prop · GA03163 · 1986-12-31 00:00:00 — UHÄ kommer i förslaget till ny praktikorganisation att utgå frän det Skr.1986/87: 163 övergripande begreppet "Skolförlagd del av lärarutbildningen".Detta begrepp inbegriper studerandes korta besök i en klass, deras fältstudier iskolan samt deras arbete under längre sammanhängande perioder i skolan, UHÄ föreslår att enbart de moment i den "skolförlagda delen" av lärarutbildningen, där studerande deltar i praktikskolans arbete under sammanhängande perioder påen eller skall definieras som praktik och räknas till den praktiskpedagogiska delen. Praktiken skall hjälpade studerande att utveckla sin förmåga att leda och undervisa barn och ungdom och därigenom fördjupaoch konkretisera sin kunskap om skolans hela verksamhet. De skall få hjälp att sätta in sin uppgift och sin funktion som lärare i ett störreperspektiv. Detta förutsätter ett samarbete mellan grundskola och högskola. Detta samarbete bör organiseras så attvarje studerande kan ta del av verksamheten i hela skolan och inte bara i enklass. Ett sådant samarbete mellan högskola och grundskola kräver ocksåatt såväl kommunens skolstyrelse som skolledning vid de berörda grundskolorna får en mera aktiv roll i utformningen av praktiken. ären skola för alla. Den organisatoriskadifferentieringen är ringa. Att kunna utforma skolansarbete så att alla elevers personlighet,kunskaper och färdigheter kan utvecklas på bästa möjliga sättmot bakgrund av deras olika förutsättningar och skiftande sociala och kulturellavillkor ställer stora krav på läraren. Därvid har skolans arbetsmiljö och relationerna mellan såväl vuxna sombarn den största betydelse. En omfattande fortbildning av verksamma lärare ges förnärvarande för att ökamöjligheterna att tillgodose allaelevers behov. kan förutses ökade krav påalla lärares förmåga att möta och behandla olika slag av skolsvårigheter, funktionsstörningar och störda sociala relationer inom klassenså att inte enskilda elever ellergrupper av elever slås ut ur skolans gemenskap ocharbete. 1 en departementspromemoria som förnärvarande remissbehandlas förutskickas en sådanuWeckling. UHÄ bedömer det därför som synnerligen angeläget att lärarna ärväl utbildade för att mötadessa problem. 1 en förändrad tjänsteorganisation, där lärarna underen längre lid kan följa elevernas utveckling, ökar möjligheternaatt lära känna eleverna, liksom ansvaret föratt ge dem det stöd som de behöver. En bredare ämneskompetenshos lärarna ger sådana möjligheteroch kombinationen mellan teoretiska och praktiskt-estetiska studier möjliggör djupare förståelse för elevens situation i skolan. För att lärarnaskall kunna utnyttja dessa nya möjligheter krävs goda didaktiska och specialpedagogiska kunskaperoch färdigheter. I utbildningen börde studerande få kunskaper om hur elevernas förutsättningar ochbakgrund påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogörasig det stoff och de färdigheter som respektive ämnen behandlar. Detta gäller språkligaoch matematiska färdigheter och förståelse avolika begrepp och företeelser mm. De studerande skallvidare få kunskaper om skolans insatser för att ge särskiltstöd ät elever med svårigheter. Dessa insatser skall i första hand görasinom den vanliga undervisningen. Varje lärarehar därför ett ansvar för förebyggande och stödjande åtgärder genomval av innehåll och arbetssätt. Lärarna bör ha goda kunskaper om samhällets resurser förstöd och hjälp. De skall ocksåha kunskaper om fysiskt handikappade elever och skolans möjligheter att hjälpadet växande antal elever som harallergiska besvär. Därvid är frågor rörandeskolmiljön och skollokalernas utrustningsynnerligen Skr. 1986/87: 163 angelägna.Viktig är kännedomen om skolans övrigapersonalgrupper och deras kunskaper i frågaom elevers hälsa, kost och hygien. I såväl fältstudier som praktik bör de blivande lärarnafå möjligheter att studera elever med olika skolsvårigheter och lärasig hur skolan kan behandla men framförallt förebygga svårigheter. Därför bör praktik förläggas