Den svenska industrin bör alltså redan nu rikta in sig på ett läge därhandelspolitiska skyddsåtgärder inte kan påräknas i den omfattning som förnärvarande gäller. Den svenska Sydafrikapolitiken har skärpts ytterligareunder . En ny lag om förbud mol införsel av jordbruksvaror frånSydafrika irädde i kraft (SFS 1985: 1050). Därmed harimporten av bl.a. sydafrikanska frukter och grönsaker upphört. Frånsamma datum gäller också en skärptslraffskala i lagen (1971: 176) om vissa inlernationella sanktioner (SFS 1985: 1053). Vidare fick kommuneroch landslingskommuner rätl all vid upphandling vidta bojkoltålgärdermol (SFS 1985: 1052, föriängd genom SFS 1986: 1394). iräddeskärpta visumbeslämmelser för sydafrikanska medborgare i krafl (SFS 1986: 131).Förbud mot att överiåla och upplåta palenl eller tillverkningsrälligheter till sydafrikanska ellernamibiska företag utan regeringens fillstånd infördes (SFS 1986:257). Vad avser handelnmed har fr. o. m. både importen och exporten licensbelagts (SFS 1986:521). Därutöver har de politiska partierna i ellgemensamt uttalande riktal en uppmaning fill svenska företag atl söka finna andramarknader och leverantörer än de sydafrikanska. Handelsutbytet med har kraftigtreducerats. Importen har Prop. 1986/87: 100 under försia minskat med jämförl med sammaperiod Bil. 5 årel innan och exporten med . Sydafrikasandel av lotala export ulgör endast 0,. Motsvarande lal avseendeimporten är 0,. /86 omfattadekrigsmaterielinspeklionens kontroll av tillverkningen av krigsmateriel i landet126 enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdet för var 4 815 milj. (1984 - 5 039 milj. harca 2 100 ansökningar om utförsel behandlats. Värdet för de beviljadeutförselfillständen, som i en del fall också avser export för flera följande år, uppgicktill ca 4 200 milj.kr. (1985 - 3 120 milj. Jämfört med är 1984minskade krigsmaierielens andel av totala export under år 1985med från 0,90 till 0,. Den parlamentarisktsammansatta rådgivande som rör krigsmaterielexport har under år1986 sammanträtt nio gånger och det tekniskt-vetenskapliga rådel som bislärkrigsmaterielinspektionen vid bedömningen av frågor om avgränsning mellan civil ochmilitär materiel två gånger. En särskildredogörelse för den svenska krigsmaterielexporten kommer atl lämnas undervären 1987. 1985/86 Utgift 35 323 163 1986/87 Anslag 35 274 0001987/88 Förslag 36 245 000 är central förvaltningsmyndighet meduppgift atl handlägga frägor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor isambandmed näringsrältsliga reglerirrgar och inrikeshandel. Kollegiet leds av en slyrelse.Chef för kollegiel är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Till kollegiet ärknutet etl handelspolitiskt råd, etl krishandelsråd och en samtrådgivande nämnder för revisorsfrågor resp. tolk- och översätlarfrägor.