prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — har härulöver godtagit att denna ordning ocksågenomförs i län och iKronobergs län, vilkel bör kunna ske under de närmaste åren.Länspolismäslarmo-dellen, som redan tidigare införts i , och län saml Jämtlandslän, kommer därmed alt gälla för åttalän. Som jag anförde budgetproposition (prop 1985/86:100 bil 4. s.47) bör elt införande av den nya modellen i andra län än de nu nämnda lämpligen anstå till dess alt yllerligareerfarenheter har vunnits av organisationsmodellenoch en ulvärdering har kommit tillstånd. Jag avser att i etl senare sammanhang återkomma lill regeringen med förslag till ett uppdrag åt rikspolisstyrelsenoch länsstyrelsernas organisalionsnämnd att ulvärdera de genomförda reformerna. har under våren1986 vidare godkänt ett förbättrat förfarande vid tillsättning av polischefstjänsler. Den nya ordningen, sominnebär att kunskaper och överblick över polischefskårenutnyttjas genom att styrelsen lämnar synpunkter till länsstyrelserna på sökandena till polischefstjänsler, hargenomförls den . Yttrandena beslutas av rikspolischefen. 1 enlighelmed uttalanden i frågan har lill slyrelsen knutits en referensgrupp för dessa ärenden med bl.a.parlamentarisk representation. 1 enlighet med riksdagensgodkännande har regeringen också beslutat om nya former för handläggning avanmälningar mot polismän. Den nya ordningen, som träder i krafl , innebär framför allt alt sådanaanmälningar omedelbarl skallöverlämnas till åklagare och att de \alda ledamöterna ipolisstyrelserna på olika sått gesmöjlighet att följa utredningsarbetet när det gäller sådana brott. Vid samma lidpunkl kommerenligt regeringens beslul dessutomalt genomföras en ny handläggningsordning närdet gäller disciplinärenden inom polisväsendet. 1 enlighet med ett avriksdagen framställt önskemål lämnar jag i det följande en redovisning avhuvudpunkterna i den nya ordningen. Disciplinärenden rörandeanställda i den lokalapolisorganisationen handläggs av . Polisberedningen föreslåri sitt betänkande (Ds Ju 1984:10) Anmälningar mol polismän atl dessa frågorborde handläggas av en central disciplinnämnd. Polisberedningens förslagfick ett i huvudsak positivt mottagande av remissinslanserna. Vissaremissinslanser uttalade dock betänkligheter mot delar av förslaget. Bl.a.ansåg några, däribland länsslyrelsernas organisationsnämnd, alt man i störreutsträckning borde knyta dessa arbetsgivarfunktioner närmare till den egenlliga arbetsgivaren, t.ex.i Prop. 1986/87:100 form av regionala nämnder eller tillden lokala polismyndigheten. Regeringen har numera, ienlighet med polisberedningens förslag, beslutat att genomen särskild personalansvarsnämnd, skall handlägga disciplinärenden m.m. inompolisväsendet (SFS 1986:980 m.n. Nämnden skall sålundabesluta om skiljande av arbetstagare från annan anställning än provanställning på grund av deras personligaförhållanden samt frågor om d:isciplinansvar, ålalsanmälan, avstängning ellerläkarundersökning. Nämndens ansvarsområde kommer atl omfatta alla anställda vidpolisväsendet inkl. personalen vid och statenskriminaltekniska laboratorium med undanlag för dem som faller under slatensansvarsnämnds kompeiensområde. I nämnden kommer enligt beslutet atl ingårikspolischefen, som nämndens ordförande, chefen för avdelningen förpolisfrågor och verksjuristen. Dessutom kommer det atl finnas tre särskilt utsedda ledamöter samlrepresentanter från personalorganisationerna. Detta beslut innebär attden ordning som gäller med skilda beslutsinstanseri vissa av dessa frågor kommer att ersättas av ett system där frågornabehandlas av en och samma instans. Därmed avlastar man också länsstyrelsensslyrelse en ärendegrupp som får anses falla vid sidan av styrelsensegenlliga uppgifter, nämligen atl vara ett styrande organ för viktigare frågorrörande den regionala samhällsplaneringen. När det gäller frågornaom anmälningar mol polismän vill jagslutligen erinra om att jag när frågan behandlades i förra årels budgetpropositionlade den allra