prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — behovsom föranleds av tillämpningen av den nya samtnaturresurslagen. Underdelprogrammet redovisas statistik om Denlöpande statistiken om näringspolitik skall kunna belysa sysselsättning, lönsamhel, Ukviditet ochsoliditet, - produklion,kapacitetsutnyttjande och internationell konkurrenskrafi, - invesleringar imaterieUa tillgångar, forskning och utveckling samt marknadsinvesteringar, export-och hemmamarknadsförsäljning samt import, multinationellföretagsverksamhet i och utiandet, Av deförändringsförslag, som SCB redovisat, föreslår jag atl en omläggning av induslrislatistiken, etapp I,genomförs. Nuvarandestatistik om bioteknik ligger dold bl.a. i statistik som rör Prop.1986/87:100 läkemedelsindustrin, kemisk industri, jord- och skogsbmk, fiske ochvat- Bil. 15 tenbruk samt konsultverksamhet. SCB föreslår atl biotekniken redovisasunder ett särskilt programområde. Motbakgmnd av att området förväntas öka i belydelse avser SCB att avsätta vissa resurser för atl ha en beredskapoch framförhållning för att la framstatistik inom området. Arbetet inriklas på atl invenlera och precisera vUken statistik som kan tas fram och att få tillstånd förändringar i den statistiska nomenklaturen. Statistikpå regionalpolilikens område skall kunna beskriva - hur befolkning,sysselsällning och näringsliv i landels olika delar utvecklas, - hurlevnadsbetingelserna i glesbygden utvecklas. Nuvarandestatistikförsörjning om regionalpolitik bygger pä flera stati-stikprodukter från olikaslatistikförsörjningsprogram, bl.a. befolkning, sysselsättning, utbildning och näringspolitik. SCB föreslår ingen egensta-tislikbudget för del regionalpolitiska programmet. Programmei finansierassåledes från anslagen för främsl sysselsättnings-, utbildnings- och näringsstatistiken. Statistik om informationsteknologi skaU belysa - områdetmed avseende på dess inriktning, omfattning, produktion, sysselsällning och ekonomiska betydelse, - informationsteknologinsanvändning och dess infrastruktur, - utbildning ochforskning på området, - informationsteknologinspåverkan på sysselsällning, yrkesstmktur och arbetsmiljö. Nuvarande statistikförsörjning är enligtSCB för begränsad och svåröverskådlig. Det utvecklingsarbete som pågår när detgäller klassificerings- ochdefinhionsfrägor m. m. är därför av avgörande betydelse för möjligheternaalt bygga upp statistiken. Jagföreslär alt arbetet bedrivs i enlighet med SCB: s huvudförslag. Underdelprogrammet redovisas statistik om har en välutbyggd befolkningsstatislik, som tiU största delen baseras påadministrativa register. Dessulom har vari femte är genomförts folkräkningar som även innehåller andraän rent befolkningsslatistiska variabler. SCB beräknar att arbetet med FoB 85 kan.avslutas . För FoB 85 har ca 13 milj. kr. SCB har föreslagilatt medel anvisas för en folk- och bosladsräkning . Medlen avses finansiera detförberedelsearbete som, enligt SCB, krävsunder perioden /88-1989/90, innebärande bl.a. utredning av Prop.1986/87:100 innehålls- och teknikfrågor. Någotställningslagande från statsmakternas sida tUl en sådan folk- och bostadsräkning finns inte för närvarande.Jag avser därför atl föreslå regeringen atl uppdra åt attutreda alternativa former m. m. för enfolk- och bosladsräkning . Mot denna bakgrund harjag avräknat deav SCB beräknade kostnaderna, totalt ca 16 milj. kr. , från mittbudgetförslag. I övrigt föreslårjag alt programmei genomförs med utgångspunkt i huvudförslaget. Statistiken om denoffentliga sektorn riktas främst mot en beskrivning och en analys av mergenerella aspekler på denna sektor. Härav följer all statistiken inom della program syflartill att ta fram underlag om - omfattning, funktion,verksamhel och stmktur, - effektivitet ochproduktivitet, - samspel med andraseklorer. SCB har föreslagit vissa förbättringaroch ulbyggnader av statistiken inom denoffentliga sektorn. Bland dessa förslag anser jag alt förberedelser för en ny bok om den offentliga sektorn samlutvecklingen av statistik