prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — innebär således att vitaminer,medel mol gasbildning och sallsyredämpande medel saml vissakombinationspreparat för att dämpa hosta åler kommer all omfattas avprisnedsätlningen på läkemedel. Sammantaget innebär dessa ålgärder enneitobesparing på ca 30 milj. kr. Ersällningen frånsjukförsäkringen för läkemedel utbetalas av riksförsäkringsverkel månadsvistill . Nuvarande utbelalningsrulin, som följer av enöverenskommelse mellan riksförsäkringsverkel och , innebär altverkel utbetalar ett belopp som i huvudsak består av ell förskollpå , beräknai på den utbetalda ersättningen molsvarande månad föregåendeår. Till detta läggs slulregleringen för föregående månad. Eftersom samtligaövriga former av försäkringsersättning betalas i efterskott, anserjag att del är rimligl om även läkemedelsersättningen följer denna princip. Medhänsyn till de konsekvenser detta kan få för anser jag dockatt denna ändring bör genomföras först . Omläggningen fårtill effekt att några utbetalningar av läkemedelsersällning till inte görs under detvå försia månaderna av . Detla innebär en direkt utgiftsminskning på ca700 milj. kr. för /88. När en försäkrad vårdaspå sjukhus har sjukförsäkringen l.o.m. betalat en ersättning tillsjukvårdshuvudmannen med . ingår denna ersättningi den allmänna sjukvårdsersältningen. För som den försäkrade vårdaspå sjukhus görs avdrag från hans sjukpenning med . Avdragel fårdock uigöra högst en tredjedel av den utgående sjukpenningen före skatt. Förpensionärer som förbrukat det s.k. fria året får vårdavgift las ut med högst 55kr. Pensionärer har, somföljer av vad jag sagt, i princip rätl fill avgiftsfri sjukhusvård . Delta gäller för både ålders- och förtidspen sionärer. Från sjukförsäkringen lämnas ersällning fill sjukvårdshuvudmän nen . Därefter betalar pensionären lill sjukvårdshuvudman nen en vårdavgift som uppgår till högst . Motivet för della avgiftsfria år, som genomfördes i etapper fram lill , var alt förbättra sjukförsäkringsskyddet i samband med atl vårdavgifterna vid sjukhusvård höjdes. Ett annat motiv för den fria sjukhusvården torde ha varit att göra sjukhusvård på grund av mer akula sjukdomar avgiftsfri till skillnad från varaklig sjukhusvistelse. Den nuvarande regeln får dock sägas vara ett mindre lyckat instrument när det gäller att skilja de vårdtagare som bör ha helt fri vård från dem som bör betala en avgift. Till delta kommer inle minsl det faktum att pensionärernas ekonomiska förhållanden avsevärl har förbättrats . ATP-pensionärerna har blivit allt fler och folkpensionsförmånerna har successivt förbättrats. Mot denna bakgrundframstår del, enligi min uppfattning, som alllmer Prop. 1986/87:100svårförklarligt all en försäkrad som pensioneras får övergå från ett systemBil. 7 med avdrag på sjukpenningen till avgiftsfri vård ochdärefter till ell syslem med vårdavgifler. Bortsell från alt avgiftsreglernainom sjukvården skulle bli mer enhelliga om avgiflsfrihelen slopas förefallerdel rimligt att den som vistas på sjukhus och därmed inte har utgifler fört.ex. livsmedel och omvårdnad i hemmet lämnar ell bidrag till atl läcka dessa kostnader även påsjukhus. Jag anser därför alt pensionärer under det hillills avgiftsfria året bör betala en avgift på högsl 55 kr.per vårddag vid sjukhusvistelse. Detta belopp motsvarar den minskning avsjukpenningen som vanligtvis sker vid sjukhusvård. Jag anser dock all del ärmotiverat all göra undantag för pensionärer med hel förtidspension med hänsyn till att deras ekonomiska situation i mångafall inte tillåter en kostnadsökning av detta slag. Någon ersättning frånsjukförsäkringen för sjukhusvård bör inte lämnas när pensionären äravgiftsskyldig. Denna ändring bör genomföras fr.o.m. den 1 juli 1987.Utgiftsminskningen för sjukförsäkringen kan till följd härav för helabudgetårel 1987/88 beräknas till 540milj. kr., varav hälften belöper påandra halvårel 1987. Genom att sjukförsäkringens ersättning för sjukhusvårdfr.o.m. ingår i den allmänna sjukvårdsersättningen