prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — De största ägargrupperna var Wallenberg-gruppenoch Induslri-värden/SHB. Övriga ägargrupper berörde inte på långt när likamånga anställda. Närmast kom Konsumentkooperationen, AP-fonden och Lantbrukskooperationen,följda av , Ax: son och LO. Betydande förändringar kunde, enligt utredningen,konstateras för de 17 ägargrupper som identifierats . De anställda isamtliga företag som berördes av dessa gruppers aktieinnehav hade ökat från445000 till 480000 anställda eller . Det motsvarade i stortsysselsättningsökningen inom storföretagen (), menöversteg tillväxten i den privata sektorn (). I de förelag där gruppernaockså hade en styrelsepost eller majoritet på bolagsslämman hadesysselsättningen emellertid ökat i mindre omfattning (). Detla berodde,enligt ulredningen, bl.a. på att vissa ägargrupper omfördelat sina innehav tillfler mindre poster i ett större antal företag. För några familjer hadehuvudverksamheten också kraftigl reducerats. Under de senasle decennierna har fortsalla förskjutningarmellan olika ägarblock noterats. Infiytandet för stora ägare som familjernaBroström och Wethje har reducerats väsenlligl och nya ägare som , Walloch har stärkt sin ställning. På den senasle liden har mycket snabbaägarförändringar ägt rum i flera företag på börsen. Sammanfattningsvis kankonstateras att ägarkoncentrationen är fortsatt hög i svenskt näringsliv menatt elt definitivt underlag f. n. saknas för alt bedöma om en ökning skettunder . Ömsesidigt ägande mellan börsförelag Även om det inte är någon ny företeelse i svensklnäringsliv har förekoms ten av ömsesidigt ägande varit föremål för belydande debatt . Det har framhållils alt det ömsesidiga ägandet ger upphov till inlåsnings- 317 effekler, liksom att detstärker företagsledningens ställning på bekostnad Prop. 1986/87:74 avägarnas inflytande. Det hävdas även att ömsesidigt ägande ofta etableras isyfle alt blockera uppköp och andra ägares möjligheter all utöva inflytande ochall en av kapitalmarknadens grundläggande uppgifler därmed sätts ur spel. Moldetta har anföris att de senasle årens många konlrollpostskiften ochföretagsuppköp på den svenska aktiemarknaden skapat behov av stabilaägarstrukturer. Ömsesidigt ägande har därför utnyttjats som ett sätt atl främjaförelagens långsikliga utveckling och stabilitet. Ägarutredningenföretog under vintern 1985-1986 en kartläggning av ömsesidigt ägande mellanföretag med akiier noterade på (Ds I 1986:6). var 38 börsföretag involverade i en eller flera direkta,ömsesidiga ägarrelationer med andra börsföretag. Del samlade värdet av dessainnehav motsvarade av börsvärdel per . Avde 38 företagen hade 34 företag aktier noterade på A I-listan. Bland dessaåterfanns exempelvis , Skånska och jämte fiertalet av A I-listansinvestmentbolag. Fleraav de ömsesidiga ägarrelationer som indenlifierades mellan akliemarknadsbolagomfaltade relativt små aktieposter. Ulredningen fann dock att ca en fjärdedelav de aktieinnehav som ingick i ömsesidiga ägarrelationer motsvarade av röstetalet. 1 av fallen motsvarade innehaven avröstetalet. Ägarutredningenhar därefter fortsatt karlläggningsarbetet och gör analyser avorsaker och effekter av de kartlagda ägarstrukturförändringarna. 7 Olika näringars utveckling och omvandlingstakt P''"P- '986/87:74 7.1 Förändringar i näringsstrukturen1950-1985 har olika näringars andel av densamlade produktionen i samhällel (BNP) och av sysselsättningen förändratskraftigt (tabell 7.1). Sålunda har de råvaruproducerande näringarnas (jordbruk,skogsbruk, fiske och gruvor) andel av BNP minskat frän fill blotl4 % . I absoluta tal var nedgången störst mellan 1950 och 1970.Tillverkningsindustrin och energisektorn har en svagt nedåtgående trend. Dessabåda sektorer svarade tillsammans för avBNP mot strax . Även byggnadsindustrins andel har sjunkitnågol. De tjänsieproducerande näringarna (exkl. byggnadsindustrin) har däremotsedan år 1950 stadigt ökat sin andel av BNP; från lill år1980. Andelsökningen var i absoluta tal starkast . Mätt som andel av sysselsättningen (anlal arbelade limmar)blir förskjutningen mellan olika näringar än mer markant. Del är intressantatl notera, att jordbruk, skogsbruk, fiske och gruvor svarade för 14 %av BNP, men för av antalet arbetade timmar. var motsvarandeandelar 4 resp. . Resursnyttjandet har här sålunda blivit avsevärleffektivare. Ökningen av tjänsternas andel av produklionen och sysselsätlningenhänför sig till den offentliga tjänsteproduktionen. De privata tjänsternasandel av BNP är inte större än är 1950. (Se vidare avsnitt 9). 