prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — Lantbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet förärenden om lantbruket och lantbrukets rationalisering, trädgårdsnäringen ochträdgårdsnäringens rationalisering, rennäringen och rennäringensrationalisering, stöd till företag i glesbygd avseende de areella näringarna,kontroll och inspektion på växtskyddsomrädel. den allmänna hälso- ochsjukvärden bland husdjuren, foderkontrollen, djurskyddet samt veterinärväsendel,i den mån sådana ärenden inle ankommer på annan myndighel. Styrelsen ärchefsmyndighet för lantbruksnämnderna och deras orisombud, statenslantbrukskemiska laboratorium samt distriktsveterinärorganisationen. Styrelsenär ocksä tillsynsmyndighet över avbytarverksamheten inom jordbruket, statensutsädeskontroll och de lokala frökontrollanstalter som är behöriga att utföra statsplomberingav utsäde samt de lokala lantbrukskemiska kontrollanstalter vars stadgarstyrelsen fastställt. Styrelsen skall vidare följa verksamheten vid dehushållningssällskap för vilka styrelsen fastställt stadgar. Lantbruksstyrelsens organisation m. m. framgår avförordningen (1967:425) med instruktion för lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. Lantbruksstyrelsen har med hänsyn till besparingar undertidigare år beräknat besparingen för treårsperioden /88-1989/90 till 4,3%att fördelas /88, /89 och budgetåret1989/90. Lantbruksstyrelsen har föreslagit att ett nyttförslagsanslag inrättas avseende särskilda undersökningar m. m. i samband med foderkoniroll.För att åstadkomma en effektivisering av vattenhushållningsverksamheten föreslåsalt samtliga tjänster som lantbruksingenjör överförs från anslaget B 2.Lantbruksnämnderna till anslaget B I. Lantbruksstyrelsen. Beräknad ändring 1987/88 Prop.1986/87: 146 (därav lönekostnader) (-1-1700000) -(-8328000 Somjag tidigare föreslagit bör medel för lanlbruksstyrelsensförvaltningsutgifter anvisas under ramanslag. Jag föreslär att medel under anslaget beräknas medutgångspunkt i ett huvudförslag med en real minskning av utgifterna om förtreårsperioden med fördelningen J % första året och under vardera andraoch tredje året. För treårsperioden har jag beräknal utgifterna till 126958000kr. För /88 beräknar jag utgifterna till . Budgetenär beräknad i 1987/priser. Anslagen för budgetåren 1988/89 och 1989/90skall prisomräknas i vanlig ordning. Vidare bör 5,4 milj. kr. ställas till förfogande förutveckling och bedrivande av prognos- och varningsverksamheten, bidrag tillmaskinhandeln för anskaffning av mobila testutrustningar samt för försöks- ochutvecklingsprojekt inom ogräsomrädet i enlighet med vad jag tidigareföreslagit i prop. 1986/87: 80 bil. 7 om forskning. Jag har vidare beräknat . för vissa uppgifter ifråga om försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. Jag bedömeratt särskilda undersökningar m. m. i samband med foderkontroll bör inomramen för lantbruksstyrelsens resurser. Jag har även räknat med att . motsvarandekostnaden för 3 tjänster som lantbruksingenjör överförs från anslaget B 2. Lantbruksnämndernatill anslaget B 1. Med hänvisning till vad jag nu och i det föregående haranfört hemställer jag att regeringen föreslår all lill Lantbruksstyrelsen för /88 anvisaett ramanslag av . B 2.Lantbruksnämnderna Prop. 1985/86 Utgift 230050753 1986/87 Anslag 220297000 1987/88 Förslag 229840000 skall uppmärksamt följa lantbrukets tillståndoch utveckling samt vidta eller hos lantbruksstyrelsen föreslå de åtgärder somär påkallade eller i övrigt lämpliga, särskilt för atl åstadkomma en fortsattrationalisering inom lantbruket och trädgårdsnäringen. Nämnden svarar även förvissa statliga åtgärder i fråga om tillsyn över växtodling och husdjursskölsel,om skördeskadeskydd, skördeuppskattning och jordbruksstatistik saml omförsöksverksamhet och kursverksamhet inom tantbrukets område. Nämndenhandlägger vidare frågor inom rennäringens område och andra områden som enligtsärskilda bestämmelser