prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Del är väsentligt att äldre regler,även om de en gång varit av stor betydelse, kritiskt prövas och alt deutmönsiras i den utsträckning de inle längre behövs. Samlidigt måste nyainstrument införas so"m är anpassade till dagens siluation och de krav somdenna släller. Det är nödvändigl för att vi skall uppnå och bevara både målelom goda bostäder ål alla lill en rimlig koslnad och de grundläggande målen omrällvisa och solidaritet också inom bostadspolitiken. I det följande kommer jagatt föreslå de förändringar av de bostadspolitiska medlen som bör genomföras , mot bakgrund av bl.a. bosiadskommitléns förslag och erfarenheterna avbostadsförbätlringsprogrammet. Bosladskommiiténhar också föreslagit ändringar i de bestämmelser som gäller kommunernasmöjligheter att bedriva en effektiv och aktiv bostadsförmedling. Jag avser altbereda dessa frågor ytterligare och senare återkomma lill regeringen med deförslag som en sådan beredning kan komma alt föranleda. 3 Bostadsförbättringsprogrammet 3.1 Inledning År1983 fastställde ell tioårigt bostadsförbällringsprogram (prop.1983/84:40 bil. 9, BoU II, rskr 63), med de förändringar av reglerna förplanering och finansiering som programmet föranledde. Bl.a. infördes ett nytlsystem för räntestöd till underhåll m.m., samlidigt som reglema för bosladslånlill ombyggnad ändrades för atl främja varsammare ombyggnader.Kostnadsskillnaderna mellan separat underhåll och underhåll i samband medombyggnad minskade. Vidare bestämdes att bostadslån i regel inle skulle lämnaslill ombyggnad av hus som är eller som har genomgått engenomgripande ombyggnad . I det följande kommerjag attlämna en utförlig redogörelse för vad som har hänt underbostadsförbältringsprogrammels försia . Programmetanger mål för bostadsbeståndets förnyelse och är ett handlingsprogram för enbosiadssociali och samhällsekonomiskt motiverad förnyelseverksamhel under entioårsperiod. Bostadsförbättringsprogrammetgrundas på följande bosiadssociala mål för bostadsbeståndets förbättring: Alla människor har rätt lill en boslad med modemutmstning. Alla boende har rätl till en boslad som är välunderhållen. Oberoende av ålder eller handikapp har alla rälttill en boslad som fyller kraven på god tillgänglighet. Förbättringar i bostadsbeståndet bör inriklas såatl de främjar ett jämlikt och integrerat boende och ett varsamtomhändertagande av kvaliteterna i den befintliga boendemiljön. Till dessa mål skallläggas de energipolitiska och syssdsättningspoli- Prop. 1986/87:48 tiskamålen för bostadsförbättringsprogrammet, nämligen: Energihushällningsålgärderna skall intensifierasoch samordnas med andra förbällringsåtgärder. Kapaciteten inom byggsektorn skall utnyttjasbättre. Dessamål har sedermera kompletterats med mål enligt regeringens förslag omförbällrade bostad.sförhällanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka(prop. 1984/85:142, BoU 24, rskr 347). Dessa mål gäller rälien lill frihei ochintegritet i boendet, rätten lill slöd, hjälp och vård i bostadsmiljön ochrätlen fill en god boendeslandard. Bostadsförnyelseskall enligt bostadsförbällringsprogrammel genomföras med varsamhet. Dekulturhistoriska och upplevelsemässiga värdena i byggnader och stadsmiljöerskall tillmätas stor betydelse. Denönskvärda omfattningen av ombyggnader av flerbostadshus anges till 275000lägenheter . Då del gäller ombyggnad av småhusanges ingen bedömning av omfattningen. Underhållsvolymen bör fortlöpande öka isåväl flerbosladshus som småhus. Demedel som beslulades för all genomföra bostadsförbättringsprogrammet avsågkommunernas planering av bostadsförsöQningen, finansiering av underhåll iflerbostadshus, stöd till ålgärder som förbättrar tillgängligheten tillbostäderna, stöd till reparationer av byggfel och byggskador, regler förbostadslån till ombyggnad, energisparslöd saml utbildning och informalion. Programmeiförulsäller atl de medel som används för att genomföra programmet fortlöpandeomprövas med hänsyn till vunna erfarenheter och ändrade förhållanden.Verksamhelen skall fortlöpande följas upp. Jag anmälde i propositionen att enförsta utvärdering skulle göras . Bostadsförbättringsprogrammetmarkerar atl statsmakterna tar ell aklivt ansvar för atl förnyelseverksamhelenges sådana fömtsättningar atl den kan genomföras i den omfattning och med deninrikining som programmei anger. Kommunernahar huvudansvaret för atl planera, förbereda och initiera genomförandel inomramen för arbetet med bostadsförsörjningen. Kommunerna har också all lämnainformalion som möjliggör en uppföljning och fortlöpande översyn avprogrammet. 