1 labell 7.2 redovisas hur produkfionsvolymen ochsysselsätlningen mätt i anlal arbetade timmar i olika näringar har utvecklatsunder . Produktionen (förädlingsvärdet) i tillverkningsindustrinoch energisektorn ökade i snabbare takt än privata och offentliga tjänslerunder perioden Tabell 7.1 Produktionsvolym och sysselsättning i timmar Iolika näringar 1950, 1960, 1970, 1980 och i 985 (index 1970 = 100) Jordbruk, skogsbruk, 6,7,8,9 KäUa: SCB. Tabell 7.2 Olikanäringars andel av bruttonationalprodukten och sysselsättningen 1950, 1960,1970, 1980 och 1985 Andel i procent av BNP Andeli procent av antalet arbetade timmar Jordbruk, skogsbruk. 6,7,8,9 Källa:SCB, Nationalräkenskaperna. 1950-1970.Därefter har förhållandet varit omvänl. Den starkaste expansionen har sketl iden offentliga tjänsteproduktionen. Produktionen i privata tjänstenäringarnahar inle ökal i påtagligt snabbare takt än industriproduktionen. Resursinsatseni tillverkningsindustrin och energisektorn i termer av arbetade timmar upphördealt öka vid mitten av 1960-lalel. Antalel arbelade timmar i privat ochoffenllig tjänsteproduktion sammantaget har däremot ökat under hela perioden1950-1985. Även mätt på delta sätt har expansionen varil slarkasi i denoffenlliga sekiom. I den privala tjänsteproduktionen har antalet arbeladetimmar - åtminstone - varit i det närmasle oförändrat. Produktionen i denoffenlliga seklorn ökar av statistiska skäl proportionellt mol antaletarbetade timmar. 1 stafistiken mäts nämligen den offentliga produktionen itermer av insatta resurser. Detla innebär atl produktivi-telstillväxtendefinitionsmässigt är lika med noll. Om man utgår i från all det i verklighetenförekommer en produkiiviietstillväxt även i den offentliga sektorn, kommerproduktionens tillväxt där att underskattas i statistiken. Under1970- och början av 1980-talel har stora förändringar skett ibranschstrukturen. Branschkoncentrationen i svensk industri har dock inle ökatnämnvärt . Både svarade de tio störstabranscherna (mätt på 4-siffrig SNI-nivå) för hälften av industrinsförädlingsvärde. Rangordningen mellan de största branscherna har dock ändratsunder perioden. Den slörsta förändringen har varit att bUindustrin harvuxil krafligl och Prop. 1986/87: 74 ökat sin andel av industrins förädlingsvärdefrån lill . har basindustrier sommassa och papper, och järn och stål minskat sina andelar (se figur 7.2). Avfigurerna framgår vidare alt leleproduktinduslrin har fått ökad betydelseliksom kemisk industri och den elektriska industrin. Specielll intressant är ulvecklingen inomelektronikindustrin; en bransch som var myckel obelydlig för drygl tio årsedan. Figur 7.1 Branschkoncentration i industrin 1970 och 1985:: 5 15 Z5 35 Källa: SCB:s industristalistik. Figur 7.2 De tio största branscherna 1985 (andel avförädlingsvärde) 21 1986/87. sysselsatte ca51000 personer. De stora arbetsställena har en Prop. 1986/87:74 väsentligtstörre andel av sysselsätlningen i elektronikindustrin än i verkstadsindustrinsom helhet. Av arbetsställena hade fler än 500 sysselsatta och svaradeför två tredjedelar av sysselsättningen. Mellanåren 1975 och ökade produkfionens saluvärde av elektronikprodukter med164 % i löpande priser. För tillverkningsindustrin totall ochverkstadsindustrin var ökningen av saluvärdet 151 resp. . Jämförelser av delta slag tenderar dock lätt att bli missvisande dåprisutvecklingen inom eleklronikområdel varit fallande medan den inom övrigindustri varit