prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Avsikten är atl avgiften skall justeras så snart säkrarekostnadsberäkningar kan göras och med hänsyn till erfarenheterna av bl. Med hänsyn tUl attdelar av avgiften kommer att behöva reserveras för att läcka kommandebehandlingskostnader är det enligt min mening lämpUgt att influtna medelfonderas särskilt och görs räniebärande. Det ankommer på regeringenatt meddela närmare föreskrifter härom. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen dels föreslår att godkänna vad jag harredovisal rörande ändrad användning av bränslemiljöfonden, dels bereder tilUaUe atl ta del av vadjag har anfört om utformningen av avgifissystemel för miljöfarligabatterier. 1985/86 Utgift 109425448 1986/87 Anslag 100282000 1987/88 Förslag 103 313000 är central förvallningsmyndighel för ärenden om naturvård, däriinbegripet vattenvård, luftvård och renhåUning utomhus, samt om röriigtfriluftsliv, jakt och viltvård, aUt i den mån sådana ärenden ej ankommer pä annan myndighet. förvaltningsområde hör även ärendenenligt miljöskyddslagen (1969:387) i den mån dessa ej ankommer eller annan myndighel. Verkel har vidare tilluppgift att leda och främja företrädesvis måiinriklad naturvårdsforskning ochundersökningsverksamhet inom naturvårdsområdet. organisation m.m.framgär av förordningen (1967: 444) med instmktion för slalens naturvärdsverk. Konsekvenserna av en fortsall nedskärning avmyndighetsanslaget innebär all verket bl. a. skulle behöva avskeda ca 50anställda inom tre är. Del föreligger svårigheter att göra ytterligare ingrepp iverksamhelen utan att de miljövårdsmäl och intentioner som regeringendeklarerat skall gälla, hotas. Om verkel även ifortsättningen skall utsättas för genereUa besparingar kommer verket att bli tvunget atl i ännuhögre utsträckning använda sakanslag föralt finansiera personalresurser. En sådan utveckUng är inte önskvärd eller bra dä möjligheten liU älgärder ifält minskar i molsvarande grad. För all komma tillrätta med finansieringen av personalkostnaderna utan atl verkel skallbehöva minska ambitionsnivån pä miljövårdsarbetet är det nödvändigt atl medlenför verkets personalkostnader ökar med minst tio årsarbelskrafter/år . Uiöver dettamåste ocksä verkels lokalkoslnader och övriga omkosinader under de tre kommandeåren öka för alt dessa ej skall behöva belasta sakanslagen. För budgeiårei1987/88 begär en ökning av anslaget. Prop.1986/87: Bil. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Särskilda undersökningar Övrigt -1-3935000 (-1-3 182000) Ersättning för särskilda undersökningar Inom miljövården liksom inom andra samhällsområden ärdet nödvändigt atl åtgärder fortlöpande vidtas för att effektiviseramyndighelernas arbete. Därvid måste bl. a, tas till vara aUa möjligheter altgenom omprioriieringar och ralionaUseringar skapa utrymme för tiUräckligainsatser inom de mest angelägnaområdena. Detla bör gälla såväl inom olika myndigheler som när del gällermiljövårdsorganisationen i slort. Somjag tidigare redovisat har regeringenijuni beslulat om en översyn av miljövårdsorganisa-lionen (Dir. 1986:25).Uppdragel skall redovisas . Inom ramen för detta utredningsarbete kommer bl. a. naturvårdsverketsroll och funktioner i del framlida miljövårdsarbetet att övervägas. avvaktanpå denna översyn harjag för nästa budgetår beräknai anslaget Prop. 1986/87:IOO utan reduklion enligt huvudförslagel. Naturvårdsverkethar i särskild framslällning begärt medel lill elt laboratorium för analys avmiljögifter. Enligt verket har behovet av analyser av organiska miljöföroreningar i extremtlåga koncentrationer ökal snabbi. är uppmärksamheten främstfokuserad till dioxinproble-met. VerketframhåUer emeUertid atl används ett stort anlal kemiska produkter ochprocesser som kan ge upphov tiU miljöproblem av motsvarande komplexitel som dioxinulsläppen. finns inget myndighelslaboratorium som klarar av dessaspåranalyser och landels lotala kapacitet är otillräcklig. Enigheten är mycket