prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Inom medelsramen bör del också vara möjligt all finansiera enutgivning på kompaktskiva av vissa särskilt angelägna utgåvor. Del ankommer pä Cemus,som svarar för förberedelsearbetet för omorganisationen av Rikskonserler. altange dimensioneringen av de olika verksamhelerna inom den nya institutionen rikskonserter.Detla gäller även medelsramen för den basorganisation som kommer attsvara för fonogramverksamheten. Jag finner det rimligl alt de rörligaproduktionsmedlen till fonogramutgivningen anpassas lill den mer avgränsade uppgift på fonogramområdet somjag i detföregående har förordat för Svenska rikskonserter. Jag har i enlighel härmedför tiden -beräknai ett belopp av . attöverföras till anslaget Svenska rikskonserter. Förevarande anslag bör därförminskas med molsvarande belopp. bör enligt vad jag harförordat ensamt ha ett övergri pande ansvar för de statliga stödinsatserna för en reperioarkompleiterande fonogramulgivning. Genom Rikskonserters förändrade roll efter omorgani sationen /88 kommer bidragsbehovet för viss fonogram ulgivning t,ex, i fräga om fonogram för barn att öka. Rådet bör enligt vad jag har anfört ocksä få möjlighet att självt ta initiativ lillproduktioner av angelägna musikfonogram och andra ljuddokument. Vidare bör rådet i fortsättningen kunna bevilja bidrag för vissa informations- och marknads föringsinsatser för kulturpoliliskl viktigfonogramulgivning, I det samman hanget bör rådet ocksä pröva frågan om ett fortsatt bidrag till Grammofon leverantörernas förenings (GLF) årliga katalog över skivor och kassetter. Med hänsyn till de nämnda ökade bidragsändamålen under siödet föreslår jag en medelsökning med , inkl,en viss kompensation för kost nadsökningar, 448 För innevarande budgelärhar till anvisats etlstatsbidrag av Prop. 1986/87:100 819000 kr. Bidrag lili teater-, dans- och musikverk- Bil. Beloppet används dels för STlM:s informationsverksamhet, dels förnotutgivning. Enligt vad jag har föreslagit i det föregäende bör / Svenskmusik för näsla budgetår under förevarande anslag få ett bidrag av 724000 kr.för notutgivning. Enligt min meningbör de statliga bidragen lill föras samman under förevarande anslag till en särskild anslagspost. Dennaanslagspost bör föras upp med . De medelsökningar somjaguiöver en viss kompensation förkostnadsökningar har föreslagit för ändamål under förevarande anslag harmöjliggjorts genom en omfördelning inom anslaget. Enligt vad jag i detföregäende har anförl i fråga om fonogramdislribution behöver några särskildaärliga disposilionsmedel för delta ändamål inle anvisas i fortsättningen. Detslöd av engångskaraktär under en lid av som jag under vissa villkorställde i utsikt bör kunna finansieras med medel som haranvisat under förevarande anslag. För information bör i 1988 årsbudgelproposition anges vilkel belopp som regeringen har anvisal. Med hänsyn lill atl minaförslag under förevarande anslag rör både fonogramverksamhet och nolområdelföreslår jag atl anslagels rubrik ändras till Stöd till fonogram ochmusikalier. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemsläller jag atlregeringen föreslår atl 1. godkännade av mig förordade ändringarna i grunderna för stödet lill fonogramproduktion, 2. bemyndiga regeringen atti ett avtal med om utgivning av en musikhistoriskfonogramanlologi ikläda staten ekonomiska förpliktelser i enlighet med vad jaghar anförl, 3. bemyndiga regeringen atti ett avtal med det enskilda organ som skall handha Rikskonserters distributionav fonogram, ikläda staten ekonomiska förpliktelser i enlighet med vad jag haranförl, 4. till Stöd till fonogramoch musikalier för /88 anvisa ett reservalionsanslag av 8471000kr, Arkivet för ljud och bild:Förvaltningskostnader 1985/86 Ulgift 6797444 1986/87 Anslag 85.30000 1987/88 Förslag 8780000 Arkivet för ljud och bildhar enligt sin instruktion (1984:580.ändrad senast 1986:943) bl.a. till uppgift att bevara och lillhandahålla sädana Ijud- och bildupptagningar som anges i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bilduppiagningar (ändrad senasl ). 