prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87: 150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /88, m. m. 1986/87: 150 Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder ochde ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. Det förslag till statsbudget för /88 somlades fram i årets budgetproposition kompletteras med hänsyn till senareinträffade förändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. Isamband därmed redovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetår. Denna ger vid handen atl budgetunderskottet för /87skulle bli . lägre än beräkningarna till årets budgetproposition.Sålunda förutses nu ett underskott om ca . För /88 beräknades i budgetpropositionen eltunderskott om ca . De nya beräkningarna visar ett underskottom ca . 1 propositionen redovisar regeringen i en revideradfinansplan sin bedömning av hur den ekonomiska politiken bör utformas. Isärskilda bilagor till denna redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget förår 1987 samt en långtidsbudget för budgetåren 1987/88-1991/92. Propositionen innehåller även förslag lill utökatpartistöd, vissa ändringar i skattelagstiftningen och villkoren förallemanssparandel saml vissa ändringar av tulldeklareringsavgiften, vissaåtgärder inom verksamhetsområde, vissa kostnader isamband med , vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder, åtgärderi fastighets-skattesystemet med anledning av nya taxeringsvärden samt höjningarav bostadsbidragen. I 1986/87. Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Prop. 1986/87: 150 Närvarande: slalsrädet , ordförande, och statsrådenSigurdsen, , , , , , ,, , , , , , G. ,Lönnqvist Föredragande: statsråden , , ,, , , Proposition med förslag till slutlig reglering avStatsbudgeten för /88, m. m. Statsrådet anför; Regeringen har i åretsbudgetproposition (1986/87; 100) förelagt ett förslag tillstatsbudget för /88. På de punkter där förslagen upptog endastberäknade belopp har regeringens förslag redovisats i särskilda propositioner. Enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skallregeringen förutom förslaget lill statsbudget i budgetpropositionen - avgeett särskilt förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för del kommandebudgetåret i den s. k. kompletleringsproposilionen. Detta förslag bör nu lämnastill , I samband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av denekonomiska politiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en revideradnationalbudget tillställas . I kompletteringspropositionen bör ocksåtas med vissa arbelsmarknadspoliliska åtgärder och vissa andra frågor som harsamband med den ekonomiska politiken och budgetpolitiken m.m. och börbehandlas av under innevarande . Således bör bl. a.föreläggas förslag i fråga om vissa ändringar i skattelagstiftningen,hushållens sparande, åtgärder i fastighelsskaltesyste-met med anledning av nyataxeringsvärden, höjningar av bostadsbidraget m. m. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp.departement. Statsråden , , , , ,och föredrar de ifrågavarande förslagen under finans-,justitie-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads- ochindustridepartementens verksamhetsområden. Anförandena redovisas iunderprotokoll för resp. departement. Statsrådet hemställer att regeringen i en gemensamproposition förelägger vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Förslagen bör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter siglill föredragandenas överväganden och beslutar alt Prop. 1986/87: 150 genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollenskall bifogas propositionen enligt följande; Revideradfinansplan m. m. 1986/87:150 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 april1987 Föredragande: statsrådet såvitt avser den revideradefinansplanen och särskilda frågor avsnitten 1-7 och statsrådet frägor avsnitten 8-10 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /88 m. 1 Den ekonomisk-politiska strategin Sedan den tredje vägens ekonomisk-politiska strategibörjade tillämpas , har den svenska ekonomin gjort anmärkningsvärdaframsteg. Obalanserna har i väsentliga avseenden kunnat minskas. Emellertid ligger den svenska pris- och koslnadsslegringenkvar pä en nivä betydligt över den i våra viktigaste konkurrentländer. Enalltför stor del av tillväxten har kommit att gå tillkonsumtion och en alltför liten del till kapitalbildning. Skulle dennautveckling bli bestående, riskerar de vunna framgångarna att gåförlorade. Den främsta uppgiften nu är därför atl pressa tillbakapris- och kostnadsstegringen. I mänga andra länder har detta åstadkommitsgenom en ökad arbetslöshet. Den vill inte använda denmetoden utan vill i stället finna andra vägar atl förbättra ekonominsfunktionssätt, öka sparandet och bryta inflationsförväntningarna. Delta ärutgångspunkten för den ekonomiska politik som presenteras i det följande. 