prop · GA03145 · 1986-12-31 00:00:00 — Stadshypoteksföreninghar till ändamål att inom sitt verksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende 1. bebyggelsesom är avsedd att användas huvudsakligen till bostäder, affärslokaler ellerlokaler för allmänna ändamål och 2. bostadsrätt ibebyggelse som avses under 1. Förening fär även driva annan verksamhet som har sambandmed långivningen. Föreningsbehållna årsvinst skall avsättas till en säkerhetsfond i den mån inte annatföljer av fiärde stycket. Säkerhetsfondenskall uppgå till lägst ett belopp som svarar mol en procent av föreningens skulder. Om föreningej kan uppfylla i andra stycket angivet krav, skall säkerhetsfonden sammanlagdmed övriga föreningars säkerhetsfonder och kassans reservfond uppgå lill lägstett belopp som svarar mot av kassans skulder. Kassan meddelaranvisningar om tillämpningen av denna bestämmelse. Om deti andra stycket angivna kravet är uppfyllt, får ur årsvinsten avsättning görastill en kapiialtäckningsfond. I denmån förenings medel ej behövs i rörelsen får de göras räntebärande påbetryggande sätt. Föreningsbehållna årsvinst skall avsättas till en säkerhetsfond eller en kapdaltäckningsfond. Säkerhetsfonden skall uppgå till lägst ett belopp somsvarar mot en procent av föreningens skulder. ej kan uppfylla i andra stycket angivet krav, skall säkerhetsfondensammanlagd med övriga föreningars säkerhetsfonder och kassans reservfond uppgåtill lägst ett belopp som svarar mot av kassans skulder. Kassanmeddelar anvisningar om tillämpningen av denna bestämmelse. Avkastning av säkerhetsfonden skall läggas till fonden.Överstiger denna två procenl av föreningens skulder, får dock avkastningen ef- Föreningsmedel skall göras räntebärande genom placering på betryggande sätt. Avkastningav säkerhetsfonden skall läggas till fonden. Överstiger denna tvä procent avföreningens skulder, får dock avkastningen ef- ler medgivande avkassan användas ter medgivande av kassan användas Prop. till attbestrida föreningens förvalt- till att bestrida föreningens förvall- 1986/87: 145 ningskoslnader eller, i den mån det- ningskostnader. ta ejbehövs, till att bereda medlemmarna lättnad i lånevUlkoren. Stadshypotekskassan BUaga 3 Prop. 1986/87;145 Genomlagändring gavs rätt att lämna län avseende bostadsrätter(SFS 1983:958). Detta skedde sedan övriga bostadsfinan-sieringsinstitul givitsmöjlighet alt bedriva sådan utlåning genom särskilda finansbolag. För atl skapalikvärdiga konkurrensfömtsättningar ålades därvid ett särskilt kapitaltäckningskravi fråga om bostadsrättsutlåningen, som i princip skulle motsvara de högre kravpå kapitaltäckning som gällde i finansbolag jämfört med kreditaktiebolag.Sedermera har övriga institut fått rätt att förlägga även bostadsrättsutlåningenlill själva kreditaktiebolaget. Redannär lagstiftning var aktuell diskuterades frågan om vissa äldreassociationsformer skulle kunna behandlas som jämställda med bostadsrättsföreningar,nämligen bostadsförening och bostadsaktiebolag. Pågrund av den osäkerhet som förelåg beträffande de rättsliga förutsättningarnaför pantsäUning av andel i bostadsförening respektive aklie i bostadsaktiebolagbeslöt man sig emellertid vid det tillfället för att begränsa beläningsrätten lillenbart bosladsrättslägenheter. Denna inskränkning till bostadsrätten gjordes sävälför som för de övriga bostadsfinansieringsinstituten. Dennya kreditformen för bostadsrätterna fungerar enligt allmän uppfattning väl.Beträffande de äldre associationsformerna har diskussionen förts vidareeftersom erfarenheterna visat på elt icke oväsentligt behov av att i ordnadeformer kunna finansiera även dessa boendeformer. Det bör tilläggas att ettförhållandevis stort antal bostadsföreningar finns i flera större städer.Antalet bostadsaktiebolag är mera begränsat. Päinitiativ av har en utredning gjorts om de rättsliga fömtsättningarnaför atl kunna godta andel eller aktie i de aktuella associationerna sombankmässig säkerhet för län. Utredningen har klarlagt att