ankommer på nämnden. Från anslaget bestrids även vissa kostnader förfiskenämnderna. Lantbruksnämndernas organisation m. m. framgår avförordningen (1967:425) med instruktion för lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnder- Lantbruksstyrelsen har med hänsyn lill besparingar undertidigare år beräknat besparingen förtreärsperioden /88- 1989/90 till 3,4%att fördelas /88 och med 1,vardera budgetåren 1988/89och 1989/90. Vidare har lantbruksstyrelsen föreslagit att de särskildamedel som ställts till förfogande under anslaget B 2. för intensifieradrådgivning om användning av växtnäring och kemiska bekämpningsmedel samt förrådgivning om alternativa odlingsformer ökas från 5 milj. kr. budgetåret1986/87 till 8milj. /88, 12milj. /89 och15 milj. kr. Särskilda medel om . föreslås ställas tillförfogande för grundutbildning av synemän. i har hemställt altytterligare besparingar inte läggs ut på och att intäklskravetinom lanlbruksverkets rådgivningsverksamhet sänks till . Beräknad ändring 1987/88 Prop.1986/87: 146 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Intensifierad rådgivning ( + 5656000) Tilllantbruksnämnderna influtna renbetesavgifter skall tas till uppbörd underanslaget för att användas inom renskötseln enligt föreskrifter som meddelas avlantbruksstyrelsen. Som jag tidigare föreslagit bör medel för lantbruksnämndernasförvaltningskostnader anvisas under ramanslag. Detta bör även gälla desärskilda medel som föresläs ställas lill förfogande för intensifieradrådgivning och under anslaget B I för halvering avbekämpningsmedelsanvändningen. Dessa båda anslagsposter finansieras medavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel och ställning måste därför tasinför varje budgetår vad gäller de belopp som kan disponeras för dessa ändamålmed hänsyn till tillgången pä avgiftsmedel. Jag föreslår att medel i övrigt under anslaget, medundantag för medel till lantbruksenheten i , beräknas medutgångspunkt i ett huvudförslag med en real minskning av utgifterna om förtreårsperioden /88-1989/90 med fördelningen första året och under varderaandra och tredje året. För treårsperioden har jag beräknat utgifterna till763916000 kr. För /88 beräknar jag utgifterna till . Inkomsterna för treårsperioden beräknar jag tillsammanlagt 96 milj. kr. För /88 beräknar jag inkomsterna till 32milj. För /88 beräknar jag således nettomedelsbehovet till229840000 kr. Budgeten är beräknad i 1987/priser. Anslagen förbudgetåren 1988/89 och 1989/90 skall, med de undantag som tidigare nämnts, prisomräknasi vanlig ordning. 1 nettomedelsbehovet för /88 har jaginräknat . till lantbruksenheten vid i Norrbottenslän. Inkomsterna vid lantbruksenheten i är därvid beräknadetill 1,3 milj. kr. Detta innebär alt huvudförslaget inle tillämpas för dennaenhet. De medel som avsätts till lantbruksenheten i skalltillföras . Jag harvidare beräknat . för vissa uppgifter i fråga om försörj- Prop.1986/87: 146 ningsberedskapen inom totalförsvarels civila delar. Jag förordar att 5,6 milj. kr. ställs till förfogande förintensifierad rådgivning om användning av växtnäring och kemiskabekämpningsmedel i jordbruket samt för rådgivning om alternativaodlingsformer. Medel för grundutbildning av synemän fär i mån av behovavdelas inom ramen för ordinarie medel inom anslaget. Med hänvisning till vad jag nu och i det föregående haranfört hemställer jag att regeringen föreslär att till Lantbruksnämnderna för /88anvisa ett ramanslag av . Särskilda åtgärder för jordbruket i norra anslag (förslag) lOOOOOOOO Jag har i det föregående (avsnitt 2.6.5) föreslagit attett belopp av lOOmilj. ställs till förfogande för ett åtgärdsprogram förjordbruket i norra . Medlen för treårsprogrammet bör i sin helhetanvisas under ett reservationsanslag för /88. Medlen föråtgärderna bör disponeras av lantbruksstyrelsen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår att till Särskilda åtgärder för jordbruket i norra /88 anvisa ett reservationsanslag av lOOOOOOOO kr. Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Under anslaget anvisas medel för att bestrida kostnadernaför prövning från djurskyddssynpunkt av nya djurhållningsmetoder,inredningsdetaljer m. m. i stallar och kostnader för viss verksamhet påförsöksdjursområdet. Till ledamöterna i de regionala djurförsöksetiskanämnderna har hiuills utgått endast rese- och traktamentsersättning samt iförekommande fall ersättning för föriorad arbetsinkomst. Lantbruksstyrelsen beräknar, med reservation för deförändringar som 34 kan föranledas av deförslag som utredningen om etiska frågor i samband Prop. 1986/87; 146 meddjurförsök presenterat i betänkandet (Ds Jo 1986; 3) Etisk prövning av djurförsök,kostnaderna till . för /88. Pris- och löneomräkning 146000kr. Nämnden föreslär en ökning avmedelsanvisningen med . avser ökade insatser inom områdeialternativa och kompletterande metoder till djurförsök och . avserökade medel för utbildning, för hälsoinventeringar och hälsokonlrollverksamhetav försöksdjur samt förstärkning av nämndens kansliresurser. Nämnden föreslår en föriängningav avtalel mellan staten och om gemensamfinansiering av alternativa och kompletterande metoder till djurförsök. Utredningenom etiska frågor i samband med djurförsök har i betänkandet (DsJo 1986:3) Etiskprövning av djurförsök lagt förslag om bl.a. viss ändring av organisationen avden prövningen. De förslag som utredningen lagt fram avser jagåterkomma till vid behandlingen av förslag till en ny djurskyddslag. Jag villdock redan nu ta upp utredningens förslag om att ledamöterna i dedjurförsöksetiska nämnderna bör erhålla sammanträdesarvode. Tillledamöterna i de djurförsökseliska nämnderna ulgår ersättningför rese- och traktamentskostnader enligt allmänna reseavtalet samt iförekommande fall ersättning för föriorad arbetsinkomst. I likhet medutredningen anser jag det skäligt att ledamöterna i de djurförsökseliskanämnderna fr. o. m. den även skall erhålla sammanträdesarvodeenligt beslut av regeringen om arvoden m.m. för vissa uppdrag inomdepartementens verksamhetsområde. Sammanträdesarvode skall även utgå till de ledamölersom förbereder ärenden till nämnds sammanträde. Jag beräknar kostnaderna försammanträdesarvoden lill ledamöterna till lOOOOOkr. 1beslut den 2juni 1984 (prop. 1983/84:107 bil. 6, JoU 30, rskr. 406) bemyndigade regeringen att ikläda sig de förbindelser som följde av ett avtal mellan staten och om samarbe te för att stödja viss forskning för att främja utvecklingen av alternativa och kompletterande metoder till djurförsök. Regeringen godkände avtalet i beslut den I4juni 1984. Avtalet gäller för tiden den Ijuli 1984-den 30juni 1987 och innebär att var och en av parterna bidrar till forskning rörande alternativa och kompletterande metoder till djurförsök med . under /85 samt med . vart och ett av budgetåren 1985/86 och 1986/87. kommer, efter samråd med medicinska forskningsrådet, att redovisa en utvärdering av den i avtalet avsedda forskningen. För att under /88 kunna upprätthålla en intensifierad forskning som syftar till en 35 minskad användning avförsöksdjur har jag för avsikt att för statens del Prop. 1986/87: 146föreslå en föriängning av avtalet atl gälla förtiden den Ijuli 1987-den 30juni 1988 på sådant sätt att parterna skall för periodentillskjuta ytterligare . Förlängningen av avtalet skall försin giltighet vara beroende av regeringens godkännande. Jag beräknar anslagetför nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att iklädasig de förpliktelser som följer av en förlängning av avtalet angående stöd tillforskning rörande alternativa metoder till djurförsök i enlighet med vad jaghar förordat i det föregående, 2. till Bidrag tUldjurskyddsfrämjande åtgärder för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen bör föreslå altbesluta att förkorta motionstiden lill . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1986/87: 146 BilagaI Dolum O"' FÖRSLAG TILL JORDBRUKSPRISREGLERING UNDER1987/88 - ,yj7'' IMNEHÄLLSFÖRTECKNING Sid Prop.1986/87; 146 2.1 Jordbruks- och livsmedelspoliti ska utgångspunkter 2.3 Marknadssituation ochanpassningsåtgärder i 3 prisregleriugemsutformning den 1juli 1987 - 3.2 Kompensation tiHjordbruket och förädlingsindustrin 4 prisändringar fr o M 1 1987 7 avbytarverksamhet.socialförsäkringsskydd, företagshälsovärd ochannan låginkomstsatsning införselavgiftsmedel M M /88 innehållsförteckning Sid Prop. 1986/87: 146 9 PRISREGLERINGEN PÄ OLIKA PRODUKTER 9.3 Förmäl ningsavgiftenför korn och havre 9.6 Effekterav sänkta priser på matärter 9.8 Borttagandeav mittpris och prisgränserför heläggpulver 9.9 Buffertzonerför nötkött och fläsk 9.10 Finansiering av djurens hälso- och sjukvård Bilaga 1 Förslagtill ändring i lagen (1967:340) om prisregleringpå jordbrukets område Bilaga 2 Särskiltyttrande från ledamöterna Bilaga 3 Särskiltyttrande från konsumentdelegationen Bilaga 4 Lantbruksstyrelsens förslag rörandelagen om förbud mot nybyggnad av djurstallar STATENS JORDBRUKSNÄfWD Dnr 402-400/87 Prop. 1986/87: 146 Statens jordbruksnämndangående prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdeför tiden - 30juni 1988 Regeringen uppdrog åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmareutformningen av prisregleringen på jordbruksprodukterutom sockerbetor och socker för tidenefter . Förslagenskall utformas med utgångspunkt i beslut omlivsmedelspol itiken (prop 1984/85:166, JoU 33, rskr 393). Av uppdraget framgåratt jordbruksnämnden skall beakta vad regeringenhar föreslagit i proposition1986/87:100 bil 11 om finansieringen av kostnaderna för djurens hälso-och sjukvård och kostnaderna för statistik påjordbrukets område. Jordbruksnämndenskall vidare beakta vad som anges i en till uppdraget bifogad PM beträffande uttag av förmälningsavgift. I nämnda PM anges bl a att regeringen och företrädare för Lantbrukets förhandlingsdelegationhar enats om att underlaget för uttag av förmalningsavgifter utvidgas till att omfatta havreoch korn för human konsumtion med undantag avmalt. En fortsatt tillämpningav det särskilda ränte- och Prop. 1986/87: 146 oförhindrad att inom den ram som tilldelasjordbruket föreslå andra åtgärder som kan främjaen jämnare inkomstfördelning mellanolika kategorier av jordbrukare. dessutomredovisa behovet av fortsatta åtgärder för 2 ALLMÄNNA UTGÅNGSPUNKTER Prop.1986/87: 146 2.1 Jordbruks- och 1ivsmedelsdoIi ti ska utgångspunkter Enligt beslut (prop 1984/85:166, JoU 33, rskr393) är huvudmålet för en samladlivsmedelspolitik att trygga vårt landslivsmedelsförsörjning såväl i fredstid sekunder avspärrningoch krig. Som likställda delmål under dettj huvudmål gäller att konsumenterna får tillgångtill livsmed;; av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna får e- -led andra jämförbara grupper likvärdig standard. Därutöver fin'; ett miljömål som innebäratt jordbruket och livsmedelsprodukticien måsteta hänsyn till kravet på en god miljöoch till behove* av en långsiktig och planerad hushållning med våranaturresurser. Konsumentmåletinnefattar vidare att konsumenterna skall ges goda möjligheter att väljamellan livsmedel av olika slag och att livsmedlen är fullgoda frånkost- och näringssynpunkt. Vid inkonstjämförelser skall hänsyntas till att jordbruket skall bärakostnaderna för produktion utöver den samhällsekonomisktmotiverade. Det är vidare angeläget med en bättreoch mer solidarisk inkomstfördelning mellanolika kategorier jordbrukare. Särskild uppmärksamhet börägnas fördelningsfrågornainom ramen för prisöverläggningarna. Riksdagsbeslutet innebäri fråga om prisregleringen på jordbruksprodukter att kompensation till jordbruketoch viss livsmedelsindustri för ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhet skall bestänmas efter obundna överläggningar. Hänsynskall därvid tas till aktuella förhållanden på marknaden, i jordbruket och samhällsekonomin i övrigt. Det ankommer enligt riksdagsbeslutet på parterna vid prisöverläggningarna att närmare överväga på vilket sätt kostnadskompensationen skall beräknas. Enligt statsmakternas beslut bör jordbruksnäringenta ett betydande ansvar i fråga omproduktionsanpassningen. 