29 Rik.sdagen 1986/87. (därav lönekostnader) LokalkostnaderBandkosinader Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 Bil. (4 267 000) 1 945 (100 -(-235 000 (-(-335 000) -(-104 000 Arkivet för ljud och bild () ALB:s anslagsframställning innebär i huvudsakföljande. Huvudförslagelbör tillämpas sä alt hela besparingen las ut under /90. EnligtALB:s mening kan varken förvallnings- eller lokalkostnaderna minskas, varförendasl anslagsposten Bandkostnader återstår. Besparingen bör då tas ut sä atlmedel för viss bandning av TV-program minskar. ALBbegär medel för en permanent personalförslärkning om sammanlagt sexheltidstjänster pä byråassisteninivå . Av dessa ijänsterförutsatts tre knytas tillkalalogiseringen. Försiärkningen motiveras med atl kalalogiseringen är av vitalbetydelse för forskningen och åtkomligheten av ALB:s samlingar över huvudtaget. Resursförstärkningen på personalsidan i övrigt avser förvärv, leknikoch låneexpedition och motiveras med alt den är nödvändig för att skallkunna leva upp lill de åtaganden som ligger beslut om att inrällaALB. För all kunna invenleraoch ordna upp de äldre ljudsamlingarna, där huvuddelen övertogs från kungl. biblioteketi och med all nationalfonolekel gick upp i , behövs en lillfällig resursförslärkning. ALBkonslalerar att de äldre ljudsamlingarna ulgör en slor potential för forskningenoch en viklig del av värt kulturarv. Om inle insalser sätts in nu finns detrisk för alt delar av samlingarna kommer atl förstöras. Den lillfälligaresursförstärkningen avser personal- och bandkostnader. ALBföreslår all medel anvisas för en sludie av möjligheterna atl ge ul enretrospektiv diskografi. dvs, en fullsländig förleckning över i utgivnafonogram, frän början fram till denlidpunkl dä en forllöpande diskografi kan startas. Det är enligt ALB:s meningen viktig kulturuppgift att en sådanförleckning kommer lill slånd, ALBavser alt, sedan studien genomförls, försöka finansiera projektet med medelfrän privala och offenlliga fonder, (,) Regeringen har tillkallaten särskild utredare (1986:01) föratt göra en översyn av reglerna för bevarande av ljud- och bildupptagningar(Dir, 1986: 14), Översynen skail göras mot bakgrund av såväl utvecklingen inommassmedieområdet som erfarenheterna av tillämpningen av pliktexemplarslagen. Jag avser emellertid att återkomma till vissa frågor under förevarande Prop. 1986/87:100 anslag i den forskningsproposition som regeringen avser alllägga fram i Bil. Vid min medelsberäkninghar jag tillämpat elt begränsat huvudförslag som bör kunna tas utenligt ALB:s förslag. Med hänvisning till vadjag nu har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär alt lill Arkivet .förljud och bild:Förvaltningskostnader för budgetårel 1987/88 anvisa ellförslagsanslag av . Arkivet för ljud ochbild: Insamlingsverksamhet m.m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget bekosiasdels arkivets för ljud och bild ()verksamhet med förvärv av äldre ljud- och bildmaterial samt andra ljud- ochbildupptagningar som införlivar i sina samlingar, dels materielunderhålloch ersäuningsanskaffning av viss apparatur. Arkivet för ljud och bild begär medel för attgöra sludier av beständigheten hos de Ijud- och videoband varpå arkiverar sittmaterial (,), 2, I en särskild skrivelseredovisar sina överväganden medanled ning av elt regeringsuppdrag att utreda förutsättningarna för att ge ut en svensk nationaldiskografi. Enligt finns det i flera register och kataloger över fonogram, t,ex. den katalog över i lagerförda fonogram som ärligen ges ut av (). Dessa är emellerlid inte helläckande och saknar väsenllig informa lion. anser att det behövs en svensk fonogramförteckning som kan informera om och dokumentera den svenska fonogramproduktionen. .