prop · GA0370 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87: 70 med redogörelse för svenska företags j. verksamhet i och 1986/87:70 Regeringenbereder fillfälle alt la del av vad som har lagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollel . Iskrivelsen lämnas en redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrikaoch under . Vidareredovisas sådana uppgifter som svenska juridiska personer skall lämna om dels överiålelseroch upplåtelser av pateni och lillverkningsräl-ter fill sydafrikanska eller namibiskaföretag, dels förvärv av utländska företag som äger aktier eller andelar isydafrikanska eller namibiska förelag (indirekta företagsförvärv).Redovisningen avser perioden 30 juni 1986. Slutligenlämnas uppgifter om löner och anställningsvillkor samtsociala förhållanden för anslällda vid dotterbolagen i och . I Rik.sdagen 1986187. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , ,, R. , , , , , , Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamheti och Den1 trädde den nya lagen om förbud mot investeringar i och (Sydafrikalagen) i kraft (SFS 1985: 98, prop. 1984/ 85: 56, UU 6, rskr. 127).Lagen ersatte lag i samma ämne. Sydafrikalag har den uppgifisskyldighetsom redan tidigare fanns för svenska moderföretag med dotterförelag i Sydafrikautvidgals fill att omfatta även uppgifter om löner och anställningsvillkorsamt sociala förhållanden för de anställda i dotterföretagen. Härutöverinfördes Sydafrikalag en skyldighet för svenska juridiska personerall lämna uppgifter om dels överiålelser och upplåtelser av patent ochtillverkningsrätter lill sydafrikanska och namibiska förelag, dels förvärv av ufiändskaföretag som äger aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiska företag. Sedanden gäller förbud för svenska juridiska personer att överlåta ellerupplåla pateni eller lillverkningsrälter lill sydafrikanska eUer namibiskaföretag utan tillstånd av regeringen (SFS 1986: 257). Kommerskollegiumskall, enligl 12 § förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar iSydafrika och , före den 1 oklober till utrikesdepartementetlämna en redogörelse för de redovisningar som har avgelts av berörda företagunder det senaste budgetåret. En sådan redogörelse avseende verksamhetsåret1985 eller motsvarande verksamhetsår har lämnats. Till grund för kollegietsredogörelse ligger förulom de svenska moderföretagens redovisningar ävenårsredovisningar avseende de sydafrikanska och namibiska dotterföretagen samtupplysningar inhämtade från de svenska moderföretagen. Minredogörelse i föreliggande skrivelse bygger i alll väsentligl på de uppgiftersom kommerskollegium har lämnat. Jagkommer atl i avsnill 2 redogöra för de svenska företagens verksamhel iSydafrika och . Vidarekommerjag att i avsnitt 3 redovisa sådana uppgifter som svenska juridiskapersoner, i enlighet med vad jag har sagt, skall lämna om visstekniköverföring och indirekta företagsförvärv. 2 Redogörelse för företagens verksamhet 2.1 Ekonomisk redovisning Enligt5 § Sydafrikalagen är svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skyldig atl lillregeringen eller myndighet som regeringen besiämmer redovisa hur verksamheten idessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antalanställda, företagna investeringar och andra sådana förhållanden som har belydelseför kontroll av lagens efterlevnad. Närmare föreskrifter om innehållet iårsredovisningarna har getts i förordningen (1985:99) om förbud motinvesteringar i och . Redovisningen skall avse deträkenskapsår som lillämpas av den svenska juridiska personen. Den skall ges in fillkommerskollegium senasl efter räkenskapsårets slut. Utöver deuppgifter som nämnls skall i redovisningen även anges rörelsens resultatsamt lämnas uppgifl om hur gjorda invesleringar har finansierats. Om rörelsehar drivits genom utländskt dotterföretag, skall uppgifl lämnas om storleken avdel egna kapitalet hos dotterföretaget. Slutligen skall uppgift lämnas ominnehav av dels aktier eller andelar i sydafrikanskt förelag, dels obligationereller andra skuldförbindelser utfärdade av sådant företag, dels ock fordringarpå grund av penninglån eller annan kredii eller stäUda säkerheter för sydafrikansktföretags