andel ibostadsförening respektive aktie i bostadsaktiebolag kan erbjuda betryggandesäkerhet för lån under förutsättning atl föreningens stadgar respektivebolagels bolagsordning innehåller föreskrifter om en oupplöslig koppling mellanandelen eller aktien och nyttjanderätten till viss lägenhet. Dennanyttjanderätt får inte heller vara tidsbegränsad. Stadshypotekskassanhar nu erfarit att regeringen har godkänt ändringar i bolagsordningen för fleraav de bostadsfinansierande kreditaktiebolagen som innebär atl derasbelåningsrätt utsträckts på angivet sätt. Kassan får därför hemställa om att fåmotsvarande ändring genomförd också i de för gällandeförfattningarna. Ilagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar finns bestämmelser som syftar pä bostads- rältslångivningen i 19, 28 och 40§§. En lämplig lagstiftningsteknik skulle kunna vara att i 19 § föra in etl nytt andra stycke, av innebörd alt med bostadsrätt genomgående skall förstås också andel i förening eller aktie i 33 3 1986/87. bolag av det slag som kan godkännas. På liknande sätt böri reglementet (1968:654) för stadshypotekskassa och för stadshypoteksföreningaren bestämmelse av samma innebörd kunna läggas in som jn ny 34d§, som dessutombör innehålla en särskild föreskrift om alt föreningens stadgar respekfivebolagets bolagsordning måste prövas särskilt i vaije enskilt fall. Kassans föreslagna lagändringar har följande innehåll. I frägaom sladshypotekslagens 19§ utgår Kassan därvid från nu gällande lydelse. Ändringenkan på samma sätt föras in i den nya lydelse som föreslagits i Kassans tidigareframställning . Lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1986/87; 145 har till ändamål att inom sittverksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende 1. fast egendom eller med tomt rätt upplåten fasfighet som bebyggs för att användas huvudsakligen till bostäder eller affärslokaler, 2. annanbebyggelse, om denna finansieras med stöd av statligt bostadslån ellerstatligt lån för anordnande av allmän samlingslokal, och 3. bosladsräU ibebyggelse som avses under I eller 2. Förening får även driva annan verksamhet som har sambandmed långivningen. har fill ändamål att inom sittverksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende 1. fast egendomeller med tomträtt upplåten fastighet som bebyggs för att användashuvudsakligen till bostäder eller affärslokaler, 2. annanbebyggelse, om denna finansieras med stöd av statligt bostadslån ellerstatligt län för anordnande av allmän samlingslokal, och 3. bostadsrätt ibebyggelse som avses under I eller 2. Vad idenna lag sägs om bostadsrätt skaU även gälla andel i bostadsförening elleraktie i bostadsaktiebolag där en utan begränsning i tiden upplåten nyttjanderätttill en lägenhet är oskiljaktigt förenad med andelen eller aktien. Förening får även driva annan verksamhet som har sambandmed långivningen. Reglementet (1968:654) för stadshypotekskassaoch för stadshypoteksföreningar Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lån mot säkerhet i Lån mot säkerhet i 34 a § Förlån mot säkerhet i bostadsrätt skall de villkor för belåning som anges i 30 §första slycket 34 a § Förlån mot säkerhet i bostadsrätt skall de villkor för belåning som anges i 30 §första stycket varauppfyllda i fråga om den fastighet vari bostadsrätten är upplåten. skall ha en god ekonomisk ställning och enbetryggande administration. varauppfyllda i fräga om den fastighet vari bostadsrätten är upplåten. skall ha en god ekonomisk ställning och enbetryggande administration. 1986/87: 145 34 b §Innan lån lämnas skall bostadsrätten värderas. Därvid gäller 32 §. Lån fårlämnas endast, om bostadsrätten kan anses utgöra betryggande säkerhet. Ombostadsrätten är pantsatt för tidigare lån, gäller 33 § första stycket. 34 c § Om kassan inte bestämmer annal, skall lånesökandensenast vid utbetalningen av beviljat lånebelopp lämna följande handlingar,nämligen 1. skuldebrev och pantförskriv-ningshandlingavseende bostadsrätten enligt formulär som kassan har fastställt, 2. bevis om attbostadsrättsföreningen i sitt lägenhetsregister gjort anteckning om panlförskrivningen, 3. handlingar somvisar att sökanden är innehavare av bostadsrätten. 