får dock stateningen automatisk minskning i försäkringsutgifterna för . För atlbesparingen för skall komma staten tillgodo kommer därför den allmännasjukvårdsersältningen till sjukvårdshuvudmännen att sättas ned med 270 milj.kr. Sjukvårdshuvudmännen får alltså islället möjlighet att ta ul vårdavgifi idessa fall med högst . För det begränsade anlal pensionärersom har rält till sjukpenning och som genom de föreslagna ändringarna bliravgiftsskyldiga bör avdrag på sjukpenningen inte göras. Den nya ordningenkräver ändringar i 2 kap. 12 § och 3 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring samt i 17 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Dessutom börbestämmelsen i 2 kap. 14 § lagen om allmän försäkring upphävas med hänsyn tillatt ersättningen för sjukhusvård lämnas i form av allmän sjukvårdsersältning.Jag tar upp förslagen till lagändringar samlat under Dl. Jag vill i anslulninglill vad jag nu anfört understryka att det finns möjlighel förpensionärer all få den fasta vårdavgiften nedsatt. I den överenskommelse som1985-10-23 träffades mellan staten och sjukvårdshuvudmännen med anledning avbeslutet atl avskaffa de differentierade vårdavgifterna förutsätts attavgiftsnedsättning skall medges vid behov. Elt skäl för nedsältning av avgiftenär, enligt överenskommelsen, pensionärens behov av och möjlighel alt betalakostnaden för egen bostad. I överenskommelsen förutsätts vidare att hänsynskall tas till pensionärens behov av medel för särskildarehabiliteringsinsatser. Information skall ges till berörda pensionärer ommöjligheten till nedsättning av vårdavgiften. Elt vikfigt mål försocial- och bostadspolitiken är att äldre och handikap pade skall ges möjligheter till ett eget och självständigt boende. Etl förverkligande av della mål är angelägel både av humanitära och samhälls ekonomiska skäl. Enligt min bedömning skall avgiftsnedsättning kunna medges i de fall, där reducerad vårdavgift är en förutsättning för atl pensionären skall kunna behålla sin bostad. Huvudmännen bör härvidlag 46 även beakla behovel av medel för andra ulgiftersom följer av en återflyttning Prop. 1986/87:100 lill den egna bostaden. Jag vill i detlasammanhang också erinra om alt jag i det följande kommer all föreslåförbällrade villkor för kommunalt bosladslillägg fr.o.m. den 1 januari 1988.Förslagel innebär sammanfattningsvis atl de stora skillnader som finns mellande olika kommunerna kommer all utjämnas. Sjukförsäkringeninnefatlar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfaltar allaförsäkrade fr.o.m. . Barn och ungdomar har,enligt den tandvårdslag som trädde i kraft , rätt lill avgiftsfritandvård genom landslingens folktandvård. Försäkringens bidrag till dennaverksamhet har på grund av alt den numera är fulll ulbyggd inom samtligalandsling lagits bort fr.o.m. . Tandvårdsförsäkringenersäller kostnaderna för de vuxnas tandvård enligt tandvårdstaxan upplill . och för kostnader däröver. Fr.o.m. den 1 februari1987 vidlas vissa ändringar i landvårdsiaxan. Denna förenklas i flera avseendenoch görs brullointäklsneutral för vårdgivarna. innebär bl.a. all det bhrmer ekonomiskl fördelaktigt atl ge förebyggande landvård än med nuvarande taxa.Del införs också i taxan en beslämmelse om garantilider för vissa protetiskaarbeten. Reglerna för förhandsprövning ändras hell och i den avgiftsfriatandvården görs flera vikliga förändringar. Sammantaget innebär förändringarnaen förenklad och förbällrad tandvårdstaxa inom gällande utgiftsram förtandvårdsförsäkringen. Införandel avgarantitider för behandling med fast eller avlagbar protes innebär en pålaglig förbättring och ökad rättvisa i fråga om patienternas skydd mot kosinader för omgörningar av prolesbehandlingar. Förändringen i tandvårdstaxan innebär att en tandläkare, som helt eller delvis gör om etl sådanl arbete , med vissa undantag, inte får tillgodoräkna sig arvode eller ersättning för kosinader för tandtekniskt arbete. Avsiklen är all tandläkaren skall återförsäkra sig för sådana omgörningskostnader hos en