prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — När netlo/brutto-metoden lillämpas redovisar delövertagande företaget efter överföringen en lika slor liUgångspost (lagret) ochskuldpost (lagerteserven) som tidigare redovisals hos del överlåtandeföretagel. Skattemässigt kan detta uttryckas som att lagret övertagits lillnedskrivet värde och att lagret därefler blivil föremål för både uppskrivningoch nedskrivning. Uppskrivningen ökar den beskattningsbara inkomsten liksom detnominella resultatet. Nedskrivningen minskar den beskattningsbara inkomsienmen däremoi inle del nomineUa resullatet. Tillgodoräknandet kan här ske merformlöst. Det räcker med alt slå fast att den lagerreserv som tUlkommil hosdet övertagande företaget inle skall beaklas vid beräkning av nominelltresultat. För atl de nya reglerna skall få tillämpas bör detvara fråga om en reeU omstmkturering. Delta fömlsälter i sin tur altöverlåtelsen avser en hel rörelse eller rörelsegren och inte enslakatillgångar. I likhet med flera remissinslanser anser jag däremot att det intefinns fillräckliga skäl att upprätthålla etl krav på all intressegemenskapskall föreligga mellan de båda förelagen. Elt sådanl krav kan i några fall ledatill atl bedömningen blir olika vid inkomstbeskattningen ochvinstdelningsbeskaltningen. Utgångspunkten bör i stället vara atl en överföringsom sker fiU skattemässigt restvärde - eller annat värde som understigermarknadspriset - skall godtas vid vinstdelningsbeskaltningen om den godtas vidinkomstbeskattningen. De nya reglerna bör gälla - fömtom lager - ocksåpågående arbeten men däremot inte några andra poster. Reglerna bör i princip gäUa också vid fusioner. Närdet gäller fusioner bör även några frågor om inflationskorrigeringuppmärksammas. Den inflation skorrigering som ett förelag gör vid laxeringenfill vinstdelningsskatt skall avse företagels inveniarier och lager samlmonetära tillgångar och skulder vid beskattningsårets ingång. Tillgångar somhar förvärvats och skulder som har uppkommil under beskattningsåret beaktassåledes inte. I fusionsfallen betyder detta att det mottagande förelagel inlefår beakla de vid fusionen övertagna fillgångarna och skulderna vid sinlaxering för fusionsåret. De beaklas i slället vid den laxering av detöverlåtande företaget som i princip skall göras . Vid många fusioner avtalas om att överlagandetskall ske med verkan retroaktivt från fusionsårets ingång. Eftersom hela resultatet av fusions årets verksamhet i dessa faU redovisas av det mottagande förelagel, lalar slarka maleriella skäl för all detta företag - och inte överlåtaren - skall räkna in de lillgångar och skulder som fanns vid årels ingång i sill underlag för inflalionskorrigering. Har övertagandel däremoi fåll effekl först vid en 41 senare lidpunkl börinflationskorrigering göras enligt vanliga regler. När det gäller byggnader och miukanläggningar skallreala värdeminsknings- och utrangeringsavdrag beräknas med hänsyn tiUprisutvecklingen från anskaffningsåret. En fusion bör inte medföra atlkontinuiteten bryts. Del övertagande förelagel bör få beräkna de reala avdragenmed utgångspunkt då överlåtaren anskaffade liligångarna. Deallmänna reglerna om omstrukturering och de särskilda reglerna förfusionsfallen bör las in i två olika paragrafer (7 a och 7 b §§). I 7 b § börvidare anges att belopp som i samband med fusion utskiftats fill förelagelsägare inte skall räknas som monetär skuld enligl 6 § Iredje stycket. 4 Uppskrivning av anläggningstillgångar Mitt förslag:Efter uppskrivning av anläggningstillgångar i ell akliebolag fåruppskrivningsbeloppet utnyttjas för täckning av föriusl enligt fastställdbalansräkning, om förlusten inle kan läckas av fritl eget kapital. Inom tre årfrån beslut om sådan förlusttäckning får vinstutdelning beslutas endast omrätlen ger tillstånd tiU det eUer om aktiekapitalet har ökats med minst eltbelopp som motsvarar förlust-täckningen. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitl. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utomSveriges advokatsamfund tillslyrker i huvudsak förslaget eller lämnar det ulanerinran. FAR undersiryker vikten av att de nya reglerna inte ulformas så attuppskrivningsbeloppet kan redovisas som intäkt i resultaträkningen (se bil. 3avsnitt 10). Skälenför mitt förslag: Som framgår av promemorian får enligl gällande rätl inteuppskrivningsbelopp - vare sig eller via en uppskrivningsfond -användas för alt täcka förluster. Bakgmnden till denna ordning är alt enuppskrivning utgör en orealiserad värdestegring. Ett aktiebolag, som redovisarföriuster men som har en i realiteten god ekonomisk ställning, har dock ävenenligl nu gällande regler viss möjlighet atl begagna sig av uppskrivningsbeloppför att läcka sina föriuster. Detla förutsätter emellertid alt bolagel efteruppskrivning av någon anläggningstillgång avsätter uppskrivningsbeloppel som därefter används för en höjning av aktiekapitalet(alternativt kan uppskrivningsbeloppel användas till fond- ellernyemission). Eventuella balanserade föriuster kan sedan täckas genom attaktiekapitalet sätts ned. Jag anser - efter atl ha samråti med chefen förjustitiedepartementet - alt detla förfaringssätt är onödigl krångligt och atlreglerna bör förenklas. Behovel av att förenkla reglerna på detta områdehar ökat med införandet av vinstdelningsskatlen och dess reala vinstbegrepp.Vid beräkning av vinsldelningsunderiagel beaktar man att skulder som uttrycks ietl nominellt belopp blir allt mindre betungande vid inflation. ettinflafionstillägg beräknas på skuldsumman, öm skuldema hänför sig fill Prop.1986/87:42 t.ex. uthyrda fastigheter balanseras tillägget inte av någotinflationsavdrag (bortsett från den beloppsmässigt betydligt mindreuppräkningen av värdeminskningsavdragen). Ger verksamheten i övrigt eltnoUresultat (hyresintäkterna motsvarar summan av räntor och andradriftkosinader) kan infla-fionstillägget leda fill vinstdelningsskatt och tillatl bolaget måste redovisa en föriusl. öm detta upprepas kan det egna kapitaletenligt balansräkningen urholkas så att frågan om atl upprätta enkontrollbalansräkning enligt bestämmelserna i 13 kap. 2§ ABL aktualiseras.Delta skulle i regel inte behöva inträffa, om bolaget fick möjlighel alt på ettenklare säll än nu kvitta bort balanserade förlusler mol en försiktiguppskrivning av anlägg-ningstUlgångarna. Övervägande skäl talar därför enligl min mening föratt ABL förenklas så atl uppskrivna medel kan användas för läckning avförlusler utan föregående höjning och nedsältning av aktiekapitalet. Enfömtsättning för att ett sådant förenklal förfarande skall godtas äremellertid, som framhålls i promemorian, alt förfarandet kan kringgärdas medregler som motsvarar dem som gäller vid nedsättning av aktiekapital. Strängarestriktioner måste alltså gälla i fråga om dispositionen avuppskrivningsbeloppet. Jag vill här erinra om alt har understrukitvikten av atl inte ändra den nuvarande regleringen så all man därmed öppnarvägar för att föra ut medel ur företagen till nackdel för borgenärer,aklieägare och andra (LU 1985/86:6 s. 13). SärskUt viktigt är det enligl min mening atlvinstutdelning inte får ske efter det att föriusttäckning meduppskrivningsbelopp har ägl mm, såvida inle rätten ger tillstånd till det.Uppskrivningen skulle i annat fall indirekt om den senare följs av vinster -kunna skapa en utdelningsbar vinst. Uppskrivningsbeloppel bör inte heUer inågon annan form än vinstutdelning få föras ut ur förelaget. De nyabestämmelserna kan följaktligen komma i fråga endasl för företag som ärunderkastade stränga krav när det gäller bundel eget kapital. Jag delar därföruppfattningen i promemorian att möjligheten till förlusttäckning meduppskrivningsbelopp bör begränsas till att avse enbart akfiebolag. Med en lösning enligt de riktlinjer som jag nuangett är det enligt min mening möjligt att skapa lillfredsställande garantierför att uppskrivningsbeloppet inle förs ut ur aktiebolaget. Jag kan därförinle ansluta mig till advokatsamfunds uppfattning, att den nyamöjligheten till förlusttäckning