2.2 Internationell bakgrund Prop.1986/87: 146 På världsmarknaden för jordbruksprodukter råder sedan någraår en för exportländernaalltmer besvärande överskottssituation son tar sig uttryck i låga priser och hårdkonkurrens mellan säljarna. Den sjunkande dollarkursenhar förstärkt prisfallet, uttryckt i svensk valuta, på många varor.Generellt kan sägas att utsikterna, i varjefall för den närmaste framtiden ärdystra från exportörernas synpunkt sett. Den expansion avjordbruksproduktionen som sker över nästan hela världenhar utlösts av såväl rationaliseringsinsatser och teknisk-biologisk utveckling som nationella prisstödsåtgärder. ärmarknaderna i i-länderna i stort sett mättade. U-ländernasöker i första hand lösasin livsmedelsförsörjning genom ökad produktion. Vissa av dessa länder har ocksålyckats i ansträngningarna att öka produktionen. Export till försvåras ocksåofta av betalningsproblemen i dessa länder. Medan tidigare överskottenav animalieprodukter var de som orsakade störstbekyimter har spannmålsmarknaden kommit mer irampljuset. Lagren av spannmål i världen ökarför . Världshandelnär vikande och prisernaextremt låga. Inga tecken tyder på någon snar förändring avdenna marknadsbild. Trots betydande insatser i många länder för att nåkontroll över mjölkproduktionen ärsituationen på mejeri varuområdet alltjämtbesvärande. Lagren av smör ärfortfarande mycket stora som efterfrågan är svag. För skummjölkspulverhar dock marknadsbilden förbättrats nägot. Den internationella köttmarknadenpräglas alltjämt av betydande överskottoch låga priser. Förhållandena hardock förbättrats något på vissa delmarknader jämfört med situationen . Den rådande världsmarknadssituationenhar medfört att Prop.1986/87: 146 kostnaderna förjordbrukspolitiken ökat dramatiskt i många länder. I deflesta länder diskuteras eller har redan vidtagitsreformer i syfte att hålla nere kostnaderna för överskotten. Genom sin dominans påvärldsmarknaden tilldrar sig ochEG ett särskilt intresse i dettasammanhang. De åtgärder för bätt.-a marknadsanpassning som därbeslutats har dock ännu inte givit några påtagligaresultat på världsmarknaden. Också de mindre länderna har ställtsinför behovet av omprövning av sin jordbrukspolitik. I det internationella samarbetet, exempelvis i ,, , , har överskotts- och anpassningsproblemenväckt ett stort intresse och försök till analyser och lösningar har presenterats. Inom GATThar jordbrukspolitiken gjorts till ett huvudtema i den påbörjade tull förhandlingsomgången. I flera länder finns förhoppningar att man här skall kunna uppnå snabba lösningar påde problem som råder inom jordbruksvaruhandeln.Erfarenheterna från tidigare förhandlingsrundor i och jordbruksproblemens komplexitetger dock inte stöd för någon överdriven optimism. 2.3 Marknadssituation och anpassningsåtgärder i Den svenska mjölkproduktionenhar i stort sett varit rimligt anpassad till den inhemskakonsumtionen. Den överskottsproduktion som förekommit pga säsongsmässiga variationer i produktion och efterfrågan har inneburit att traditionellt haft ettvisst exportbehov för smör och mjölkpulver. Utvecklingen under börjanav har präglats av stagnerande konsumtion ochstadigt ökande produktion av mejeriprodukterfrämst till följd av kontinuerliga Parallellt med växande Prop. 1986/87: 146 internationella överskottoch drastiskt försämrade exportvillkor har detta medförtkraftigt ökande exportkostnader och därmed minskad lönsamhet. För att snabbare uppnå produktionsbalans infördes ett tvåprissystem för mjölk den 1juli 1985. Avsikten med tvåprissystemetvar att mer direkt än tidigare låta världsmarknadenssignaler nå fram till mjölkproducenterna. För mjölk som går till inhemsk konsumtion i någon form erhållsöverenskommet svenskt pris. För mjölk som i någon form exporteras erhålls