s.k. patientförsäkring, som svarar för dessa kosinader oavsett vem som gör om det protetiska arbetet. Garantitiden blir för behandling med avlagbar protes och för behandling med fast protes. Riksförsäkrings verket har framhållit atl det är angelägel alt samtliga lill tandvårdsförsäk ringen anslulna landläkare kommer att omfattas av patientförsäkring. Denna uppfallning delas av bl.a. . Även jag delar denna uppfattning. Praktiskt taget alla tandläkare omfattas av patientförsäkring, som ersätter behandlingsskador och vissa typer av omgörningar. För att understryka del väsentliga i atl alla tandläkare, som etl skydd för patienterna, är anslulna lill en patientförsäkring bör ändock, enligt min mening, krävas att dessa skall vara försäkrade för de ålaganden beiräffande omgörning som följer av tandvårdstaxan. Även för andra vårdgivare än privatpraktiserande tandläkare bör krävas anslutning till en försäkring som täcker kostnaderna i särskilt angivna fall då behandlingen behöver göras om. Delta fordrar lagstöd som inle finns . Jag föreslår i det följande (under Dl. Bidrag till sjukförsäkringen) att en beslämmelse las in i 2 kap. 3 § lagen om (1962:381) allmän försäkring. Förslaget innefattar också viss jämkning av lagrummet för att anpassa detta 47 Försäkringens kostnaderför sjiikresor har ökat markant under de senaste Bil. 7 åren lill stor delberoende på all den försäkrades självrisk, det s.k. karensbeloppet, som ulgör iregel . inle har ändrals . Nuvarandesjukreseförordning (1975:974), som irädde 1976, har dessutom i fleraavseenden blivil i behov av en omarbetning. Jag har för avsikt att föreslåregeringen atl ändringar i sjukreseförordningen skall träda i krafl den 1 april1987. Avsiklen är alt karensbeloppel för resor med egen bil och taxi, då skallbli . för vardera fram- och återresa, medan karensbeloppel vid resa medallmänna färdmedel sätts lill 15kr.för varje enkel resa. En annan viklig förändring är atl ersättning för resamed bil kommer atl lämnas ulan hänsyn till kostnaden för andra färdmedel ochden försäkrades lillstånd. Sammantaget innebär detta besparingar i såvälförsäkringsutgifter som i administration av ersättningen hos försäkringskassorna. Del är enligt minuppfattning möjligt atl vidta åtgärder för alt ytterligare förenklaförsäkringsreglerna och därmed också adminislralionen. Jag avser därvid iförsta hand ersättningen för resor med färdtjänst. I flertalet kommuner får färdtjänsten inle användas för sjukresor, sannolikl beroende på atl detgenom sjukförsäkringen finns en ersätlningsmöjlighet. Del vore, enligt minbedömning, bra för alla berörda parter om färdtjänsten kunde utnyttjas försjukresor och ersäitning för delta kunde lämnas från sjukförsäkringen enligt enförenklad modell. Från försäkringens synpunkt borde detta leda till billigaresjukresor, eftersom det finns större förutsättningar till samåkningsvinsler imånga fall. På flera håll i landet har också försäkringskassor och kommuner börjatsamverka för all finna lämpliga lösningar. För att öppna möjligheter förförsäkringskassor alt träffa överenskommelse med kommuner och landsting omersättning enligt en förenklad modell från för bl.a. dessaresor i syfte att begränsa försäkringens utgifter krävs dock ett lillägg i 2kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Dessa överenskommelser börenligt min uppfattning för att gälla godkännas av riksförsäkringsverket.Dessutom behöver nämnda lagrum kompletteras för att göra resor i samband medvård eller behandling inom företagshälsovård och studerandehälsovård ersättningsberättigade.I bestämmelsen bör det också klargöras atl bemyndigandet för regeringen attfastställa grunder för resekostnadsersättning omfattar även resa i samband medtillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade. Mitt lagförslag i dessahänseenden redovisas under Dl. Bidrag lill sjukförsäkringen. Regeringen har lidigaredenna dag fattal beslul om atl i en särskild proposition om förbättradkompensation vid korltidssjukdom och vid fillfällig vård av barn (1986/87:69)fill lägga fram förslag om ändrade regler för beräkning av ersättningfrån försäkringen vid kortare sjukfall och vid tillfällig vård av barn.Härigenom skapas ett system som undanröjer tidigare brister och i princip geralla ersällning för inkomstbortfallet även vid kortare sjukdom och vidlillfällig vård av barn. Kostnaderna för reformen har beräknats till ca 3 000milj. Reformen föreslås träda ikraft Kostnaderna försjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen) beräknas Prop. 1986/87:100för fill 36 709 milj. kr. Kostnadsutvecklingen framgår av följande Bil. 7 sammanställning (milj. - ingår allsjukvårdsersättning som utbetalas tillsjukvårdshuvudmännen ' inkl. prisnedsattalivsmedel och kostnadsfria förbrukningsartiklar. Sjukförsäkringenfinansieras till av statsbidrag och till av socialavgifter frånarbelsgivare och egenföretagare. Avgiften fill sjukförsäkringen utgör fr.o.m.år 1986 av avgiftsunderlaget. Som en följd av det föreslagna nya systemetför beräkning av ersättning från försäkringen vid kortare sjukfall och vidlillfällig vård av barn behöver sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare höjasmed och egenavgiften till sjukförsäkringen höjas med 0,3procentenheter fr.o.m. . Jag återkommer till frågan omsocialavgifter under avsnillel om arbelsskadeförsäkringen. I följande tabell belyses utvecklingen avantalet sjukdagar, sjukfallsfrek- Som framgår av tabellenhar antalet ersatta dagar minskat från 1978 fill 1983, varefter en mindre ökning har skett. har ökningen varit kraftigare, främst beroende på en kraftig ökning av sjukfall som varar än . En förändring av del genomsnitlliga anlalel ersatta sjukdagar med motsvarar en kostnads förändring för sjukförsäkringen med tolall drygl 880 milj. kr. de labell framgår hur andelen på sjukfall av olika längd . I samband med nedskrivningen av den svenskakronan förklarade pensionärsorganisationerna sig villiga atlbära sin del av den ekonomiska börda som devalveringen medförde i syfle altförbättra landets ekonomi. Den ekonomiska tillväxten är nu sådan atlpensionärerna bör få del av den i form av särskilda insatser. Jag förordardärför all ett tilläggsbelopp till basbeloppet fastställs för beräkning avpensionsförmåner m.m. utöver vad som följer med den sedvanliga uppräkningen somen följd av konsumentprisutvecklingen. Tilläggsbeloppet bör vara 400 kr.fr.o.m. Kostnaderna för den allmänna pensioneringen kanhärigenom beräknas öka med 1 740 milj. kr. för /88. En förbättring bör ocksäske av de kommunala bostadstilläggen till folkpensionen (KBT). Kommunernabeslular själva om KBT skall utges och enligt vilka grunder della skall ske.Till följd härav kan skillnaderna vara avsevärda mellan olika kommuner. Etl avpensionärsorganisationernas huvudsakliga krav har därför varilall åsladkomma en utjämning mellan kommunerna. De kommunalabostadstilläggen har slor ekonomisk betydelse för pensionärer med lågainkomster. De ulgör således ofta grunden för pensionärernas möjligheter tillett enskill boende med god slandard. Samtliga kommuner i landet har infört KBT.Jag anser mot denna bakgrund det vara en självklarhet att KBT skall ulges närförutsättningarna därför föreligger. Möjlighelen för en kommun att avstå frånatl utge KBT bör därför las borl. Detta föranleder en ändring i 2 § lagen(1962:392) om husirulillägg och kommunalt bostadstillägg lill folkpension. Jagålerkommer till detla förslag. De Slora skillnaderna vadbelräffar slorieken av de kommunala boslads-filläggen utgör elt belydandeproblem. Om en pensionär flyitar från en kommun lill en annan kan delta medföraavsevärda förändringar i bostadstillägget även om pensionärens inkomsler ochbosladskoslnader är oförändrade. Jag avser därför att föreslå regeringen atldel s.k. taket för den del av det kommunala bostadstillägget som berättigar lill slalsbidraghöjs med . Detta innebär alt statsbidrag kommeralt utges under förutsättning alt del kommunala bostadstillägget enligt kommunens grunder täcker minsl av dendel av månatliga bostadskostnaden somöversiiger 