-v- saknaden av en forllöpande diskografi har medfört atl också tillförlitlig statistik över i utgivna fonogram saknas och att utgivna fonogram inle blir tillgängliga för forskningen. begär därför medel för all starta en fortlöpande förteckning över i ulgivna fonogram. Denna kan även tjäna som beståndskatalog över ALB:s samlingar av pliktexemplar av fonogram. Med avdrag för kalkylerade försäljningsintäkter beräknas den ärliga kostnaden uppgå till . Kostnaderna för system- och programmeringsarbete uppgår tiil . (, varav lOOOOO kr. Vid min medelsberäkning harjag tillämpat ellbegränsat huvudförslag för Jag hemställer all regeringen föreslår Prop. alt lillArkivet Jör ljud och bild:Insamlingsrerksamhet m.m. för Bil. 10 budgelåret1987/88 anvisa elt reservalionsanslag av . 1986/87:100 Bil. 985/86 Utgift 986/87 Anslag 987/88 Förslag har till uppgifl alt fördeladel statliga slödel till dagspressen i enlighel med förordningen (1981:409) omstatligt slöd till dagstidningar och förordningen (1979:419, ändrad senasl1986:945) med inslruklion för presstödsnämnden. Därutöver har nämnden enligtsin instruktion till uppgifl att följa och analysera den ekonomiskautvecklingen för olika tidningsgrupper och övriga väsenlliga förändringar inompressen samt att rapportera om utfallet av de presstödjande åtgärderna och omförändringar inom tidningsägandet. (däravlönekostnader) Lokalkostnader Beräknad ändring 1987/88 (-106000) Nämnden föreslår /88 en uppskrivning med . för lokalkoslnader och enbesparing med , pä anslaget. Besparingen bör tas ut pä övrigaförvaltningskostnader. Nämnden erinrar om atl anlalel tjänsterminskats från sex lill fem fr.o.m. innevarande budgetår. Lönemedelsnivån harbehållits oförändrad. Nämnden föreslår all . molsvarande lönemedel förden avförda tjänsten nu förs över lill övriga förvaltningskostnader för allanvändas för konsultkostnader m. m. Med hänsyn lill förhållandet mellan resurser ocharbelsuppgifler i press-stödsnämndens verksamhet har elt begränsai ettårigthuvudförslag tillämpats vid beräkningen av anslaget. Jag ansluter mig lill nämndens förslag attlönemedel motsvarande kostnaderna för en avförd ijänsl nu förs över tillövriga förvaltningskostnader. Med hänvisning i övrigt lill sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslär atl till Presslödsnämndenför budgetårel 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 1986/87:100 Bil. Från anslaget ulgår stödenligt förordningen (1981:409) om statligt slöd lill dagstidningar (ändradsenasl 1986:195 och 586). Stöd kan utgå i de former som framgär avsammanställningen. Villkoren för tilldelning av bidrag framgär avsiödförordningens 5-45 §§. Vidare kan dagsiidningar erhålla lån ur pressenslänefond (se anslaget Lån till dagspressen). Beräknad ändring 1987/88 -11 10001)0 - 3 800 000 - 4 200 000 of, -21 100 000 har t,o,m,augusti månad 79 dagstidningar beviljats sammanlagt . i produktionsbidrag,YUeriigare bidrag för beräknas uppgå till ca ,, dvs. totalt för året ca 388.5 milj. kr. beräknasbehovet av produktionsbidrag ligga på ungefär motsvarande nivå. Några tidningarkommer lill följd av ändrad kategoritill-hörighet att få lägre bidrag elleringel bidrag alls. Nämnden har i sinabedömningar utgått från gällande regler och beloppsnivåer. Nämnden avstår fränalt göra bedömningar om eventuella nedläggningar av stödberättigade dagstidningar. För budgetårel 1987/88 begär nämnden 387,5 milj.kr. (-11,1 milj. Under budgetåret1985/86 har inget etableringsslödbeviljats. Nämnden anför atl belastningen på anslagsposlen är ojämn och svår alt bedöma på förhand. Medelsramen medger slart av en rikstidning och en annan dagstidning. Nämnden begär för /88 oförändrai3,8 milj. kr. Under budgeiårei1985/86 har ulvecklingsbidragbeviljals och betalats ut lill fyra lidningar rned sammanlagi 2,4 milj. kr. Nämnden bedömer att efterfrågan på ulvecklingsbidrag kommer all vara hög under budgetårel 1987/88. Nämnden begär för /88 oförändrai10 milj. kr. Under budgeläret1985/86 betalades . ut i samverkans bidrag till två tidningar för samverkansutredning. föjeår-ct5TKlg5tå4;ämnden har även beviljal AB och Prop. 1986/87:100'.i3 vardera 2,5 milj. kr. för