tillskolor med olika social struktur. Det har övervägts att ge specialpedagogiska och didaktiska momentav specialpedagogisk karaktär ettutrymme på minst 10 poäng för att förverkliga målet"en skola för alla". Med hänsyn till att de didaktiska aspekterna bör genomsyra ämnesstudiernaoch de specialpedagogiska frågorna bör vara centrala i den praktisk-pedagogiska delen harvi inte bedömt det meningsfullt att formelltange ett poängtal. Grundskoilärarlinjensstruktur i fråga om inriktningar, fördjupningar och specialisenngar är givna genom riksdagsbeslutet (se avsnitt 1.2). Utbildningen av klasslärarerespektive ämneslärare vilar på två olika traditioner. Klasslärarutbildningenhar haft den gamla folkskolan som bas och emanerar från seminarietraditionen. Ämneslärarutbildningenhar sitt ursprung i "lärdomsskolan"och i provårstraditionen. På olika sätthar dessa båda traditioner närmats till varandra som båda utbildningarna organiserats genom lärarhögskolaneller andra senare organisationsstrukturer inom högskolorna. Ämnesutbildningen sker dockfortfarande under skilda villkor: förklasslärarlinjerna inom ämnesinstitutioner som byggts upp för lärarutbildningensbehov, för ämneslärarlinjen inomuniversitetsinstitutioner av gängse forminom skilda fakulteter. Genom beslut om en ny grundskollärarutbildning har man brutit upp dessa Wå traditioner föratt skapa en för hela gemensaminriktning. Detta är en viktig utgångspunkt i planeringsarbetet. Det förutsätter dockatt det finns ett betydande utrymme förutbildningsinnehåll som har en gemensam karaktär och utgårfrån likartade problem och föreställningar. börutformas så att detta kan tillgodoses. UHÄ anser därför att det börfinnas en för samtliga studerande obligatoriskutbildningsdel, omfattande ca 45-50 poäng.Denna del bör innehålla pedagogik, metodik och praktik (ca 40 poäng) och en kurs i språkförmåga och språkutveckling inklusive andrauttrycksformer som bild, ljud, rörelse, dramam m (5-10 poäng). Innehållet i sistnämndadel bör anpassas till den studerandesinriktning och fördjupning/ specialisering. Samtliga studerande med inriktning mot åk 1-7 skall vid behov kunna undervisa i alla ämnen i åk1-3. Det är därför naturligt att en del avutbildningen för denna inriktning fär ett gemensamt innehåll som avser undervisning i åk1-3 i . Denna gemensamma del böromfatta ca 50 poäng (svenska 15, matematik 5,orienteringsämnen 20, två av ämnena musik,bild, idrott 10). Särskild vikt skall läggas vid den grundläggande läs- och skrivinlärningen och den grundläggande matematikinlärningen. Inom utbildningen av lärareför årskurserna 1-7 skall även finnas möjlighet att väljaett av ämnena engelska, bild, idrott ochmusik, motsvarande ca 15 poäng. En av utgångspunkternaför en ökad samverkan mellan skola och barnomsorg är Skr. 1986/87: 163 att personalgrupper inom deolika verksamheterna har goda kunskaper om varandras områden och kännertill målen för dem. En gemensam syn påbarns utveckling, behov och villkor ärvidare av grundläggande betydelse. har därför ett stortantal högskoleenheter prövat samverkan i varierande omfattning mellanutbildningarna av fritidspedagoger, förskollärare, låg-och mellanstadielärare. De resultat som hittillsredovisats från verksamheten är positiva. Det ärdärför angeläget att skapa förutsättningar för denna form av samverkan också fortsättningsvis. Inriktningen mot årskurserna4-9 innehåller fem olika specialiseringsalternativ.Inom respektive alternativ skall ämnesövergripande och tematiska studier ingå. Omfattningen av dessa kan variera men inomspecialiseringen i samhällsorienterande och naturorienterandeämnen bör de omfatta 10-15 poäng. De blivande lärarnamåste ha god kunskap om barnsutveckling och om undervisning i hela . Det understryks bl a av detfaktum att huvudmomenten för de olika ämnena i Lgr 80 anges för respektive stadium medan grundskollärarutbildningen spänner över stadiegränserna.En annan faktor är att såväl lärare med inriktning mot åk 1-7 som läraremed inriktning mot åk 4-9 skall kunna undervisa i åk 4-7. Enligt UHÄsuppfattning bör nedan angivna principer och ställningstaganden vara vägledande för utformningen av tillträdesvillkoren i den kommande utbildningsplanen för grundskollärarlinjen. De särskilda behörighetsvillkoren för antagning till grundskollärarlinjenhar kommenterats i propositionen om en ny grundskollärarutbildning (prop 1984/85:122 s 22 ) och iutbildningsutskottets betänkande (UbU 1984/85 :31 s 15-16). UHÄ, som har att meddela föreskrifter om villkor för särskild behörighet förantagning till utbildningen, har gjort följandeöverväganden. Lärarutbildningen för börenligt UHÄ:s uppfattning bygga på att svenska och engelska, motsvarande tre årskurser i gymnasieskolan, utgör särskilda förkunskapskrav förlinjen, oberoende av inriktning/fördjupning/specialisering. Vad gäller kravet i svenska är detta en nödvändig utgångspunktför den gemensamma utbildningen i språkförmåga och språkutveckling,som syftar till att förbereda alla blivande lärare - oberoende av inriktning m m - för att i sin undervisning kunna bidra tillutvecklingen av elevernas språkförmåga. Kravet på tre årskurser engelska anser UHÄ vara av stor betydelse för de studerandes förmåga att tillgodogöra sig engelskspråkigkurslitteratur. Det är också en viktig förutsättning föratt de studerande i sin kommande yrkesverksamhet skall ha möjlighet att följaden internationella utvecklingen inom sina ämnen/ämnesområden. Med hänsyn till den gemensamma utbildning som föreslås för de olika Skr. 1986/87: 163 fördjupnings- och specialiseringsalternativen är det enligt UHÄ:smening även i övrigt naturligt alt i huvudsak ställa samma förkunskapskravför de sökande oberoende av inriktning. Vad gäller de särskilda förkunskapskraveni de olika ämnena inom respektive fördjupnings- och specialiseringsalternativ anser UHÄ att dessa i princip bör ligga på den nivå som gällerför antagning till ämneslärarlinjerna.UHÄ bedömer det inte motiverat att därutöver höja kraven för t ex de samhällsorienterandeämnena, främst eftersom man då riskerar att alltför starktbegränsa rekryteringen frän olika linjer i gymnasieskolan. UHÄ anser det dock motiverat att höja det särskildabehörighetskravet i matematik för fördjupningeni Sv/So mot åk 1-7 till genomgången treåriggymnasiekurs. UHÄ gör denna bedömning bl a mot bakgrund av detmycket begränsade utrymme (ca 5 poäng) som matematikstudierna kunnat beredas i detta fördjupningsalternativ. Vad gäller de praktiskt - estetiska ämnena börenligt UHÄ:s uppfattning särskilda antagningsprov givetvis kunna anordnas även i fortsättningen. UHÄ förutser att de höjda behörighetskraven i ett inledningsskede kan leda tillrekryteringsproblem, särskilt i fråga om rekryteringen till Ma/No- fördjupningen/specialiseringen. En noggrann uppföljning av antagningsresultaten måste därför göras ocheventuella åtgärder, dispensmöjligheter, kompletteringskurser mm,övervägas I utbildningsutskottets betänkande (UbU 1984/85:21 s 16) behandlas frågan om urvalsinstrument som tar hänsyn till förväntad lämplighetför yrket. Visserligen har tidigare erfarenheter av inträdesprövningar avdet slag som utbildningsutskottet förespråkar inte varit särskiltgoda. UHÄ är likväl berett att medverka i en försöksvisutveckling av sådana instrument i samarbete med SÖ och de högskoleenhetersom visat intresse för frågan. UHÄ anser det självfallet mycket viktigt att till utbildningenrekrytera Studerande som kan förväntas vara lämpligaför läraryrket. Lärarutbildningen bör dock i sig ha en sådan uppläggning att den kan fungera som enyrkesprövning för den studerande under utbildningens gång. 4 AV SÄRSKILT AKTUALISERADE 4.1 Engelska inom inriktningen mot årskurserna1-7 Av rapporten 1986:32 (s 91-92) framgår åttledningsgruppen funnit frågan om engelska inom inriktningenmot årskurserna 1-7 särskilt svår.Med hänsyn till övriga delar i utbildningen inom inriktningen harledningsgruppen funnit det omöjligt att hautbildning i engelska för samtliga studerande inom ramen för 140 poäng. Utbildningenborde