storbland remissinslanserna i fråga om behovel av ökade resurser för analyser avmiljögtfter. Flera remissinslanser framhåller emellertid alt också andra alternativ än börövervägas när det gäUer frågan omvar sådana resurser bör förläggas. Inom tas för närvarandefram etl kompletterande underlag i denna fråga. Jag vill för egen del framhålla att jag delar bedömningen atletl klart behov av ytterligare analysresurser föreligger bl.a. när detgäller dioxiner. Jag avser atl återkommatiU regeringen med förslag om hur en försiärkning av kapaciteten skallgenomföras sä snarl beredningen av ärendet är slutförd. Med hänvisning till sammanstäUningen hemställer jag altregeringen föreslårriksdagen atl tiU /88 anvisa etl förslagsanslag av 103313000kr. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslaget användsför information inom miljövårdsområdet. Från anslaget utgär också avregeringen bestämda bidrag till vissa organisaiioner. Strävanefter atl decentralisera beslulen i samhället medför för många cenirala ämbetsverk atl tyngdpunkten iverksamheten förskjuts mot funktionersom insamling och förmedling av kunskaper, planering, rådgivning och fortbildning. För sker enkraftig sådan tyngdpunktsförskjutning. Såväl kunskaper som samlas in ochbearbetas i forsknings- och under sökningsverksamhet och i utredningar sominformalion om olika åtgärder i 43 denlöpande myndighetsverksamheten måste spridas för atl medvetande- Prop.1986/87: 100 göraskilda grupper om miljöproblemen och för alt resurserna Bil, 16 skall bU utnyttjade på effektivast möjliga sätt.Naturvärdsverket prioriterar arbetetmed allmänna råd såväl på nalurvårds- som miljöskyddsområdet ochden nödvändiga kompletteringen med utbildningsinsatser i samband med utgivandet av allmänna råd. För /88 anser verket detnödvändigt att avsätta ökade medel förinformalion om våra nationalparker. Vidare beräknas etl ökat medelsbehov för arbetet medfjällsäkerhetsfrågorna. I takt med atl antalet nationalparker ökal de senasleåren drar informationsinsatserna kring parkerna allt större kostnader. Antaletbesökare i nationalparkerna har också ökatkraftigl bl. a. beroende på den ökande turistströmmen. Detla gör alt upplagorna av informationsmaterialet stigit längtöver vad som kunnal beräknas. Förvarje park krävs att det finns relevant information bäde på svenska och på deslora turistspräken för alt i någon mån leva upp till inlernationell slandard.Utöver enkla informationsfoldrar behövs ocksä faktahäften som berättar mer utförligt om parken, dess historia,geologi, fauna och flora. De ideellanaturvärdsorganisationerna har stor betydelse för opinionsbildningen påmiljövårdsområdet. Deras verksamhel bör därför få ett fortsatt statligt slöd. för budgetåret1987/88. Elt ökat medvetande hos en bred allmänhet om miljö- ochenergifrågorna är nödvändigt för att en aktiv miljöpolitik skall kunna drivas. Deideella miljöorganisationernahar här en viklig funktion genom att sprida information och kunskap.Organisationerna fungerar främsl som opinionsbildare och engagerarsig ofta i miljöfrågor av lokal karaktär. En del av organisalionema bedriverdessutom viss utbildningsverksamhet. Trols att en stark fokusering skell på miljö- och energtfrågorna desenaste åren saknas tyvärr alltjämttiUräcklig kunskap hos många människor. För min del ser jag del som särskiU angeläget att skolungdomen, utöver den utbUdning som sker i skolan, erhållerkunskap om miljön och energin och deproblem som finns. Den samlade miljörörelsen har arbetat fram ett program för information i skolorna. För att dettaskall kunna genomföras harjag beräknai medel under anslaget för ettengångsbidrag av 2 milj. kr. Sammanlagt bör anslaget föras upp med etl beloppav 6,5 milj. kr. för nästa budgetår.Den nuvarande verksamheten bör därmed kunna fortsätta med den inriktningnaturvårdsverket har angett. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Miljövårdsinformation /88 anvisa etl reservationsanslag av . Övervakning avmiljöförändringar, m. m. Prop.1986/87:100 1985/86 Utgtft 26156046 Reservation 7013 482 1986/87 Anslag 30300000 1987/88 Förslag 31200000 Anslaget används föratt bekosta utredningar och undersökningar inom miljövårdsområdet, i försiahand rörande miljöskydd inom industrin och inom kommunerna samt naturvårdsutredningar ochnalurinventeringar. Från anslaget beslridsockså kostnader för programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK), Inom ramen för programmeigörs regelbundna provtagningar och undersökningar över hela landel.Programmels syfte är att övervakalångsiktiga och storskaliga förändringar i miljön, att utgöra en referensför den lokala recipienlkonlrollen samt alt belysa förorenings-transport iluft, mark och vatten. Under det senaste årel har ulvärderingar av PMKgenomförts. Vid utvärderingarna har bl. a. pekats pä behovet av ell ulökatkemiprogram och en utbyggdbiologisk effektövervakning. Etl utvidgat kemiprogram inom PMK kommer att ge information om olika organiskamiljögtfthalters utveckling och mm. av denna typ ger värdefullaupplysningar om källor och spridningsvägar men säger ingenting om de eventuellariskerna med uppmätta halter.Kemiprogrammet mäste därför kompletteras med biologisk effeklövervakning.Erfarenheter av mångåriga miljögiftsludier visar att vissa djurslag, som l.ex.säi och rovfågel, är de känsligaste varningssystemen för effekter avmänga miljögifter. Decentraliseringenav miljötiUsynen tUl nivå medför ett stort behov av aUmänna rädför tiUsynen i vid mening inom olika branscher. Anvisningar för provtagning och analysbehöver ocksä tas fram. Avfalls-och återvinningsfrågorna tilldrar sig etl ökalinlresse. För alt dessa frågor skaU kunna hanteras på etl mer adekvat säll änför närvarande fordras en betydligt bättre kunskap om de olika leden i avfalls-och återvinningskedjan. Ocksä havsföröreningarnä kräver ökad uppmärksamhet.Både och väslkustomrädet har givh exempel pä allvariiga förändringar ochstörningar. Bland övrigtmiljöskyddsarbete kan nämnas insatser för all minska trafikensmiljöolägenheter. Naturvårdsverksamheten innefattar bl.a.grus- och våtmarksinvente ringar, projekt rörande fauna- ochfloravård saml planering av områden för rekreation och frUuftsliv. Utarmningen av landskapsbiotoper, fauna och flora är etl av 1980-talets viktigaste miljöproblem. På grund av strukturra tionaliseringen inom jordbruket är ängs- och hagmarker särskiU utsatta. Andra exempel på angelägna projekt är inventering av strandängar, jämfö relse av naturvärden i de slora norrlandsälvarna, urvalskriterier förnatur skogar och inventering av utbredningen av hotade arter, mark för närre kreation, skogsbrukets påverkan påhålhäckande fåglar och skador vid barmarkskörning i fjällen. Engenomgång av önskvärda nya utredningar och undersökningar inom Prop.1986/87:100 anslagels två delområden för /88 visar ett totaltbehov av Bil. 16 ca 42 milj. kr. Efter en priorilering av de mest angelägnauppgifterna och en samordning av olika aktiviteter har verket kommii fram tillall med en anslagsram av knappt 35 milj.kr. bör målinriktningen med anslaget kunna upprätthällas. Det är angeläget att programmet för övervakning avmiljökvalitet drivs vidare på ett sä effektivi sätt som möjligt.Naturvårdsverket har låtil ulvärdera programmet. I utvärderingarnahar bl. å. behovel av både elt utökat kemiprogram och en ulbyggd biologisk effeklövervakningunderslmkits. Det är angelägel alt vid sin prioritering avanslagels användning under /88 tar till vara de erfarenheler somredovisats vid de ulvärderingar som skett. Med utgångspunkt i bl, a,dessa ulvärderingar bör vidare i anslulning till sinanslagsframslällning för budgetårel 1988/89 liU regeringen redovisa en samlad plan för den fortsallaverksamheten inom programmet i ett längre perspektiv. Sammantaget bör förövervakiiings-, utrednings- och undersökningsverksamhet under förevarande anslag anvisas 31,2 milj, kr,för nästa budgelår. Jag hemsläller atl regeringen föreslår riksdajgen att lill