största vikten vid ålgärder i förebyggande syfte. Jag hänvisarlill de uttalanden i frågiir rörande rekrylering, utbildning och omplaceringm.m. som jag gjorde i det sammanhanget. har ienlighet med beslut också införts en beredskapspolisorganisation(SFS 1986:616). Såvitt gäller polisensarbetsmetoder och därmed sammanhängande frågor har polisberedningen i januari1986 överlämnat sitt slutbetänkande(SOU 1985:62) Inriktningen av polisverksamheten. Betänkandet har remissbehandlats,I betänkandet har beredningen framförallt redovisat hur polisens arbete skallkunna effektiviseras ytterligare. Jag avser att i det följande återkomma tillmina principiella ställningstaganden såvitt avser beredningens förslag rörande inriktningen av polisverksamheten. Deförslag i betänkandet som närmasl tar siktepå en ökad ekonomisk rörelsefrihet och en fortsatt decentralisering avbeslutsstrukturen inom polisväsendet bör enligt min mening emellertid övervägasytterligare inom . Jag är alltså inle beredd attredovisa mina ställningstaganden till beredningens förslag i dessa delar. Som jag harredovisal har också åklagarväsendet sedan en lid varit föremål för en översyn i organisatoriskt hänseende. Den centrala och regionala organisationen har sålunda reformerals med verkan fr.o.m. . har åklagarkommittén lämnat betänkandet (SOU 1986:26) Åklagarväsendets lokala organisation m.m. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds 28 2.9 Kriminalvården Prop. Under /86 har beläggningen vid kriminalvårdsanslaller- "il.4 na legal på samma låga nivå som föregående budgetår. På de allmänna häklenahar beläggningen under de senasle trebudgelåren i genomsnitt varit drygt 800 . Regeringen har i juni1986 beslutat att kriminalvårdsanslalterna Kumla, och skall reduceras med 48, 32 resp. 40platser. har nya lokalanslaliertagils i bruk i , och (Färingsö). Under nästa budgelårkommer en ny lokalanstalt i kommun () att tas i bruk. Inom frivården lillämpasen norm som innebär att dengenomsnittliga ärendemängden inte bör tillålasöverstiga 30 per tjänsteman. Antalet klienterinom frivården var ca 1 1 900 vilket motsvarar ca 30 ärenden per handläggare. På grundval av förslageni promemorian (Ds Ju 1985:1)"Lyxfångar -finns dom?" har kungörelsen (1974:248) med vissa föreskrifier rörande tillämpningen av lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvalK) ändrals i .syfte atl fä lillstånd en enhetligare bedömning beträffande frigäng till arbete eller utbildning utanför anslalten. Dessutom hari kungörelsen införts en föreskrift som innebär att intagen som dömts tillfängelse lägsl tvä år inte utan särskilda skäl får beviljas korttidspermissioninnan han avljänal avstraffet. 1 samband med alt dessa ändringar gjordes infördes en särskild bestämmelse beiräffande intagnasom har dömts till långvariga siraff för brott av terrorismkaraktär. Bestämmelseninnebär att sådana intagna inteannat än när särskilda skälföreligger bör medges regelbundna permissioner eller frigång. De nya bestämmelserna trädde i kraft den . Genom elt beslut i mars1986 uppdrog regeringen åt riksrevisionsverkei (RRV) att undersökamöjligheterna att utnyttja kriminalvårdens anstaltsorganisation effektivare. 1 rapporten (Dnr 1986:288) Utnyttjandet av kriminalvårdensanstalter avrapporterades uppdraget till regeringen . Rapportens förslag och mitt slällningstagande till dennaredovisas närmare i det följande. Jag har i juli 1986förordnal en särskild uiredare att se över tillämpningen av reglerna för kriminalvård i anstalt såvitt gällerlångtidsdömda intagna. Slutligen vill jag anmärka att deändringar som görs i del straffrättsliga påföljdssyslemet självfallet fåråterverkan på kriminalvården. Av intresse är därvid bl.a. det kommande förslaglill ny lagstiftning om s.k.kontraktsvård som jag förut har talat om. Även om det förslaget inte har somhuvudsyfte atl minska beläggningen ulan alt åsladkomma mer ändamålsenligasamhällsreaktioner, måste självfallel, om antar förslagel, ävenkonsekvenserna från beläggningssynpunkt siuderas noga när dessa kan bedömasnärmare. 