samverkan i en Bil. 10 gemensam tryckerianläggning. Nämnden begär för budgeiårei1987/88 oförändrai 7 milj.kr. för stöd till samverkan, varav högsl 500000 kr.för samverkansulredningar och högsl . för slörre branschprojekt. Under budgetåret1985/86 betalade nämnden ul sammanlagi 57082114kr. i samdistributionsrabatt fördrygt 956 miljoner sam-dislribuerade lidningsexemplar. Nämnden begär för /88 oförändrat57,5 milj. kr. Stödel lill dagspressen har ökal avsevärt under1980-talel. För /81 anvisades totalt 310,8 milj. kr. Förinnevarande budgetår uppgär anslaget till tolall 476,9 milj. kr. Företagnahöjningar har i huvudsak gällt produklionsbidraget, som har justerats upp lillföljd av den snabba kostnadsutvecklingen inom branschen. Regering och riksdag upprepade lillfällen påtalat att statens möjligheter lill presstödjandeinsatser är begränsade och har understrukit vikten av att olikakoslnadsbesparande ålgärder prövas inom branschen. Bl.a. mot denna bakgrundtillsatte regeringen höslen 1985 en parlamentarisk utredning med uppdrag atl bl.a. ulvärdera erfarenheter och effeklerav del nuvarande presstödet och föreslä ändringar i reglerna. 1 direkliven (Dir1985:52) framhålls särskilt viklen av alt undvika konslruklioner med en alltförfast automatik och stödulveckling saml att pröva möjligheterna att samordnaolika direkla och indirekla stödinsatser. Utredningen, som anlagit namnetdagslidningskommilién, beräknas lägga fram silt belänkande vid årsskiftel1987/88. Med hänsyn lill behovelav en effektiv och ändamålsenlig användning av slalens stödresurser villjagredan nu - i avvaktan på dagstidningskommitténs samlade prövning av presstödet- behandla vissa frågor rörande stödformerna. Höjningarna inompresstödet har som nämnls i försia hand avsett uppskrivningar avproduklionsbidraget. För övriga fyra stödformer har medelsanvisningarna varili stort setl oförändrade /82. Etableringsslöd lämnasför nyetablering av en dagstidning som bedöms ha möjligheter atl efter ett årsutgivning uppfylla villkoren för produklionsbidrag. Den ärliga anvisningen harsedan år 1981 varil 3,8 milj. kr. Förbrukningen har aldrig under denna liduppgått lill anvisal belopp. Under detvä senaste budgetåren har totalt , betalats ut av presslödsnämnden.Den måttliga förbrukningen återspeglar förhållandet alt lidningsmark-naden iSverige är i storl selt mättad och alt det därför är svårt att finna marknaderför nyetableringar. Med hänsyn lill denbegränsade medelsanvändningen under anslagspos ten anserjag därför atl elableringsstödel fr,o,m, nästa budgelår bör av vecklas i avvaktan pä de överväganden och förslag om presstödets utform ning som dagslidningskommilién kommer all framlägga 455 1987/88, Förslaget innebär en besparing på presstödetmed 3,8 milj, kr. Prop, 1986/87:100 Eflersom det kan bandaatt presstödsnämnden beslutar om elablerings- Bil, 10 stöd till någottidningsföretag under innevarande budgelår villjag föreslä att regeringen begär medgivande all få bevilja dispensfrån gällande ulbelalningsregler för etableringsslöd, sä att hela stödbeloppetkan betalas ul före den när stödformen föreslås upphöra. Utvecklingsbidraget äretl tidsbegränsat, behovspröval slöd lill dagstidningar som är i allvarligaekonomiska svårigheter eller som är i starki behov av ekonomiskl stöd för attstärka sin konkurrenskrafi. Denärliga medelsanvisningen har under fem budgetår varit 10 milj. kr. Förbrukningenhar varit lägre. Under del senasle budgelåret belalade presstödsnämnden ul 2,4milj. Alt utvecklingsbidragethar utnyttjats i begränsad omfattning lycks bl.a. ha sin förklaring i atttidningar med ekonomiska svårigheler, dvs. huvudsakligenlågläckningstidningar, fär sina behov lillgodosedda genom produklionsbidraget.Utvecklingsbidraget är en viktig länk i stödsystemet. Del är denstödform som ger presstödsnämnden möjligheter att ingripa i akula lägen ochpåverka branschutvecklingen i presspoliliskl gynnsam riklning. Med hänsyn lillden redovisade förbrukningen anserjag dock alt en viss besparing