3.2 Förbättringarnas omfattning 3.2.1 Ombyggnad av flerbostadshus Frånmillen av 1970-lalet till 1980-lalets början låg ombyggnad av fler bostadshus på en relativt jämn nivå, 10 000-12 000 lägenheter , uttryckt i anlal lägenheter före ombyggnad i färdigställda projekt. Om faltningen ökade till omkring 20 000 lägenheter. Denna nivå bibehölls i stort sett 1985 sliga fill drygt 26000 lägenheler. Underåren 1982-1984 stimulerades ombyggnadsverksamheten av de ombyggnadsbidrag sominfördes ochav hyresrabatterna som beslulades på höslen 1982 och ihuvudsak avsåg ombyggnader påbörjade . Hyresrabatterna harhaft betydelse för färdigställandet även , som är det första årdä färdigställandet i högre grad kan ha påverkats avbostadsförbätlringsprogrammet. Ombyggnadernahar fortsatt att öka under innevarande år. Antalel lägenheter i påbörjadeprojekt var således störte än underföregående år, medan antalet lägenheter i färdigställda projekl var i stortsett oförändrat. Bostadsförbättringsprogrammetanger all ombyggnaderna borde nå upp lill 24000 lägenheler. Uttryckt iantal lägenheler före ombyggnad överskreds denna nivå . Det kan nufömtses att programnivån kommer att överskridas även . Underhela perioden har näslan aUa lägenheler, , modern ulrustningefter ombyggnaden. Som framgår av följande tablå har verksamheten dockförskjutits siarkt mot lägenheler som var moderna redan före ombyggnaden. År1985 utgjorde dessa två tredjedelar av samtliga ombyggda lägenheter. Såvälnettoavgången av lägenheter, på grund av i första hand sammanslagning avsmålägenheter, som avgången av ej moderna lägenheler avtar. 11274 20 124 19 731 26 184 23 46 52 67 2 976 4 073 2418 26 20 12 11 8 590 10 806 9 474 8 597 Atlrelativt selt allt färre omoderna eller halvmoderna lägenheter byggs om,sammanhänger givelvis med att detta bestånd numera är lit.et. Del uppgick år1980 lill omkring 135000 lägenheler och har därefler, inräknat avgång genomrivning och andra åtgärder, reducerals med mer än 10000 lägenheler . Denrelaliva minskningen av sammanslagning av lägenheler kan ha flera orsaker. Enfaktor av betydelse är all ombyggnaderna har förskjutits mot något störrelägenheter. Andelen lägenheter om högst ett mm och kök var således föreombyggnaden och . Efter ombyggnad var andelensmålägenheter relativt lika, 16 resp. . Förnyelsen har dock inte medförtnågon genomgripande förändring av lägenheternas storleksfördelning i helabeståndet. Trotsatl ombyggnaderna har förskjutils mot lägenheter av högre kvalitet Prop.1986/87:48 har åtgärderna även varit omfattande. Byten avledningar för vatten och avlopp, byle av köksinredning saml byte ellernyinstallation av hygienutrustning har förekommit i nästan alla lägenheter.Omfattningen av sådana åtgärder har inte förändrals i högre grad under1980-talet, frånsett en förskjutning från nyinstallation till byten. Åtgärdersom har ökat i omfattning är ftämsi renoveringar av fasader och lak. Sådanaarbelen berörde av de ombyggda lägenhelerna . Installationav hissar har förekommit i relativt liten omfattning men ökade pålagligl år1985. Omkring en femtedel av de ombyggda lägenheterna i trevåningshus låg då ihus med hiss. Molsvarande andel i fyravåningshus var tre Qärdedelar.HissinsiaUationer behandlas närmare i del följande i samband medtillgänglighetsfrågan (3.4.3). Ombyggnadernahar i huvudsak gällt hyreslägenheter, flertalet i enskill ägda hus. År 1985tillhörde av lägenheterna den