kan leda lill en urholkning av ABL:s krav påeget kapital. De närmare villkor som bör ställas upp för att etlakfiebolag skall få använda ett uppskrivningsbelopp lill täckning av förlusterbehandlas i författningskommentarerna (avsnitt 7.3). Redovisningslekniskt bör förlusttäckningen kunnagöras via en uppskrivningsfond. Frågan är emellerlid om uppskrivningsbeloppeti enlighet med förslagel i promemorian även skall få användas förläckning av förlust. Enligt god redovisningssed får en uppskrivning inleredovisas som intäkt i resultaträkningen, eftersom uppskrivningar inte får användas till vinstut delning (jfr prop. 1975:103 s. 444 och FAR:s rekommendation i redovis- 43 ningsfrågornr 3, Redovisning av materiella anläggningslillgångar). För alt de nya reglernainle skall kunna leda till en otillåten intäktsredovisning avuppskrivningsbeloppet, bör enligl FAR förlusttäckningen alltid ske via enuppskrivningsfond. Föregendel ansluter jag mig fiU FAR:s uppfattning. Del bör alltså enligt min meninginte vara tillåtet atl använda uppskrivningsbeloppet tillföriusttäckning. I stället bör beloppet redovisningslekniskt sell alllid föraslill en uppskrivningsfond som i sin tur får tas i anspråk förföriusttäckningen. Jämfört med omedelbar föriusttäckning lorde ett sådanlförfarande inte innebära någon praklisk olägenhet för företagen. Mittförslag: De nya bestämmelserna träder i krafl . Vad gällervinstdelningsskatten tillämpas reglerna om omstruktureringar årstaxering, reglerna om återiäggning av koncernbidrag års taxeringoch övriga regler fr. o. m. De nya skattereglerna förfusioner lillämpas års laxering. Promemorieförslagen:Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Från näringslivels sida anserman all ålerläggning av koncernbidrag skall fä ske redan vid laxering.I övrigl görs inga erinringar (se bil. 3 avsnill 11). Skälen för mitt förslag: De nya banklagarnaföreslås träda i krafl den . De nya inkomstskallereglerna vidfusion bör därför tillämpas första gången vid taxering. Även förslaget om resultaluljämning inom koncernervid vinstdelningsbeskattningen bör tillämpas första gången vid 1988 årstaxering. Tillräckliga skäl alt börja lillämpa reglerna redan vid 1987 årstaxering anserjag inte föreligga. Vad gäller beskattningen vid fusioner ochandra omstmktureringar har del rått en betydande osäkerhet om hur de nuvarandereglerna skall tillämpas. Jag anser det rimligt att de företag som eftertillkomsten av VDL genomfört fusioner och andra omstruktureringar får enmöjlighet att dra nytta av de nya reglerna. Reglerna bör därför tillämpas redanfr.o.m. taxering (jfr avsnitt 7.2). I fråga om övriga ändringar påvinsldelningsskatlens område - och justeringen för kommissionärsföretagen i SIL- är det angeläget att nya regler kan lillämpas redan vid laxering. Ändringenav värderingsreglerna i ABL bör träda i kraft . I enlighet med vad jag nuhar anfört har inom finansdepartemenlel upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt, Prop.1986/87:42 2. lag om ändring i lagen (1983:1086) om vinsidelningsskall, 3. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 4. lag om ändring i förordningen (1927:321) om skatl vid utskiftning avakliebolags tUlgångar, 5. lag om ändring i lagen (1960:63) om förlustavdrag, 6. lag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 7. lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning på tiUfälligt vinstkonlo, 8. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbelalning på särskUt invesleringskonlo, 9. lag om ändring i lagen (1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto, 10. lag om ändring i lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen föravsättning liU fond för återanskaffning av fastighet, 11. lag om ändring i lagen (1981:296) om eldsvådefonder. Del under 3 angivna förslagel har upprättats isamråd med chefen för . Förslagenbör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 4K 1 Författningskommentarer 7.1 Lagen om statlig inkomstskatt 2 mom.Redan i dag gäller all kommissionärsrörelsen skall beiraktas som en del av kommissionärsförelagels verksamhel. Tillägget i 2mom., som är all se som elt förtydligande, innebär all rörelsen också skall räknas in i kommillenlföretagels verksamhet vid prövningen av om koncernbidrags villkoret i första stycket e är uppfyllt. 