kan göras päanslagsposten. Utvecklingsbidraget bör fr.o.m. näsla budgelår föras upp med5,8 milj. kr., vilket innebär en besparing med 4,2 milj. kr. Stödformensändamålsenlighet bör sedan omprövas i samband med behandlingen avdagstidningskommitléns förslag. Samverkansbidrag lämnasför samverkan i teknisk produktion eller i annonsförsäljning och också förvissa samverkansprojekt och samverkansutredningar. Medelsanvisningen per århar uppgåll till 7 milj, kr. Totall har 7,1milj, kr, betalats ul, varav merparten till en gemensam tryckerianläggning företl antal västgötatidningar, , Under de tre senaslebudgetåren har lolalt knappl , betalats ul. Regering och riksdag hari flera är särskilt framhållil teknisk samproduktion som en möjlighel fördagstidningsföretagen all nedbringa sina produktionskostnader. Samverkan hardock etablerats i liten omfallning. Enligt femtepressutredningen, som i siltbetänkande (1985:2) Effektivare presstöd behandlade frågan, är orsaken tilldella bl.a. problem med pressläggningslider vid teknisk samverkan samt alttänkbara samverkansparter ofta befinner sig i olika invesleringsfaser. är teknisk samverkan främst en intern rationaliseringsmöjlighetinom kedjor och koncerner, men knappast ett realistiskt alternativ förkonkurrerande tidningsföretag. Samverkansfrågorna har tagits upp lill fortsalt behandling i dagstidningskommitténsdirekliv. Oavsett hur frågan kommeratl utvecklas av dagslidningskommilién står del klart alt samverkansbidraget används i begränsad om fattning. 1 avvakian på kommitténs förslag i denna del anserjag atl bidra get bör dimensioneras i bättre överensstämmelse med den kända och redovisade efterfrågan. Jag anser att bidraget för /88 bör föras upp med 5 milj. kr., vilket innebär en besparing med 2 milj. kr. Jag beräknar de totalabesparingarna för de föreslagna ändringarna till Prop, 1986/87:100 sammanlagi 10 milj, kr, förbudgeiårei 1987/88, Bil. 1 övrigt beräknarjaganslaget i överensstämmelse med presslödsnämndens förslag. Anslaget bör förasupp med 455.8 milj. kr. för /88. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört ochtill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de av migförordade ändringarna i grunderna för slöd till dagspressen, 2. medgeatl regeringen får bevilja dispens från gällande ulbelalningsregler förelableringsstöd i enlighet med vad jag förordat. 3. lillSlöd till dagspressen för /88 anvisa ett förslagsanslag av455800000 kr. 1985/86 Ulgift 12450000 Reservalion 30995978 1986/87 Anslag 25000000 1987/88 Förslag 25000000 Frän anslaget utbetalaslån enligt förordningen (1981:409) om statligt stöd lill dagstidningar (ändradsenasl 1986:195 och 586). Under budgetårel 1985/86 har fem lidningarbeviljats lån med sammanlagi , varav . har betalats ut.Dessutom har , betalats ut för lån som beviljals under lidigarebudgelär, 1 sinanslagsframställning har nämnden inte tagit hänsyn till en framställning tillregeringen om ett extra medelstillskott pä 175 milj, kr, avseende lån lill AB och för uppförande av engemensam tryckerianläggning. Nämnden avvaktar beslul av regering och riksdag ifrågan. Nämnden begär för /88 oförändrat25 milj, kr. ,AB ochHandelsbolaget har tillsammans planeral alluppföra en gemensam tryckerianläggning för samproduktion av tidningarnaAftonbladet och , Höslen 1985 ansökte företagen gemensamt hospresslödsnämnden om elt lån på 253 milj, kr, ur pressens lånefond förinvesteringar i tryckeriutrustning m.m. I ansökan beräknadestotalkostnaden för investeringen inkl. byggnad tiil 376 milj, kr. Vid tiden för nämndens ställningslagande hade dock tolalkost- 457 nådenstigit till knappl 500 milj. kr,,varav 53,5 milj, kr, för beräknade Prop, 1986/87:100 räntekostnader . Det söktalånebeloppet motsvarar ungefär halva totalinvesteringen. Den överskjutande delenplaneras finansieras pä den allmänna kredilmarknaden saml genom tidningsföretagens egnainsalser. Enligt reglerna iförordningen om slatligt stöd till dagstidningar begärde presstödsnämnden all förelagen skulle