internationellt pris. Främst till följdav tvåprissystemet har mjölkproduktionen minskat med ca 7 » () . Antalet mjölkkorhar till följd av systemet minskat mycketkraftigt och uppgick till ca 600 000. Ävenandra åtgärder har vidtagits för att minskamjblköverskottet. infördesmöjlighet till avvecklingsersättning till vissa mjölkproducenter (s k mjblkpensionering). Tom hade 2 065producenter utnyttjat systemet och därmedhar tagits ur produktionen. Prisrabatter för ost har givits till allmänna inrättningar.Sedan 1983 stimuleras dessutom k-mjölksförsäljningengenom att mejerier som ökar sin försäljning av k-mjölk i förhållande till en jämförelseperiod erhållerett premieringsbelopp som f n uppgårtill /kg. En anpassningsåtgärd inom nötköttssektorn med konsekvenser även för mejerivarusektornär de som periodvisutbetalas vid utslaktning av kvigspädkalvar. Detta system har fungerat som komplement till tvåprissystemet förmjölk och lett till minskatrekryteringsunderlag. Investeringsförbudetinom animalieproduktionen som gällt och därefterförlängts i taget, f n till och medjuni 1987. Syftet är att underlätta produktionsanpassningen inom animaliesektorn. Inom mejeriområdethar således en klar förbättring av Prop.1986/87: 146 oförändradproduktion och konsumtion ifråga om helasektorn. vissa produkter, t ex, k-mjölk, kan en viss konsumtionsminskning Den svenska marknaden förkött och fläsk har sedan börjanav varit i obalans, främstpga att konsumtionen minskat. Slaktdjursavgifterna fick därför i taktmed tilltaganae överskottsproblem och sjunkandeinternationella priser ökas kraftigt. har de generellt verkande produktionsavgifternakompletterats med mer direkt verkande åtgärder föratt uppnå bättre balans för kött och fläsk. Ätgärder primärt ämnade attminska mjölköverskottet har även inneburit en anpassning av nötköttsproduktionen. En åtgärd som direkt rör nötkött är avvecklingsersättningen till köttproducenter som baserar sin produktion på inköpta kalvar. Även den förut nämnda premienför slakt av kvigspädkalvar har haft en produktionsdämpande effekt. Ävenkonsumtionsstimulerande åtgärder har vidtagits. Således har t.ex. köttreor och rabatterade skolluncherförekommit regelbundet , särskilt inom nötköttssektornmen även för fläsk. Utöver de generellt verkandeslaktdjursavgifterna har även vissa direkt riktadeanpassningsåtgärder vidtagits för fläsk. Differentierade pristilläggför att motverka storproduktion infördes genom riksdagsbeslut fr o m för leveranser av slaktsvin. Avvecklingsersättning för äldre smågrisproducenter infördes . Under våren 1985stimulerades slakt av suggor och ungsuggor genom att slaktdjursavgifterna för dessa slopades. betalades särskilda ut vid utslaktning av smågrisar (/gris). De konsumtionsstimulerande åtgärdernakoncentreras enligt nu gällande planer till fläsksektorn. Deanpassningsåtgärder som vidtagits har tillsammans med Prop. 1986/87;146 försämrad lönsamltet pga ökadeexortkostnader resulterat i att överskottet av för nötkött i praktiken upphört. minskadeproduktionen av nötkött med ca 10 milj kg jämfört med 1985 medankonsumtionen var i stort sett oförändrad. förutses en fortsatt balans för nötkött. Vad gäller fläsk har den inhemska produktionen traditionellt överstigit konsumtionen p g a de starka säsongsmässigaefterfrågevariationerna. Även för fläsk har dock de senaste årens överskott minskatavsevärt till följd av försämrad lönsamhetoch vidtagna anpassningsåtgärder. Produktionen minskade markant medan konsumtionen vari stort sett oförändrad. En ytterligare förbättring av balansen förutses till följdav minskande produktion och ökandekonsumtion. Inom äggproduktionen tillämpas genom beslut av liksom för fläsk ettsystem med syfte att motverka storproduktion genom avgifter för större innehavav värphöns. Andra produktionsanpassningsåtgärder har diskuterats inom denna sektor. Målet är att få till stånden så enkel och så lite detaljstyrd reglering som möjligt med höggrad av marknadsanpassning.