prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — - Fettvaruavgiftertill oljeväxtintressenter () -utbyteshandel ./. - Införselavgifter förbrödsäd m m till Svensk spannmålshandel (SSH) - utbyteshandel ./. Kvarstår införsel avgifter till den s k fördelningsplanen 698,0 - beloopmotsvarande influtna införsel- avgifter på fodermedel 200,0 ./.467.2 - Ändamål utanför fördelningsplanen ./.159,9 Beräknatresultat + 70,9 Fördelningsplanen /88 föreslås uppta samma belopp som /87 dvs plus beloppet avinflytande avgifter för fodermedelsimporten enligt ovanberäknade till 200,0 miljkr, alltså totalt . Liksom hittillsblir Prop. 1986/87: 146 det definitiva beloppet beroende av de verkligaintäkterna av införsel avgifter påfodermedel. JN vill här anmäla att bl a not bakgrund av de riksdagsbeslut som föreligger har nämndenför avsikt att inför den period son börjar ta upp fråganom den s k fördelningsplanens storlek. Med hänsyn till ovissheten om denkommande utvecklingen av regleringsekonomin för de olika varuområdena har detinte ansetts möjligt att nu lägga fram någonplan för fördelning av det preliminärtberäknade beloppet. avser att återkommamed ett förslag till preliminär fördelningsenare . Ett sådant förslagavges i samband med att förslag lämnas till gränsskyddm m fr o m . Det förutsätts härvid att nämnden liksom skall kunna jämka del bel öppenmellan de olika regleringsföreningarnaoch besluta om fördelning av det belopp som kan kommaatt stå till förfogande. Vidare förutsätts att, liksom . SvenskSpannmålshandel får tillförasinförselavgifter för viss s k utbyteshandel med brödsäd. Det förutsätts även att Oljeväxtintressenter av inflytande fettvaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja får tillförasmedel för en kvantitet som motsvarar fettinnehållet i den svenska oljeväxtskörden. Dockfår ej mer pengar överföras än vad som skulle motsvara fettvaruavgifter på den totala fettkonsumtionen inom landet. Vad avser ändamål utanförfördelningsplanen (utomramsmedel,159,) lämnar jordbruksnämnden följandeförslag. nötkött, beräknas40 milj kr. För utbyteshandel med kött och fläsk föreslås som tidigare nämnts att 50 nilj kr utgår av införselavgiftsmedel från import av kött och fläskunder förutsättning att motsvarande export ägt rum ochatt införsel avgiftsmedel finns tillgängliga sedan Prop. samtliga övriga ändamål tillgodosetts inom och utom fördelningsplanenmed tillägg av en skälig reserv föroförutsedda ändamål. Som tidigare nämntsföreslås vidare att jordbruket nu tillerkännsytterligare av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen för utbyteshandel med kött och fläskvilka enligt senast gjorda beräkningar är tillgängligaav medel under /87. Dessa medel /87 börfå användas under /88. Pristillägg får- och lammkött.Jordbruksnämnden föreslår ett oförändrat pristillägg på per kg vilket beräknas motsvara en utgift för1937/38 på . Nämnden har efter samråd med SMAK och lantbruksstyrelsen beräknat SI'lAK:s medelsbehov enligt de direktiv som gäller förde statliga myndigheternas anslagsframställningar. Nämnden föreslår att SMAK tilldelashögst för den officiella kontrollen och för upplysningsverksamheten.För löneökningar /87 som inte beaktades i föregående års anslagsframställningföreslås ett tilläggsanslag /87 på . Frågan om kvalitetsarbetet på matpotatisområdetavser JN att ta upp i anslutning till uppdraget om kvalitetsbetalning. hari skrivelse till regeringen föreslagit att nämndenfår disponera högst av 1986/utomramsmedel for information till odlare och förpackare om hur mekaniska skador för matpotatis kan undvikas. Det är angelägetatt beslut i denna fråga kan tas såatt informationen kan komma igång redantill färskpotatiskampanjen . Även för /88 föreslås att får disponeras för nämnda ändamål . för ackordhästorganisationens bevarande. Prop.1986/87: 146 Jordbruksnämndenföreslår ett oförändrat bidrag på . föreslår ett anslag på /88. Med hänsyn till pågående produktionsanpassning inomjordbruket anser JN att det är angeläget att man söker bearbeta exportmarknaderna för bl a förädlade livsmedel. Delvis utförs detta arbete inom . JN föreslår därför ett oförändrat belopp av tillexportrådet. Vidare har regeringen i budgetpropositionen 1986/87 föreslagit att viss del avkostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt statistik på jordbrukets området skall finansiseras av utomramsmedel. hänsyn till de oundvikliga svängningarna i inflödet av införsel avgifter föreslår jordbruksnämnden att en likviditetsbuffert iform av en oförändrad rörl ig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande. Krediten bör, i den mån införselavgifter inte står till förfogande, kunna användas för finansiering av ändamål utanför fördelningsplanen samt för sockerregleringen. Krediten får ej utan regeringens särskilda medgivande användas för finansiering av utbyteshandel medkött och fläsk. Huvudsakligmedelsdispostion av införsel avgiftsmedel m m regleringsåren 1985/86 - 1987/88 Prop.1986/87: 146 Ärteroch bönor (för människoföda) och vete m m Mjölk och mejeriprodukter m m Slaktvaror(samt slaktdjur, Äggoch äggprodukter m m 1985/86 tkr 917 ö'4"9' 1986/87 tkrprel 1 08U i/O 1987/88 tkrprel 22 000 546 000 45 000 140 000 300 000 8 000 1 U88 UUU 200 000 461 922 49 192 545 000 45 000 545 000 45 000 1986/87; 146 1986/87 1987/C8 tkr prel tkr prel Av medel inom fördelningsplanen Svensk kötthandel, utbyteshandel Regleringskassan för fågel kött Regionalt kostnadsbidrag, norra ' Djurhälsovård, kontrollverksamhet mm Stöd till odling av konservärter Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder Reserv till JNs förfogande Summa (införselavgifter påfodermedel + ) 1) + extra105 Mkr ./. 2) ./. 3) Av 1935/reserv på72,har beslutats att skall tas i anspråk förytterligare kostnader avseende foderstödettill norra . Vidare avses överföras till särskilda låginkomståtgärder. 1986/87; 146 Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött ackordhästorgani sati onens bevarande Ränta på lån från Återbetalningav lån från rörlig kredit vid utgångenav resp regleringsår 1987/88 tkr prel 1985/86 tkr 145 523 1 202 728 159 898 1 217 093 1986/87 tkr prel 1) Särskilt regeringsbeslut krävs förutbetalning. Av beloppet föreslås fåanvändes under /88. 2) Särskilt regeringsbeslut krävs förutbetalning, 3 Iskrivelse till regeringen har föreslagitsatt medel anslåsför 1986/87 4) Disposition eftersärskilt regeringsbeslut. 9 PRISREGLERINGENPÄ OLIKA PRODUKTER Prop.1986/87: 146 Pr£lj_mj_nä_ra_j_nl_ösenpn'_se£ per_ de£1_ ma£S_1£8 för_ spa_n£må_l_ + /jämfört med fjolåretsdef pris * För kvalitets vete föreslås tillägget oförändrat till /IOOkg. £örma_l n_i 291 vSl'!, Förmäl ningsavgiften föreslås höjas med /till 110kr/för vete och /för råg. För kvalitetsvete blir avgiften /. Bemyndigandetangående den högsta förmalningsavgiftsom nämnden får ta ut föreslås höjd till /. I skrivelse frånregeringen erhöllJN i uppdrag att bl a utvärdera de anpassningsåtgärder som jordbruket vidtar för att samhälletsdelansvar i finansieringen av överskottsproduktionenskall kunna upphöra. Genom tillsättandet av den s k spannmålsgruppen har JN uppfattat att detta uppdrag ej längre är giltigt. Däremot anser JN självfalletatt nämnden har ansvaret för att finna lämpligamedel för spannmålsregleringens finansiering . Till frågan om 1988 årsskörd får JN återkomma när denna frågablir aktuell. Vid utgången /86 uppgick det akcumuleradeunderskottet i spannmålsregleringen till . Därefter har staten efter uppgörelse med LRF ti 11 skjutit . underskottskall jordbruket amortera under en fyraårsperiod.Mea Prop. 1986/87; 146 anledning härav bör det utgåendeunderskottet i svensk spannmålshandel få uppgå till högst per . 9.3 Förmäl ningsavgiften förkorn och havre JN utformar f n ett system för uttag av förmalningsavgift för korn och havre för human konsumtion med undantag förmalt. Enligt branschen kan inte samma system som för vete och rag användas eftersom det skulle leda till konkurrenssnedvridande effektermellan olika kvarnar. JN avser att återkommai frågan senare i vår i samband med skrivelse om gränsskydd m m. Parterna är överens om att fråganom en höjning av förmälningsavgiften för korn och havre enligt steg 2 iregeringens uppgörelse med LRF den 10 november 1986bör tas upp vid överläggningarna . För matpotatis föreslås mittpriseroch prisgränser fr o m enligt följande veckoindelning. Mittpris och prisgränser avser en nedre storleksgräns . JN hemställer ombemyndigande att justera mittpris och prisgränser när annan nedre storleksgräns tillämpasi prisnoteringssystemet eller pga ändringar i reglerna för kvalitetsbedömning av matpotatis. - 8/11 - 22/11 - 6/12 - 27/12 - 10/1 - 7/2 - 13/3 - 17/4 - 8/5 - 4/7 Period Mittpris Prisgränser, kr/ 99,50 - 112.50 102,00 - 115.00 106,00 - 119.00 111,00 -124.00 115,00 - 128,00 9.5 Fodermedelsregleringen Prop. 1986/87: 146 Frågan om ändringar av fodermedelsavgifterna behandlas av JN:3plenum. Ändringar i fodermedelspriser och-avgifter korrigeras via regeln förkorrigering för inflytande fodermedelsavgifter. Effekternaför jordbrukarna och konsumenterna avsådana ändringar skall tas upp vid överläggningarna våren1988. I samband härmed bör ocksåredovisas hur den extra höjning av fodermedelsavgifterna somgjordes 1982/83 och det avdrag om som gjordes 1983/84 har påverkat konsumentpriserna. Det bör åter understrykas att det ärangeläget att åtgärder snarastvidtas i syfte att åstadkomma ett enhetligt gränsskydd förfodermedel. En sådan åtgärd är också ett aktivt stöd för arbetet medatt förbättra livsmedlens kvalitet. 9.6 Effekter av sänkta priser på matärter Parterna är överens om att de sänkta priserna på matärter har beaktats i det fördelningsförslag som presenteras. Fr o m uttas en prisregleringsavgift på handelsgödsel.JN begärde vid dess införande bemyndigande att få ta ut avgift påvaror som bedömdes kunna användas som handelsgödsel.Sedan dess har avgiften höjts i flera omgångar. Det föreliggerdärför risk för att en övergång kan ske tillandra varor som också kan användas som handelsgödsel.Därmed kan snedvridningar ikonkurrensen uppkomma mellan produkter och ävenmellan företag på marknaden. JN bedömer att prisregleringsavgift börfå tas ut på ytterligare ett antal varuområden. Jn kommer givetvis inte att ta ut avgift idessa fall förrän tillräckligt starka skäl föreligger. JN föreslår att ett tillägg görs i lagen (1957:340) om prisreglering på jordbrukets område. Förslag till ändring bifogas (bilaga). JN vill idetta sammanhang informera regeringen om de skillnader Prop. 1986/87; 146 som har uppståtti omfattningen av varor för vilka prisregleringsavgift resp. miljöavgift tas ut. När miljöavgiften påhandelsgödsel infördes påkväve och fosfor anslöt avgiftsuttaget till de varor som då var belagda med prisregleringsavgift. Sedan desshar JN tagit in följande varor underprisregleringsavgift. infördesprisregleringsavgift på varor som går under tull statistiskt nummer; 25.10 Naturliga kalciumfosfater,naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatit och fosfatkrita: infördes prisregleringsavgift på varor som går under tull statistiskt nummer; 28.16 Ammoniak, vattenfri eller i vattenlösning: På ovan angivna varor uttas för närvarandeinga miljövgifter. 9.3 Borttagande av mittpris och prisgränser för heläggpulver Hela skalägg och heläggpulver ärden enda animaliska produktgrupp därbåde råvaran och den förädlade varan åsatts mittpris och prisgränser. Äggråvaran till heläggpulveringår i den kvantitet skal ägg som finns med i underlaget för fördelning på produkter av totalbeloppet till jordbruket. Varans värdevolymuppgår till ca . Jämfört med t exstyckade fläsk- och köttdetaljer, som inte åsatts mittpris och prisgränservilkas värdevolym uppgår till ca är hel äggpulvretsvärdevolym liten. JN föreslår med hänsyn till att regleringen där så är möjligt Prop. 1986/87: 146 bör begränsas samt volym- och värdemässiga skäl att prisgränssystemet tas bort för heläggpulver. Endast gränsskyddet bör bibehållas för produkten. 