enskilda sektorn, allmännyttiga företagoch kommuner och bostadsrättsföreningar. Övergången från hyresrätt tillbostadsrätt i samband med ombyggnader har omfattat ca 800 lägenheter, ellerknappt av de ombyggda hyreslägenheterna. av lägenheterna, genomfördes med slöd av slatligabosladslån . För av lägenheterna kombinerades bostadslånet medenergisparbidrag. BostadslånfiU ombyggnad kan lämnas även för vissa åtgärder som inte betecknas somombyggnad i SCB:s här refererade moderniseringsstatisfik. Antalet lägenheter iprojekt som har fåll preUminärt beslut om bosladslån är av bl. a. della skälstörre än antalel lägenheler i SCB:s statistik. Utvecklingen under senare årär dock, som framgår av följande tablå, densamma som enliglmoderniseringsstatistiken. lägenheter Milj. kr. 1 OOO-tal kr. 1982/83 20997 1111 53 1983/84 22976 I 390 60 1984/85 35469 2 548 72 1985/86 34214 2 805 82 Lånebeloppetper lägenhet ökade mellan budgetåren 1982/83 och 1985/86, varav inflationensvarade för en slor del, . Ökningen i övrigt kan ha mångaorsaker, såsom förskjutning mellan lånlagarkategorier, ändrad lägenhetsstoriek,flera hissinstallationer m.m. Del gär därför ännu inte alt bedöma hurkosinaderna realt har utvecklats med hänsyn till åtgärdernas omfattning. 3.2.2 Ombyggnad av småhus Prop. Antaletlägenheter i småhus som har fått bostadslån till ombyggnad har minskat från ca7300 /83 lill 5300 /86. Förbättringar i småhusgenomförs dock även utan statliga lån och till slor del med egna arbetsinsatserav egnahemsägarna. Ibostadsförbätlringsprogrammet framhölls alt det inte gick alt bedöma vilkenomfattning förbättringen av småhus borde ha för all uppställda mål skall nås.Del är inle heller möjligl att på gmndval av nu tillgängliga uppgifler bedömaom småhusbeståndet förbättras i tillfredsställande takt. En bättre belysningbör dock bli möjlig då resultat från bl.a. folk-och bostadsräkningföreligger. 3.3 Kommunernas planering av bostadsförsörjningen 3.3.1 Planeringsskyldigheten Genomen ändring av 3§ lagen (1947:523) om kommunala åtgärder lillbostadsförsörjningens främjande markerades klarare än tidigare atl kommunensplaneringsskyldighet avser bostadsförsörjningen i dess helhel. År 1985beslutade (prop. 1984/85:142, BoU 24, rskr 347) om ytterligare enändring av samma paragraf i samband med beslut om ålgärder för att förbättraboendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Därigenomföreskrevs alt kommunens bosladsförsöQ-ningsplanering skall bedrivas i syfteall alla i kommunen får en boslad av god kvalitet saml all ändamålsenligaåtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Lagändringenår 1983 innebar vidare all kommunerna ålades all redovisa sin planering enliglbeslämmelser som regeringen föreskriver. Redovisningen sker enligl regeringensföreskrifter i enkel form genom all kommunen överlämnar det program somkommunfullmäktige beslutar om till länsbostadsnämnderna. Det finns ingaföreskrifter om hur kommunerna skall bedriva sin planering eller om vilkauppgifter som skall redovisas i programmen. Regeringen kan dock förordna omsärskild redovisning som vid olika lillfällen kan behövas för att få enöverblick av kommunernas verksamhel. 3.3.2Särskild redovisning av bostadsförsörjningsplaneringen Förall få underlag för utvärderingen av bostadsförbällringsprogrammel beslutaderegeringen all kommunerna skulle lämna en särskild redovisning lilllänsbosladsnämnderna av sin bostadsförsörjningsplanering. Vidare uppdrogs ålbosladssiyrelsen atl, med beaktande av vissa angivna riktlinjer, utfärdanärmare föreskrifter om redovisningen samt sammanslälla denna. Kommunernasredovisning visar alt de håller på atl utveckla planerings metoder och arbetssätt för atl klara den nya uppgiften. arbetssätt varierar dockoch synes i hög grad vara beroende av kommu- Prop. 1986/87:48 nens slorlek. Slörrekommuner strävar oftast efter att organisera sin planering områdesvis.Storstadskommunerna har kommii längst när det gäller områdesvis förnyelse avbostäder från 1930-, 1940- och 1950-lalen. av