1.1 Den tredje vägens ekonomiska politik Huvudtanken i den tredje vägens strategi är att förenaminskade underskott i ekonomin med en stark efterfrågan, som kan genererainvesteringar 1 1986/87. Dettaförutsätter all efterfrågan till stor del bygger på Prop. 1986/87: 150 Delta kräver i sin tur en god konkurrens- Bilaga 1 Föratt snabbt förstärka konkurrenskraften vidtogs en stordevalvering. Den möjliggjorde en radikal omläggning av industripolitiken ochbyggdes under av en rad riktade åtgärder i syfte att skynda påinvesteringsuppgängen och underlätta överföringen av resurser till denkonkurrensutsatta sektorn. För att motverka de inflationsimpulser som gavs avdevalveringen och för att minska de finansiella obalanserna i ekonominstramades budgetpolitiken och penningpolitiken ål. Krispolitikeninnebar emellertid också att reallönerna pressades tillbaka, somvinstnivån i näringslivet steg. För all mildra de negativa fördelningsmässigaeffekterna av detta, samt för atl minska risken för en snabb kostnadsslegring,har en rad åtgärder genomförts i syfte atl fördela krisens bördor efterbärkraft. Aktiebeskattningen har skärpts och med hjälp av löntagarfonder ochförnyelsefonder har löntagarnas delaktighet i kapitalbildning och industriellutveckling fördjupats. De sociala trygghetssystemen har värnats och i en delfall ytterligare byggts ul. Det gäller bl, a, barnbidragen, sjukförsäkringenoch pensionerna. Denekonomiska politiken har således arbetat längs två linjer, Å ena sidan strävanatt få till stånd en dynamisk industriell omvandling och utveckling, Å andrasidan strävan att hävda den fulla sysselsättningen och den sociala rättvisan. Densvenska erfarenheten är att full sysselsättning, en generell välfärdspolitikoch en politik för rättvis fördelning befordrar industriell tillväxt ochutveckling. Erfarenheter från många länder visar att strukturomvandlingenblockeras, om alternativet för dem som arbetar i lillbaka-gående företag ärarbetslöshet och ulslagning. En aktiv arbetsmarknadspolitik, en offensivindustripolitik och en ambitiös regionalpolitik är därför centrala inslag i dentredje vägens politik. En solidarisk lönepolitik, med lika lön för lika arbete,påskyndar strukturomvandlingen genom atl öka lönsamheten för högproduklivverksamhet och minska den för lågproduktiv. En generell välfärdspolitik, sominnebär att intjänade förmåner följer den löntagare som byter arbete,underlättar rörlighet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Internationellajämförelser tyder på att den svenska arbetsmarknaden uppvisar en hög grad avflexibilitet. Resultatenav den tredje vägens politik blev inledningsvis mycket goda. Budgetunderskottetbörjade reduceras och uppvisade bytesbalansen ettöverskott. En snabb omstrukturering av den svenska industrin ägde rum.Nyföretagandet ökade kraftigt. Lönsamheten och soliditeten förbättrades.Sparandet ökade, om än från en låg nivå. Investeringarna steg snabbi och lägelpå arbetsmarknaden förbättrades. Samtidigtsom den reala utvecklingen har varit positiv , hartimlöneökningarna i svensk industri varit betydligt större än i konkurrent- länderna.Dessutom har företagen ökat sina marginaler. Resultatet har Prop. 1986/87:150 blivit atl konkurrenskraften gradvis börjat försvagas igen. Produklivitelen ökade snabbi 1983 och 1984 lill följd avdel höjda kapacitetsutnyttjande i näringslivet som devalveringen utlöste.Under 1985 böljade emellertid de första effekterna av den snabba pris- ochkostnads-stegringen att visa sig i form av en försvagad bytesbalans ochstagnerande investeringar. förbättrades läget i och med att inflationenföll kraftigt, som den externa balansen förbättrades igen. Detta