Övervakning avmiljöförändringar, m. m. för /88anvisa ett reservationsanslag av . I bereds vissa frågor ominriklningien av den framlida forskningspolitiken. Arbetet bedrivs med sikte på alt en proposUion i ämnetskall kunna föreläggas . Iavvaktan på atl beredningen slutförs föreslår jag all anslaget förs upp medoförändrat belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, liU Miljövårds-forskning för /88beräkna etl reservationsanslag av 68150000kr. 1985/86 Utgift 87553150 Reservation 97132165 1986/87 Anslag 163000000 1987/88 Förslag 163000000 46 Från anslaget bestrids kostnader föråtgärder mot försurningen såsom Prop. 1986/87: 100 statsbidrag liU kalkning avsjöar och vattendrag, uppföljning m.m. av Bil. 16 kalkningsverksamheten, försöksverksamhet med kalkning av mark och grundvattensamt informationsinsatser. Vidare utgår medel för åtgärder i grundvattentäkter,mark- och skogsinventeringar, övervakning av luftvårds- ochförsurningsproblem, forskning om skogsskador och gmndvat-tenförsurning samtbehandling av gmvavfall. Naturvårdsverketsförslag för /88 följer i huvudsak den aktionsplan mot luftföroreningar och försurning som utarbetades avnalur-, vårdsverket i samarbete med en rad andra myndigheter under år1984 och som låg till gmnd för regeringens förslag i prop. 1984/85:127om program mol luftföroreningar och försurning. Anspråken på medelför att åtgärda ytvatten är nägot lägre än beräknat. En ökad kalkning av mark i närheten avytvatten kommer emellertid att ske. Del ären mer ekologiskt optimal metod som ocksä ger längre varaktighet, men sommedför ökade kostnader. Ökade, statsbidrag krävs för åtgärder avgmndvattentäkler. För atl kunnafultfölja arbetet med de ulsläppsbegränsande ålgärderna i och del inlernationella arbelelkrävs särskilda lekniskl inriktade utredningar.Sverige har också förbundit sig alt medverka i det s, k. Euro-tracprojektei(via EUREKA), som är ett samordnat europeiskt projekt, som syftar till att få ökad kunskap om hur olika länder päverkarvarandras miljöer och alt utarbeta underlag för optimalaåtgärdsslrategier, Arbelel inomkonventionen om gränsöverskridande luftföroreningar kräver också utredningsarbete, om () skall kunnabehälla sin pådrivande roU, För övriga insatsområden äranslagsbehovet i stort sett oförändrat. En viss minskning fömtses förförsöksverksamheten avseende mark och grundvalten, medan informationsinsatsernabör öka för atl på ett bäitre sätl kunna nå ut med fakla om forskning ochåtgärder i , bäde nationellt och inlernationeUt. uppskattar mol dennabakgmnd anslagsbehovet /88 tiU 184milj. kr., vilkel överensstämmer med aktionsplanen. Försurningen av mark och vatten är ett av våraaUvarligaste miljöproblem. För att vi skall kunnarholverka en fortsall negativ utveckling är det nödvändigt att älgärder av en mängd olikaslag vidlas i enlighel med det handlingsprogram mot luftföroreningar och försurning som regeringen vären 1985 presenterade för . Iavvaktan på att betydande minsk ningar av utsläppen i stora delar av märkbart kan minska nedfallet av försurande ämnen över är en fortsall kalkningsverksamhet ett nödvändigt inslag i ålgärdsprogrammet. () har i en rapport i seplember 1986, Statsbi- 47 dragtill kalkning av sjöar och vaitendrag, granskat , Prop.1986/87: 100 och länsstyrelsernas arbete med kalkning avsjöar och Bil, 16 vallendrag. I rapporlen pekas på vissa brister i dennuvarande hanteringen av stödet lUl kalkning. Rapporten tyder bl. a. på allkalkning inte kommer lUl slånd i den omfattning som förutsatts ihandlingsprogrammet. Somjag redovisat iinledningen har inom påböijats ett arbete med allutarbeta ett förslag till en fortsättning av handlingsprogrammet efter den nu gällande treårsperioden.Häri ingär också att utvärdera denverksamhel som bedrivs enligt det nuvarande handlingsprogrammel. Resultatet avdetla arbete kommer alt redovisas i samband med verkels anslagsframslällning för budgetårel 1988/89. Jagförutsätier alt i anslulning till den genomgång som nupågår