prövamöjligheterna till en bredare Irycksamverkan i storslockholmsområdel, omfattande ävenDagens Nyheter/. och avvisade emellertid en sådan samverkan bl.a.med hänvisning till atl både drifts- och kapitalkostnaderna pä skulle bli större ifyratidningsallernalivet. Den 16 maj 1986beviljade presslödsnämnden elt lån lill de två förelagen på totalt 175 milj. kr. med en lånetid . varavde fyra försia ränlefria och de fem försia amorteringsfria, under förulsältningatl extra medel till samma belopp tillförs pressens lånefond. Lånetavser ulrustning för en gemensamiryckerianläggning, ej byggnad och toml. Lånet skall belalas ut i taktmed investeringarnas genomförande. Färdigställandet beräknas ta tre . Säkerheter skall slällas i form av förelagsinteckningar, pantbrev i fasligheler saml en begränsad borgen avvardera i och . Som motivering försilt beslul anför presstödsnämnden i en skrivelse till regeringen atl projektetinnebär avsevärda kostnadsreduktioner förde två företagen jämfört med separata nyinvesteringar. Enligt reglerna skall lån företrädesvis ges för projeklsom syftar lill kostnadsbesparingargenom samverkan mellan tidningsföretag. Nämnden haremellertid funnit att förutsättningar saknas för alllillskapa en gemensam produktionsanläggning för och saml /Expressen.Nämnden framhäller ocksä alt den planerade tryckerisamverkan mellan de båda tidningarna i självaverkel innebär den mest omfattandesamverkan sedan presstödet infördes. Enligt nämndens bedömning är del ocksåosäkert om planerna på en gemensam iryckerianläggning kan komma atl genomföras om inte etl län ur pressens lånefond beviljas. Det aktuellalånebeloppet ryms inte inom ramen för normal medelslilldelning lillpressens länefond. hemsläller därför all regeringen föreslår atl ytterligare 175milj, kr, anvisas under förevarandeanslag och specialdestineras för och . Regering och riksdag har vid upprepade lillfällenunderstrukit viklen av att tidningsföretagennedbringar sina kostnader och har särskilt pekal på de möjligheteri den vägen som ligger i ökad leknisk samverkan. Både Afton bladetoch behöver nu byla ut sina iryckpressar och övrigIryckeriulruslning. En samverkan mellan dessa två lidningar är ralio nellt,eflersom tidningarna har ungefär likartade behov av iryckkapacitet och trycker på olika tider av dygnet. Elt gemensamt tryckeri har fördelen 458 av ell högl och effekiivt kapacitetsutnyttjande.Samverkan innebär därför Prop. 1986/87:100 betydande kostnadsreduktionerför båda företagen, som det Bil. 10 medför en ekonomisktvälmotiverad samordning av olika led i den lekniska produklionen. Mot denna bakgrund delarjag presslödsnämndens bedömning att projektet stämmer väl med det övergripandesyftet med län ur pressens lånefond. Det ligger också i linje med vad riksdagenuttalat som önskvärt i fråga om tidningsföretagens produktionstekniskautveckling. Jag delar också nämndens bedömning atl förutsättningar för ellprojekt med fler lidningar i samverkan saknas. Jag anser därföralt förevarande anslag bör tillföras särskilda medel i sädan omfattning attpresstödsnämnden kan effektuera silt beslut. Därvid fäster jag särskild viktvid nämndens bedömning all det annars är osäkert om samverkansprojektet kangenomföras. Angående Udsramar ochheloppsnivåer vill jag anföra följande. har beslulal att ettlån ur pressens lånefond lill de tvä företagen skall belalas ul i takt medinvesteringarnas genomförande. Av ingivna handlingar m,m, framgår attfärdigställandet av iryckerianlägg-ningen beräknas ta minsl . Den ärligamedelsanvisningen under förevarande anslag har varit 25 milj.kr. Den årliga medelsförbrukningen har varit lägre. Vid ulgången av budgelåret1985/86 fanns under anslaget en behållning på knappl 31 milj. kr. Med de medelsom anvisats för innevarande budgelår disponerar presstödsnämnden totalt ca 56milj. för långivning under budgetårel. Med en medelslilldelning på 25 milj.kr. för /88 skulle nämnden ha totalt ca 81 milj. kr. atl disponeraför långivning under innevarande och nästa budgetår.