9.9 Buffertzoner för nötkött och fläsk /85 tillämpasför nötkött och fläsk ett system utan buffertzongränser och med prisgränser motsvarande resp av mittpriserna. Enligt JNs mening bör detta system gälla även fortsättningsvis. 9.10 Finansiering av djurens hälso- och sjukvård Enligt den överenskommelse () som träffades mellan företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation skalljordbruket fr o m kollektivt finansiera ytterligare 25 milj krav djurens hälso-och sjukvård. Jordbrukets kompensationsram skallfr o m samma datum höjasmed motsvarande belopp (se avsnitt 4). Beloppet föreslås finansiseras viaregleringskassorna och fördelasutifrån respektive produktionsgrens andelenligt normkalkylen. Detta innebär att mejeri regieringen skall bidra eller , kött- och fläskregleringen eller 10 miljkr, äggregleringen med 5 I eller och fjäderfäregi eri r.gen eller . Vikten av fortsatta insatser på kvalitetsområdetbör understrykas. Detta gäller såväl i frågaom kvalitetsbetalningen för jordbruksprodukter där JN lämnaten rapport till regeringen som djurskydds- och miljöaspekter bl a burutrymmen för värphöns. Den senare fråganutreds f n av lantbruksstyrelsen. 9.12 Vissautredningar Prop. 1986/87: 146 har förutsattsatt ett antal frågor blir föremål för ytterligare studier. Vid överläggningarnainför 1988/89 får bl a frågorom reducering för exportproduktionens andel ochkapitalkostnadernas behandling i normkalkylen åter tas upp. Vidare bör ett sådant material tas fram att ett indexbaserat systemkan läggas till grund för diskussionerna om kostnadskompensationen till förädlingsindustrin.Härutöver bör beräkningar avseende model 1 jordbruk tas fram. JN erinrar om detuppdrag som statsmakterna ålagt nämnden att prövaregleringarna inom animalieområdet (inkl regleringsföreningarnas verksamhet) samt frågor om produktionsanpassning ochproduktionsbalans. Som information vill JN anmäla att en översyn av förhandlingsunderlaget kommer att ske under regleringsåret i syfte att åstadkommaförenklingar. 10 HEMSTÄLLAN Prop.1986/87: 146 Med stöd av detnyss anförda hemställer JN att 1 det nuframlagda förslaget omjordbruksprisregleringens allmännautformning för perioden - den30 godkänns, 2 förslaget om prisregleringspriser fr o m den 1 juli1987 godkänns, 3 vid ändrade förutsättningar fåinkomma med förslag till modifierade prisregleringspriseri maj/ 4 lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område ändras i fråga om prisregleringsavgiften på handelsgödsel 5 det tillfälliga investeringsförbudet inom fläskproduktionen förlängs att gälla , 6 förslaget angåenderänte- och etableringsstödet inom jordbruket godkänns, 7 förslaget om fördelningoch användning av fonderade och anvisademedel för låginkomstsatsning n m inom jordbruket för budgetåren 1986/37 och 1987/88 godkänns, 8 få tillämpa ett prisgränssystem förnötkött och fläsk utan buffertzongränser och att prisgränserna skall utgöra 95 respektive 105 " avmittpriserna, 9 vad nämnden anförtrörande användningen av regleringsmedel godkänns, 10 prisregleringen i övrigt - får tillämpas enligt gällande principer 6 1986/87. n BESLUTSMENING Prop. 1986/87: 146 Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av avdelningscheferna , byråchuferna , , och samt avdelningsdirektören , envar för sitt sakområde. Reservation har avgetts av ledamöterna och Fringel vilket bifogas. Ledamoten ansluter sigtill det särskilda yttrandet från konsumentdelegationen vilket också bifogas. Underbilaga I Prop.1986/87: 146 Förslag till ändring i lagen (1967:340), prisreglering pa jordbrukets område 1) naturliga kalciumfosfater, naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatit och fosfatkrita hänförliga tilltulltaxenummer 25.10. salpetersyra hänförlig till tulltaxenummer 28.09, fosforpentoxid ochortofosforsyra hänförliga till tulltaxenummer 28.10, ammoniak hänförlig till tulltaxenutuner 28.16, natriumnitrat, kaliumniträt och magnesiumnitrat hänförliga till tulltaxenummer 28.39, kalium- och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och pyrofosfater), kal iumortofosfater och