för planering och ulvärdering avförnyelsearbetet bör priorileras. Statistikom den statiiga personalpolitiken bör kunna belysa Huvuddelenav de statistikbehov som finns inom området förutsätts av SCB bli finansieradegenom uppdrag. Jag har ingen erinran mot SCB:s förslag i dessa frågor.Statistiken inom området medborgarinflytande skall kunna beskriva - rösternasfördelning vid riksdags- och kommunalval, - parlisympatiernasfördelning mellan valen, - hur omfattandemedborgarnas engagemang är i de politiska partierna samt i föreningar ochorganisationer. Jag föreslår attprogrammet genomförs, inom ramen för huvudalternativet, med den av SCB föreslagnainriktningen. SCB har såledesi sitt undertag inteföreslagit etl särskilt delprogram för detta omräde. Underdelprogrammet redovisas statistik om energi och miljövård. Statistiken om energi skall belysa - tillförselmed angivande av eneigislag, - användning efterenergislag och förbmkargriipper, - priserför olika energislag, - kostnaderför oUka förbrukargrupper, 49 - eflekterför miljön. 1986/87:100 Utvecklingsarbetetunder treårsperioden kommer att inriktas på atl höja BU. kvalitet, täckningsgrad m. m. a. bör metoderutvecklas för kommunvis redovisning. Ett annat angelägelstatistikområde är framtagning av årliga nationella energibalanser. Jagföreslår därför att det av SCB, utanför huvudförslagel, föreslagnaprogrammet för sådan statistik genomförs och all . härför överförs till SCB:s anslag fråndet under tolfte huvudtiteln för budgetårel 1985/86 uppförda anslaget E 22. Jag föreslår attprogrammet i övrigt genomförs inom ramen för huvudalternativet. Statistikenom naturmiljön och naturvården skall ge svar på frågor om - miljö-och levnadsvillkor, Nuvarandestatistikunderlag framstäUs liU stor del av . Statistiken har vissa brister när detgäller alt belysa vissa miljöproblem, bl.a. försurning, bilavgaser, användning av kemiska medel och avfallshantering. En statistikulveckUng inom detta områdeär således angelägen. Jag förordar att dennastatistik genomförs inom ramen för huvudförslagel. Delprogram 14 Gemensamma frågor för slallig statistik TiUdetta delprogram hänförs medel som skall täcka aktiviteter, som är gemensammaför statistiken inom aUa departement. - statistikserviceoch information, - sekretessoch integritet, Målet inom områdelslatistikservice och informalion är alt öka statistikens samhällsnyttagenom ett bättre ulnyttjande av befintliga material och resurser. SCB har således vidtagit ochplanerar en rad ålgärder för alt förbättra förulsältningarna för spridning ochutnyttjande av statistiken. Utvecklingsarbetetsyftar i stor utsträckning tiU en rationalisering av verketspublicerings- och spridningsverksamhet. Det gemensamma metodutvecklingsarbetetomfaltar främst statistiska metoder,standarder och standardutveckling saml ADB-metoder. Målet är att statistikens kvalitet skall vara tillräckligvad gäller relevans, noggrannhet och aktualitet. SCB är enligt sininslruktion samordningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen. Samordningensyftar till att göra statistiken mera användbaroch statistikproduktionen effektivare. Extern samordning är en integreraddel av och en förutsättning för många verksamhetsområden. Medelför arbetet begärs därför inom berörda statistikförsörjningsprogram. SCB har ansvareiför ell omfattande informalionskapital som insamlas och förvaras förframställning av statistik. Det är väsentUgt alt arbetet med att stärka sekretess- ochintegritetsskyddel bedrivs skyndsamt och i kontakt med datainspektionen. Jag föreslär altverksamheten enligt detta delprogram genomförs enligt SCB: s förslag inom ramen förhuvudförslagel. 