skulder. Skyldighetatt lämna årsredovisning till kommerskollegium gäller moderföretaget i ensvenskstyrd koncern med egen rörelse eller dotterbolag i eller . Följandeföretag har lämnat redovisning till kommerskollegium. vande dotterbolag i och Avkollegiels redogörelse framgår att vissa förändringar i förhållande till föregåenderedovisningsperiod sketl vad gäller omfattningen och ulvecklingen av svensk näringsverksamheti och . med redovisningsskyldighet för dotterbolag i och Namibiauppgick lill lio. Anlalel har således minskal jämfört med år 1984genom atl AB Bahco under verksamhetsåret avyttrat sina två sydafrikanskadotterföretag. ti /87. De lio svenskamoderförelag som omfattas av redovisningsskyldigheten Skr. 1986/87: 70 ägdevid ulgången av tillsammans 31 bolag i och , varav 16kan betecknas som rörelsedrivande. Förde svenska företag som har dotterbolag i och lämnas följandeuppgifter. Desvenska dotterföretagen har, redovisat på koncernnivå, etl aktiekapital somsammanlagt uppgår fill ca 9,5 milj. rand (ca 27 milj. Bolagens sammanlagdaegna kapUal ökade någol och uppgår till ca 84 milj. rand (ca 246milj. Ökningen förklaras av atl vinstmedel balanserats. Omsättningenhos de rörelsedrivande företagen uppgick lill omkring 355 milj. rand(ca 1040 milj. vilkel innebär en ökning i löpande penningvärde med ca 14%jämfört med föregående verksamhetsperiod. Om hänsyn tas till inflationen iSydafrika, som låg på 18,, har omsättningen i realitetenminskat . Detlolala värdet av bolagens tiUgångar ökade från ca 195 milj. randtill ca 197 milj. rand (ca 577 milj. Anläggningstillgångarnas värdeuppgick liU ca 23 milj. rand (ca 67 milj. jämförl med ca 25 milj. rand (ca73 milj. Detsammanlagda resulialel före skall uppgick lill drygt 13,5 milj. rand (ca 39milj. vilket innebär en viss minskning jämfört med föregående år. Ett parav företagen redovisade förlust. Anlalelanslällda vid de svenska dotterbolagen minskade från 2 705 till2 374 personer. Ulvecklingeni de svenska företagen i och vad avser företagens sammanlagdaomsättning, resullal före skalt m.m. under de år redovisningsskyldighet enligt Sydafrikalagstiflningenförelegat framgår av följande uppställning. Svenskaföretags verksamhet i och åren 19801985. Värden i milj.rand* I rand =5.86 kr. är 1981 = . år1983 = 4,56kr. Närmareuppgifter om företagens verksamhet Skr. 1986/87:70 bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 1. Sydafrikalagen föreskriver förbud för svensk juridiskperson atl företa eller bidra till atl invesleringar görs i och Namibia.Lagen innehåller dock beslämmelser enligt vilka regeringen kan medge undanlagfrån förbudei. Undantag får endast medges sådan juridisk person som sedan den 1juli 1979 själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrikaeller . Undanlag från invesieringsförbudel får inte ge utrymme för enutvidgning av företagens verksamhel. Exempel på investeringar för vilkaundantag i princip medgivits är sådana som är nödvändiga för alt ersättaförsliten ulrusining saml sådana som direkt syflar lill en förbättring av desociala villkoren för de anslällda, t. ex. invesleringar i en hälsocentral. Undanlagsmöjligheien innebär emellertid inte någongaranterad rätl för förelagen atl få företa ersättningsinvesteringar.Regeringen har självfallet alltid möjlighet alt avslå en invesleringsansökan eflerprövning av alla omständigheter i ärendet. avgjorde regeringen tre ansökningar omundantag från investeringsförbudet. Närmare uppgifler härom framgår av ensärskild redogörelse som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2. 