80 men inle . för en ogift pensionär och . Ändringen medför enökning av stalsbidragskosl-nadernamed395 milj. kr. för år räknat.Förslagelmedför också en ökning av kommunernas kosinader med 810 milj.kr. 1 della sammanhangföreslår jag också alt vissa otidsenliga och administrativt besvärliga reglerom indragning och förverkande av KBT och om avhänt kapital vid inkomstberäkningför KBT las bort. Dessa ålgärderinnebär - lillsammans med mitt förslag om en höjning av kompensationen idelpensioneringen - väsenlliga förbättringar för pensionärerna om sammanlagi 3 500 milj. kr. Prop.1986/87:100 Bil. Anlalet folkpensionärer och utgifterna förfolkpensionerna framgår av följande sammanslällning. Vårdbidrag och barnpensionredovisas under avsnitt C. Folkpensionsulgifler, milj. kr. Den första tabellen visar atl antalet personer medålders- och förtidspension har ökat successivi under de senaste 20 åren.Ökningen av antalet ålderspensionärer avspeglar självfallel ökningen avantalet äldre i befolk- ningen.Andelen personer av hela befolkningen var 12,7 %årl965 Prop.1986/87:100 och har därefter successivt ökat och är f.n. . Den ekonomiska trygghetenär av avgörande betydelse för de äldres välfärd. Reformerna inomfolkpensioneringen var omfattande under 1960-och 1970-talen. Tillsammans mieddet ökade antalet äldre personer har detta medfört kraftigt ökadepensionskostnader. Kostnadsökningen orsakas också av förmånernas anknytningtill basbeloppet och därmed anpassning till förändringarna av penningvärdet.Vidare har standardförbättringarna i form av höjda pensionstillskott medfört enökad kostnad. Av det totala antalet folkpensionärer beräknas718 000 eller ha helt eller reducerat pensionstillskott. Fr.o.m. januari 1987kommer folkpensionens årsbelopp - inklusive helt pensionstillskott menexklusive kommunalt bostadsfillägg - att uppgå till . för ensamålderspensionär och lill . för etl pensionärspar. Motsvarandeårsbelopp för en ensam förtidspensionär uppgår till . Med det tillägg tillbasbeloppet jag föreslagit kommer folkpensionens årsbelopp 1987 med i övrigtsamma förutsättningar som ovan att uppgå till . för ensamålderspensionär och fill . för ett pensionärspar. Motsvarandeårsbelopp för en ensam förtidspensionär blir . Anslagsbehovet förfolkpensioner under /88 beräknas till 50630milj. Folkpensionerna finansierasöver statsbudgeten som tillförs en socialavgift som betalas av arbetsgivare ochegenföretagare. Denna folkpensionsavgift är avavgiftsunderlaget. Avgiften beräknas vid nämnda avgiftsuttag täcka avstatens utgifter 1987. Kommunerna bestämmer f.n. själva om kommunallbostadstillägg till folkpension (KBT) skall utges och vilka grunder som skallgälla. Inkomstprövningsreglernaär dock fastlagda i lag. Samtliga kommuner har beslutat att KBT skall kunnautges. KBT administreras av och försäkringskassorna ochbetalas ut samiidigi med folkpension. KBT utges f.n. till ca 600 000pensionärer. Statsbidrag utgår Ullkommunernas kostnader för KBT under förutsättning att kommunen svarar förminst av den del av den månatliga bostadskostnaden som ligger mellan 80kr. för ogift pensionär samt mellan . för makar.Kommunen får statsbidrag av sina KBT-koslnader i dessa intervall. Somjag tidigare nämnt bör den övre gränsen för den månatliga bostadskostnadenhöjas till . för ogift pensionär och till . för makar.Ändringen bör ske fr.o.m. . har beslutat omnya regler för utbetalning av statsbidrag lill KBT (Prop. 1985/86:100 bil. 7, SfU 15, rskr. De nya reglerna innebär att varje månads KBT-utbetalningar avräknas mot utbetalningarna av kommunalskattemedel samma månad som KBT-utbetalning sker. innebär en engångseffekt i form av stärktlikviditet för staten. 