därför föriängas till 160 poäng. En sådan förlängning kunde Skr. 1986/87: 163 antingen varagenerell för samtliga studerande eller enbartgälla dem som har engelska i sinutbildning. I rapporten framgårvidare alt "om en förlangning inte är möjlig bör engelska anordnas som ett valalternativ vid sidan av fördjupningen i ett praktiskt-estetiskt ämne och anordnas inom såväl No- somSo- fördjupningarna." Remissinstanserna stöderså gott som enhälligt detta resonemang och föreslär en föriängning avutbildningen till 160 poäng som man avvisar tankenatt engelska enbart skall erbjudas som ett tillval parallellt med ett praktiskt-estetisktämne. UHÄ delar i grunden denna uppfattning.Den bästa lösningen vore att utbildningen omfattade 160 poäng varav ca 20 poängskulle kunna avsättas för engelska. Med hänsyntill riksdagsbeslutet anser UHÄ sigemellertid förhindrat att i det fortsattaplaneringsarbetet utgå från en sådan lösning. UHÄ anser i stället att utbildningen i engelska inom ramen för 140 poängbör anordnas på följande sätt. Engelska erbjuds som ett tillval omfattande 15 poäng för omkring enfjärdedel av de studerande. Övriga väljertillval i bild, idrott eller musik, 15 poäng.De studerande som väljer engelska fär en kompletterande utbildning i två praktiskt-estetiska ämnen, företrädesvis i bild och musik, omfattande totalt 10 poäng. De studerande som väljer fördjupningi bild, musik eller idrott får på motsvarande sätten kompletterande utbildning i de tvåövriga praktiskt-estetiska ämnena. Majoriteten av remissinstanserna har varit negativa tillatt erbjuda engelska som ett alternativ till ett praktiskt-estetiskt ämne. UHÄdelar den uppfattningen, om valet ärhelt fritt. Genom att styra valet såatt en viss andel får utbildning i engelska respektive praktiskt-estetiskaämnen kan dock risken för att inte tillräckligtmånga väljer de praktiskt-estetiska ämnenaminimeras. Mot detta kan anföras attengelska bl a med hänsyn till glesbygdsskolorna enligtriksdagsbeslutet bör vara obligatoriskt för alla lärare. Enligt UHÄ kan ca 25procent av grundskollärarna med inriktning mot åk 1-7 med denna lösningfä en betydligt förbättradutbildning i engelska jämfört med den nuvarande låg- ochmellanstadielärarutbildningen, där omfattningen av studierna i engelska är ca 6 respektive 8 poäng. Härtill kommer att det finns goda möjligheter att genom frivillig förlängning väsentligt ökaantalet lärare som får utbildning i engelska för åk 1-7. Enfrivillig förlängning kan t ex anordnas parallellt med övriga studier bl a genom att delar av studierna anordnas somsommarkurs/ liknande. Också enstaka kurssystemet kan användas fördetta ändamål. Föreligger ytterligare behov av kompetensgivandeutbildning i engelska för lärare med inriktning mot åk1-7 kan detta anordnas inom ramen förpersonalutbildningen för skolväsendets behov. UHÄ vill i detta sammanhang erinra omatt man genom arbetsenheterna lättare kantillgodose behovet av lärare i t ex engelska och att detnya meritvärderingssystemet också gör det lättare att anställaen lärare med en viss kompetens. Också lärare medutbildning i engelska för åk 4-9 kan självfallet ta hand om undervisningeni engelska i samtliga årskurser, där så är lämpligt. Sammanfattningsvis menar UHÄ att de ovan föreslagna åtgärderna bör vara tillräckligaför att förse ocksåglesbygdsskolorna med lärare med en utbildning i engelskaför åk 1-7. Generelltsett är det också angelägetatt alla lärare har så goda kunskaper i Skr. 1986/87: 163 engelska attde kan läsa facklitteratur på engelska och diskutera på engelska inom sitt eget ämnesområde.UHÄ avser därför somtidigare sagts att i utbildningsplanerna föreskriva förkunskaper i engelska motsvarande 3 åk i gymnasiesKOlan för samtliga studerande. 