34 b §Innan lån lämnas skall bostadsrätten värderas. Därvid gäller 32 §. Län färlämnas endast, om bostadsrätten kan anses utgöra betryggande säkerhet. Ombostadsrätten är pantsatt för tidigare lån, gäller 33 § första stycket. 34 c § Om kassan inte bestämmer annat, skall lånesökandensenast vid utbetalningen av beviljat lånebelopp lämna följande handlingar,nämligen 1. skuldebrev och pantförskriv-ningshandlingavseende bostadsrätten enligl formulär som kassan har fastställt, 2. bevis om attbostadsrättsföreningen i sitt lägenhetsregister gjort anteckning ompantförskrivningen, 3. handlingar somvisar att sökanden är innehavare av bostadsrätten. 34 d § Vad i detta reglemente sägs om bostadsrätt skalläven i tiUlämpliga delar gälla andel i bostadsförening eller aktie i bostadsaktiebolagdär en utan begränsning i tiden upplåten nyttjanderätt liU lägenhet äroskiljaktigt förenad med andelen eller aktien. Vid tillämpningen av 34 b § skaUsärskUt tillses att bostadsföreningens stadgar eller bolagets bolagsordninginnehåller föreskrifter om förhållandet mellan den upplåtna nyttjanderätten ochandelen eller aktien. Av konkurrensskäl är det angelägel att de föreslagna författningsänd-ringamasker sä snart det är möjligt. Bilaga 4 Prop. 1986/87; 145 Sammanställning av remissyttrandena över stadshypotekskassansframställningar (bilaga 1) och (bilaga 2). De flesta remissinstanser har tillstyrkt bifall tillkassans framställning eller förklarat sig inle ha någon erinran mot den. Ledamoten i fullmäktige i riksgäldskontorethar reserverat sig mot fullmäktiges yttrande och anfört följande. "Enligtmin mening bör inte riksgäldsfullmäktige nöja sig med en blank tillstyrkan av Stadshypotekskassansframställning. Efler avregleringen av kredilmarknaden måsle Stadshypotekskassansframtida ställning prövas i elt siörre perspektiv, där strävan skall vara attetablera konkurrens pä lika villkor mellan olika avser kapitalförsöij-ning, skaltemässig behandling m. - med vilken PKbanken instämmer; vill emellertid på nytt betona vikten avatt samtliga bostadsinstitut tillåls konkurrera på lika villkor. Härvid är attmärka atl Stadshypoteksinstitutionen har en gynnad skattesituation. till skillnad från övriga institut ingen vinstdelningsskatt.Denna konkurrensolikhet bör beaktas i samband med den rollfördelning pä marknadensom skall göras som en följd av kreditmarknadskommitténs arbete. I SFFs remissyttrande över kassans begäran 1986om bl.a. en grundfondshöjning ansåg SFFatt kassans framställning borde remitteras till kreditmarknadskommittén men förklaradesamtidigt alt SFF inte hade någon erinran mol bifall fill den föreslagnagrundfondshöjningen. Det senare av det skälet att kassans fortsatta utlåningsverksamhelkräver en anpassning av kapitalbasen. SFF har samma grundsyn i detta remissärende. Om det bedömsvara nödvändigt för kassans fortsatta utlåningsverksamhet har SFF ingen erinranmot atl gmndfonden höjs. Framställningen aktualiserar emellertid ånyo behovetav en gmndlig översyn - inom ramen för kreditmarknadskommitténs arbete - avreglerna för kassans verksamhet - särskilt grund-fondskonstmklionen. Eftersomalla bostadsinslitut numera finansierar sin utlåning med obligationer på marknadsmässigavillkor är det nödvändigt ur konkurrenssynpunkt att reglerna för kapitalbasensuppbyggnad är likformiga för instituten. Trols att kassan numera får betala enavgift till staten på för grundfonden innebär konstmktionenen klart billigare kapitalkostnad än vad konkurrenterna har. I denna frågahänvisas till vad SFF anförde 1986 avgivna yttrande. Fullmakt för regeringen att besluta omgrundfondshöjning Prop. .o . . 1986/87:145 Även 1 denna fråga har de flesta remissmstanserna mtemotsatt sig kassans Allmännapensionsfonden - första-tredje fondstyrelserna: I den nya kreditmarknadssituationen har låneverksamhetenkommit att öka väsentligt snabbare än vad som tidigare förutsetts och mantvingas, vilket kassastyrelsen understryker, till en lång framförhållning vadgäller de statliga garantiåtagandena. Fondstyrelserna delar här uppfattningenall nuvarande ordning med särskilda riksdagsbeslut vid varje ändring av kassansgmndfond framstår som onödigt omständlig i sammanhanget och bör omprövas. Några remissinstanser är negativa till förslaget. Förslaget om att beslutanderätten i frågan om gmndfondshöjningenskall överföras till regeringen inom en av fastställd ram avstyrker SFFmed hänvisning till att kreditmarknadskommittén bör pröva hela frågan omkassans kapitalbas. har, senast i sitt yttrandeöver Stadshypotekskassans begäran av om ökning av kassans gmndfond,framför att konkurrensneutraliteten mellan bostadsinstituten borde utredas. Ensådan utredning är än angelägnare nu när bostadsfinansieringen sker under heltandra fömtsättningar . De nya konkurrensförhållandena bör ställa änhögre krav på att institutens finansiering sker med bibehållenkonkurrensneutralitet. I avvaktan pä att fömtsättningarna för bosladsfinansieringsinstitutenverkligen klarläggs enligt begäran ser föreningen ingenannan möjlighet än att tillstyrka den föreslagna höjningen av garantifonden.På samma gmnder vill föreningen avstyrka förslaget att regeringen av riksdagenges en vid ram alt successivt öka Stadshypotekskassans grundfond i takt med utlåningsfillväxten. Beträffande kassans hemställan i övrigt konstaterarkommittén atl bl.a. bostadsinstitutens möjligheter till kapitalbasensuppbyggnad och anskaffande är föremål för översyn i kommittén. I samband meddenna översyn kan ställning las lill det formella förfarandel vid ökning av gmndfondsbe-loppet. Villkoren för utlåningen till föreningarna De flesta remissinstanser har lämnat förslaget utanerinran. har belräffande amorteringsvillkoren anfört följande. 4 1986/87. Beträffandeförslaget att slopa bestämmelsen i lagen om att Prop. lån normaltskall amorteras kan konstateras alt amorteringens storlek och 1986/87: 145variation under länets löptid är av bostadspolitiskt intressse. Med hänsyn tillatt - som kassaslyrelsen anför - någol motsvarande amorteringskrav inte finnsför övriga bostadsfinansierande institut - bör dock bestämmelsen kunna utgå urstadshypotekslagen. Därvid fömtsätter bostadsslyrelsen liksom också kassaslyrelsen att statsmakterna har andra möjligheter, bl. a. genom riksbankenskreditpolitiska medel, att få fill stånd önskvärda amorteringsregler. FuUmäktige i riksbank har beträffande allakassans förslag anfört att de föreslagna lagändringarna inte bör genomförasutan att de föregåtts av en helhetsbedömning av hur regelverket för de olika bostadsfinansierandeinstituten skall vara utformat. Fullmäktige har vidare anfört: Situationen pä den svenska kreditmarknaden härunder1980-talet påtagligt ändrats. Den tidigare relativt stela strukturen harsuccessivt lösts upp och ersatts med en alltmer hårdnande konkurrens mellanolika kreditinstitut och mellan olika finansieringsformer. Inte minst gällerdetta då avskaffade gällandeutlåningsbegränsningar för de olika kredifinstitulen. Denna ändrade kreditmarknadsstmktur har i hög gradpåverkat fömtsättningarna för sladshypoteksinstitutionens och övriga bostadsfinansierandeinstituts verksamhet. Sedan avskaffade utlåningsbe-gränsningama harde bostadsfinansierande instituten uppvisat en mycket snabb expansion - tillstor del på övriga kreditinstituts bekostnad och fått en starkareställning på kreditmarknaden än de haft. Mellan de olika bostadsfinansierandeinstituten råder en hård konkurrens. De fidigare klara skiljelinjernagentemot bankema håller pä att luckras upp. De bostadsfinansierande insfilulenskapitalanskaffning sker på ett mer rörligt sätl säväl lill form som tillräntevillkor än då upplåningens volym och villkor i storutsträckning var fastlagda av . De olika förslag till ändringar i lagstiftningen för stadshypoteksinstitutionensom framförs i ansökan har sin naturliga bakgmnd i den ovan skisseradeutvecklingen på kreditmarknaden. Sedda isolerade från verksamhetsreglerna förövriga institut verksamma på den svenska kreditmarknaden och betraktade ettoch etl kan förslagen framstå som välgrundade och syftande till att anpassa sladshypoteksinstitutionensverksamhetsregler till dagens kreditmarknadssiluation. Den samlade effekten av de olika föreslagna ändringarnareser emellertid, enligt fullmäktiges mening, frågor av mer övergripande artom konkurrensförhållanden och verksamhetsinriktning på svensk kreditmarknad.