prop · GA035 · 1986-12-31 00:00:00 — Föralt få en ökad samåkning i taxifordon som används inom riksfärdljänsten har transporträdetoch slutit ett avtal om inrättande av enrikstäckande beställningscentral. Bakgrunden är det slora antal riksfärdtjänstresorsom sker med taxi och atl resorna, trots all de är jämförelsevis korla, kostarmer än resor med tåg eller flyg. Beställningscentralen använder sig av sexregionala cenlraler. Det kan konstateras att verksamheten redan lett till enökad samäkning och därmed också till vissa kostnadsdämpningar. Ävenvad gäller sjukresor har initiativ tagits för att effektivisera verksamhelen. Isjukreseulredningen 1982 pekades på att möjligheterna att samordna resorna ochgöra besparingar försvåras bl.a. av att huvudmännen - kommunerna, landstingenoch försäkringskassorna - har olika regler för kostnadsansvar och ersällningför taxiresor. Enligt ulredningen skulle en ökad samordning främjas avgemensamma beställningscentraler och av att landstingen ensamma var ansvarigaför sjukresorna. På initiativ av har därefter vissförsöksverksamhet bedrivits på olika platser i landet. Isammanhanget kan också nämnas att i har en överenskommelseträffats mellan kommunen och som innebär att färdtjänsten ifortsättningen får användas också vid sjukresor. Överenskommelsen bedöms leda lillbättre ekonomi och effektivare verksamhet för samtliga parter.Färdtjänstresenären får billigare resor och minskat krångel. Taxi får visstadministrativt merarbete men sannolikt fler resor.Socialförvaltningen får ökade möjligheter att samordna resandet och kan görabesparingar. får en förenklad administration och kan därmedockså göra besparingar. Föratt en tillfredsställande kollektivtrafik skall kunna erbjudas har taxi en viktiguppgift att fylla. Genom beslut har också laxitra-fikensbetydelse för den lokala och regionala kollektivtrafiken betonats. Taxiutnyttjas i betydande utsträckning av kommuner och länstrafikföre tag för sådana uppgifter som t.ex. färdtjänst, skolskjutsning och komplet teringstrafik. Genom framför allt färdtjänstens kraftiga expansion samti digt som riksfärdtjänsten införts har andelen samhällsbetalda resor ökat krafligl och kommit att svara för drygt hälften av taxis intäkter. Taxi har därmed allt mer börjat betraktas som en del av kollektivtrafiken och taxitrafiken har i många delar av landet fått en allt större betydelse för möjligheterna att uppnå det trafikpolitiska målet om en tillfredsställande och effektiv trafikförsörjning. Den lekniska ulvecklingen har dessulom getl taxinäringen nya möjligheter att effektivisera verksamhelen och införa de nya tjänster som marknaden efterfrågar. Ökade krav och önskemål har också ställts pä taxi från skilda kundgrupper vad gäller effektivitet, nya Iransportuppdrag, serviceförmåga, samverkan med andra färdmedel, ka- 27 Anpassningentill de ändrade förhållandena har för taxis del inte gått Prop. 1986/87:5 Utanproblem. Med de olikartade förutsättningar som taxi verkar under frånstorstadsområden till glesbygdsregioner skiljer sig problemen mellan olikadelar av landet. Gemensamt är dock i flera fall problem med lönsamhet,effektivitet och kundservice. Inom branschen har benägenheten till förändringarvarit läg. 1 många fall sammanhänger problemen med den slarka dominansen av enbilsföretagsaml det svaga inflytande som de större företagen har över branschensverksamhet. Beslällningscentraler-nas organisalion och effektivitet är vidare föreleelsersom allt mer kommii att uppmärksammas. I regioner med elt mer begränsaitrafikunderlag kommer vidare ofta i förgrunden taxis möjligheter att genomsamordning tillgodose det allmännas krav vad gäller samhällsbetalda resor ochalt upprätthålla en tillfredsställande kollektiv trafikförsörjning. Krav på atltillhöra en enda beställningscentral liksom regler för bl.a.uppställningsplatser för fordon är dessulom frågor som här kommit attdiskuteras. I storstadsområden har vidare aktualiserats frågor omkompletterande och konkurrerande beställningscenlraler. Taxifrågornahar varit föremål för en bred diskussion och ett flertalutredningar hos såväl statliga och kommunala organ som inom laxinäringen själv.Utredningarna har spänt över ett vitt fält alltifrån organisationsformer tillolika tekniska lösningar. I mänga fall har intresset koncentrerats till denstatliga regleringen och den inlerna reglering inom taxi, som det nuvarandesystemet skapat förutsättningar för. Krav har också ställts på en omprövning avde villkor som omgärdar laxinäringen. Vissa delreformer har successivigenomförts men den grundläggande lagstiftningen har bestått. Taxis egna reglerhar inte heller genomgått några större förändringar. Dessa förhällanden tordeha bidragit till att taxinäringen trots allt inle har kunnat utvecklas såsnabbt och i den riktning som frän allmänna synpunkter hade varit önskvärt. Föratt främja en sund utveckling av taxinäringen och lösa problemen med lönsamhet,effektivitet och kundservice kan ålgärder diskuteras på dels kort sikl, delslång sikl. Förålgärder på kort sikt vill jag understryka att del redan inom ramen förgällande lagstiftning är möjligt att vidta en rad åtgärder som ökar konkurrensenoch höjer effektiviteten inom branschen. Där behov finns är del sålunda möjligtatt förbättra laxiulbudel genom att öka antalet tillstånd och därvid i förstahand ge dessa till förelag som kan föra utvecklingen i näringen framåt. Hänsynkan här tas till näringslivels och kommunernas behov av transportkapacitet.Länsstyrelserna bör också bäitre övervaka att de taxibilar som enligt kommenderingsplanernaskall vara i trafik verkligen är del. skulle kunna väsentligt ökatillgången på bilar. Delär vidare möjligt inom ramen för gällande regelverk att i vissa fall frångå huvudregeln om all laxiföretagen skall tillhöra en enda beställnings central. Därigenom kan man öka konkurtensen. Erfarenhetema från de projekl där kommuner och landsting engagerat sig i laxifrågor och del utvecklingsarbete som taxi själv bedriver visar också på de förändringar som kan ske genom nya samverkansformer och organisationslösningar. Intressanta exempel är här bl. a. den nya organisationsform som införts i 28 kommun och iVästernorrlands län där beställningscentraler drivs i Prop. 1986/87:5 bolagsformskilda frän taxidriften. Ytterligareexempel är frågan om trafikområdets geografiska utsträckning. Nuvarande praxisinnebär alt trafikområdena frän att i vissa fall ha varit begränsade tillkommundelar ofta utsträckts till att utgöra en hel kommun. Jag anser atl medden utveckling som är på gång kan även en sådan utsträckning i många fall visasig otillräcklig för en rationell trafikförsörjning. Bestämmelserna kan alltsåinnebära att befintlig fordonskapacilet inte ulnylljas effektivt. En ytteriigareutvidgning - särskilt i de befolkningstäta regionerna - till att utföra trafiki större trafikområden liksom mellan olika trafikområden skulle, som ocksåIransportrådet framhållit i samband med ulvärderingen av TAXI-80, med allsannolikhet innebära minskade kostnader för samhället, ökad lönsamhet förtaxinäringen och bättre service för taxis kunder. Sammantagetinnebär detta att taxinäringen tillsammans med ansvariga myndigheter och kundgmpperhar betydande möjligheter alt inom ramen för gällande regelverk åstadkomma eneffektivare och mer kundinriktad taxitrafik. Valet av lämpligaste form förtaxis verksamhet måste dock anpassas lill de skilda förhållanden sområder i landets olika delar. Detfinns i detta sammanhang anledning att särskilt kommentera taxitrafiken iStockholmsområdet. Genom transportrådeis utredning om TAXI-80 har som tidigarebeskrivits vissa brister och missförhållanden uppmärksammals. iStockholms län har också genom en skrivelse till regeringen den 6 februari 1986påtalat flera problem och begärt att åtgärder skyndsamt vidtas i fråga ombeställningsverksamheten för taxi inom . Jag har ocksä erfariiatt utehållningen under långa perioder ligger under kommenderingsplanensnivå. Detta är en väsentlig förklaring till den bristande tillgängen på taxibilar. Föratt öka konkurrensen och utehållningen av bilar i harregeringen genom slällningstagande till två besvärsärenden lidigare denna dagbifallit inneliggande ansökningar om ytteriigare tillstånd. Detta innebär attantalet taxitillstånd i områdel ökas med drygt 60 stycken. Jämfört med del toialaantalet innebär detta en inte obetydlig ökning. Med hänsyn till denkapacitetsutbyggnad som därmed möjliggörs bör kundservicen kunna förbättras iStockholmsområdet. Jagkommer även i fortsättningen att noga följa tillgången på taxibilar såväl iStockholmsområdet som i övriga delar av landet. Där ulehållningen inle ärtillfredsställande är jag beredd att verka för att antalet tillstånd ökas. Jagvill vidare undersiryka att det är angeläget att, som framhöll är1980, länsstyrelserna fortiöpande övervakar efterlevnaden av kommenderingsplanernaoch kraftfullt beivrar underlåtenhet att följa dessa. Jaganser vidare att en kostnadsanpassad taxa kan leda till effektiviseringar inomtaxi och öka kundservicen. Det är därför angeläget atl transportrådetpåskyndar sitt arbete med översynen av taxans konsimktion. Närdet gäller en mer långsiktig lösning anserjag som princip att utövar na av yrkestrafik så längt möjligt bör få agera ulan konkurrensbegränsande 29 regleringar.Min allmänna inslällning är ocksä all en utveckling mot bättre Prop. 1986/87: 5kundservice inom laxinäringen skulle stimuleras genom en ökad konkurrens ochminskad reglering av laxibranschen. Ett närmande skulle kunna ske till deregler som redan gäller på t.ex. godstrafikområdet. Jag vill här skjuta in attnär jag talar om en minskad reglering av taxinäringen avser jag inte de regleri YTL som tar sikte på prövningen av en tillståndshavares lämplighet. Som jagnämnde i etl föregående avsnitt har dessa regler byggts ut. Det kan förulsesatl det även fortsättningsvis kommer att finnas behov av sådana regler. Somredovisats pågår också på flera håll i landel en utveckling som söker anpassaoch effektivisera taxitrafiken till nya mer kundinriktade fömlsätlningar. Detär därför med inlresse jag följer bl.a. det arbele som pågår hos kommuner,landsting och länsstyrelser att tillsammans med taxinäringen pröva nyasamverkansformer och effeklivitetshöjande åtgärder för taxitrafiken. Isammanhanget bör nämnas atl syftet med den nuvarande regleringen bl.a. är atttrygga en tillfredsställande trafikförsörjning över och i olikaregioner. Jag menar dock alt garantier för en tillfredsställande trafikförsörjningmycket väl kan skapas även om en minskad reglering av näringen genomförs. Somtidigare framgått svarar de samhällsbetalda resorna för en mycket slor andelav taxis inkomster. I glesbygdskommuner kommer praktiskt taget hela den inkomsisom taxi har från stat och kommun. Dessa inkomster är sålunda en fömtsättningför att taxiservice kan erbjudas i dessa områden. En minskning av den statligaregleringen och etl ökat kundinflytande skulle därför sannolikt inte få någranegativa effekter på tillgången på taxi. Om sådana skulle uppstå är det rimligtatl främst kommuner och landsting vid de förhandlingar som förs med taxi om de samhällsbetaldaresorna ställer krav på att en viss laxiservice skall upprätthållas på tideroch i områden med etl svagt trafikunderlag. Detta stämmer väl med det särskildaansvar som främsl kommunerna har för de samhällsbetalda resorna. Som framgåtttidigare kan besparingar uppnås om dessa resor samordnas. Enfömlsätlning för att en minskad reglering skall få åsyftat resultat och ledatill en effektivare och bättre taxitrafik är alltså etl aktivt engagemang frånberörda parter. Del gäller såväl taxibranschen själv som kommuner, landstingoch andra stora kunder. Idet föregående har redovisats att det inom taxi finns exempel på att man aktivtverkar för förändringar i syfte alt bättre anpassa verksamheten till marknadensbehov. Detta är positivi. Enligt min mening är det dock angelägel atl dessaförändringar sker snabbare. Det är självfallet en sak för branschen själv allse till alt den ges en sådan siruklur alt den är beredd atl bättre kunnatillgodose kundernas skifiande behov och driva trafiken effeklivl. Jag ärövertygad om att de synpunkier pä en minskad reglering somjag nu för fram kanpåskynda en sådan utveckling. Somtidigare framgått pägår i län ett aktivt arbete säväl hos , och kommunerna som hos taxi för att erbjuda länsinvånarna en effektivare och bättre laxiservice. Bl.a. avses inrättas en gemensam beställningscentral för taxitjänster. ligtmin mening kan just den typen av engagemang vara av inlresse om en Prop.1986/87: 5 minskad statlig reglering av taxibranschen skall ge åsyftat resullal.Jag ser därför positivt pä del arbete som pågår i län och kommer atlverka för alt utvecklingsarbetet skall kunna genomföras. Åtgärder som här kan kommaatt aktualiseras är bl. a. de frågor jag tidigare nämnl om tillståndsprövningenoch trafikområdenas geografiska sloriek. Jagfömtsätter att det även i andra områden i riket kan finnas ett gemensamtintresse hos berörda parter att tillsammans med taxinäringen söka effektiviserataxitrafiken. Exempel på detta finns bl. a. från och län.Möjligheter bör även här finnas att inom ramen för gällande lagstiftningåstadkomma en utveckling mot en minskad reglering och ett ökat kundinflytande. Jagvill understryka att de skilda förhållanden som taxi verkar under i olikaregioner talar för att hänsyn bör las tiil lokala och regionala förhållanden.En betydande flexibilitet bör alltså utmärka sirävandena att ästadkomma eneffektivare laxitrafik. Föratt följa del reform- och utvecklingsarbete som pågår och fortlöpande se överolika regleringsfrågor kring taxi har som tidigare nämnts inom kommunikationsdepartementelinletts en översyn av laxinäringen. Avsikten är att genom detta arbete få framunderlag för en generell förändring av taxitrafikens reglering för att främjaen högre effektivitet och en ökad kundservice. När åtgärder som föranleder enomprövning av grunderna i gällande lagstiftning aktualiseras är del min avsiktatt återkomma till . 1enlighet med vad jag har anfört angående godslinjetrafik och transportförmedlinghar inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i yrkestrafiklagen(1979:559), 2. lag om ändring i lagen(1979:560) om transportförmedling, 3. lag om ändring i lagen(1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik. Jag anser att lagrådets hörandepå gmnd av frågans beskaffenhet skulle Lagrådsgranskning bör därför kunna underlåtas. 6.1 Förslaget till lag om ändring i yrkestrafiklagen(1979: 559) Genomatl kravet på trafikens behövlighet och lämplighet vid godslinjetra fik föreslås försvinna (2 kap. 8 § upphävs) kommer samma regler att gälla för båda slagen av godstransporter, linjetrafik och beställningstrafik. Nå gon anledning att behålla båda begreppen finns då inle. För alt etl gemen samt begrepp omfattande all yrkesmässig godstrafik skall ansluta språkligt till befintlig författningstext m. m. föreslås här benämningen godstrafik. 1 kap.8§ Prop.1986/87:5 Eftersom någon behovsprövning enligt förslaget inte kommer att finnas kvarvid godslrafik, kommer reglerna om myndighetstillstånd för ulökning avtransportkapaciteten endast atl fylla någon funkiion vid den behovsprövadepersontrafiken. Särskild prövning angående användande av släpfordon ochangivande i tillståndet av största lastvikt är inte aktuell vid yrkesmässigpersontrafik utan har betydelse endast för godslinjelrafiken. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979: 560) om transportförmedling Ioch med att någon prövning av verksamhetens behövlighet och lämplig-hel intelängre kommer att göras (2 kap. 3 § föresläs upphöra att gälla) kommertillståndsmyndighetens prövning att omfatta endast den sökandes lämplighet.Någon prövning och fastställelse av turlista behövs dä inte. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985: 449) omrätt att driva viss linjetrafik Eftersombegreppet beslällningstrafik för godstransporter föreslås försvinna i YTL bören motsvarande ändring göras i 7 § förevarande lag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen delsföreslår alt anla lagförslagen, delsbereder lillfälle att la del av vad jag har anfört angående regleringenav busstrafiken och taxitrafiken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... I Propositionens lagförslag ...................................... 2 1 Lag om ändring i yrkestrafiklagen(1979:559).......... .... 2 2 Lag om ändring i lagen(1979:560) om transportförmedling 4 3 Lag om ändring i lagen(1985:449) om rätt atl driva viss linjetrafik 4 Utdrag ur prolokollvid regeringssammanträde 5 1 Inledning ......................................................... ... 5 2 Nuvarande lagstiftning ...................................... ... 5 2.1 Yrkesmässig trafik ........................................ ... 5 2.2 Transportförmedling .................................... ... 8 3 Förslag tillförändringar ...................................... ... 8 3.1 ....................................... ... 8 3.2 Transporträdet ........................................... ... 9 4 Föredraganden ................................................. .. 10 4.1 Allmänt ..................................................... .. 10 4.2 Godstrafik ................................................. .. 13 4.2.1 Allmänt ................................................ .. 13 4.2.2 Transportförmedling ............................... .. 15 4.2.3 Linjetrafik ............................................. .. 17 4.3 Busstrafik .................................................. .. 19 4.4 Taxitrafik .................................................... .. 22 4.4.1 Inledning .............................................. .. 22 4.4.2 Taxibranschen ..................................... .. 22 4.4.3 reformarbete ochpågående utvecklingsverksamhet 23 4.4.4 Överväganden ..................................... .. 27 5 Upprättade lagförslag ........................................ .. 31 6 Specialmotivering ............................................ .. 31 6.1 Förslaget lill lag om ändring iyrkestrafiklagen (1979:559) .... 31 6.2 Förslaget till lag om ändring ilagen (1979:560) om transportförmedling ................................................................. 32 6.3 Förslaget lill lag om ändring ilagen (1985:449) om rätt atl driva viss linjetrafik ................................................................. 32 7 Hemställan ..................................................... .. 32 8 Beslut ........................................................... .. 32 Tryckeri, 1986 33