vardock huvudsakligen en följd av sänkta oljepriser och fallande dollarkurs. Deninhemskt genererade inflationstakten var alltjämt betydligt högre äni de viktigare konkurrentländerna. Också förutses att pris-ochlönekoslnadsökningarna i blir högre än i omvärlden. Denna utveckling har inneburit alt saneringen av densvenska ekonomin har förioral tempo. På grund av urholkad konkurrenskraft harnettoexportens bidrag till BNP-iillväxlen minskat. Den i förhållande tillkonkurrentländerna höga inflationen håller på lång sikt uppe räntelägel,som den gör investeringar i kapaciletsutvidgningar mera osäkra.Därigenom hålls även invesleringsutvecklingen tillbaka. Resultatet är attkapitalbildningens bidrag till BNP-tillväxten varit lägreän vad som är förenligt med en utveckling mot samhällsekonomisk balans. Denalltför höga inflationens effekter på externbalansen gör också den svenskaekonomin känslig för störningar utifrån, exempelvis i form av nya oljeprishöjningar. Inflationen är också ett hot mot såväl reallönerna somsysselsättningen. En fortsall hög inflation skulle medföra ytterligaremarknadsandelsförluster, såväl på exportmarknaderna som på hemmamarknaden.Därigenom försvåras en expansion av sysselsättningen. I årets långtidsutredning (LU 87) belyses betydelsen avpris- och kost-nadsstegringstakten. En fortsatt väg mot samhällsekonomiskbalans, med full sysselsättning och överskott i bytesbalansen, är enligtlångtidsutredningens kalkyler möjlig endast vid låga pris- ochkostnadsökningar. bör timlöneökningarna enligt LU 87 såledesbegränsas till och inflationen lill 2,. långtidsbudget understryker detta ytterligare.Enligt den innebär de statsfinansiella konsekvenserna av fattade beslut ochgjorda åtaganden alt budgetunderskottet, även vid fallande inflation, inteminskar i den takt som LU;s balansalternaliv kräver. Vid fortsatt hög inflationkommer budgetunderskottet att öka. och långtidsbudgetenpekar därmed, båda två, på behovet av en fortsatt stram finanspolitik och pådet nödvändiga i att bringa ned inflationen. En orsak till den snabba pris- och kostnadsstegringen ärdet höga kapacitetsutnyttjandet och den låga arbetslösheten i Sverige.Regeringen drar emellertid inte av delta slutsatsen att inflationen börbekämpas med ökad arbetslöshet. Full sysselsättning är den ekonomiskapolitikens viktigaste mål, och arbetslösheten kan därför inte användas som enhävstång för att nå andra mål. 1986/87: 150 BilagaI Ambitionen för den ekonomiska politiken måste sällas högt. atl göra en lägre inflationmöjlig vid den rådande sysselsältningsnivån. Ibudgetförslaget drevs den tredje vägens strategi vidare, med särskild inriktning pååtgärder för att förstärka tillväxten och fördela dess frukter mer rättvist. Omfattande insatser kommer atl göras för forskningen. Resurserna förstärks i syfte att ökaforskningens omfattning och höja dess kvalitet, En rad insatser görs för atl minska regionalaobalanser i tillväxten: Förbättrade kommunikationer, höjd teknisk kompelenssamt resurstillskott till regionala högskolor stödjer utvecklingen i de delarav landet som fått se en svagare ekonomisk utveckling. Storstadsområdena harundantagits från det fortsatta frisläppel av investeringsfonder för byggnadsinvesteringar.Samtidigt har regeringen föreslagit att det kommunala skalteutjämningssystemetges en klarare regionalpolilisk inriktning, Den sociala välfärden byggs ut genom en avsevärdförbättring av sjukförsäkringen, vilken likställer olika arbetslagarkollektivoch eliminerar orättvisa och förlegade klasskillnader i sjukförsäkringen.Pensionärerna får en särskild förbättring av sin standard genom en extrabasbeloppshöjning den \ juli samt genom en kraftig förbättring av delkommunala bostadstillägget . Barnbidragen har höjts den 1januari . Sedanbudgetförslaget har behovet av en fast ekonomisk politik ytterligarebekräftats. I budgetförslaget redovisades en finanspolitik, som resulterade iett budgetunderskott för /88 pä . tycksemellertid den internationella tillväxten bli något svagare än vad som tidigareantagits, inte minst i de för viktiga nordiska grannländerna.Bytesbalansen väntas också utvecklas sämre än enligt tidigare prognoser. Räknasengångseffekten på oljehandeln på grund av den senaste försvarsuppgörelsenbort, visar nu prognosen ett underskott i bytesbalansen. Bytesbalansenexklusive handeln med råolja och med petroleumprodukter försvagas tillyttermera visso med ca . har denprivata konsumtionen fortsatt att växa snabbt även iår och kapacitets-utnyttjandet ligger kvar pä en hög nivä. Med hänsyn till altbylesbalanssal-dot försämras och investeringsuppgången nu synes bli starkare änvad som tidigare antagits, finns det skäl alt dämpa den privata konsumtionensökningstakt. Budgetunderskottethar minskat snabbt . Emellertid beror denna minskning till stor del på att den nominella lönestegringen och den privata konsumtionsutvecklingen varit sä starka. Delta har medfört snabbt stigande statsinkomster från bl, a, inkomstskatter och mervärde skatt. Till viss del är således nedgången av budgetunderskottet inte ett uttryck för en stram finanspolitik utan fastmer för en kostnads utveckling som i ett längre perspektiv riskerar atl försvaga den svenska ekonomins styrka och därmed även urholka statsfinanserna, , Vidarehar riksdagsbehandlingen av budgetförslaget medfört en viss Prop, 1986/87:150 försvagning av budgetpolitiken. a, har besparingar pä skolans område Bilaga 1 stoppats av en majoritet i . Mot denna bakgrund föreslås attersättningen lill kommunerna för avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningenfr, o.m. 1988 dras ned med . per invånare, vilket motsvarar ca 360 milj.kr. Enligttidigare beslut sker fastighetstaxering för hyreshus m. m. 1988, för småhus1990 och för lantbruk 1992. Eftersom taxeringsvärdena för hyreshus beräknas höjasmed i genomsnitt 1988, skulle detta leda till kraftigt höjdfastighetsskatt för hyreshus, medan fastighetsskatten för övriga slag avfastigheter ej skulle påverkas . Regeringen föreslår mot dennabakgrund dels atl genomslaget av höjda taxeringsvärden för hyreshus mildras,dels att en motsvarande höjning av fastighetsskatten för övrigafaslighetstyper genomförs 1988. Härigenom kan hyreshöjningarna 1988 begränsas,som neutraliteten upprätthålls vad gäller fastighetsskattensfördelning mellan olika faslighetstyper. Sammantaget leder dessa åtgärder tillalt statsinkomsterna av fastighetsskatten efter fullt genomslag ökar med ca 2,7miljarder kr. Föratl motverka kostnadsökningarna för vissa utsatta hushåll och för att stödjanyproduktionen av bostäder föreslår regeringen dels att bostadsbidragen förbarnfamiljer höjs, dels alt den lägsta garanterade räntan i nyproduktionensänks. Dessa åtgärder beräknas vid fullt genomslag kosta drygt 300 milj.kr. förstaten och 100 milj.kr. Enviktig komponent i konsumtionsökningen har varit den kraftiga uppgången avförsäljningen av nya bilar. föreslås att bilaccisen höjs med . Statsinkomsterna torde till följd härav öka med knappt500 milj. kr. Definansiella marknaderna har utvecklats mycket snabbi . Enrad nya finansiella instrument har uppstått. För att även de som är verksammapå dessa marknader skall bidra till saneringen av vårt lands ekonomi, föreslåsatt basen för omsättningsskatten på aktier fr, o, m, utvidgastill alt omfatta s, k, indexoptioner samt terminskontrakt som avser aktier,aktieindex och konvertibla skuldebrev. Sammantagetberäknas budgetunderskottet för /88 efter dessa åtgärder uppgåtill . Finanspolitiken väntas därmed få en återhållande effektpä den samhällsekonomiska utvecklingen i är. Föratt stimulera hushållens sparande bör extrainsätlningar om , tillåtas ivinst- resp, allemanssparandel resp, det förstakvartalet , Vidare föreslås att det högsta tillåtna sparbelop-pet iallemanssparandel höjs till , Spardelegationen kommer att fåi uppdrag att utreda hushållens sparande och ange möjligheter alt inom olikaområden stimulera till ett ökat hushållssparande. Enligtregeringens bedömning är utrymmet för den totala lönekostnads ökningen, dvs, ökningen av löner och arbetsgivaravgifter, under loppet av 1988 mycket begränsat. Mot bakgrund av löneutvecklingen , och i synnerhet den omfattande löneglidningen, ter sig utgångsläget för den instundande avtalsrörelsen mycket besvärligt. Regeringen är där för beredd alt medverka till atl del totala uttaget av arbetsgivaravgifter inte 5 höjsgenom atl föreslå en reduktion av den allmänna löneavgiften. Förut- Prop,1986/87: 150 sättningen för detta är atl parterna på såväl den privata som denoffentliga Bilaga I arbetsmarknaden sluter