Är de regelverk t. ex. som styr de olika bostadsfinansierande institutensverksamhet inbördes konsistenta? På vilket sätt bör gränsdragningen mellan de bostadsfinansierandeinstituten och övriga kreditinstitut dras? Skall de bostadsfinansierandeinstituten utvecklas till "samhällsbyggnadsinstitut" eller skall enstrikt gränsdragning fortfarande finnas gentemot t. ex. de kommunfinansierandeoch näringslivsfinansierande mellanhandsinstituten? Av påtaglig belydelse för konkurrenssituationen är deolika institutens kostnader för sin kapitalanskaffning. Sladshypoteksinstitutionenskapitalbas utgöres framför allt av en gmndfond i form av en garanfiförbindelseutfärdad av . Övriga bostadsfinansierande institut är aktiebolagmed ett aktiekapital som skall ge ägarna en rimlig avkastning. Denstatliga garantin ställdes tidigare fill Stadshypotekskassans förfo- Prop. får Stadshypotekskassan betala en åriig 1986/87; 145 grundfondsavgiftom 0,. Under tidigare skeden, när de olika bostadsfinansierande institutensverksamhet strikt reglerades av föreskrifter, hadegarantiavgiftens nivå inte några nämnvärda effekter på konkurrensförhållandena.Med den snabba tillväxt och de ändrade marknads-fömtsättningar som nukarakteriserar de bostadsfinansierande instituten, och som manifesteras i Stadshypotekskassansbegäran om en höjning av grundfonden med i det närmaste från 12,5 miljarderkronor till , får frågan om avgiftens höjd en helt nybetydelse. och har anfört atl kassansframställningar bör behandlas av kreditmarknadskommittén innan ändringar i stadshypotekslagengenomförs. Däremotvill avstyrka samfiiga föreslagna förändringar ilagstiftningen. Även om en del av förändringarna huvudsakligen har karaktär avredaktionella ändringar, är de sammantagna konsekvenserna av förändringarnasvåra att överskåda. fömtsätter att den sittande Kreditmarknadskommitténser över lagstiftningen för Stadshypotekskassan och för allmänna hypoteksbank,som verkar under liknande författningsmässiga befingelser. Som ytterligareargument för ett avstyrkande vill peka på de storaskillnader i fömtsättningarna för verksamheten, som finns mellan stadshypotekskassornasverksamhet och övriga bostadsfinansieringsinstitut. Denna skillnad har visenast påpekat i ett remissvar av 1985 12 17 på en skrivelse från Sverigesallmänna hypoteksbank ang en ökning av ullåningsrätten. De skilda fömtsättningarnagör att en utredning om konkurrensneutraliteten på den marknad som både Stadshypotekskassanoch allmänna hypoteksbank verkar inom, borde göras. En sådan utredningkan göras fristående från kreditmarknadskommitténs arbete. Det förefaller,enligt Svenska sparbanksföreningens åsikt, uppenbart att hypotekskassornasfinansiering sker till betydligt förmånligare villkor än andrakreditaktiebolags, trots den garantiavgift på som kassorna får belalalill riksgälden. Om inle konkurrensneutralitet skapas, är risken för enallvarlig snedvridning av marknaden uppenbar. Flertaletremissinstanser har ställt sig negativa till förslaget. Den nuvarande bestämmelsenom placering av likvida medel uttrycker den försiktighet som kännetecknar ochenligt bankinspektionens uppfattning även måste kännetecknabostadskreditinstitutens verksamhet bl.a. med hänsyn till obligalionsinnehavarnassäkerhet. En reglering av kassans verksamhet som skulle ge legal möjlighel altbedriva allmän finansieringsverksamhet av större omfattning kan enligl inspekfionensuppfattning ifrågasättas och skulle