krafligl ökande. Blandelektronikproduktionens olika varugrupper svarade kommunikationsutrustning förca av saluvärdet både 1975 och 1984. Medicinsk elektronik, datorer ochkringutrustningar samt elektroniska komponenter visade de största ökningarna avsaluvärdet i löpande priser mellan de båda åren. En myckel svagproduktionsutveckling noteras för konsumentelektronik och kontorsmaskiner,vars saluvärde i löpande priser endast steg med . Fleslanlal producerande arbetsställen fanns inom varugruppernaindustriell eleklronik och elektroniska passiva komponenter. Enannan vikfig tillväxtbransch har varit den kemiska induslrin. Flera sektorerinom kemisk industri har fått ökad belydelse . Industrin förkemikalier, gödselmedel och ogräsbekämpningsmedel har tagil plats bland de tiostörsta branscherna. Läkemedelsindustrin har fördubblat sin andel avindustrins förädlingsvärde och ligger mycket nära de tio största. Ävenplastindustrin harökai sin produkfionsvolym kraftigl. Blandde branscher som minskat sin andel av svensk industriproduktion återfinnsframför alll järn och slål, varven och konfekfion. Järn-och stålindustrin var den näsl slörsta branschen . harandelen av industrins förädlingsvärde sjunkit till ca 5 %.Branschens förutsättningar beskrivs närmare i avsnitt 10. Flerastora nedläggningar har gjorls inom varvsnäringen. Från att år1970 ha varit en av de tio största branscherna i svensk induslri, svaradevarven endasl för 1,av del sammanlagda förädlingsvärdet (se vidareavsnill 14). Inomleko-induslrin år det framför alll konfektionsdelen som gått tillbaka iförhållande lill andra branscher. hade beklädnadsindustrin en plals somtionde slörsia bransch, medan den hamnar belydligl längre ner på listan. Takteni strukturomvandlingen skiljer sig mellan olika tidsperioder och mellan olikaländer. Nedan har elt måll på omvandlingstaklen räknats fram genom atl deabsoluta sysselsällningsförändringarna av olika sektorers procentuella andel avnäringslivet adderats. Ilabell 7.3 visas omvandlingslakten i hela näringslivel, dels i tre tidspe rioder, dels i fyra länder. FörSveriges del framgår att omvandlingslakten var högre under 1965- Prop. 1986/87:74 1975 än under senare perioder. Detta beror framför alll på övergången frånjordbruks- till industrisamhälle. krympte som lidigareredovisats jordbrukets andel av sysselsättningen kraftigt. Under 1970-och1980-talen har även industrin fått en mindre andel. Jämfört med de tre övrigaländer som redovisas här hade en lägre strukiuromvandlingslakt under1970-1980. För visar däremoi en högreomvandlingslakt än , men lägre än och USA.Japan har hafl högsl omvandlingstakt. Landet hade 1970 en relativtstorjordbruks- och fiskesektor, som krympt kraftigt . Mest harsysselsältningen ökat i vissa tjänslenäringar. I handel, restauranger och holell allt fier särskilt under1970-lalet. Induslrin och jordbruket har minskal sina resp. andelar sedan 1970.Industrins betydelse vad gäller sysselsättningen har minskat även i . Därspelar istället bank-, försäkrings- och prival uppdragsverksamhel saml vissaandra Ijänster en växande roll. Enberäkning har även gjorls av omvandlingstaklen inom tillverkningsindustrin.Tabell 7.4 visar ett mätt framräknat på samma sätt som för hela näringslivetovan. 1Sverige var strukturomvandlingen inom tillverkningsindustrin större mellan 1965och 1975 än under senare perioder. Minsl var den under den senaste perioden.Det är främst verkstadsindustrin som vuxil och tekoindustrin som gått fillbakaunder . En internationell jämförelse visar att 1975-1984var omvandlingstakten något högre i och än i ochFörbundsrepubliken . I de andra länderna har, liksom i ,verkstadsindustrin fått en ökad andel av Tabell 7.3 Strukturomvandlingstakt i näringslivet 1965 - 1975 0,65 1970 - 1980 0,53 1975 - 1984 0,58 0,69 0,51* *1975 - 1983 Anm.:Näringslivet har delats in i nio sektorer (SNl 1-9). Tabell 7.4 Strukturomvandlingstakt i fillverkningsindustrin 1965 - 1975 0,86 1970 - 1980 0,62 1975 - 1984 0,51 0,45* 0,49* *1975 - 1983 ;Tillverkningsindustrin