kalciumhydrogenfosfat (dikalciumfosfat) hänförliga till tulltaxenummer 28.40 samt gödselmedel och andra produkter hänförliga till tull taxenunmer 31.01 - 31.05. föreslår attinvesteringsförbudet skall upphöra att gällafrån utom för fläskproduktionen.För fläskproduktionen föreslås en förlängning med . Vi anser att förbudetbör gälla tills vidare för både fläsk- och äggproduktionen. Motiven härför är följande. Produktionsöverskott föreligger förbåda produktionsgrenarna. För ägg är överskottetbetydande. Lantbruksstyrelsen har förfläsk föreslagit en förlängning av förbudet bl a motiverat med attbetydande belopp finns i investeringsreserverna. Vi anser att detta motiv gäller i lika höggrad för äggproauktionen. Det är ett starkt konsumentkrav att uppfödning m m sker i former som ur konsumentsynpunkt är acceptabla. Lantbruksstyrelsen har bl a därför tillsatten arbetsgrupp som skall se över frågor rörande djurhälsan och djurmiljönliksom frågor kring kvaliteten pa livsmedelsråvarorna frånanimal ieproduktionen. Förbättringar vad gäller djurmiljö m m kan innebäraändrade krav beträffande nybyggnad av djurstallar. Enligt våruppfattning är detta också ett motiv föratt förlänga investeringsförbudet vad gäller fläsk-och äggproduktionen. Ett eventuelltslopande av investeringsförbudet 3Ör enligt våruppfattning prövas först när lantbruksstyrelsens översyn ärklar. KONSUMENTDELEGATIONEN Underbilaga3 Prop. 1986/87: 146 När förbudet mot investeringar i djurstallar infördes angavs att det skulle vara tillfälligt. Det har sedan förlängts i taget. KDs principiella inställning äratt kvantitativa detaljregleringar börundvikas, eftersom de verkar hämmande för utveckling och förnyelse inom näringen. De bör i vart fall tidsbegränsas. Mot den bakgrunden och eftersom balansläget för animalierstarkt förbättrats, föreslår KD att investeringsförbudet inteförlängs efter . Underbilaga 4 Prop.1986/87:146 Lantbrulörslaq rörande laqen om förbud mot nybyggnad av djurstallar Lantbruksstyrelsenföreslog vären -86 att laqen borde förlängas längst t: o m juni -88 för at;t däreft;er helt upphora. Laqen föriänqdes tomjuni -87. Lantbruksstvrelsenanser nu att förbudet mot nvbvqgnad sä-vit:t avser stallar för nötkreatur inte bör förlängas . :!otiv: Väsentligt Förbättrad balansmellan produktion och konsumtion. Vad gäller svin är det tveksamt att inte förlänga den 1juli 1987. :!otiv:Förbättrad lönsamhet.Betvdande belopp finns i investerings reserverna. :-Iålet bör dock vara att förbudet kan slopas möjligt helst . bör undersökasen vidgad antändning av mealen i investenngsreserven. Beträffande fjäderfä finns intelika starka skäl för förlängning scm 1 fråga om svin. i---«-r--i-7 Bilaga 2 Prop. 402-28/87 209-111/87 1 (12) J w . . .- ...,,". Förslag till prisreglering på sockerbetor och socker för tiden - Regeringenuppdrog at statens jordbruks-närand att efter överläggningar med företrädare försockerbets-odlarna och sockertill verkningen samt jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om utformningen av prisregleringen på sockerbetor och socker för tiden - . Närandens förslag skall bygga på att driften vid samtliga nu existerande sockerbruk skall upprätthållas. skall gällaatt ett importutrynwe på 10 - av den totala sockerkonsumtionenskall skapas. Överläggningarna skall ske med utgångspunkti beslut om mål för livsmedelspolitiken (prop 1984/85:166, JoU 33, rskr 393) och i denordning som gäller för övrigajordbruksprodukter enligt nämnda riksdagsbeslut. Förslaget skall vara så avvägt att något underskott inte beräknas uppkomma i sockerregieringsfonden. Med hänsyn till dessa riktlinjer har nämnden dels analyserat kostnadsutvecklingen för betodlingen, dels med bistånd av särskildexpertis från statens pris- och kartellnämnd (SPK) granskat Svenska Sockerfabriks AB:s (SSA)ekonomi och kostnads- Vidare har bl a konsumtionens storlek ochutveckling Prop. 1986/87:146 analyserats. Även utvecklingen inom EG har belysts (bilaga 1). har nuavslutat de föreskrivna överläggningarna. () har tillstyrkt