1986/87:100 BU.15 2,3 Överföring av tjänster från till Minbedömning: SCB fär i uppdrag att överföra så många ijänster från lill alt av deanslällda återfinns i . innebär delta atl inemot 100tjänster flyttas till . VidSCB finns totalt 1 880 anslällda, varav 800 i , 800 i och i övrigt intervjuare i skilda delarav landet. Hitlills har det sålundafunnils lika många anställda i som i . Ett viktigt syfte med regeringens decentraliseringspoUtik äratt pröva möjligheterna att överföra arbelsuppgifler från verk iSlockholmsregionen tUl regionala myndighelsdelarm. Jag avser därför att föreslå regeringen att uppdra ål SCB attöverföra sä många tjänster från Siockholm tiU , /88-1989/90, alt av deanstäUda, exkl. intervjuarna,återfinns i . Med dagens fördelning innebär delta att inemol 100 tjänsteröverflyttas från tiil . Verksamheten i är splittrad på sexolika lokalenheter. Mot den bakgrundenföreslår SCB atl SCB: s huvudbyggnad, som till hälften färdigställdes ,byggs ut så att de anstäUda i kan lokaliseras tUl en faslighet. Jag avser att föreslå regeringen atluppdra åt attgenomföra en samlad lokallösning för SCB i , vilkel jag ser som enfömtsättning för en sådan överföring av tjänster. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jagatt regeringen dels föreslår att till Siaiisiiska cenlralbyrån:Statistik, register och prognoser för /88 anvisa ettramanslag av , dels bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag anförl om överföringav Ijänster från till (avsnittel 2.3). Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet Prop.1986/87: lOO 985/86 Ulgift 986/87 Anslag 987/88 Förslag Under anslaget redovisas inkomsler ochutgifter för huvudprogrammet Uppdragsverksamhet. SCB föreslår attanslaget förs upp i statsbudgeten med . Överskottet påuppdragsverksamheten föreslås utnyttjas för uppbyggnad av ettriskkapital. Behovet av denröriiga kredilen prövas för etl budgelår i taget. Etl ekonomiskl mälfastställs för uppdragsverksamhelen. SCB föreslår att anslaget förs upp istatsbudgeten med . Den rörliga kreditenföreslås las upp lill etl oförändrat belopp om 15 milj. kr. Jagföreslår att anslaget för uppdragsverksamheten förs upp i statsbudgeten förnästa budgelår med etl formeUt belopp av . Mol bakgrund , avanslagstypen föreslås ingen ireårig budget för della anslag. Jag godtar SCB: s förslag vad gäller nivänpå den röriiga krediten för nästa budgelår och atl en prövning skerbudgetårsvis. Jag avser att återkomma till regeringen med ett sådant förslag. Jag föreslår vidare att ett ekonomisktmål faststäUs för uppdragsverk- . , samheten /88-1989/90.Uppdragsverksamheten beräknas uppgå lill ca 75 milj. kr. Enligt min mening bör det ekonomiska målet formuleras påföljande sätt: - SCBskall verka för att den totala uppdragsverksamheten ökar perår, - SCBfår inom sin uppdragsverksamhet bygga upp elt riskkapUal motsvarande av den totala omslutningenvaije år. Riskkapitalet skall användas iförsta hand för att möta lillfälliga underskott i uppdragsverksamheten, - SCB skall anpassa sinprissättning och sina taxor tiU kravet pä att erforderUgt riskkapital byggsupp. Detankommer pä regeringen att faslställa det ekonomiska målei. 1986/87: 100 . . BU. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen att till Statistiskacentralbyrån: Uppdi-agsverksamhei för /88 anvisa ett förslagsanslagav . 1985/86 Utgift 659000 1986/87 Anslag 679000 1987/88 Förslag 699000 Institutet förslorhushåUens rationalisering har tiU huvudsaklig uppgift all främja ochsamordna sådan rationaliserings- och utvecklingsverksamhet som väsentiigt kanbidra till att höja produktiviteten inom storhushållen. Institutet skalldessutom bedriva informations- och utbildningsverksamhet inom sitt område. Institutet ärorganiserat som ett fristående organ, som bedrivs gemensamt av siaten och enför ändamålel bildad stiftelse med företrädare för , och reslaurangnäringen.Verksamheten vid institutet regleras genom avtal, som har slutUs med sliftelsen.Avtalet gäUer l.o.m. /91 efter en förlängning fr. o. m. den 1 juU 1986. Institutet förstorhushållens rationalisering föreslår för /88 ettstatsbidrag av . Jag förordar ettbidrag av . till inslUulel, Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att tiU för storhushållens rationalisering för /88 anvisa ettanslag av . Statens person- och adressregisternämnd 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Statens person- ochadressregisternämnd skaU vara huvudman för statens person och adressregister, SPAR, Nämnden består av en ordförande och sexledamöier. De förordnas av regeringen. Nämndenskansliresurser lillhandahålles av slalskonlorel. Statens person- och adressregisternämnd Prop. Nämnden beräknar sitt anslagsbehov /88 tiU580000 kr. ''' Jag delar nämndensbedömning av anslagsbehovel /88. Jag hemstäUer atl regeringen föreslår att till Statens person- ochadressregisternämnd för /88 anvisa ett förslagsanslag av 580 000kr. Statlig lokalförsörjning pp- 986/87: loo Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 1985/86 Utgift 213001057 Reservation 14245665 1986/87 Anslag 202000000 1987/88 Förslag 198500000 Från anslagetbekostas utgifler för invesleringar i byggnader för siatiig verksamhel och förvilka medel inle har anvisats under annat anslag. 1 del följande redovisas intenärmare sådana objekt som har redovisats för och för vUkabyggnadsstyrelsen har föreslagil sänkta eller oförändrade koslnadsramar eUer ramhöjningar som föranleds avenbart den allmännabyggnadskostnadsstegringen. För tiden den Ijanuari 1985 tUl den 1 januari 1986beräknar denna kostnadsslegring till . Stockholm.Ombyggnad i kv. Byggnadsstyrelsenhar projekterat en ombyggnad av kv. Kostnaden har preliminärt beräknats tiU 11 milj. kr. i prislägetden och byggtiden beräknas . föreslår att kostnadsramen /88förs upp med 165 milj. kr. Regeringen har under höslen 1986 vidiagh vissa åtgärdersom rör ulnylljande av tUlgängUga byggresurser. Åtgärderna syftar lill att stimuleraetl ökal bostadsbyggande. Härigenom begränsas den övriga byggnadsverksamhetensom bl. a. omfattar hela del statliga omrädet. gäUer framför aUl istorstadsområdena. Igångsättning av nya projekt inom civildepartementels verksamhetsområde måsleföljaktligen prövas myckel restriktivt den närmaste liden. För atl ändåupprätthålla handlingsberedskap under nästabudgelär föreslår jag atl regeringen inhämlar bemyndigande för att senare kunna pröva följandehögt priorilerade byggprojekt. Jag förordar atlden av föreslagna preliminära kostnadsramen för ombyggnaden i kv. iSiockholm förs upp i investeringsplanen. Jag biträderbyggnadsstyrelsens förslag vad gäUer en nedskrivning av kostnadsramen för Diverse objekl. Jag förordar altmedel för nästa budgetår anvisas enligt följande invesle ringsplan, 55 Investeringsplan (lOOO-tal kr.) gärder m. m i Hägernäs, elapp 2 1986/87:100 BU. Investeringsplan(lOOO-tal kr.) 1986/87 1987/88 Byggstart Färdig-är-;mån ställande Om-och tillbyggnad i . Anslagsberäkning (lOOO-tal kr.) Behållning Anslag 1986/87 Förslag 1987/88 14200 202000' 198500 1986/87 206000 1987/88 208700 Jag hemsläller all regeringen föreslår alt bemyndiga regeringenall besluta om byggnadsarbeten för statlig förvaltning inom de kostnadsramarsom har förordats i det föregående att till Byggnadsarbetenför statlig förvaltning för /88 anvisa ett reservationsanslag av198500000 kr. Inredning av byggnader för statlig förvaltning m.m. 1985/86Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget beslrids utgifter för inredningoch viss utrustning av byggnader för statlig förvaUning eller annan statligverksamhet. Inredning av om- och tillbyggda lokaler förregeringskansliet i SödraKlara Byggnadsstyrelsenföreslår att den nuvarande inredningsramen på 56,2 milj. kr. höjs tiU 56,8milj. och att den nuvarande utrustningsramen på 17,1 milj. kr. höjstill 17,4 milj. kr. föreslår vidare alt de nya ramarna förs upp i inredningsplanenför 1987/88. föreslår att en oförändrad ram om 1,4milj. förs upp iinredningsplanen. Byggnadsslyrelsen föreslår att en oförändrad ram om 2milj. kr, förs upp i inredningsplanen. Med utgångspunkt i de förslag som byggnadsslyrelsen harredovisat förordar jag atl följande inredningsplan läggs lill grund förmedelsberäkningen för näslabudgelår. 1986/87:100 BU. Inredningsplan(lOOO-tal kr.) Förordad ram ellerförordad ändring av tidigare ram t. o. m. beräknad beräknad 1986-06- 1986/87 1987/88 30 Inredning av om- och tillbyggda lokaler för rege ringskansliet i -1-600 Inredningav för-vallninglokaler i kv. Inredningoch ulrustning av lokaler kv. Inredning för Nordiska hälso vårdshögskolan -t 75 Om-och nybyggda lokaler för regeringskansliel i Södraklara Övrig gemensam ut rustning -1-275 Utrustning för Nordiska hälso vårdshögskolan -f- 45. * Art av kostnadsram förresp. 1 Av statsmakterna redangodtagen kostnadsram 2" Föi-slag till ändrad kostnadsram(tidigare fastställd som definitiv ram) 2'' Förslaglill ändrad kostnadsram (tidigare fastställd som delram) Jagberäknar medelsförbrukningen för inredning och utrustning för näsla budgetårtiU 12,9 milj, kr. Jag förordar att anslaget förs upp i slatsbudgelen med 10,2milj, kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår all tiU Inredning avbyggnader för statUg förvaltning m.m. för /88 anvisa etlreservalionsanslag av . Statlig personalpolitik m. m. Statlig löne- ochpensionsutbetalning m, m. Pensionsadminislration Totalt finns 650000 arbetstagare och 260000pensionstagare med statiig pensionsräll.Förutom statsanställda omfattas även vissa grupper icke-statiigt anställda,främst 145000 lärare och 9000 anslällda vid museer, teatrar ochmusikinstitulioner av den statiiga pensionsrätten. Den statiigatjänstepensionen samoidnas med bl. a. folkpensionen och den allmännatjänstepensionen (ATP). Budgetårel 1985/86 betalades . ut avstatens löne- och pensionsverk (SPV). Av beloppel motsvarar 12,3 miljarder kr.folkpension och ATP. Ålderspension betalades tiU 143000 förmånstagare, famUjepension tiU 65000,sjukpension tiU 24000 och livränta, delpension m. m. tiU 28000 förmånstagare. I SPV: spensionshandläggning ingår bl. a. alt beräkna, bevilja och utbetala pensioner och livränior m.m., svaraför automatisk matrikelföring, förvalla och utveckla verkels pensionsdatasystemsaml besvara förfrågningar från andrapensionsinrättningar och enskilda. Pensionshandläggningen är i huvudsak samladtill verkels pensionsavdelning som omfattar ca 175 anställda. TiU pensionsavdelningen är också knuten den enhet för genomgång och aktuaUsering av statsansläUdas m.fl. Ijänstematriklar som organiseradesi samband med SPV:s flytining liU med över-gängsvis placeringi (prop. 9 s. 57 och prop. 1975/76:100 bil. 9 s. 71). Enhelen omfattar 16 anställda. Mellan budgelåren198()/81 och 1984/85 har anlalet inkomna pensionsärenden ökat från 30500 till 37800. TUlviss del beror ökningen på alt anlaletpensionärer med statlig pensionsrätt har stigit med i genomsnitl närmare 3 %per år, men till största delen på atl antalet förfrågningar från andrapensionsanstalter och framför allt från enskilda har ökal pålagligl. Alll fler blivande pensionärer vill i förväg vetahur stor pensionen kommer att bli och vUka de ekonomiska konsekvensemaär av oUka alternativ såsom delpension eller livränta. Inte sällan kräverförfrågningsärendena lika ingåendeberäkningar - ibland av flera alternativ som de egentliga pensionsberäkningamainför förestående pensionering. Antalet pensionsärendén beräknas öka medca även för de närmasle åren. Volymökningarna harhittiUs kunnat mötas genom dels ralionaliseringar och ökat ADB-slöd,dels organisatoriska anpassningar. Bl, a, har beviljandet av pensioneroch pensionsutbelalningar, som lidigare varil organisatoriskt åtskUt,samordnats inom pensionsavdelningens handläggande sektioner. SPV räknar medätt även framlida volymökningar ocli anspråk på besparingar skall kunna mötas genom fortsattarationaliseringar och ökal ADB-stöd. 1986/87:100 Bil.15 1986/87: 100 Ursprungligen svarade SPV självt för utveckUng och driftav ett utbetal-ningssysiemför statlig tjänstepension med egna IBM-datorer. I samband med verkets omlokalisering tUl Sundsvallförutsattes alt () datorer skuUe utnyttjasäven för SPV: s pensionssystem. Utbetalningssystemelbearbetas således i RFV: s Honeywell-BuIl-miljö . Systemet är elttraditionellt régisterdrivel system, där en central databas omfattande ca 260000 pensionärer medstatiig pensionsräll uppdateras med pensionsgrundande uppgifter. Indata kommerlill systemet genom dels transaktions visinmatning via terminal, dels uppdatering via försäk-ringskassan/RFV ochdels folkbokföringsavisering. Samordningen mellanslallig pension och allmän pension har vad gäller utbetalningen lösts så att SPV övertarhela betalningsansvaret när statiig pensioningår i pensionsbeloppet. Kopplingar finns tiU RFV: s ADB-system för aUmän pension dels i satsvis miljö, delsvia svarsbUder på terminal. All utbetalninggörs genom personkonto i , som också svarar för framstäUning ochdistribution av specifikalion/insättiiingsbesked. infördes ett centraltmatrikelföringssyslem (MAREG). Syftet medsystemet är alt lämna underlag för automatiserad beräkning av statlig pension.Det innehåller anstäUningsuppgifter, som hämtas frän anslulna lönesystem, för aUa som har eller har haflanställning med statlig pensionsräll.För myndigheter, vars lönesystem ansluts lill MAREG, upphör skyldighetenalt föra särskild pensionsmalrikel. Vid utgången av år1986 omfattade sysiemel anstäUningsuppgifter för drygt 500000 personer. då systemet beräknasvara fullt utbyggt omfattar det ytterligare ca IOO000 personer. Aktualiserade uppgifier om anställnings-perioder förs in iregistret i takt med pensioneringen med en framförhållning om 24 årskullar.Aklualiseringen utförs dels manuellt, dels med hjälp av ett minidatorbaserat system(AE-systemel). Med hänsyn tUl framför allt kopplingen liU utbetalningssystemetutvecklades MAREG i RFV-miljödär systemet också bearbetas i produktion. SPVföreträder siaten i ärenden som rör slalens grupplivförsäkring och handlägger sådana ärenden i den män de inte skall.handläggas av slatens grupplivnämnd. Till grupplivverksamhelen hörförutom all beräkna och utbetala försäkringsförmånerna bl.a. att informeraslalliga myndigheter och enskilda omförsäkringsvillkoren, besvara förfrågningar och svara för förmånstagarregisler.Grupplivärendena handläggs huvudsakligen manueUt av en särskUd sektionmed 8 anstäUda inom verkels administrativa /86 var anlalet ärenden 2 130 och den utbetalade förmånssumman190 milj. kr, Anlalet ärenden har varit relativt stabilt under perioden1980/81-1984/85. SPVförvaltar vidare del centrala lönesystemet SLÖR för den civila statsförvaltningen. I SLÖR-systemet behandlas drygl165000 löner tillanställda på ca 300 myndigheter. /86 utbetalades brutto drygl . varav 11 miljarder uigjordenettolön. I syfle all ge de myndigheter som är anslulna till SLÖR bälireunderlag i sin personaladministration har med uppgifterna i SLÖR somutgångspunkt andra ADB-systembyggts upp bl. pågår en försöksverksamhet med etl s. k. för- och eftersystem tiU SLÖR ().Arbetet sker i samarbete med DAFA och (UDAC).Statskontoret utvärderar försöksverksamheten på uppdrag av regeringen. Systemetutvecklades i IBM-miljö på DAFA och produktionen är fördelad på tvådriflstäUen, nämligen DAFA i Siockholm och UDAC. Ungefär en Qärdedel av,löneutbetalningarna bearbelas av UDAC. Bearbetningen av SLÖR slyrs av atl lönskall vara klar för utbetalning den 25: e . Den huvudsakligabearbetningen utförs i salsvis mUjö. Indataregistreras på traditionellt vis på registreringscentraler på myndigheternaeller på servicebyrå och överförs dels med teleöverföring, dels med magnetbandlill driftställena, Totall utnyttjas ca 70 olika regisl-reringsställen. Produktionen körs itvä större bearbelningsomgångar, en preliminär och en slullig löneberäkning.Utbetalningen verkställs genom . Driftställetproducerar lönespecifikation som skickas lill löntagaren. Utdatabestår, förutom av lön tUl löntagaren bl. a. av rapporter till anslutnamyndigheler, , () och RFV: s sjukförsäkringssystem samt tillskalleredovisningen och riksbokföringen. Slörre rapporter till deanslutna myndigheterna är ijänst-göringsjournal, lönelista samt personal- ochekonomilistor. SPV:s ADB-verksamhel inom pensions- och löneområdena har fr. o. m. sammanförts tiU en särskUdADB-enhet. Enheten har 60 anställda. bedrevsADB-verksamheten inom dels enpensionssystemenhet, som betjänade pensionshandläggningen, dels en lönebyråför SLÖR och övriga personaladminislrativa syslem.