har delats in i nio sektorer (SNl 31-39), 323 industrisysselsätlningen,medan teko-induslrins andel minskal. Minst utta- Prop. 1986/87: 74 lal ärdetta mönster i . Sammanfattningsviskan det noleras att strukturomvandlingen inneburit stora förändringar inäringslivsbilden . Industrisektorn redovisade sin högstasysselsättning under 1950- och börian av . var antalelarbetade limmar ungefär två tredjedelar av antalet . Även inom industrisektorn har stora förändringar ägt rum.Internationella jämförelser visar därvid atl den svenskastrukturomvandlingstakten varit lika snabb som i konkurrenskraftigaindustriländer som , och . Studier somgjorts inom bl. a. bekräftar detta. 8 Sektorsindelad Strukturanalys Prop. Densvenska indusirins internationella konkurrenskraft har stått i centrum för denekonomisk-politiska debatten . I avsnitt 4analyserades konkurrenskraflsförändringar i lermer av förändrade relativpriserm. Slutsatsen av den jämförelsen var att strukturella variabler somvarusammansättning och länderfördelning inle till fullo kan förklara svenskamarknadsandelsförluster. Vid sidan av kostnadsläget finns en rad andra faktorersom är väsenfiiga för industrins konkurrenskraft i elt längre perspektiv. Industriproduktionenkan delas in efler bransch eller produkternas användningsområde. Ingendera avdessa principer är dock särskilt lämpade för att analysera industrinskonkurrensförutsättningar. De faktorer som är strategiska i detla sammanhang ärknutna till egenskaper hos produklerna och produktionsprocesserna. Elt sätt attanalysera detla är genom att ta fasta på i vilken utsträckning som produkternaär differentierade resp. hur flexibel produktionsapparaten är. Delta bygger påatt förelagens strategiska siluation bestäms av dessa faktorer. Dekompetenskrav som konkurrenssituationen medför bestämmer också hur forskningoch utveckling (FoU) kan bidra lill atl stärka konkurrenskraften. Enmodell' har utarbetats i vilken industrin siuderas ulifrån produkternasdifferentiering och produktionsprosessens flexibilitet. Med denna ulgångspunklkan industrin enligt figur 8.1 delas in i fyra olika kategorier med hänsyn tilldessa två variabler. Klassificeringen av enskilda branscher liksom de valdabeleckningarna på de fyra grupperna kan givelvis alllid diskuteras. Syftet äremellertid att utifrån en enkel indelning i korthet diskutera vilkaförutsättningar som gäller olika typer av förelag. Figur8.1 Indelning av industrin i fyra sektorer Källa: Gruppen förResursstudier i . ' Modellen har utvecklatsinom Gruppen för Resursstudier i (se indu striella framtid. Strategiska muligheter for bedret konkurrenseevne. NorgesTek- 325 nisk-Naturvitenskaplige Forskningsråd, 1986). Konkurrensförmåganinom råvarubaserad produktion besläms av pro- Prop. 1986/87:74 duktionsleknikenoch möjligheterna att la till vara slordriftsfördelar. Tekniken är i allmänhetinternationellt given. Eftersom kapitalintensiteten är hög ochavskrivningstiderna därmed långa, så kommer anläggningarnas åldersstrukturglobalt sett alt variera. Producenterna med de modernaste anläggningarna blirprisledare. Arbetskraftskostnaderna spelar mindre roll för råvarubaseradproduktion. Råvaror, energi och avskrivningar är de stora kostnadsposterna.Produktionsekonomin bygger i hög grad på alt kapaciteten utnylljas för fulll. Arbetskraflsbaseradproduktionulgörs av produkler som är förhållandevis standardiserade och som tillverkas ijämförelsevis korta serier. Det finns ofta näraliggande substitut och priset ärviktigt som konkurrensmedel. I vissa fall kan märkesdifferentiering ha storbetydelse. Eftersom arbetskraften svarar för en betydande del avtotalkostnaderna finns starka incitament atl införa arbetskraftsbesparandeteknik. Ökad aulomatisering är också ett sätt atl få en högre och jämnareproduktkvalitet. Kundanpassadeprodukler år i hög grad differentierade och håller en hög FoU-nivå. Eftersomnära substitut saknas är de inte så priskänsliga. Produktionen ärjämförelsevis flexibel med ett slort behov av tekniker och