nämndens förslag utom vad gällerframtida förhandlingsordning och utavproduktivitetsavdraget. SBC:s reservation bifogas (bilaga 2). SSA har gjortinvändningar i fråga om produktivitetsavdrag och prisutjämning förden yrkesmässiga biodlingens användning av socker. SSA har av dessa skäl inte tillstyrkt nämndens förslag. SSA:s reservation bifogas (bilaga3). KD har förklarat sig beredd att biträda JN:s förslagom ersättning till betodlingen och sockerti11 verkningen om en överenskommelse därmed kunde uppnås.Förslaget till prisreglering omfattarettårsperioden - . Förslag till kompensationsbelopp mra avseende 1987/88 redovisas i avsnitt 3, 4 och 7. Om väsentligt ändrade förutsättningar inträffarunder regleringsperioden' bör det ankoimapå nämnden att efter överläggningar med delegationerna läggafram förslag till de åtgärder som kananses påkallade. Vad gäller den framtida prisregleringensutformning anser nämnden och konsumentdelegationen attöverläggningarna som sker rörande prissättningen påsockerbetor bör ingå i de allmänna överläggningarna för övrigajordbruksprodukter medan överläggningar med SSA fortfarande börske separat. Härigenom kan en bättre samordning av prissättning m m inom växtodlingenåstadkommas. Vidare kan överläggningar ochreglering förenklas. 2 AREAL OCH AREALBIDRAG Sockerbetsarealen börminskas med och bör uppgå till högst51 . Neddragningen motsvarar ettårs trendmässig skördeökning. Vid fastställandetav arealen har hänsyn tagits till att driften vidsamtliga betbruk skall upp- 1986/87: 146 Arealminskningen bör inte beröra odlingen under de båda ö-bruken. Fördelningenav sockerbetsarealen bland odlarna går till så att dessa får göra en förhandsteckning. Om den sammanlagdatecknade arealen överstiger den areal somstatsmakterna har fastställtsker en kvotering av arealen. Härvid tilldelas, om statsmakterna har fastställt oförändrad areal för riket, de som har odlat sockerbetortidigare högst oförändrad areal. Den areal som friställs genom att tidigare odlare slutarodla sockerbetor eller minskar sin areal fördelas sedan mellan nya odlare och tidigare odlare som önskar öka sin areal. Nämndenanser det angeläget att en odling som har begränsats genom statsmakternas beslut intehelt förbehålles en redan etablerad odlarkår. En rimlig möjlighet bör finnas för dem som inte redan odlarsockerbetor att få göra detta. Kvoteringen av arealen bör godkännas av jordbruksnämnden. Cirka en tredjedel av odlingen skall kontrollmätas. Mätningen bör direkt bekostas av odlarna och SSA.För betor på areal utöver kontrakterad bör liksom göras ett kraftigt prisavdrag. Arealbidraget föreslås oförändrat per hektar tillodlarna på fastlandsdelen av Mörbylångadistriktets upptagningsområde (exkl ), per hektar tillodlarna på och per hektar tillodlarna på . I de fall arealen vid arealkontrollbefinns vara mindre än denkontrakterade, bör bidraget utgå efter den uppmätta arealen. 3 ERSÄTTNING TILL BETODLARNA Kostnadsminskningen har enligt tillämpat index varit -1,74 procentmellan (-11,). 1) Exkl avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Undersamma tid har kostnaderna för lejdarbetskraft inom Prop. 1986/87; 146 sockerbetsodlingen ökatmed (+3,). Eftersom skillnaden är stor har ersättningenför lejt arbete beräknats efter . Kostnadsminskningen har beräknatstill totalt . Inkomstersättningentill betodlarna föreslås höjas med . Detta är påaktuell inkomstvolym (102,) och motsvarar det av statsmakterna fastställda löneutrymmetför . årstaxering, dvs , gäller att ränteinkomstersom är hänförliga till jordbruk skall tasupp i förvärvskällan jordbruksfastighet i stället försom tidigare som inkomst av kapital. Detta innebär att dessa intäkterkonrier att beläggas med egenavgifter, vilket medför en ökad kostnadför jordbruket. Med utgångspunkt frånmotsvarande belopp () för övriga jordbruket föreslås att ett ä-conto belopp ora bör utgå till betodlarna. En slutgiltig avstämning bör ske vid kommande överläggningar och efter att en slutligavstämning gjorts :för övriga jordbruket.