1 Sydafrikalag infördes en bestämmelse (8 §) enliglvilken regeringen kan medge rätl för elt förelag som sedan den 1 juli 1979själv eller genom dotterförelag driver rörelse i eller alttills vidare ersälta anläggningslillgångar och hyrd egendom saml göra sådana invesleringaroch hyra sådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden för deanställda. villkor för etl sådanl beslul är dock atl förelagel ålar sig attse lill att detta inle leder till en utvidgning av verksamheten i ochNamibia. Medgivandet kan återkallas om verksamheten i eller ulvidgaseller om del i övrigl föreligger särskilda skäl. Regeringen har inte lämnalnågot företag medgivande enligt 8 § Sydafrikalagen. Av de lio förelag som lämnal redovisning har fem atlanskaffning av anläggningstillgångar förekommU under verksamhelsårel. Dessa fem är , , , AB SKF och . För de investeringar som gjorts i , Secoroc och SKF har regeringen medgelt undantag från invesieringsförbudel. Samtliga in vesteringar har avseit ersättningsanskaffningar för förslitna maskiner och fordon samt nyinvesteringar i byggnader och utrustning för atl förbättra arbetsmiljön för de anställda. har till viss del utnyttjat beviljat investeringstillstånd för leasing av ulrusining. De båda andra förelagen, och Skega, har utnyttjat den rättighet som anges i 2 § Sydafrikala gen atl anskaffa tillgångar till etl värde av högsl . Anskaffningar na har avsett kontorsutrustning samt i etl fall fordon. Investeringarna har inle möjliggjort någon utvidgning av de berörda företagens verksamhel. ' Av redogörelser som lämnals till harframgått att i vissa fall de slutliga kosinaderna för genomförda investeringar blivit större än vad som förutsatts i förelagens ansökningar. Samlidigt har konstaterats atl koslnadsöverskridandena i huvudsak orsakats av omständigheter som '. berördaförelag inte kunnal råda över och att det med hänsyn därtiU Skr. 1986/87:70saknats grund för vidare åtgärder. Ocksä av den nu akluella redovisningenframgår alt i något faU koslnadsöverskridanden ägl rum. Kostnadsökningarnaförklaras med valutakursförändringar och den långa tid som förflutit från lidenför ansökan fram till investeringens fakiiska genomförande. Jag finner medhänsyn härtiU inle skäl för några vidare ålgärder. Enligt 5 § Sydafrikalagen skall företagen lämnaredovisning om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anslälldavid dotterföretagen i och . Uppgifter skall också lämnas omplanerade och vidlagna förändringar för de anslällda i nu angivna avseenden.Sådan redovisning har lämnals av samtliga företag ulom tre - , och . , som avvecklat sin verksamhet iSydafrika, har som skäl uppgivit svårigheter atl från dotterföretagens nyaägare erhålla begärd information. Jag har full förslåelse för all förelagel avdetta skäl inle kunnal fullgöra sin redovisningsskyldighet i denna del. och , med totall lolv resp. fyra anslällda, har, medhänvisning fill all man endasl har vita anslällda, inle heller lämnal någonredovisning. Jag godtar de skäl som anförts från berörda förelag atl inte ge inredovisning. De av övriga förelag lämnade uppgiflerna är inle till alladelar enhefliga och därför inte till fullo jämförbara. Delta kan bero på attregeringen har valt all inte ge detaljerade föreskrifter ulan velat avvakla försiaårets redovisningar. På basis av dessa och efter samråd med berörda fackföreningari kan närmare föreskrifter senare komma atl utarbetas. Med utgångspunkt från ett av utrikesdepartementetshandelsavdelning upprättat frågeformulär har företagen lämnal följande informalion. Tillsammans har företagen 2 191 anställda, varav cahälften (1 127) är svarta, färgade och asiater. Vita Svarta Färgade Tot. Vid två av företagen förekommer fortfarande visssegregering av matsalar, toaletter och omklädningsrum, vilket i del ena falletavses ålgärdas under . Från det andra företagel har anförtsatt förelaget erbjudit iordningställande av gemensamma utrymmen men alt deltatills vidare ännu inte accepterats av förelrädare för de svarta anställda. Vid samtliga förelag, med undanlag för och Rederiaktiebola-Skr. 1986/87: 70 gel Transatlantic, är de anslällda organiserade i olikafackföreningar, och fackligt arbele tillåts bedrivas på arbetsplatsen och påbetald arbetsfid. Villkoren regleras vanligtvis i överenskommelser mellan förelageloch berörda fackföreningar. Transatlantic, med 40 anställda, har uppgivit attfackföreningar för handelsföretag saknas. Skega, med totall 57 anslällda, haranfört bristande inlresse från de anslälldas sida som skäl för atlfackföreningar och fackligl arbele inte finns vid dotterföretaget. Vad avser löner har samfiiga förelag uppgivit sig lillämpaprincipen om lika lön för lika arbete. De slora skillnaderna i utbildningsnivåmellan olika anställda medför dock atl de vila anställda i genomsnitt uppbärhögre lön än