servicepersonal.Salsningar på produktutveckling och förmåga all utveckla lösningar för enskildakunder är centrala för konkurrensförmågan. Produklerna måste fortlöpandeändras för atl förhindra konkurrenter att kopiera dem. Närdet gäller forskningsdriven produklion år salsningar på forskning ochutveckling utslagsgivande. Långa serier är nödvändiga för atl få täckning förutvecklingskostnaderna. Möjligheterna att få tillbaka nedlagda kostnader i enavlägsen framtid kan knappast bedömas på förhand. Verksamheten är alltsåriskfylld. Föratl operationalisera denna modell har data över realkapital i form av maskineroch inventarier per sysselsatt använls som måll på produktionsapparatensflexibilitet. Hög kapitalintensitet indikerar låg flexibilitet och vice versa.Forsknings- och utvecklingskostnaderna i förhållande till lönekostnadernarepresenterar graden av produktdifferentiering. En hög andel forsknings- ochutvecklingskostnader indikerar en hög grad av produktdifferentiering. Itabell 8.1 visas hur produktion och sysselsällning utvecklats i de olikaseklorerna under del senasle decenniet. Arbetskraflsbaserad produklion svaradeår 1985 för nära hälften av förädlingsvärdet och av antalet sysselsatta itiUverkningsindustrin. Dess andel av industrins produktion och sysselsättninghar dock minskat , medan den kundanpassade, forskningsdrivna ochråvarubaserade produktionens andelar har ökat. Denforskningsdrivna produktionen uppvisar den snabbaste tillväxten avförädUngsvärdet . Den arbetskraftsbaserade produktionen harminskat i volym . Anlalet sysselsatta har ökat i denforskningsdrivna produktionen, men inom övriga sektorer har antalet sys- Tabell 8.1Förädlingsvärde och antal sysselsatta i tillverkningsindustrin fördelade påolika typer av produktion 1975 och 1984 Index - 1984 med 1975= IOO Kundanpassad produktion Forskningsdriven produklion Råvarubaserad produktion Arbetskraftsbaserad produktion Nedgången har varit störst i den arbetskraftsbaserade produktionen. Räntabiliteteni resp. sektor framgår av figur 8.2. bedömsden nominella räntabiliteten ha fallit för alla grupper. Den störstaförsämringen gäller för den råvambaserade industrin. I övrigt bedöms deinbördes relationerna bestå, med kanske en yllerligare relativ förbättring förden forskningsdrivna induslrin. Forskningoch utveckling (FoU) är en viktig konkurtensfaktor i stora delar av industrin.Det kan röra sig om att ta fram nya produkter, som är överlägsna dem som finnspå marknaden eller att utveckla effektivare produktionsmetoder så att prisernakan sänkas i förhållande till konkurrenterna. Figur 8.2Räntabilitet före extraordinära poster och skatt 19781985 '" "'" . " .f"-' -<*'' y \ ". .-'''' Anm.: somfunnits hela perioden. Tillverkningenav differentierade produkler (kundanpassad och forskningsdriven produklion)karaktäriseras av en högre FoU-intensitet än industrin i genomsnitt. av tillverkningsindustrins FoU-kostnader läggs ned i dessa båda segment, somtillsammans svarar för knappl en fjärdedel av industriproduktionen. Övervägandedelen av kostnaderna -ca två tredjedelar - faller på teleprodukler och bilar. Denarbetskraftsbaserade produklionen svarar för en fjärdedel av industrins FoU,varav hälften utnyttjas i maskininduslrin (exkl. daiorer och kontorsmaskiner).Den råvarubaserade sektorn står för dryga av FoU-insatsen i induslrin. Övertiden tenderar den kundanpassade och forskningsdrivna produklionen att öka sinandel av tillverkningsindustrins FoU. Delkan konstaleras all utrikeshandeln vuxit kraftigl i alla fyra sektorerna. Överlag har exporten ökat mer än imporlen. Den arbetskraftsbaserade industrin haren något blygsammare exportökning än övriga sektorer. Både exportandelen ochimporlandelen (dvs. importens andel av den svenska marknaden) har vuxit isamtliga seklorer. är andelarna över hälften i många produktgrupper.Sverige har elt överskott i utrikeshandeln med flera slora produktgrupper. Denseklor där handelsbalansen är negativ för flesl grupper är inom denarbetskraftsbaserade industrin. Idet följande ges en mer detaljerad redovisning för de fyra seklorerna. Figur8.3 Industrins forsknings- och utvecklingskostnader , fördeladepå olika sektorer 8.2 Forskningsdrivenindustri Prop. Tillväxten har varit snabbastinom den forskningsdrivna industrin. Denna sektor svarar dock inle för mer äni runda lal av tillverkningsindustrins proc/wAf/ow ochsysselsättning. Produktionstillväxten har varit högst i läkemedelsindustrin, som 1984 svarade för av den forskningsdrivnaproduktionen. Anlalet sysselsatta i forskningsdriven produktion ökade medsammanlagt runt 11 000 personer . Större delenav denna ökning faller på bilindustrin. har den forskningsdrivna industrinvarje år haft en högre rånlabililet före extraordinära poster och skatt än deövriga grupperna, vilket framgick av figur 8.1. Mest markanl är detta efterdevalveringen, då räntabiliteten varit nästan dubbelt så hög som för övrigaindustri (). Den forskningsdrivna industrin är också den mestexportintensiva gruppen. Beträffande fördelningen mellan fiUväxande och stagnerandeföretag är den forskningsdrivna helt unik. av de anställda i sektornarbelar i tillväxande förelag. Den forskningsdrivna produktionen svarar för en tredjedelav FoU-kostnaderna i industrin. Bilindustrin, som står för uppemot en tiondelav industriproduktionen, svarar för inte mindre än en fjärdedel av industrinsFoU. FoU-intensiteten är högre i läkemedelsindustrin, men branschen ärbetydligt mindre - blott av industriproduktionen. Likväl svarar den för 8 %av indusirins FoU. Den FoU som bedrivs i dessa båda branscher är av mycketolika karaktär. 1 läkemedelsindustrin är del i stor utsträckning fråga omforskning för att ta fram hell nya produkler, medan det i bilindustrin snararegäller alt utveckla en befintlig produkt så att dess prestanda och designskiljer sig från konkurrenternas nära substitut på ett för marknadentilltalande sätl. Utrikeshandeln i forskningsdriven induslri kännetecknas avalt trans-portmedelsexporten ökade och exporten av läkemedel mer änfördubblades . Även importen av dessa varor ökade, meninte lika kraftigt som exporten. Exportandelen ökade i transportmedelsindustrin från knappl50 % till . I den kemiska delbranschen var andelenbetydligt lägre trots en fördubbling . Imporlandelarna ökade påbåda varugruppsområdena till i transportmedelsinduslrinoch till i den kemiska delbranschen. Svensk bilindsutri visade ett slort överskott iutrikeshandeln . Det har dessutom ökal . Ävenför motorer är handelsbalansen klart posiliv. vardäremoi imporlen slörre än exporten i denna delbransch. Handeln med medicinskaoch farmaceutiska produkter visade underskott 1975, men överskott 1985. Teleprodukler samt elmotorer och generatorer är desnabbast växande produktgrupperna inom den kundanpassade produklionen. sattahar dock minskat i alla branscher i denna kategori Prop.1986/87: 74 1975-1984, utom i produklion av elmotorer och generatorer. Totaltuppgick minskningen fill omkring 10000 personer. Den relativt sett störstanedgången har sketl i tillverkning av datorer och koniorsmaskiner, därsysselsättningen sjunkit med drygl en tredjedel . Denkundanpassade tillverkningen är förhållandevis arbelskraftsinten-siv. Destrategiska resursema är forskning och utveckling, marknadsföring och service.Tillgången lill bl.a. tekniker och specialister är viktig för ulvecklingen. Ioch med att differentieringen av produkterna bygger på marknadsföring ochservice och detta bäst sker på köparens marknad, sker sekloms expansion delvisulomlands. Även om tillgången lill yrkesutbildad arbetskraft ger enkomparativ fördel i tillverkningsledet, kan del vara fördelaktigt all läggaäven en del av tillverkningen nära kunderna, l.ex. Ulvecklingen avarbetskraftskostnader i torde även i fortsättningen skapa incitamenttill ökad aulomatisering. Denkundanpassade industrin hade en relativt sett god ränlabUitet fram t.o.m. år1983. Därefter har räntabiliteten faUil från 23 fill . Utvecklingenberor i slor utsträckning på att några förelag inom gruppen dras med storaförluster.