4.2 Alternativa ämneskombinationer för behörighet till tjänst I utbildningsutskottets betänkande sägs att man i planeringsarbetet bör pröva möjligheterna till ytterligare ämneskombinationer. Sammanhållna ämnesgruppermåste dock vara en självklar utgångspunktför planeringen. Det som kan övervägas är att byta ut studier i vissa ämnen mot alternativa ämnesstudier (UbU 1984/85:31 slO). Ledningsgruppen har i sitt förslag kommit fram till att ytterligare ämneskombinationer endjst börkomma ifråga för ämneskombinationer vari ingår stt praktiskt-estestiskt ämne och annat ämne.Remissopinionen är, i den mån man uttalar sig, negativ till kombinationer med tvä praktiskt-estetiska ämnen. Från flera håll framförman förslag om nya kombinationsmöjligheter. Förslagenbygger huvudsakligen på det innehällsmässigasambandet mellan olika ämnen, t ex svenska och historia,idrott och biologi, musik och historia. UHÄdelar den uppfattning som ligger bakom dessa förslag, nämligen att en större frihet vad gällerkombinationsmöjligheter och ett tillvaratagandeav de innehällsmässiga sambanden och de studerandes intresseinriktningar vore av värde för utbildningen. Med hänvisning lill ställningstagande till sammanhållna ämnesgrupper,ser UHÄ dock f n ingen möjlighet att föreslå någon av dessakombinationer. Hn annan orsak till alt UHÄnu inte kan föreslå andra ämneskombinationer, utöver dem som nedan anges, är att den lågadimensioneringen av grundskollärarutbildningenlör åk 4-9 kommer att göradet ekonomiskt omöjligt alt inrymma ytterligareutbildningsalternativ inom planeringsramen. UHÄ vill understryka viktenav att man i det beslut om tjänstekonstruktionför lärare i , som kommer att fattas, inte låser tjänsternatill de ämnen som föreslagits inom respektive specialiseringsalternativ. Det vore enligt UHÄ:s uppfattning olyckligt om ettsystem införs som försvårar att längre fram införanya ämneskombinationer inom de olikaspecialiseringsalternativen Utöver de förslag som ledningsgruppen lämnat har UHÄbedömt vissa ämneskombinationer som möjliga inom ramen för ställningstagande. Matematik och två språk,alternativt matematik, svenska och ett språkär t.ex. ämneskombinationer som UHÄ anser har flera fördelar. För det första innebärde att ingen "inbrytning" sker i So- och No-ämnena, fördet andra kan de motverka den risk förkönsmässig uppdelning av rekryteringen till olika fördjupnings/specialiseringsalternativ, som finns i förslaget, fördel tredje ger åtminstone den förra kombinationen möjlighet till en fördjupning i språk för lärare i som annars saknas i lörslaget. UHÄ har också övervägt möjlighetenalt kombinera matematik och So-ämnen. sådan specialisering motiveras av attmatematik på grundskolenivå har välså Skr. 1986/87: 163 mänga kopplingar med det samhällsvetenskapliga området som med det naturvetenskapliga. Denna kombination skulle inteheller splittra So-ämnesgruppen, även om utbildningen i de enskilda ämnena riskerar att tunnas ut något. UHÄ avser att återkomma i dessa frågor sedan SÖ lämnat förslag om tjänstekonstruktioner. Önskvärdheten av flera ämneskombinationer måste därvid t>edömas i förhällande till risken att antalet lärare kring eleven ökar. 4.3Gymnasielärarutbildningen och grundskollärarensbehörighet till tjänst i gymnasieskolan Regeringens uppdrag till UHÄ vad gäller gymnasielärarutbildningen avser främst angivande av nya ämneskombinationer belysning av grundskollärarens behörighet för undervisning i gymnasieskolan. Ledningssgruppen har i sitt förslag pekat päbehovet av en mera genomgripande förändring av gymnasielärarutbildningen och skisserat ett preliminärt utkast lill framtida utformning av den. Huvuddragen i detta äratt gymnasielärarutbildningen börvara sn organisatoriskt sammanhållenutbildning med olika specialiseringar och grenar. Den bör vidare konstrueras så att den innehåller tre olika utbildningsvägar, (1) en direktufbildning, omfattande i princip180 poäng, (2) en praktisk-pedagogiskutbildning om 40-60 poäng, som bygger på annan högskoleutbildning(fil kand-examen, annan linjeutbildning etc) eller yrkeserfarenhet och (3) enkompletteringsutbildning för grundskollärare. Ledningsgruppen föreslår vidare, att ämneslararutbildningenredan nu förlängs till 180 poäng, varvid de ingående undervisningsämnena bör omfatta minst 60 poäng vardera. Dessutom bör den låsning till fasta ämneskombinationer som finns "mjukasupp". Förslaget har remissbehandlats ochremissvaren biläggs. UHÄ avser att redovisa sina ställningstaganden vad gäller gymnasielärarutbildningen i anslutning tillanslagsframställningen för /89. För att kunna beröra frågan omgrundskollärarens behörighet förgymnasie-lärartjänst måste UHÄ dock redan i detta sammanhang kommentera vissadelar av förslaget. UHÄ ser en generell föriängning avgymnasielärarutbildning som önskvärd ur flerasynpunkter, men vill här särskilt poängtera behovet av förlängning avstudietiden i vissa ämnen. När det gällerämnen som moderna språk och svenska samt vissa andra s k blockämnen är det enligtUHÄs uppfattning i hög grad sakligt motiverat att höja poängramen.Detta leder till att utbildningen i kombinationer där dessa ingåri vissa fall måste förlängas. Detta ställningstagande fårsjälvfallet också konsekvenser törvilka komplet- Skr. 1986/87: 163 teringsbehov som kommer att föreligga förgrundskollärare (se nedan). Nva ämneskombinationer i gymnasielärarutbildninoen Inom SÖ utreds f nvilka ämneskombinationer som bör finnas inom ämneslararutbildningenför gymnasieskolan samt behörighetsbestämmelserför tjänst i gymnasieskolan m m. Ett förslagkommer att föreligga i början av hösten1987. Grundskollärares möjliahpter att övergå till ovmnasieiararliSnst I utbildningsutskoltels betänkande understryks det angelägnai att lärarutbildningen för och gymnasieskolan planeras så, atl hinder inte skapas för den som vill ha dubbel behörighet (UbU 1984/85:31, s14). UHÄ har ovan redovisat sin uppfattningom behovet av fördjupade kunskaper, särskilt i vissa ämnen,för undervisning i gymnasieskolan. Självfallet innebär den ämnesbreddsom gäller för grundskollärarnainom de olika specialiseringsalternativen att krav på kompletteringsstudier måste finnas förbehörighet till tjänst i gymnasieskolan. UHÄ anser sig dock inte nu kunnaprecisera kraven närmare med tanke på det ovan redovisade utredningsarbete som pågår inom SÖ. Den komplettering som kan förutses avser huvudsakligen ämnesteoretiskkomplettering, eftersom frågor kring samverkan grundskola-gymnasieskolaenligt UHÄ:s uppfattning måste ingåi respektive utbildning. Sålunda bör både inom ämnesstudier och inte minst i utbildningen ipedagogik bearbetas frågor som är av betydelse förförståelsen av verksamheten i den andra skolformen. 1986/87: 163 medanledning av UHÄis rapport till regeringen omarbetet med en ny Utgångspunkten för UHÄ:s rapporthar varit det riksdagsbeslut som fattades om den nya lärarutbildningen. /SR var kritisk mot dettabeslut bland annat därför att ämneskunskaperna inte lyftes fram itillräcklig omfattning. I förhällande till arbetsgruppens förslaggörs i rapporten viktiga och klargörande markeringar om ämneskunskapernas betydelse. För att kunna uppfylla riksdagensbeslut om att alla tidigarelärare bör vara utbildade i engelska för undervisning i årskurserna1-6 anser jag en förlängning av utbildningen nödvändig. Det ärinte möjligt att inom ramen 140 poäng ha en utbildning i engelska med tanke pS vad somi övrigt skall rymmas inomutbildningen. Detta framhålls ocksä i UHÄ:s rapport.UHÄ ser sig dock av riksdagsbeslutet förhindrad att föreslå en förlängning. Jag finner det utomordentligt angeläget att riksdagsbeslutet pä denna punkt tas upp till förnyad prövning. PS följande punkter mäste jag reservera mig mot rapporten: Genomgången treärig studieförberedandegymnasielinje bör vara behörighetskrav förtillträde till utbildningen för lärare igrundskolan. Detta bör för övrigt gälla för merpartenav högskolans utbildningar. Det är ett viktigt kvalitetskrav att alla studerande harsamma kunskapsgrund dä de börjar sin utbildning. Därför är det inteacceptabelt att UHÄ finner det tillräckligt med kunskaper motsvarande tväSrig gymnasielinje för de samhällsorienterande ämnena. En avgörandesvaghet i det ursprungliga förslaget tillny lärarutbildning är läsningen tillfasta ämneskombinationer av blockkaraktär.