medföra en sädan strukturförändring ochgränsdragning som kreditmarknadsutredningen har atl ta ställning till. Bankinspektionenhar inte något emot aU placeringsbestämmelsen i 11 § Prop. utformas eftermönster i lagen om . Vad 1986/87: 145 gäller denbegränsning som följer av 8§ sista stycket har inspektionen förståelse för attden med hänsyn till stora volymer förfallande obligationslän kan vålla problemunder kommande år. Enligt inspekfionens uppfauning bör emellertid enbegränsning gälla också i fortsättningen även om gränsen kan bestämmas pä ettannat sätt än f. n. Kassan har dock inte nu visat tillräckliga skäl för enändring av 8 § sista stycket i lagen. Inspektionen förutsätter atl kassanåterkommer i denna fråga när behovet av en ändring blir mer aktuellt. FuUmäktigei riksbank: Se ovan under punkt 3. uppfattning är det tveksamt om ytterligare möjligheter förlikviditetsplaceringen behöver införas. Speciellt marknaden för statspapper, påvilken Stadshypotekskassan är tillålen alt placera, har utvecklats avsevärtunder senare år och erbjuder nu en stor variationsrikedom ifråga om löptidertill marknadsmässiga räntor. Bankföreningenanser att en huvudprincip för bostadsinstitutens verksamhet bör vara attinstituten inte skall ge direktlån för annal än finansiering av bostads- och affarsfastigheteroch liknande. Det kan inte anses förenligt med bostadsinstitutens syfte att,ens kortsiktigt, instituten skulle få fritt placera i direktlån mot exempelvissäkerhet i värdepapper av skilda slag. Arbetsfördelningenmellan olika kreditinstitut är under översyn i kreditmarknadskommittén.Om det skulle övervägas atl ge regler som medger andra placerings-och direktlånemöjlig-heter än , är delta en principfråga angåenderollfördelningen på kreditmarknaden av sådant slag au den bör behandlas av kommiuén.Den föreslagna vidgningen av placerings- och utlåningsreglerna bör således avvaktaresultatet av kommitténs arbete, vilket bl.a. inrymmer en prövning av denframtida verksamhelen hos kredilakiiebolagen, fill vilken grupp avkreditinstitut de med konkurrerande bostadsfinan-sieringsinsfilutenhör. Bankföreningenutgår från atl, om vidgade verksamhetsmöjligheter ges fill (dvs.kassan och föreningarna) trots vad som ovan anförts, samma möjligheter ocksåkommer att i tillämpliga delar ges till övriga bostadsfinansieringsinsfitut.Detta är en gmndfömtsättning för alt alla berörda institut skall kunnakonkurrera på likartade villkor. Dennakonkurrensfördel för stadshypotekskassan förstärks av kassans särskilda konstmktionnär det gäller kapitaluppbyggnaden, dvs. med en stafiig grundfond som sättergränserna för upplåningsrätten. Trots att stadshypotekskassan sedan något årfår betala en avgift till staten på på gmndfonden innebär konstmktionenen klart billigare kapitalkostnad än vad konkurrenterna har. DeUa gäller ävenom man tar hänsyn till atl övriga bostadsinstituls kapitalbas reellt ger enupplåningsrätt som är fem gånger större än kassans "kapitalbas" ger. Motden beskrivna bakgmnden anser SFF det naturiigt att kassans framställning remitteras till den utredning som har att se över rollfördel ningen pä kreditmarknaden, nämligen kreditmarknadskommittén. Detta gäller i särskilt hög grad de förslag som i realiteten skulle ge stadshypoteks- 40 kassan rätt att bedrivaverksamhet av mer bankliknande karaktär, t.ex. Prop. kortfristiga direkfiån mot säkerhet av skilda slag av värdepapper. 1986/87;145 Beträffandede övriga föreslagna ändringarna finner kommittén det vara svårt att utan enbredare analys överblicka vilka konsekvenser ett genomförande av dessa skullefå. Denverksamhet som instituten på bostadsfinansieringsområdet driver har expanderatkraftigt och har nått en stor omslutning. Institutendriver sin verksamhet under olika associationsformer och regelsystem. Bl.a. gesolika möjligheter fill kapitalbasens uppbyggnad och anskaffande. Även på andraområden, t. ex. vad gäller belåningsändamålen och den skattemässiga behandlingen,kan skillnader föreligga mellan instituten.