4 mom. I samband med att den kommunala taxeringenav juridiska personer avskaffades sammanfördes ett stort antal fusionsregler iKL tiU 2§ 4mom. Bestämmelserna finns i de första åttastyckena av momentet. I förslaget har de nya fusionsreglerna arbetats in.Hänvisningar görs tUl de aktuella paragraferna i förslaget tUl nya banklagar(prop. 1986/87:12). Vidare har lagtexten redigerats om i väsenfliga delar.Samtidigt har den nuvarande bestämmelsen i 2§ 4mom. Qärde stycket tagils bort.Enligt denna bestämmelse skall intäkt av rörelse för de i fusionen deltagandeföretagen beräknas utan avseende på de i fusionsavlalet angivna värdena påövertagna fillgångar m.m. Bestämmelsen är närmasl avsedd all uttrycka atl detöverlåtande förelagel inle skall beskattas i anledning av fusionen (jfr avsnitt2). Slopandet av bestämmelsen innebär ingen ändring i förhållande till vad somnu gäller. 'Av bilagan har här endast tagits med 2 § fjärde stycket, 6 § femte stycket och7 a § lagen om vinstdelningsskatt. I övrigt är de remitterade lagförslagen frånsettredak ändringar likalydande med dem som är fogade till propositionen. Iförsta stycket anges de olika fusioner för vilka momentets bestämmel- Prop.1986/87:42 ser gäller. Vid fusioner enligt ABL och FL gäller liksom nu attreglerna inte är tillämpliga om något av de fusionerande företagen bedriverhandel med fasligheler eUer penningrörelse. De ekonomiska föreningarnas sparkasseverksamhetär dock inte diskvalificerande i det här sammanhangei. De nuvarande bestämmelserna i 2§ 4mom. SIL är intei alla delar tillämpliga på sparbanksfusioner. För sparbankernas del gällerenbari reglerna om avdrag för påförd resp. skatteplikt för restilueradvinstdelningsskatt m. m. och reglerna om kontinuiiet vidrealisationsvinstbeskattningen. Enligt förslaget skaU bestämmelserna i momentetbli tillämpliga fullt ut på alla de ifrågavarande fusionsformerna, således ävenpå sparbanksfusioner. Av andra stycket framgår indirekt all fusionennormalt inle skall utlösa någon beskattning. Övertagandet av lager m.m. får sketill skattemässigt restvärde hos del överlåtande förelaget, dvs. i förekommandefall exkl. lagerreserv eller motsvarande. Om det övertagande förelaget lar upptillgångarna till högre värde beskaltas företaget för skillnadsbeloppet. I tredjefemle styckena anges vilka regler som skallgälla vid överföring av andra typer av tiUgångar. Av sjätte stycket, sommotsvarar nuvarande andra slycket, framgår att fusionen i sig inte utan vidareföranleder någon definitiv återföring av avdrag för avsättningar för framlidaulgifter. Den föreslagna lagtexten innebär inle någon saklig ändring. gäller vissa av fusionsreglema ocksånär ett bankaktiebolag övertar ett annat bankbolags hela bankrörelse. Denövertagande banken träder i den överlåtande bankens ställe vad gäller avdragoch skatteplikt för vinsidelningsskall och beräkning av realisationsvinst eUerrealisationsförlust vid försäljning av övertagna tUlgångar. Eftersom det nuöppnas en möjlighet för bankaktiebolag att gå samman genom fusion har dessakontinuilelsregler vid övertagande av bankrörelse utan fusion slopats.Beslämmelsema i sjunde och åttonde styckena, som motsvarar nuvarande åttonderesp. tredje stycket, skall alltså bara gälla i fusionsfallen. I tionde stycket finns en bestämmelse som innebäratl utskiftning av rörelsetillgångar kan ufiösa inkomstbeskattning hos detutskiftande företaget. Undantag görs när utskiftningen sker genom fusion somavses i 2§ 4mom. Bestämmelsen har formulerats om så att detklart skaU framgå att en utskiftning av fusionsvederlag tiU delägarna i delöverlåtande företagel inte skall jämställas; med en försäljning. Ipunkt 1 anges alt ändringarna i SIL Iräder i kraft den 1 januari 1987.Tidpunkten sammanfaller med den tidpunkt för ikraftlrädande som föreslagitsbeträffande de nya banklagarna. Av punkt 2 framgår att de nya fusionsskattereglernatUlämpas fr.o. Enligl punkt 3 skall de nya reglerna lillämpas ävenpå sådana fusioner enligt 87§ 1 mom. lagen (1956:216) om jordbmkskasserörelsen som omfat tas av de tidigare bestämmelserna i 2§ 4mom. Åven de fusioner som efter ikraftträdandet genomförs enligl den äldre lagstiftningen kommer atl täckas av de nya reglerna. Särskilda regler gäller vid fusionenligt 78 § lagen Prop. 1986/87:42 (1955:256) om sparbanker. Av punkl 4 följeralt dessa särregler skall tillämpas även fortsättningsvis när fusionen skerenligt den lagen. Motsvarande särregler vid vissa samgåenden mellan bankaktiebolagskall även de fortsätta alt tillämpas, dock bara om övertagandet avbankrörelsen sketl före . 7.2 Lagen om vinstdelningsskatt Förslagenföranleder ändringar i 2, 3 och 6§§. De nya bestämmelserna om beskattningen vidomstruktureringar och fusion har samlats i två nya paragrafer, 7 a och 7 b §§.Dessutom föreslås vissa jämkningar av 9§. Ändringarnaavser höjningen av del fasta fribeloppet och begreppet intressegemenskap. Iandra slycket anges vilken lidpunkt som är relevani för bedömningen av omintressegemenskap föreligger eller ej. Denna tidpunkt är ulgången avbeskattningsåret för vart och ett av de berörda företagen. Öm beskattningsårenför två förelag ulgår t.ex. resp. den 31 december 1987föreligger alltså intressegemenskap bara om företagen vid båda dessa tidpunkterstår i sådan relation fill varandra som anges i andra stycket. för resultatet under ett bmtet räkenskapsår och för vissainkomster som enligt 3 § KL skaU redovisas per kalenderår (l.ex.realisationsvinster) bör avseende fästas vid de förhållanden som förelåg vidräkenskapsårets uigång. Definilionen av begreppel intressegemenskap harlagils in i del nya fiärde stycket. Enligl försia meningen skallintressegemenskap alltid anses föreligga i koncerner (med ell svenskl förelagsom moderförelag). Detta led motsvarar uttrycket "moder- ochdotterföretag" i den nuvarande definilionen. Koncernregler finns i ABL,FL och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag men också it.ex. I det här sammanhanget räknas som koncerner ocksåföretagsgrupper med en stiftelse eller en ulländsk juridisk person sommoderförelag. Bestämmelserna i tredje meningen avser de faU där någotkoncernförhållande av det här angivna slaget inle föreligger. Uttrycket"under i huvudsak gemensam ledning" har behållits men elt tillägg hargjorts för atl markera att det är det fakiiska inflytandet och inle de formellaförhållandena som skall vara avgörande. När det gäller förelag där siaten eller en kommunhar det besiämmande inflytandet fömtsätts för intressegemenskap dessulom atl förelagens hu vudsakliga verksamhel är av "samma eller likartat slag". Avsikten äratt verksamhelsarten i första hand skaU bestämmas med ledning av den svens ka slandarden för näringsgrensindelning (SNl). Till gmnd för bedömningen bör läggas indelningen i nio oUka näringar. För t.ex. kommunernas del betyder detta alt de företag som ombesörjer samfärdsel (fillhör näring 7) normall skall anses ha intressegemenskap med varandra men att de där emot skall anses som fristående från förelag som svarar för el-, gas-, 47 värme- ochvattenförsörjning (näring 4) eller bedriver holellverksamhel Prop.1986/87:42 (näring 6). Uttrycket"likartat slag" ger dock utrymme för en något friare bedömning där hänsyn tastill olika funktionella och ekonomiska samband. I regel bör l.ex. ellrörelsedrivande förelag anses ha intressegemenskap med ett företag somförvallar den fastighet på vilken rörelsen bedrivs. lagtexten angesuttryckligen all ifrågavarande beslämmelse är fillämplig Med kommun avses inte kyrklig Delnya andra stycket innehåller bestämmelserna om återiäggning av koncernbidrag.Frågan om återiäggning blir naturligtvis aktueU endast i de fall därkoncernbidraget har beakiats vid inkomsttaxeringen. Som villkor föråterläggningen gäller atl mottagaren