1986/87:100 innebär de nya reglerna atl dubbla bidragsutbelalningar sker under Bil. /88 vilkel i sin tur innebär en extra belaslning på anslaget. De lolala KBT-koslnadernahar för beräknats till 4 350 milj. kr. och statsbidraget till 660 milj.kr. Kosinaderna för KBT ökar genom den allmänna hyreskostnadsslegringen mensamtidigt har den fortgående ökningen av anlalet pensionärer med ATP enåterhållande effekl på koslnadsulvecklingen. Anlalet ATP-pensionärer och utgiftsutvecklingen framgår av följande sammanställningar. Barnpensionredovisas under avsnitt C. Utgifterna för ATP, milj.kr. ATP:s ålderspension utgör60 % av den pensionsgrundande inkomsten, räknal på medeltalet av denförsäkrades 15 bästa inkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomstberäknades första gången för . Enligt huvudregeln krävs 30 årsförvärvsarbete för full pension. Den århga pensionsgrundande inkomsten beräknaspå inkomsler som ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för år 1987beräknas således på inkomster mellan och . Reglerna förpensionsålder m.m. överensstämmer med molsvarande regler inomfolkpensioneringen. Av de redovisadesammanställningarna framgår att ATP-förmånerna successivi fått ökad belydelse. Andelen ATP-pensionärer utgjorde av samtliga pensionärer med motsvarande förmåner från folkpensio- 53 neringen.Denna andel uppgår nu till ca 70 %.Av de f.n. närmare 1,5 milj. Prop. ålderspensionärerna och ca 330 000förtidspensionärerna med folkpension Bil. har ca 1 milj. () resp. 270 000() ocksåATP-pension. antalet ATP-pensionärer fortsäller. Utöver denna ökning av andelen folkpensionärer med ATP sker del också enmarkanl ökning av den genomsnittliga ATP-pensionens storlek genomall de nytillkommande pensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genomavgifier från arbetsgivare och egenföretagare. ATP-avgiften utgör för år av avgiftsunderlaget. Avgiften har för fastställts till avavgiftsunderiaget. ATP-avgiften betalas intill allmänna pensionsfonden (AP-fonden). är uppdelad på niostyrelser. Första - iredje fondstyrelserna förvaltar var sin del av influtnamedel från avgifter filläggspensio-neringen, medan fjärde fondstyrelsenförvaltar en avgränsad del av dessa medel genom placering i akiier m.m. De femlöniagarfondsstyrelserna skall förvalla de medel som inflyter dels frånvinsidelningsskall och vinstskatt, dels från en särskild del (0,2procenlenheler) av ATP-avgiften. Löntagarfonds-styrelserna skall årligenöverföra en real kapitalavkastning på minsl lill AP-fondens pensionsmedel. AP-fonden uppgick år 1965fill 7 300 milj. kr. och ökade lill 31 343 milj. kr. saml 148 312 milj.kr. beräknas AP-fonden uppgå fill 293 000 milj. kr. Förvärvsarbetande i åldern harmöjlighel att minska arbetsinsatsen genom att övergå till deltidsarbete ikombinalion med delpension. Delpensionen fyller då ut en viss andel av delinkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen. För att delpension skallkunna ulgå krävs bl.a. atl den försäkrade har hafl ATP-grundande inkomsi undersammanlagi fr.o.m. och all vederbörande under desenasle tolv månaderna före arbelstidsminskningen förvärvsarbetat . För anställda gäller allarbelstiden måste minskas med minsl fem limmar och efter minskningenuppgå till minst . Egna företagare måste minska sin arbelslidmed i genomsnitt minst hälften och därefter arbeta i genomsnitl minsl 17 timmari veckan. För dem som beviljades delpension utgjorde pensionen av inkomstbortfallet vid minskningen av arbetstiden. För nytillkommandedelpensionärer fr.o.m. utgör pensionen avinkomstbortfallet. Delpensionen är knuien till basbeloppet och ärpensionsgrundande för ATP. Pensionsberedningen har avlämnat belänkandet(SOU 1986:47) Deltidspension - översyn med förslag lill ändringar idelpensioneringen. Betänkandet är f.n. föremål för remissbehandling. Av följandesammanställning framgår hur antalet delpensionärer och kosinaderna har utvecklats sedan pensionsformen infördes . har den tidigare ökningen ersatts av en klar minskning av anlalet personer med delpension. Anlalel delpensionärer och utgifterna Utgifter , milj.kr. Prop.1986/87:100 Bil. 1978 19801981 19S3 1986 1987' 33 900 50 500 68 500 61.300 46 700 32 000 Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en socialavgift om från arbelsgivare ochegenföretagare. Avgiften förs till en särskild fond. Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen