prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — I likhet meddatadelegalionen och expertgruppen anser dock många remissinslanser altdet är angelägel att tillverkare av lerminaler och persondatorer undersökerhur de lågfrekventa magnetfälten kan reduceras med tanke på den oro dessavållar hos många användare. Vikten av attforskningen om hälsoriskerna vid bildskärmsarbete intensifieras och atlresultaten ges bred spridning understryks också av datadelegalionen ochflertalel remissinslanser. Några remissinstanser betonar ätt sådan forskningäven bör omfatta nya bildskärmar. Remissinslanserna ger också stöd för uppfattningen atlforsknings- och iilvecklingsärbetel inom dettaområde bör omfatta såväl hälsorisker som ergonomiska och arbetsorganisatoriskaaspekter på bildskärmsarbete. Flera remissinstanser anser del önskvärt atl störte upphandlare avbildskärmsterminaler har etl likartal uppträdande och gemensammakravformuleringar. Datadelegationen och expertgmppenredovisar också vissa åtgärder för attstimulera utveckling av alternativa typer av bildskärmar. Flera remissinstanseransluter sig lill datadelegalionens bedömning alt statskontoret, eventuellt i samarbete med andra slörreoffentliga upphandlare, bör pröva atlinitiera en teknikupphandling med utvecklingsstöd för en ny bildskärm baseradpå annan teknik än den nuvarande kalodslråletekniken. Daladelegationenberör också frågan om provning av bildskärmar, men hänvisar lill regeringens uppdrag tillarbetarskyddsstyrelsen att utreda fömtsättningarför och behov av sådan provning. Enligt datadelegationens uppfallning börexpertgruppens synpunkier och förslag beträffande provning avbildskärmar bedömas i arbetarskyddsstyrelsens fortsatta arbete i anledning avuppdraget. Jag övergår nu till att redovisa minabedömningar beträffande de frågor som datadelegalionen har lagit upp i sinskrivelse lill regeringen, nämligen 107 strålningfrän bildskärmar, forskningen om hälsorisker vid bildskärmsar- Prop.1986/87:100 bete, frågan om att ställa krav pä bildskärmar, inkl. möjligheternaatt Bil. 12 slimulera utveckhngen avalternativa typer av bildskärmar samt frågan om provning av bildskärmar. Arbete vidbildskärm blir allt vanligare. Är 1985 fanns ca 700000 bildskärmar i och myndigheter, i utbildningsväsendet och i hemmen. Behovet ochanvändningen av bildskärmar vänlas dessutom öka snabbt under de närmaste åreninom en mängd tillämpningsområden - inte bara på kontor utan också inomtillverkningsindustrin och för bl. a. utbildnings- och forskningsändamål. Det är mot den bakgmnden inteanmärkningsvärt att den förda debatten om eventuella hälsorisker i samband med bildskärmsarbete har engagerat så många människor. Vi vet genom ell stort antal undersökningar att arbele vid bildskärm kan medföra belast ningsbesvär av olika slag, t. ex. muskel-, led- och ögonbesvär. Hudförän dringar i samband med bildskärmsarbete har rapporterats och har i några fall godkänts som arbetsskada enligt arbelsskadeförsäkringen. gällerrisker för reproduktionsstörningar, , fosterskador och missfall till följd av bildskärmsarbete, finns ingensäker kunskap. Stress, oro ochängslan har också diskuterats som en möjlig orsak till graviditetskom-plikalioner bland bildskärmsarbelände gravidakvinnor. Även inom detla område äremellertid våra kunskaper otilh-äckliga. Men många människor oroar sig och denna oro måste vi, som jag mångagånger har framhållit, la på stort allvar. Genom atl så mängamänniskor berörs av bildskärmsarbete är det enligt min mening synneriigenangeläget all vi får fram bättre kunskap om de hälsorisker som är förenade med arbele vid bildskärm. Jag anser sålunda i likhet meddatadelegationen och remissinstanserna att det är väsentligl att forskningen omhälsorisker vid bildskärmsarbete fortsätter. Denna forskning har också högprioritet i . En framförhållenforskning bör självfallet omspänna såväl hälsorisker som ergonomiska ocharbetsorganisatoriska aspekter på användningen av bild- . Jaganser att det är av största vikl all de ergonomiska krav, som är baserade påforskningsresultat och beprövad erfarenhet inte får stå lillbaka. Jag delarockså den uppfattning, som har förts fram av flera remissinslanser, att dennaforskning även bör omfalta nya typer av bildskärmar. I della sammanhang harjag också med tillfredsställelse, noterat att arbetsmiljöfonden och STU inlettelt omfattande forskningsprogram om samspelet människa-dator, del s.k.MDA-projeklet. Forsknings- och utvecklingsarbete äremellertid mycket, tidskrävande : och det kommer antagligen alt dröja längeinnan alla frågor om evenluella hälsorisker i samband med bildskärmsarbete, ärbesvarade. Undertiden kan vi inte sitla overksamma. Vi måste la människors oropå allvar. En ålgärd för all mölabildskärmsarbelände kvinnors oro och osäkerhet, är att medge rält lill omplacering i samband med graviditet. På det statliga området finns sedan drygl elt år tillbaka en överenskommelse mellan parterna som gör det möjligt för bildskärmsarbetande gravida kvinnor att begära omplacering. Lokala avtal och överenskommelser med samma 108 innebörd harockså träffats vid samtliga landsting, i knappl hälften av Prop.1986/87:100 kommunerna saml vid många privata företag. Enligt vad jag harerfarit Bil, 12 pägår förhandlingar inom den privata sektornpå arbetsmarknaden om ett centralt avtal mellan LO/PTK och SAF som bl.a.behandlar frågan om rätt till omplacering för bildskärmsarbelände gravidakvinnor. Den växandeanskaffningsvolymen av bildskärmar som kan förväntas har aktualiserat frågan ombeställarslyrd utveckling av bildskärmarbaserade pä annan teknik än den nuvarande kalodslråletekniken, t. ex.flylande kristaller, plasma eller elektroluminiscens. Jag anser i likhetmed datadelegationen och flera remissinstanser atl del är önskvärt allanvändare av bildskärmar går samman och formulerar krav pä vikligaegenskaper hos bildskärmar inför 1990-lalet och därefter. Detla kan ge underlagför produktutveckling av skärmar som är tillfredsställande från arbetsmiljösynpunkt. Eftersom detofta är så att tekniken kommer först ochdess påverkan på människa och miljö vanUglvis uppenbaras först i efierhand är det viktigt att nyabildskärmsleknologier, baserade på annan leknik än den nuvarandekatodstråletekniken, ulvärderas så noga som möjligtfrån bl. a. arbetsmiljösynpunkl, medan de ännu befinner sig på utvecklingsstadiet. Hithörande frägor övervägsför närvarande inom . Enligt vad somframgår av datadelegalionens belänkande kommer det emellerlid för majoriteten av de människorsom använder bildskärmar inte atl finnas någotalternativ till de nuvarande katodslråleskärmarna. Under liden anser jag det vikligl alt viundersöker hur den nuvarande bildskärmsteknikenkan göras bättre från hälso- och komförtsynpunkt. En åtgärd kan vara -vilket också framhålls av datadelegalionen - all slälla krav i samband med upphandling av bildskärmsterminaler och annan utmstningsom är baserad på bildskärmsteknik. Statskontoret har i samband medupphandling av bildskärmar lill den civila statliga förvaltningen ställt kravpä att det elektrostaliska fältet eliminerassamt att det lågfrekventa magnetfältet minskas kraftigl med bibehållen god synergonomi. Även om det inlefinns säkra belägg för några biologiska effekter till följd av denna strålning,anserjag i likhet med datadelegationenall arbetsmiljön inte skall belastas med faktorer som kan elimineras utannegativa återverkningar på arbetsmiljön i andra hänseenden, Ulvecklingen på bildskärmsområdel harockså visat atl det gär alt förbättra kvaliteten på bildskärmar om beställarnaställer krav. Av uppgifter atl döma har flera leverantörer av bildskärmar redanvidtagit åtgärder för atl lillmölesgå kraven på att minska slrålningen. Utbudet av dalorutmstning med bildskärmsteknikär mycket stort. Bildskärmsanvändare efterfrågar i allt störte utsträckning fakla, råd och anvisningar för atl fa klarhet om bildskärmars egenskaper. Dessa förhål landen talar för att det nu behövs enprovningsverksamhet för bildskärmar, där man med standardiserade metoder kan utvärdera egenskaper hos bild skärmar och tangentbord, 109 Påregeringens uppdrag har arbetarskyddsstyrelsen i samråd med sta- Prop,1986/87:100 tens strålskyddsinstitut och slatens mät- och provråd utrettbehovet av; Bil. 12 fömtsättningarna för och könsekvenserna av att införakontroll genom provning frivillig ellerobligatorisk - av bildskärmsterminaler frän arbetsmiljösynpunkl.Arbelarskyddsstyrelsen har redovisat sitt uppdrag för regeringen i april 1986.Styrelsen konslalerar atl behov av och förutsättningar för kontroll genomprovning av bildskärmsterminaler får anses föreligga.Arbelarskyddsstyrelsen anser därför att möjlighet till frivillig kontrollinom området bildskärmsterminaler bör införas. Regeringen har mot den bakgmnden genomändringar i förordningen (1985:1107) om riksprovplalser och auktoriseradeprovplalser m.m., beslutat atl statens mät- och provråd får meddelaauktorisation för frivillig kontroll inom området bildskärmslerminaler.Regeringen har vidare uppdragit åt statens mät- och provräd alt utarbetaregler för den frivilliga kontrollen. Reglerna skall omfatta dels vilkaegenskaper hos bildskärmslerminaler som skall provas och de provningsmetodersom därvid skall användas, dels vilka kravsom skall ställas beträffande personal, utmstning m. m. vid en auktoriseradprovplats. Uppdragel skall utföras i nära samråd medarbetarskyddsstyrelsen och . Samråd skall vidare skemed arbetsmarknadens parter, statskontoret och andra intressenter på det aktuella omrädet. Enligt vad jaghar erfarit beräknas auktorisation för frivillig provning avbildskärmsterminaler att kunna erbjudas fr. o. m. den 1 febmari 1987. Syftet med regeringens beslul är altunderlätta för arbelsgivare och fackliga organisaiioner alt bedöma egenskaperhos bildskärmsutmslning och därmed val av ulmstning som man anser vara av högkvalitet från arbetsmiljösynpunkt. Även omprovningen blir frivilUg kommer den, enligt min mening, sannolikt att ihög grad påverka anskaffningen av sådan ulmstning hos företag ochförvaltningar. Jag bedömer atl del genom dennaprovningsverksamhet kommer att bli möjligt att jämföra arbetsmiljöegenskaperhos bildskärmsutmslning av olika fabrikat. Provningsresultatenblir en viktig informationskälla för flera intressenter och det ärdärför angeläget, vilket också flera remissinstanser har påpekat, att lestprotokollen blir offenlliga. Alt kunna lämnaproduktinformation förbildskärmsutmslning kommer då sannolikt atl bU elt konkurrensmedelmellan olika tillverkare och leverantörer. Det kan bidra lillproduktutvecklingen genom all olika bildskärms- och langenlbordskon-stmktioneranpassas till ergonomiska och andra från arbetsmiljösynpunkt vikliga krav. Behandling av vissa frågor i betänkandet (Ds A 1985:1)Samlad tillsyn av arbetsmiljön Utredningen(A 1983:04) med uppdrag all se över yrkesinspektionen och den kommunala lillsynen avlämnade sillbetänkande (Ds A 1985:1) Samladtillsyn av arbetsmiljön. I betänkandet föreslogs alt den kommunala tillsynenskulle avskaffas och att tillsynsansvaret skulle samlas hos yrkes- Prop.1986/87:100 inspeklionen. I belänkandet lades också fram vissa förslag omtillsynens Bil. 12 fortsatla inriktning, arbelsformer och organisation samtom arbetsfördel- . ningen mellan arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena harupprättats inom . Frågan om attavskaffa den kommunala tillsynen och atl föra över tillsynsansvaretvad avser arbelsmiljön vid vissa mindre arbetsställen till yrkesinspektionenbehandlade jag i propositionen 1985/86:40 om samlad tillsyn av arbetsmiljön; hargodkänt propositionen (SoU 1985/86:6, rskr,70), Bestämmelserna om den kommunala lillsynen i arbetsmiljölagen (1977:1160), arbetstidslagen(1982:673) och i förordningen (1973:847)med instmktion för yrkesinspekiionen upphör alt gälla den 1 januari1987. I enlighet med vadjag angav i propositionen om samlad tillsyn av arbetsmiljön återkommer jag nu till.deövrigafrågor som logs upp i betänkandet. Genom atl tillsynenav de mindre arbetsställena förs över från kommunerna till yrkesinspekiionenden kommer anlalet arbetsställen under yrkesinspektionens tillsynsansvar i stort setl altfördubblas. Ökningen av anlalel arbetsställen har beräknals motsvara en ökningav antalet arbetstagare på arbetsställena med . Kommunerna har genomöverenskommelser med staten påtagit sig atl lillföra staten ca 20 milj. kr.årligen fr. o. m. som kompensation för att staten lar över den kommunalatillsynens uppgifter. budgetr proposition betonade jag vikten av att de medel som pådetta sätt tillförs arbetarskyddsverket i sin helhel används för att klaratillsynen av tillkommande arbetssläUen. Jag poängterade också all del kommerall krävas en målmedveten prioritering och effekiivisering samt en anpassning av lillsynsorganisalionoch arbelsformer till de förändrade fömtsättningarna för all yrkesinspekiionenskall kunna fullgöra sina vidgade tillsynsuppgifter. Genom deöverenskommelser som har träffats mellan staten och kommunerna om vissa arbetstagare inom denkommunala tillsynsorganisationen bedöms ca40 tidigare kommunala tillsynsmän övergå till yrkesinspektionen. Yrkesinspektionenkommer således all förstärkas både ekonomiskt och personellt, är somjaglidigare har framhållil en förutsättning för alt inspeklionen skall kunna klaradet vidgade tillsynsansvaret saml kunna förslärka liUsynen av de mindrearbetsställena i samband med att den kommunalatillsynen avskaffas. Dämtöver krävs, för alt yrkesinspektionen pä längre sikl med bibehållen ambilionsnivåskall kunna klara dessa uppgifter,atl myndigheten anpassar sin organisation och sina arbetsformer lill denya fömtsätiningarna på ett ändamålsenligt säll. Jag kommer i detföljande att behandla utredningens överväganden beträffande tillsynens framlida inrikining och organisation. Jag vill emel lertid understryka atl de förslag som ulredningen framför i detta samman hang inle kräver någol slällningstagande av . De flesta förslagen kan genomföras avtillsynsmyndigheterna inom ramen för deras myndig- 111 hetsansvar.Arbelarskyddsstyrelsen har också i sin anslagsframställning Prop. 1986/87:100 för /88 redovisal atl det pågår elt utvecklingsarbeteinom Bil. 12 arbetarskyddsverket somligger i linje med vad som har föreslagits i betänkandet. a.dessa skäl kommer jag här att behandla i huvudsak de frägor och förslag som detfinns anledning att närmare belysa och kommentera från principiell synpunkt. Utredningenhar pekal på den utveckling som har skett i arbeismiljölagsliftningen, dvs, depsykiska och sociala faktorernas mer framträdande plats, den lokalaskyddsverksamhetens förstärkta roll, betoningen av planeringens roll iarbetsmiljöarbelel m. m. Utredningen har vidare pekat på att uiökningen av resurserna för det lokalaskyddsarbetet saml framväxten av företagshälsovården sammantaget harförändrat förutsättningarna för tillsynen avarbetsmiljön. Utredningen berör även den lekniska utvecklingensbetydelse för tUlsynsarbetet. Utredningen haringående diskuterat tillsynens roll i del toiala arbetsmiljöarbetet och därvid föreslagit attarbelarskyddssiyrelsens och yrkesinspektionensarbete inriktas mot en förändrad tillsynsmodell; av utredningen benämndsystemtillsyn. Dennalillsynsmodell innebär i princip att tillsynsmyndigheterna i högre grad än inriktar sill arbele påatl konlrollera att arbetsgivaren har denorganisation, de resurser saml de uppföljningssystem m, m. som fordrasför atl förelagen skall kunna leva upp till arbelsmiljölagsliftningens krav. Betydelsen av en helhetsbedömning avarbetsmiljön, inriktad på hela företagel och inte enbart på enstakaarbetsställen, betonas. Utredningen pekar på flera fördelar medden angivna tillsynsmodellen. Bl, a. kan företag med ett väl fungerandearbetsmiljöarbete kontrolleras mer sällan och pä ett mindre resurskrävandesäll. Delta skapar utrymme för all ägna uppmärksamhel åt de förelag somhar dålig arbetsmiljö och svag intern arbetsmiljöverksamhel, och. då särskiltde mindre företagen. Flertalelremissinslanser är i huvudsak positiva lill den föreslagna inriktningen av tillsynsarbetet. De förändringar som har genomförts ilagstiftningen, med bl, a, etl förstärkt partsinflylande och en breddning avarbelsmiljöbegreppet m, m. måste naturiiglvis få genomslag även itillsynsarbetets inrikining och utformning. Den ökade tillgången dil annanexpertis på arbelsmiljöområdet, t, ex. förelagshälsovårderii talar också föratt yrkesinspektionens arbetsformer bör kunna ulvecklas. Det innebär all yrkesinspektionen mer börinrikta sitt arbele på företa- gens sätl alt organisera arbetsmiljöarbelel, dvs. alt stödja den lokala skyddsverksamheten i vid mening. Vid den tillsyn som skall ske i företag med en väl uppbyggd lokal skyddsverksamhet och företagshälsovård kan det finnas anledning all överväga en något annorlunda lillsynsmelod än annars, ' , Denlillsynsmodell som har skisserats av utredningen bör kunna uigöra 112 ett underlag för den eftersträvade vidareutvecklingenoch anpassningen av Prop, 1986/87: 100 tillsynsarbetet. Jag anseremellertid inte att sysiemtillsyn i dess mest Bil. 12 renodlade form helt kan ersätta den mertraditionella inspektionsverksam heten ens på de från arbetsmiljösynpunkl mesl välorganiserade företagen. Enligt min mening är arbetsmiljöförhållandena den bästa mätaren på hur skyddsverksamheten fungerar. Därför behövs en kombination av olika kontrollinsatser, där den direkla arbetsmiljötillsynen emellertid i många fall kan ske mer stickprovsmässigt. får tillsynens betydelse för normeringsverksamheten och behovel av att återföra erfarenheter från tillsynsarbetet till denna verksamhet inte underskattas. Härmed samman hänger betydelsen av all den inspekterande personalen kan upprällhålla sin kompelens och sill kunnande i arbelsmiljöfrågor. Parterna pä arbets stället kan ocksä förväntas ställa anspråk på en objektiv kontroll av de : enskilda föreskrifternas efterlevnad. Behovet av en sädan kontroll påver kas dessutom av atl vissa av föreskrifterna är direkl straffsanklionerade. Utredningen harutgått från att besöken hos förelag med en god skyddsverksamhet kanminska och all detta skulle ge del ökade uirymme som behövs för lillsyn av deföretag som har en svagt utvecklad skyddsverksamhet och som t, ex. saknar tillgånglill företagshälsovård. Jag anser det angelägetatl yrkesinspektionen gör de prioriteringar som krävs för en sådanomdisponering av resurserna. Det ankommer päarbetarskyddsstyrelsen att i samarbete med yrkesinspektionen genärmare rikthnjer för den utveckling av tillsynsverksamheten som de ändradeförutsättningarna för denna verksamhet ger anledning lill. Ulredningen harföreslagit att förändringen i inrikiningen av tillsynsarbetet skall kommatill uttryck i tillsynsbestämmelsen i 15 § arbelsmiljöförordningen. 1bestämmelsen anges bl.a. alt tillsynen även skall inriktas på atl främja lokal skyddsverksamhet.Utredningen pekar pä att uttrycket lokal skyddsverksamhet närmast leder tankenlill att yrkesinspektionen skall stimulera till att skyddsombud ulses ochskyddskommittéer bildas. Utredningenföreslår att bestämmelsens innebörd i den här delen vidgas så att detframgår att tillsynen skall inriktas på skyddsverksamheten på arbetsplatserna och på att bevaka att arbetsgivareplanerar och bedriver sin. verksamhelså alt arbelsmiljökraven tillgodoses. Vidare föreslås elt tillägg om att en helhetsbedömning skall eftersträvas vidtillsynen. Jag anser liksomutredningen att det finns anledning att förtydliga och utvecklatillsynsuppgiften i nu aktuella delar. Jag kommer därför senare att föreslå regeringenalt besluta om ändringar i arbelsmiljöförordningen i enlighel med utredningens förslag. Utredningen behandlar under detta avsnitt bl. a. en radolika delfrågor som har atl göra med genomförandel av den ändrade inriktningen av tillsynsar betet, Ulredningen tar vidare upp tillsynsansvarets fördelning inom yrkes inspektionen,förhandsgranskningen samt hur tvångsmedlen används i till- 113 Ulredningen föreslår också vissa ändringari instruktionen för Prop. 1986/87: 100 yrkesinspektionen. En fömtsättning fören meningsfull systeminriktad tillsyn är att det inom företagen upprättassådana uppföljnings- och dokumentationssystem som kan kontrolleras pä ett effeklivlsätt av yrkesinspektionen. Möjlighelen alt utforma tillsynen så att de tidigarebehandlade effektivitets- och bespa-ringsvinslerna kan tillgodogöras i verksamheten bördärvid uppmärksammas. Bl.a. måsle utformningen av de påpekanden och krav som skall riktas motarbetsgivarna anpassas lill den förändrade inriktningen. En ytterligareförutsättning för en effektiv tillsyn är naturligtvis atl kompetensen hosyrkesinspektionens personal inte bara vidmakthålls utan även vidareutvecklas.En planerad vidareutbildning krävs med hänsyn till de förändradeförutsättningarna för tillsynen. Samlidigt bör yrkesinspektionens samladeresurser; med bl. a. de specialister av olika slag som finns i organisationen,utnyttjas på ett sådant sätt atl den helhetsbedömning som ulredningen betonar kan åstadkommas.Projektarbeten och saminspektioner kan vara lämpliga medel all få lill ståndelt effektivi samordnat arbete. Utredningenbehandlar relativt injgående frågor om yrkesinspektionens förhandsbedömning isamband med ny- och ombyggnation. Utredningen tar därvid bl. a. uppansvarsfördelningen mellan och yrkesinspekiionen. Det är naturiiglvisav avgörande betydelse för den framtida arbetsmiljön att olikaarbelsmiljöaspekler beaktas redan vid planeringen av byggnadsverksamhet somavser arbetslokaler och personalmm. Arbetarskyddsstyrelsen har atl etlutvecklingsarbete pägår inom detta område. Jag vill också hänvisa lill det arbete som pågår inom planverket och bostadsdepartementetmed att ta fram tillämpningsföreskrifter till den nya (prop. 1985/86:1, BoU 1986/87:1, rskr. 27) somskall träda i kraft den 1 juli 1987.Vissa frågor om ansvarsfördelningen mellan byggnadsmyndigheterna ocharbetarskyddsverket vad gäller normgivning och myndighetsuppgifler kommer alt tas upp i del nu pågående arbetet. Arbetsmarknadsdepartementetdeltar i detla arbete. Vissa frågor omyrkesinspektionens befattning med straffbara överträdelser av regler påarbelsmiljöområdet kommer alt las upp av den lidigare nämndaarbetsolycksulredningen. När del gäller de brott som blir akluella vid en arbetsolyckaskall denna ulredning kartlägga bl. a. i vad mån polisutredningarnainitieras av anmälan från yrkesinspektionen samt närmare överväga åtgärder för atl undanröjaeventuella brister i systemet. Jag angav i direktiven att det inte finns någothinder mot att utredningen prövar omyrkesinspektionen bör ges en mer aktiv roll när det gäller att anmälaöverträdelser till polis och åklagare. Utredningen föreslåralt den ändring som föreslagils i arbelsmiljöförordningen får bildautgångspunkt för ändringar i instmklionen för yrkesinspektionen. Jag kommer alt behandla dessafrågor i samband med deh översyn av instmktionerna för yrkesinspektionen ocharbelarskyddsstyrelsen som pågår i . Aibetsfördelningenmellan arbetarskyddsslyrdsen och yrkesinspekiionen Prop. 1986/87: 100 samt yrkesinspektionens organisalion ochledning Bil, 12 Utredningen har lagit upp ett flertal frågor som avserslyrning och ledning av yrkesinspektionens arbete i både tillsyns- ochadministrativa frägor. Jag anser liksom utredningen alt arbetarskyddssiyrelsensstyrning av yrkesinspektionen bör utvecklas mot en mer målinriktad styrning avverksamhelen. Arbelarskyddsstyrelsen bör regelbundel peka ut de mest angelägnainsatsområdena.Uppföljningen av inspektionen måste inriklas på att finna former för en mer kvalitativ värdering av tillsynsverksamheten.Det är också angeläget att distrikten får disponera tilldelade resurser merfrill och själva påverka den närmare utformningen av verksamheten. Jagförordar alt en ändring sker i den riktning som har föreslagils av utredningen. Utredningen harvidare tagit upp yrkesinspektionens ledningsfunktioner och yrkesinspektionsnämndernas roll samlorganisalionen av distriktens internaarbete.