kommunerna, bl.a.Siockholm, Göleborg och , uppger atl de håller på alt bygga upp enområdesplanering som är samordnad med övrig planering. Drygt60% av kommunerna uppger atl de har prövat eller håller på all bygga upp enkarlläggning som avser gamla, långvarigt sjuka och handikappade. I etl mindreantal kommuner har även andra grupper med speciella bostadsbehov sluderals. Desom oftast nämns är psykiskt handikappade, ungdomar och sluderande, flyklingaroch andra invandrare samt missbrukare. Tillgänglighetsplaneringhar prövats eller håller på att byggas upp i av kommunerna, däriblandnästan alla kommuner med mer än 50000 invånare. I flera av kommunerna har dockplaner utarbetats för endast någol eller elt fålal områden. två tredjedelar av kommunerna behandlas bostadsförbättringen i de programför bostadsförsörjningen som antas av kommunfullmäktige. Alt sådana frågorbehandlas i programmen är vanligare i större kommuner än i mindre. Kommuner somuppgetl alt bostadsförbättring behandlas i programmen svarar således för mer än80% av bostadsbeståndet i flerbostadshus. Imånga kommuner har förbätlringsfrågorna litet utrymme i programmen. Flerakommuner är osäkra om hur förbältringsverksamhelen skall planeras ochgenomföras. Endasten mindre del av kommunerna har beslutat om rikllinjer för förbältringsverksamhelendå det gäller lägenhetssammansätlning, lägen-hetsslandard, utemiljö ochbostadskomplement. Samtliga tre storstadskommuner har dock sådana riktlinjer.I fråga om tillgängligheten är del vanligare att kommunerna har salt upp målför hela eller delar av beståndet. Nära hälften av kommunerna, främsl destörre, uppger att sådana mål finns. I de flesta fall avser de dock endastdelar av beståndet. Särskilti större kommuner råder det betydande osäkerhel om behovel av förbällringar iförhållande lill uppställda mål. Endast var Qärde kommun har en bedömning avden lämpliga laklen i förbättringsverksamhelen. Volymuppgifter som belyseromfattningen av ombyggnad, underhåll, reparationer och energibesparandeåtgärder har kunnat redovisas i mycket begränsad omfattning. Redovisningenpekar på atl planeringsunderlag håller på att arbetas fram, men all del intefinns tillräckligt underlag för bedömningar. Sådana uppgifter från kommunernager således inte underlag för bedömningar på riksnivå av bostadsförbättringsprogrammetskonsekvenser i olika avseenden. Redovisningenav kommunernas bostadsförsörjningsplanering ger sam manfattningsvis ell intryck av en hög planeringsaklivitet i skiftande former, särskilt i större kommuner. Det pågår en utveckling där nya former prövas. Det förekommer naturligen då också en belydande osäkerhel om 16 lämpliga meloder ocharbelsformer. mål och rikfiinjer för förbätl- Prop. 1986/87:48ringsverksamhelen saknas forlfarande i de flesla kommuner. Ihög grad synes planeringen forlfarande ha en traditionell inrikining på fysiskaålgärder. Samverkan och ansvarsfördelning mellan olika parter, sociala aspeklero.d. betonas i mindre grad. Sludier som har gjorts vid sidan av den särskildaredovisningen av bostadsförsöijningsplaneringen visar dock all del även i dessaavseenden pågår en utveckling. KommunernassärskUda redovisning av bostadsförsöijningsplaneringen belyser ocksåerfarenhelerna av vissa regler för finansieringssystemet och olika stödformerm.m. Dessa behandlas i huvudsak i det följande i anslutning tillbostadsslyrelsens bedömning av olika medel i bostadsförbättringsprogrammet. Idetla sammanhang bör dock nämnas att allt fler kommuner enligt bostadsstyrdsenanser atl de genom sill arbetssätt och med hjälp av lånebeslämmelser ochlagstifining har tiUräckliga möjligheter all påverka förbättringarnasomfallning och inrikining. Flera kommuner börjar ställa krav i fråga omköpeskilling, lägenhetssammansätlning och tUlgänglighet som villkor för allmedge dispens från markvUlkorel vid ombyggnad. Skillnaderna mellan kommunernaär dock stora. AllQämt utnytQas dessa medel enligt bostadsslyrelsenserfarenheler inle i den omfattning som skulle vara möjlig. Delär dock fortfarande bara hälften av samtliga kommuner och en någol mindre andelav de slörre kommunerna som bedömer all de har tiUräckliga möjligheter allpåverka förbättringarnas omfallning och inriktning. 