inte i sin lur har fått avdrag vidinkomsttaxeringen för något utgivet koncernbidrag. fått koncernbidragfrån flera givare, finns det inte något som hindrar att återläggningenomfaltar samtliga bidrag men den kan också, om förelagen så önskar, begränsastill att avse nägot eller några av bidragen (eller delar av dem). Ettytterligare krav är atl både givare och moltagare yrkar att återiäggning skallske. I del nya tredje stycket har lagils in en erinranom att det nominella resultatet påverkas om företag som berörs avomslruklureringen utnyttjar bestämmelserna i 7 a eller 7 b § omtillgodoräknande. Beträffandebelopp som har utskiftats tiU delägare erinras i tredje stycket om det undantagsom enligt den nya 7 b § skall gälla vid de där avsedda fusionerna. Av femle stycket framgår att bedömningen av omintressegemenskap föreligger skall göras med hänsyn till förhållandena videmissionstillfäUet. Det erlagda beloppet får inle räknas som monetär fillgångom det råder intressegemenskap antingen före eller efter emissionen. Förslagelinnebär en kodifiering av vad som uttalades; i förarbelena fiU VDL. Paragrafeninnehåller de bestämmelser om tillgodoräknande som har föreslagils i avsnitt3.6. Bestämmelserna går ut på att etl företag, som har förvärvat nedskrivnalagertillgångar, i vissa fall skall få lillgodoräkna sig ett belopp som iprincip motsvarar den upplösning av lagerreserv som på grund av överiåielsenskelt hos det överiåtande företaget. I försia slycket anges de allmännaförutsättningarna för etl sådant tillgo doräknande. Kravel all det skall vara fräga om nedskrivna fiUgångar innebär atl bestämmelserna blir tilllämpliga bara på fillgångar som det överlåtande förelagel innehade vid ingången av överlåtelseåret. För att bestämmelserna skall få tillämpas fordras vidare att vederiagel har under- 48 stigit tUlgångarnasbmttovärde hos överiåtaren, såsom detta utiryck har Prop. 1986/87:42definierats i sisla meningen. Av första stycket framgår också hur man skaUfastställa det belopp som får tillgodoräknas det övertagande företaget. Del äri första hand fråga om den lagerreserv som är hänförlig till de överlåtnaliUgångarna, dvs. skUlnaden mellan dessa tillgångars brutto- och nettovärde.Har vederlaget överstigit nettovärdet, är del dock bara skillnaden mellanbmitovärdet och vederlaget som får utnyttjas av det överlagande förelaget.Uppgifl om storleken av lagerteserven kan hämias från föregående års utgåendebalansräkning. I många fall måsle del naturUgtvis inlräffa att en del avtillgångarna har hunnit säljas ul eller förbmkas.före den inlerna överlåtelseneller all denna inle omfallar hela del lager som finns vidöverlåtelsetUl-fället, I sådana fall blir del nödvändigl alt lill en börjanfaslställa hur slor den i bokslutet gjorda lagernedskrivningen var iförhållande till det utgående lagrets bmttovärde. Den procentsats förnedskrivningen som då erhålls får sedan appliceras på bruttovärdet av detillgångar som omfattas av internöverlålelsen. Har olika grupper av lagertillgångarbehandlats enligt olika principer (för vissa varor har t.ex. de särskildareglerna för rå-och stapelvaror fillämpats) måsle en molsvarande beräkninggöras särskUl för varje varuslag. Del skall slutligen framhållas att förelagen,sedan det belopp som får tillgodoräknas mottagaren har räknats fram, har attvälja mellan att överföra hela beloppet eller att avstå från en tillämpning avde nya reglerna. Avsikten är således inte att tiUåta etl partieUt utnyttjande. I andra stycket anges de ytterligare villkor somgäller för ett tillgodoräknande. Enligt punkt I fordras atl båda företagen ärskattskyldiga enligl 1 §. Det är däremot inte nödvändigt att de vid taxeringenför överlåtelseårel faktiskt påförs någon vinsidelningsskall. Av punkt 2 framgår alt överlåtelsen inte fårföranleda uttagsbeskattning hos det överlåtande företaget. Lagertillgångarnafår alltså inte - vilkel för övrigt också följer av inledningen tiU försiastycket - i samband med överlåtelsen byta skatlemässig karaktär tUlanläggningsfillgångar.