3 Budgetförslagets huvudsalcliga inriktning P'"°P-'986/87:100 4 Inom rättsväsendet, som inom annanverksamhet, måsle åtgärder vidtas föratl minska kostnaderna och anpassa verksamhelen till de begränsade resurser som förutses för de kommande åren.De möjligheter som här-vi d lag stå rti 11 buds är dels att ändralagstiftningen i olika avseenden,dels att ge olika verksamheier en effektivare organisation. Elt omfattandearbete med denna inriktning pågår förnärvarande inom justitiedepartementetoch i olika kommittéer under departementet. Av de åtgärder som jagräknar med kommer alt minskautgifterna inom område eller sominom kommer att leda effektivare organisation vili jag först nämna den reformering avpolisväsendet som har genomförts. Åklagarväsendet har omorganiserats på detregionala planet. Åklagamtredningen har lagt fram ett förslag beträffande denlokala åklagarorganisationen i syfte att göra den effektivare. Förslaget, somhar remissbehandlats, övervägs nu i . Vad gällerdomstolsväsendet räknar jag med att genomförda och planerade reformer medanledning av bl.a. rättegångsulredningens arbete leder till vissaralionaliseringar för de allmänna domstolarna. De vidgade möjligheterna atlanvända strafföreläggande, att underlåta åtal och atl begränsaförundersökningarna innebär lättnader i domstolarnas arbetsbörda. Jag villockså erinra om alt resurser kontinuerligt frigörs inomtingsrättsorganisationen genom den datorisering som pågår inomfaslighetsdataprojektet och som innebär att uppemot 40 procenl avinskrivningsärendena numera hanteras med hjälp av ADB. Även på andra områdenhar ADB-stöd getl rationaliseringsvinster inomdomstolarna. Den undernnansdepartementei hörande skatteförenklingskommitlén har vittgående direktiv för en reform avtaxeringsförfarandet och skatteprocessen. De förslag om förenklingar i skattesystemetoch av taxeringsförfarandel som kommittén har föreslagit och som redan har föranlettlagstiftning om förenklad självdeklaration och principbeslul om förenkladtaxering kommer att minskabelastningen på de allmänna förvaltningsdomstolarna. På rättshjälpens områdehar rättshjälpskommittén lagt fram ett förslag med genomgripande förändringarav rättshjälpssystemei. Det förslaget övervägs nu inom medsikte på en proposition . Kriminalvårdsslyrelsenutreder möjligheterna atl genomföra en decentralisering inomkriminalvården. För att möjliggöra en utjämning av de säsongsmässigavariationerna i beläggningen vid kriminalvårdsanstaliema föreslår jag ettsystem som innebär en mera akliv styrning ån av hur platserna vid kriminalvårdsanstaliema utnyttjas. M.M. pp i986/87:ioo 1985/86 Utgift 18 418 047 1986/87 Anslag 17 256 0001987/88 Förslag 18 590 000 1986/87 Beräknad ändring (14 835 000) 1 319 000) Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i det ireåriga huvudförslag som lades fast inför budgelåret1986/87. För /88 uppgår utgiftsminskningen till . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Statsrådsberedningen för /88anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 32 648 426 1985/87 Anslag 33 980 0001987/88 Förslag 34 771 000 1986/87 Beräknad ändring Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 33 980 000 (30 242 000) 791 000 753 000) Medelsbehovethar beräknats med utgångspunkt i det treåriga huvud- Prop. 1986/87:100förslag som lades fast inför /87. För budgetårel 1987/88 Bil. 4 uppgår utgiftsminskningen till . Jag hemställer att regeringenföreslår alt till Jusliliedepartemenlel för budgetårel 1987/88anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 20 072 530 Reservation 2589 1986/87 Anslag 19 500 000 1987/88 Forslag 21 530 000 En ny kommitté har tillsatts underår 1986,nämligen juristkommissionenmed anledning av mordel på . Under ar 1986 harfastighetsbildningskommittén, rättshjälpskommittén, röstvärdeskommittén,åklagarkommittén och framtidsstudiekom-mitién avslutat sina uppdrag. Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgålill . under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Uti-edningar m.m.för budgeiårei 1987/88 anvisaelt reservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 1 356 411 Reservation 247291 1986/87 Anslag 1 050 000 1987/88 Forslag 1 200 QOO Anslagsbeloppetbör för nästa budgetår uppgå till I . Jaghemställer atl regeringen föreslår atttill Extra utgifter för /88 anvisaett reservalionsanslag av . Information om lagstiftning m.m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslagsbeloppel bör för nästa budgetår uppgå lill . Jag har därvid beaktat alt behovet avengångsmedel för informationsinsatser beträffande en ny förvaltningslagbortfallit. Jag hemsläller att regeringen föreslår alttill Injörmalion om lagstifining m.m. för /88 anvisa ell reservationsanslag av . B.POLISVÄSENDET Prop.1986/87:100 Rilctlinjer för resursanvändningen inompolisväsendet I den av antagna prop. 1984/85:81 ompolisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekrytering har förutsatts attstatsmakterna i samband med budgetprocessen skallta ställning till hur resurserna inompolisväsendet totalt sett skall användas. Statsmakternasprioriteringsbeslut är avsedda att utgöra riktlinjerför den resursanvändning och resursfördelning som i den nyapolisorganisationen beslutas av de regionala och lokala polismyndigheterna. Ettviktigt underlag för statsmakternasställningstaganden i dessa frågor är de uppgifter om den faktiska och planeradeverksamheten inom polisväsendet somredovisas i de planeringsdokument som skallupprättas enligt 4 kap. polisförordningen (1984:730). Med ledning av detta material och av deuppgifter som i övrigt finns tillgängligaom brottslighetens omfattning och utveckling, förordar jag att myndigheternaäven det kommande budgetåret skall sträva mot en särskilt hög nivå närdet gäller resursinsatserna på områden förnarkotikabekämpning, ekonomisk brottslighet samt våldsbrottslighet. Somjagtidigare har anfört måste detta ske som myndigheterna ägnar storuppmärksamhet även åt annan s.k. traditionell brottslighet än våldsbrott.Detta gäller i synnerhet sådan brottslighet som drabbar enskilda människor särskilthårt och berör deras personliga integritet,såsom exempelvis bostadsinbrott. Nar det gällermyndighelernas insalser för att bekämpa den traditionellabrottslighet som här avses harjagredan nämnt att regeringen i en särskildskrivelse (skr. 1986/87:21)har redovisat de åtgärder som förnärvarande planeras inomjustitiedepar-lemenlets ansvarsområde i fråga om bekämpande av våldsbrott, inbrottsstölderoch liknande kriminalitet. Den syn på denna sorls brottslighet som jag där har redovisat börsjälvfallet prägla myndigheternas arbete inom dessa områden. Jag vill understryka attden prioritering som jag sålundaförordar bör gälla inle bara för polisens spanings- och utredningsarbete utanockså för annan polisverksamhet, såsom den brottsförebyggande verksamheten ochövervakningsverksamheten. I synnerhet ordningspolisarbetet är här av storbetydelse. 1 fråga om narkotikabekämpningen är det exempelvis av grundläggandevikt att satsningen på att beivra gatulangningen fortsätter med oförminskadstyrka. Och när del gäller ålgärdernamol \åldsbrott vill jag särskilt peka på betydelsen av attordningspolisens arbete planeras på etl sådant sätt att tillräckligaresurser kan avsättas och på platser där det erfarenhetsmässigtfinns särskild anledning att befaravåldsbrott och andra oroligheler. Såvitt gäller bekämpandetav den ekonomiska brottsligheten ligger det i sakens natur att polisens insatser i betydligt högre grad blir koncen trerade till kriminalavdelningarna. Jag återkommer emellertid strax till 33 I sam/. Nr 100.Bi/aga 4 ettexempel på fall där intresset av attden ekonomiska brottsligheten Prop. 1986/87:100 bekämpas kan behöva beaktas också inom annan polisverksamhet. För att underlättamyndigheternas satsningar på dessa prioriterade områden föreslår jag underanslaget B 4. Lokala polisorganisationen inrättande av polismanstjänster förbekämpning av den ekonomiska brottsligheten och den traditionella brottsligheten, särskiltvåldsbrottsligheten. Jag