3.4 bedömning av olika medel ibostadsförbättringsprogrammet 3.4.1Räntestöd till underhåll m.m. Delräntestöd som beslutade i samband med bostadsförbättringsprogrammethar flera syften. Ett syfte är alt möjliggöra etl fillfredsställande underhållav hyres- och bosladsrättshus. Siödet skall också underlätta finansiering avenergibesparande åtgärder saml omfattande reparafioner på grund av byggskador.Ell vikfigt syfle är alt uQämna de kostnadsskillnader mellan olikaupplätelseformer och ågarkategorier som uppkommer på gmnd av skalleeffekter dåålgärdema finansieras med lån. Siödetlämnas i form av etl schablonmässigt beräknat räntebidrag. Det lämnas, beroendeav åtgärdernas karaklär, under 10 eller till en del av räntekostnaden förell fastställt bidragsunderlag. Räntebidrag kan lämnas oavsell hurfinansieringen ordnas. Medel kan således anskaffas genom upplåning på denoprioriierade kreditmarknaden, i vissa faU med borgen, ellertUlskjulas av ägaren. Ifråga om underhåll lämnas ränlebidrag endasl för åtgärder som avser gemensammadelar av byggnader och gemensamma utrymmen, således ej till lägenhelsunderhåll.Bostadsstyrelsen föreskriver vUka ålgärder som är bidragsgrundande med 10-årigresp. Beslutom ränlebidrag fattas av länsbostadsnämnderna. I vissa kom- 17 muner som deltar i försökmed beslutanderätt prövas dock Prop. 1986/87:48 frågor omräntebidrag av kommunen. Under del försia halvåret, då vissaövergångsbestämmelser gällde, fick dock stödel liten omfattning. Från andrahalvårel ökade ansökningarna om bidrag slarki och det godkändabidragsunderiaget uppgick under /86 till ca 3600 milj. kr. Däravsvarade underhållet för ca 1300 milj. kr. Bidragsfid,år Räntebidragsunderlag, milj. kr. Underhålls- Energispar- Reparations- åtgärder åtgärder åtgärder Förhela kan bidragsunderlagel för underhållsåtgärder beräknas till13001500 milj. kr. vid oförändrad ansökningsfrekvens under andra halvåret.Beloppel är aUlså mindre än den volym för gemensaml underhåU, 1700 milj. kr.,som har för i bostadsförbättringsprogrammet. Allt sådantunderhåll finansieras dock inle med slöd av räntebidrag. Förprivata fastighetsägare kan det vara lönsammare alt finansiera underhåll påannat sätl och att i stället behålla rätlen till omedelbara avdrag förunderhållskostnaden. De privata fastighetsägama har således utnyttjat räntestödi mindre omfattning än övriga. Denna ägargmpp innehar av alla lägenheter iflerbosladshus. Av de lägenheler som ränleslödel berörde under budgelåret1984/85 var emellertid endasl privata hyreslägenheter. Med hänsyn lill allunderhåll i det privala beståndet tiU slor del torde genomföras ulan ränleslödkan man anta atl den lotala underhållsvolymen inte i väsentlig grad avvikerfrån den i bostadsförbättringsprogrammet angivna nivån. Merpartenav underhållet har utförts i hus byggda mellan åren 1960 och 1975.Underhållsåtgärderna har framför allt avsell fönster, yttertak, ytterväggaroch gemensamma utrymmen, såsom entréer, trapphus och tvättstugor. Enligtbostadsstyrelsens bedömning har fastighetsägarna, särskilt när det gäller husbyggda före 1960-lalel, vall alt göra mera bestående insatser på tak ochfasader i stället för att endast komplettera och laga befinUiga ytskikt. Föratt slimulera lill underhållsplanering lämnas räntestöd även till besiklningaroch upprättande av förvaltningsplaner. Denna möjhghet har utnyttjats i mindreomfallning och svarade för av den lolala godkända koslnaden under periodenden 1 juli 1984-den 31 december 1985. Ränleslödellill reparationer avser reparation av tak, balkonger, fönsler, fukl- och mögelskador, byggnadstekniska brister saml åtgärder på grund 18 Under åren 1984och 1985 svarade fukt- och mögelskador för ca Prop. av den lolalakostnaden, som uppgick till 830 I beloppet ingåräven kostnader för vissa andra åtgärder. främsl skador iallmännyttiga förelags beslånd som har reparerats.Bosladssiyrelsen bedömer alt behovet av stöd tiU della bestånd kommer all ökaytterligare under de närmasle åren. Närahälften av ränleslödel har avsell energibesparande åtgärder. Bostadsförbättringsprogrammetsyftar lill en samordning av sådana ålgärder och andra förbällringar. Omkringen Qärdedel av alla ansökningar om ränleslöd omfattar både energi- ochunderhållsåtgärder. Det lyder på all en samordning också kommer till stånd,vilket även bestyrks av att av kommunerna anser att samordningenfungerar fillfredsställande. Avden godkända kostnaden för energibesparande åtgärder svarar byggnadslekniskaålgärder, såsom isolering av väggar och förbättring av fönstersenergiegenskaper, för ungefär hälften. Anslulning fill Qärrvärme, installationav elpanna samt installation av värmepump svarar för en Qärdedel av kostnaden,medan återstoden främsl avser befintligt värme- och ventilationssystem, vardera10%. Ränleslödelhar enligt bostadsstyrdsen i huvudsak fungerat väl och enligl de riktlinjer somanges i bostadsförbättringsprogrammet. Viss kriiik har dock riktats mot siödet.Kriliken har bl.a. gälll del ansökningsförfarande som bosladssiyrelsen harlillämpal och som har inneburil all ansökningar om stöd skulle göras separalför varje fasfighel. Del har krångligt och adminislralivi belungandeför såväl de slörre bostadsföretagen som förmedlingsorgan ochlänsbosladsnämnder. Bostadsstyrdsen har beslulal om elt enklareansökningsförfarande. Bostadsstyrdsenföreslår i sin skrivelse vissa förändringar av ränleslödel. Dessa är ihuvudsak föranledda av de förslag lill ändring av reglema för bostadslån tillombyggnad somjag nu övergår till atl behandla. Riksdagensbeslut i anslulning lill bosladsförbätlringsprogrammet medförde atttillämpningsområdet för bostadslån lill ombyggnad vidgades i vissa avseenden.Skälet var atl belåningen skulle anpassas till behovet av begränsadeombyggnader av tekniskt sett moderna hus. Detla markerades genom alt detlidigare lånevillkoret, all ombyggnader skulle leda lill en väsentlig ökning avbostadsvärdet, ändrades till att ombyggnader skall avse "åtgärder i elleri anslutning till husel som medför en väsentlig förbällring av husets tekniskaeller funktionella kvalilet eller av boendemiljön". Vidare infördes den s.k.30-årsregeln, som innebär atl bostadslån inte beviljas till hus som har byggtseller byggis om . Vissa undantag från denna regelgäller, t.ex. om ålgärderna behövs för atl avhjälpa betydande uthyrningsproblemeller på grund av sociala förhållanden i bostadsområdet. Den s. k.ingångsvärdebelåningen vid ombyggnad begränsades från Prop. 1986/87:48av ombyggnadskostnaden till . har beslutat (prop.1985/86:100 bil. 13, BoU 13, rskrl71) om att ingångsvärdebelåningen inte fåröversliga den köpeskilling som har eriagls för huset, om köpet har skett underde . Medbeaktande av uttalande (BoU 1983/84:11 s. 19, rskr 63) om belåningav underhåll i samband med ombyggnad har ändrat sinaföreskrifter, då det gäller sådanl underhåU som inte är direkl föranlett avombyggnadsåtgärderna. Innebörden av föreskrifterna är att kostnaden förombyggnadsåtgärder och för sådant underhåll som är direkl föranlett avombyggnaden, tillsammans skall vara en dominerande del av kostnaden församtliga åtgärder, om även övrigt underhåll skall kunna ombyggnadsbelånas. Försåväl nybyggnad som ombyggnad gäller numera villkoret att lån skall avse"fullvärdiga bostäder". Slyrregelsysiemel mol genomgripande ombyggnad? Ombyggandetav flerbostadshus har, somjag har redovisat i det föregående, nått en nivå somnågol överskrider bostadsförbättringsprogrammet. I fråga om småhus är det ännuinle möjligt atl bedöma om ombyggnad och förbättring har en tillfredsställandeomfattning. Sådan ombyggnad med slöd av bosladslån är dock relativt begränsadoch tendensen är avtagande. På grund av osäkerheten har dock någon volym förombyggnad av småhus inle i bostadsförbätlringsprogrammet. Ifråga om ombyggnadernas inriktning har konstaterats en stark förskjutning motmoderna lägenheter.