också tar upp de problem som RRVpekat på i sin rapport och redovisar förslag till sådana ändringar som behöver vidtas för atl effektiviserakalkningsverksamheteh. Med hänsyn lUl den belydande reservationsom föreligger på anslaget och tiU vad RRVanför om den nuvarande faktiska omfattningen av kalk-ningsverksamheien börerforderliga åtgärder för atl fuUfölja handlingsprogrammet kunna genomförasinom ramen för ett oförändrat anslag för nästa budgetår. I avvaktan på denöversyn som genomförs föreslår jag därför att anslaget förs upp med ettoförändrai belopp av 163 milj. kr. för /88. Jaghemställer all regeringen föreslår alt tUl Ålgärder mot försurningen förbudgeiårei 1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . Särskilda projekt på miljövårdens område 1986/87 Anslag 14000000 1987/88 Förslag 15500000 Frän anslagetbestrids under /87 bl. a. bidrag tUl värd av del äldre odlingslandskapet samt vissakostnader för att förbättra situationen förRingsjön i . Anslaget avräknas mot tillgängliga miljöavgtfter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Den pågående ralionaliseringen av jordbruket medför enutarmning av det tidigare mer varieradeodlingslandskapet med åker, ängs- och hagmark, innehållande de mest art- och individrika växt- och djursamhäUena i svensk natur. Del är en myckel angelägen naturvårdsålgärd alt bevara etl urval av dessa marker för framtiden. Det sker bäst och mest ekonomiskl genom riklat slöd till jordbruksförelag i trakten. För ett fortsatt stöd till nalurvårdsåtgärder i odlingslandskapet beräknar verket ett medelsbehov av 10 mUj. för /88. För att övervaka olika utsläpp liU vattenoch de effekter som utsläppen Prop. 1986/87: 100 får på sjöar, vattendrag ochkuster bedrivs inom många områden s.k. Bil. I åtskilliga fall bedrivs en samordnadrecipientkonlroll. vilkel innebäratt i princip samtliga företag i anslulning till etl visst vattenområdefinansierar etl gemensaml kontrollprogram. På sä sätt uppnås effektivitet säväli fråga om provtagning, analys som rapportering och därmed också ekonomiskafördelar för de inblandade parterna. Såväl berörda länsslyrelsersom och samt flera vattenvårdsförbund harbetonat det angelägna i atl jordbmket som jämställd part med kommuner ochindustrier delar ansvar ochkostnader för vattenrecipientkontroilen. Man undersiryker dock de problem som är förknippade med formernaför jordbrukets medverkan, vilkel bottnar i det stora anlaletjordbmksförelag. Det är inte rimligt att försöka debilera varje enskilljordbruksföretag kostnaden för kontrollen.En mera rationell hantering vore någon form av avgiftsfinansiering. mening bör en del av de inkonisler statsverket får in pågödselmedelsavgiften användas för bekostande av recipienlkonlrollen. a. i etl urval av åslräckor och sjöar inom jordbruks-slätterna som bör anses vara i mera betydandegrad påverkade av jordbruket har inom en total kostnad förjordbrukels medverkan irecipienlkonlrollen beräknats tUl 5 milj. kr. för /88. Naturvårdsverkels verksamhel med nalurvårdsåtgärder iodlingslandskapet har inletts med atl verket under innevarande budgelårkommer att Iräffa avtal med bmkare av kända nalurvårdsobjekt. Del är angelägetatt verksamhelenfår fortsätta och utvidgas. Medel från anslaget bör användas för bl. a. riktat slöd tilljordbruksföretag för att bevara ett urval av värdefulla ängs- och hagmarker.Sädana marker representerar ofta både naturvärden och kulturhistoriska värden,vilket bör vägas in vid urvalet av områdenför bevarandeålgärder och när vårdinsatser planeras. Samråd bör i dessafrågor ske med . Jag delar ocksä naturvårdsverketsuppfattning atl del är angeläget all särskildamedel under della anslag kan avsättas lill recipientkontroU i . jordbmket.I första hand bör sådan kontrollverksamhet påböijas i de södra delarna av landet bl. a. i och samli Östergötiand. Del bör ankomma på att närmare priorilera deområden tiU vUka medel från anslaget skall anvisas. Det bör sedanankomma på bl.a. länsstyrelserna ochvaltenvårdsförbunden alt svara för genomförandel av kontrollen. Vidare bör medel från anslaget avsättasför fortsatt tillsynsverksamhet avseende främst Ringsjöområdei. Sammanlagtberäknarjag medelsbehovet under anslaget tUl 15,5 milj. kr. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen atl till Särskilda projekt påmiljövårdens område för budgetårel 1987/88anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 39538 371 Reservalion 558273 1986/87 Anslag 40000000 1987/88 Förslag 40000000 Från anslagetbestrids kostnader för statens förvärv av värdefuUa naturområden. De nalurvårdsobjekt somförvärvas med utnyttjande av medel från anslaget Uksom vissa andranalurvårdsobjekl i statens ägo redovisas på naturvårdsfonden. Från anslaget bestrids vidareersättningar enligt naturvärdslagen (1964:822)samt 86 eUer 122 § byggnadslagen (1947:385) i dess lydelse intiU . Från anslaget kan utgå statsbidraglill kommun eller stiftelse för skydd av mark förnalurvårdsändamål. Dessutom får anslagetdisponeras för utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader isamband med säkerställande av mark för naturvårdsändamål. Syftet med anslaget är atl skydda representativa områdenoch unik svensk natur som ärav betydelse för artbevarandel, för den vetenskapliga naturvården och förfriluftslivet. sker dels genom förvärv som främsl inriktas på områden avvelenskapligl intresse, dels genom inträngsersätl-ningar och dels genom bidrag lUl kommuner för skydd av friluftsområden.Naturvårdsverket anser sig tvunget alt priorilera en höjning av anslagetför vård av naturreservat och föreslär därför elt oförändrat anslag för markinköpoch inlrångsersättningar under budgetårel 1987/88. Betydandemarkområden, bl.a. urskogsområden med högsta skyddsvärde, kräver omedelbarainsalser för skydd och bevarande. Jag anser det vara angeläget att skydd kanges ål områden som är av särskilt stor betydelse från naturvårdssynpunkl. Jagbilräder därför naturvärdsverkets förslagoch förordar att anslaget bibehålls på en oförändrad nivå. Anslaget börför nästa budgetår föras upp med oförändrat 40 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att lill förnalurvård för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Vård av naturreservat m.m. Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 32860543 Reservalion 112140 1986/87 Anslag 36200000 1987/88 Förslag 47300000 Frän anslagetbestrids kostnader för värd och förvaltning av naturvärdsobjekt avsalla enligt naturvårdslagen(1964:822) och ännu inte avsatla objekt vilka redovisas pä nalurvårdsfonden. Vidareulgår från anslaget bl. a. bidrag till värdav hagmarker med ädellövskog samt lill andra landskapsvårdande åtgärder inom odlingslandskapet.Från anslaget får även beslridas kosinader för upprättande av skötselplaner förännu inle avsatta nalurvårdsobjekl,för särskild tillsynspersonal i fjäUvärld och för bemanningav vissa ulsjöplalser. Huvuddelen av anslaget används för vård av objekt somsäkerställts genom förvärv och ersättning. Härav används störte delen föriståndsättning och underhåU av rester av äldre odlingslandskap. I förvärvetingår ofta byggnader och anläggningar som behöver mstas upp. I vissa fall måslenya byggnader uppföras. Det samladeresursbehovet för /88 uppgår till 65 milj. kr., vilket erfordrasför att på ett lillfredsställande sätt klara vård och förvaltning avnationalparkerna och naturreservaten samt skötseln m. m. av del slalligaledsyslemel i fiällvärlden. är har belydande insatser tillförts vården avnaturvärdsobjekt som beredskapsmedel. har beredskapsmedlen minskatradikalt. Ulvecklingen framgär av all den toiala medelstilldelningenför /83 var nära 60 milj. kr., varav 24,3 milj. kr. påanslaget och 35 milj. kr. För /86 kan medelstilldelningenberäknas till ca 42 milj. kr., varav 32,2 milj. kr. pä anslaget och ca 10milj. I reala termer blir utvecklingen än mer negativ. Verket yrkar /88 en ökning av anslaget tUl 50 milj. kr. ).Ökningen avser dels pris- och löneomräkning om 1,8 milj.