andra, ibland upp lill högre än vad färgade anställdauppbär. tillämpar en minimilön om , vilketi jämförelse med löneläget i slort i ligger över del normala. Dengenomsnittliga lönehöjningen uppgick för de svarta anslällda tillmellan 11 och . Utöver löner utbetalas av förelagen olika sociala förmånersåsom pensioner, sjuk- och olycksfallsförsäkringar, semesler och sjukvård, ivissa fall också för de anslälldas familjer. Däruiöver bidrar flertalel företagmed stöd för utbildning till de svarta anställdas barn i form av skolavgifter,kostnader för böcker, stipendier m. m. Även lån för anskaffning ellerreparationer till bosläder tillhandahålls. I vissa fall ges också subventioneradeeller fria måltider liksom transporter eller kontanlbidrag därtill för resor liUoch från arbetsplatsen. satsar på utbildning av sina svartaanställda i form av yrkesutbildning men även basutbildning. Årliga budgetar förutbildningsprogram anslås och all yrkesutbildning sker på betald arbetsiid. 3 Redovisning av uppgifter om tekniköverföring ochindirekta företagsförvärv Fram lill utgången avjuni 1986 var svenska juridiskapersoner enligl 9 § Sydafrikalagen skyldiga att lämna uppgifler om överiålelsereller upplåtelser av patent eller fillverkningsrätter fill sydafrikanska ellernamibiska företag. infördes förbud mot sådana överlåtelser ellerupplåtelser utan regeringens tillstånd. Av kommerskollegiets redogörelse framgår atl uppgifl omtekniköverföring lämnats av ett företag, . Uppgifternaavser etl ingånget avtal om upplålelse av tillverkningsrätt till eltsydafrikanskt företag, Six Hundred Manufacluring (Ply) Ltd. Upplåtelsen gerdel sydafrikanska förelagel rält atl utnyttja en metod att tillverka hydraulpum-parsaml ensamförsäljningsräll i och flera andra . Svenska juridiska personer är enligl 9 § Sydafrikalagenockså skyldiga alt lämna uppgtfler om förvärv av utländska företag som äger akiiereller andelar i sydafrikanska eller namibiska företag. Enligt kollegiets redogörelse har ingen sådan uppgift lämnals. Kommerskollegiumhar i sin redogörelse avslulningsvis konstaterat att efterlevnaden avSydafrikalagen varil god . Jag delar dennauppfattning. Iseplember 1985 uttalade regeringen sin avsikt atl under årels återståendemånader inle bevilja några undantag från invesieringsförbudel. Orsaken härtiUvar i första hand den aUlmer förvärrade siluationen i med bl. a.införande av undantagstillstånd i vissa delar av landel. Vid behandlingen idecember 1985 av regeringens proposiiion (1985/86:52) om förbud mot införsel avjordbmksvaror från m.m. förutsatte all regeringen, i varjefall undantagstillstånd råder i någon del av , inteskulle komma atl medge dispenser från det gällande invesieringsförbudel ellersådan rält till särskilda åtaganden som stadgas i 8§ Sydafrikalagen ulom i undantagsfaUdå l.ex. uppenbara sociala eller humanilära moliv förelåg (UU 1985/86: 12, rskr.87). Riksdagengjorde ett Uknande uttalande (UU 1985/86:18, rskr. 242) i sambandmed behandlingen av regeringens föregående skrivelse om svenska företags verksamheli . Regeringenhar inle medgivii några undanlag . Avslulningsviskan anföras alt numera avvecklat sin verksamhet i . SAS,som bibehålUt sitl försäljningskontor i trots nedläggningen avflygförbindelserna , har förklarat sin avsikt atl lägga nedverksamheten där. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag anförti det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular i enlighel medhennes hemställan. o Ov * o u-> o o r- Tt-f*-). »/-) Ov o Ov 00(»1 00 m OO - o t-- vo 1/-, CO o r.1 - 1/-1 V", o lo rJ rs O U-) o oc r- Tt (N rsl o (-4 o Ov O o r < t-~ r * Tt vO o r-J oov o c U (U C/2 ffl a._ ov ov Ov Ov 00 Tt vO 5 OV S O Cd -O c/3 < »ri vO y:e 's: V) .. rs £ U T3 " 3 i/) Jj '.C O ffl C oa Ba< < o Tt'o" 1/1 ir-, lO ' c -.a < o o o o o o o »o r-J f*"i 2 ® o >ri [;; fN fN r ' OV Ov 0 O 1/] c: .£: O < c/3 5jc/3 h c/>j .5 t/3 oo u o c U T3 .o ffl c/3 BS-.= [- CL) U CO fflSS-E ra "> Si I/: 00 c !É,CQ i: o o C/3 < (/3 **- O u o 13 5 "O (U o 0) - fN r-, c := o « ffl X) >- !- 00 u ra C c SI a;; , = « E OQ > a> o 00 1 -r- ffl irt_ > L, ifall undant etikettering laskin samt truslning föi renl rum" CO - E 3: .5 S t b E c trt trt E .s B;7aga2 Skr.