vill i anslutninglill dessa synpunkter på den övergripande resursfördelningen inompolisväsendet redovisa min syn på resursanvändning och arbetsmetoder inom vissamer begränsade områden, som har kommit att uppmärksammas särskilt och somockså fortsättningsvis bör beaktas vid myndigheternas prioriteringsbeslut. Polisväsendet, liksom många andra samhällsorgan, har undersenare år fått ägna allt större resurser åt det växande antalet asylsökande.För polisens del har detta vanligtvis,främst inneburit en ökad belastning ifråga om s.k. asylutredningar. Som jag redovisade vid min anmälan till1986 års budgetproposition borde handläggningen av sådana utredningar ske i ensådan takt att ärendena kunde av inomen månad. De myndigheter som hade en längre handläggningstid borde alltså så långt det var möjligt inom sinaramar omfördela resurser till dennaverksamhet. Jag kan nu konstatera att detla mål i huvudsak har nåtts. För att underlättapolismyndigheternas handläggning av dessa ärenden har regeringen under detgångna året vidtagit en rad åtgärder. En särskildarbetsgrupp inom har t.ex.närmare studerat organisation och arbetsmetoder för handläggning avasylutredningar. På grundval av arbelsgruppens förslag har dessa frågor drivits vidareav och invandrarverket, vilketresulterat i en särskild rapport frän dessa myndigheter med förslag till ytterligareåtgärder för att förbättra effektiviteten i denna verksamhet. Härtill kommeralt regeringen har tillfört polisväsendet resurser för skall komina till rätta med destora balanserna av ärenden, främst på de orter där del finns s.k. utredningsförläggningar.Myndighelernas administrativa kostnader för utredningsverksamheten har i vissafall behandlats som förslagsvisa medel. Det är uppenbart att handläggningen av dessa ärenden hospolismyndigheterna måste ägnas en särskilduppmärksamhet också det kommande budgetåret. Den handläggningstid på fyraveckor som i huvudsak har uppnåtts måste således vidmakthållas och om möjligtytterligare minskas. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Andra verksamhetsområden5.0m under det kommande budgetåret enligt min mening bör uppmärksammas särskilt inomden ram som gäller för trafikövervakningen är kontroll av tung trafik och av fordons hastighet. Ett Hertal skäl talar för alt dessa områden prioriteras och alt man intensifierar arbetet på att utveckla arbetsmetoder och alt finna nya. Polisen bör t.ex. i ökad utsträckning sträva efler atl samordna sina 34 kontrollinsatserpå trafikområdet med dem som utförs av trafiksäker- Prop. 1986/87:100hetsverket. Jag vill i detta sammanhang peka bl.a.på att överträdelser av Bil. 4 bestämmelser om last inte bara medför ett ökatslitage på våra vägar utan även innebär en snedvridning av konkurrensen påtransportmarknaden. I detta hänseendekan vissa former av över-last hänföras tillekonomisk brottslighet. De alltförhöga hastighelerna utgör huvudorsaken lill flertalel olyckor på vägarna. Härtill kommer att det av miljöskäl krävsatt förarna inte bryler mol hastighetsbeslämmelser. Jag vill erinra om atl har uttalat sig för enförstärkning av hastighelsöver-vakningen på vägarna (/87:1, rskr 2). För att getrafikavdelningarna det stöd de behöver för de prioriteringar som jag nu harförordat kommer jag under anslaget B 5 Utrustning m.m. för polisväsendetföreslå en betydande satsning på nya och mer lättarbetade vågar, så atttrafikavdelningarna skall få tillgång till modern materiel för kontrollav fordonsvikier. Vidare kommerjag föreslå ökade resurser för utrustning förhastighetskontroll. Jag avser också alt föreslå ett ökat utbyle av motorcyklarså att trafikavdelningarna i snabbare takt än tidigare kan tillföras ändamålsenliga och säkra fordon. Inriktning av polisens verksamhet i övrigt Somjag redovisat i ett lidigare avsnitt har polisväsendet varit föremål för omfattande reformer. Reformerna har som jag ocksåhar nämnt inneburit en decentralisering och en demokratisering avpolisverksamheten. Del ankommer sålunda numera på främst de lokala ochregionala organen att själva besluta om sinegen verksamhet med utgångspunkt i de egna behoven och värderingarna inom deramar och enligt de grundläggandeprioriteringar som statsmakterna harangett för verksamheten i olika avseenden.De genomförda reformerna har byggt på förslag års polisberedning omden rättsliga regleringen avpolisväsendet, om polisorganisationen saml om rekrytering och utbildning. 1 silt slutbetiinkande(SOU 1985:62) Inriktningen avpolisverksamheten redovisar polisberedningen den återstående arbetsuppgiften somgår ut på att se efler om man genom organisatoriska och andra åtgärder kanåstadkomma atl polismyndigheternas samlade resurser utnyttjas mer effektivt änvad som är möjligt. Beredningens förslagomfaltar två huvuddelar. I den första delen lar beredningen upp frågor om resursanvändningen och den framtida in riktningen av verksamheten. I densenare delen lämnar beredningen förslag om ökade möjligheter för myndigheterna atl besluta om sin egen verksamhet i olika avseenden, såsom en uividgad ekonomisk rörelsefri het och större möjligheter att besluta om arbetsfördelningen inom myn digheterna. Som jag nämnt lidigare är jag inte beredd att ta ställning lill de frågor som tas uppi den senare delen av betänkandet. I denna del avser jag att i ett senare sammanhang återkomma lill regering en. Däremot avser jag atl i det följande redovisa min principiella inställ- 35 ningtill de förslag och överväganden som tas upp i den första delen av Prop.1986/87:100 betänkandet. Polisberedningen har i sitt slutbetänkandeinledningsvis lämnat en bred översikt över viss försöksverksainhet med nyaarbetsformer som på olika håll pågår eller har pågått inom det svenskapolisväsendet. I detta avsnitt finnsvidare en ulföriig redogörelse av förhållandena utomlands på polisområdet ochför vissa delar av polisforskningen.Mot bakgrund av denna översikt redovisar därefter beredningen sina grundläggande överväganden om vad sombör avses med en effektiv polisverksamhet. Beredningen konstaterar idenna del att man når det gäller attdefiniera begreppel effektivitet i den offenlliga förvaltningen numera mer antidigare synes betona myndigheternas roll i förhållande till medborgarna. 1 linje härmed börenligt beredningen effektiviteten för polisens del bedömas mot bakgrund av vad de boende och andraverksamma i ett polisdistrikt anservara väsentligt för dem. 1 detta effektivitetsbegrepp måsle kunna inrymmas ävensådana mer svårmätbara effekter som allmänhetens upplevelser av polisens förmåga och av trygghet för egendel. Med utgångspunkt i ett efter dessa linjerdefinierat effektivitetsbegrepp kommer polisberedningen fram till tregrundläggande principer för polisarbetet, nämligen samspelet mellan polis ochallmänheten, servicen mot allmänheten i vissa hänseenden samt polisenssynlighet. Samspelet bör enligt beredningen innebära ett ökalinformationsutbyte mellan polisen och allmänheten liksom en bredare och djupare kontakt mellan polis och samhälleti övrigt. Samspelet kan utvidgas genom insatser av de förtroendi;valda ipolisstyrelsen och inom lokala organ för det brottsförebyggande arbetet. Men vid sidanav sådana etablerade kanaler finns det även andra mera informella säu attutveckla samspelet, exempelvis genom hearings av olika slag, riktadeinsatser mot vissa grupper ochkontakter med organ för s.k. grannesamverkan (Neighbourhood Watch). Polisensserviceverksamhet omfattar många olika verksamhetsfält och skilda uppgifter. Beredningen har särskili studerat serviceaspekten när detgäller brottsutredningar och anser i denna del att intresset av att ge serviceåt målsägandena måste uppmärksammas på ett helt annat sett ån som sker idag.Syntighetsaspekten innebär att polisen i större utsträckning skallsättas in i sådan verksamhet som uppmärksammas av allmänheten. Beredningen utvecklar idetla sammanhang sin syn på ett Hertalallmänna metodfrågor och andra spörsmål av betydelse för polisverksamheten.Jag skall här inle referera beredningens synpunkier och förslag i detalj.