löneavtal som innebär att lönenivåninklusive löneglidning stiger mycket måttligt , Regeringen är idaginte beredd atl ange exakt vilken nivåhöjning som är förenlig med en balanseradutveckling. har för sin del bedömt att lönekostnadsökningenej bör överstiga . Setti ett längre perspektiv talar starka skäl för alt del samlade uttaget avarbetsgivaravgifter inle får höjas ytteriigare, I annal fall blir risken storall de totala lönekostnadsökningarna överstiger det samhällsekonomiska utrymmetmed resultatet att vår konkurrenskraft försämras, bytesbalansen försvagas ocharbetslösheten stiger. Flertaletav de olika arbetsgivaravgifterna finansierar dock utgiftsprogram som tenderaratt expandera kraftigt enligt automatiskt verkande regler, öm denna utvecklingfår beslå, blir del likväl ofrånkomligt att successivt höjaarbetsgivaravgifterna. För att undvika sådana höjningar är det därförnödvändigt atl överväga åtgärder, som leder till lägre utgiftsökningar.Regeringen kommer atl initiera elt sådant översynsarbete och kommer också attinbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar om den framtida avvägningenmellan höjda reallöner och expanderande utgiftsprogram, som finansieras medarbetsgivaravgifter. Undersenare år har lönekostnadsökningen varit mycket snabb i den offentliga sektorn.Skulle den utvecklingen fortsätta, kommer skattehöjningar eller nedskärningarav den offentliga verksamheten att tvingas fram. För atl undvika detta är detnödvändigt att begränsa den nominella lönestegringen i den offentliga sektornsaml alt stimulera till ökad produktivitet. Inomden statliga sektorn kommer regeringen inför avtalsrörelserna attklargöra vilket totalt lönekostnadsutrymme den anser föreligga. Löneanslagenbör räknas upp endast med det belopp som angivits som samhällsekonomisktförsvarbart. Kostnadsökningar som går utöver denna ram skall mötas medeffektivitets- och produktivitetshöjande åtgärder eller andra slag avbesparingar. Motsvarande handlande bör stimuleras även i kommuner ochlandsting. Vidare bör förändringar i lönerelationerna mellan olika grupper avoffentligt anställda i högre grad än baseras på behoven av personal iolika verksamheter. Regeringenföreslår också en rad åtgärder för att bryta flaskhalsar på arbetsmarknaden,för att minska ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning föreslås få ökade resurser, liksom bidrag tillarbetslösa för att starta egen verksamhet. Vidare föreslås regeländringar sommedger att tiden i ungdomslag i ökad utsträckning används till s. k.jobbsökaraktivileter. Arbetsförmedlingarna föreslås få ökad frihet att användaavsatta medel för att sätta långtidsarbetslösa i arbete. föreslåsatt möjligheterna till ersättning vid deltidsarbetslöshet begränsas. Vidareavsätts särskilda resurser för att underlätta för deltidsarbetslösa att fåheltidsarbete. Riksdagenhar (prop. 1986/87:122) förelagts förslag till ändringar i jordförvärvslagen. De nya reglerna för förvärv av jordbruks- och skogs- 6 fastigheterbör bidra till ökad omsättning av fastigheter, vilket bl. a. stimu- Prop.1986/87: 150 lerar virkesavverkningen och bidrar till en förbättring avägarstrukturen. Denya reglerna får emellertid inte tillåtas leda lill att jordbruks- ochskogsfasligheler framstår som lönsamma kapitalplaceringsbbjekt. Jämfört medandra tillgångar är förmögenhetsbeskattningen av sådana fastigheter mycketgynnsam. De s. k. lätinadsreglerna innebär nämligen att jordbruks-och skogsfastighetersförmögenhets värde endast utgör av det med utgångspunkt i taxeringsvärdetberäknade substansvärdet. För att motverka passivt ägande och förvärv avenbart kapitalplaceringsskäl är det enligt min mening påkallat atl begränsa dennuvarande förmånsbehandlingen av jordbruks- och skogsfastigheter vidkapitalbeskattningen. Jag avser alt senare återkomma till med förslagfill begränsningar av lättnadsreglernas tillämpningsområde med den nu antyddainriktningen. Sammantagetinnebär mina förslag, som redovisas mer i detalj i det följande, att den tredjevägens ekonomiska politik drivs vidare. En grund läggs för samförstånd om endämpad lönekostnadsutveckling, som satsningen på forskning, socialvälfärd, regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik fullföljs.Konsumtionsökningen hålls tillbaka, medan saneringen av statsfinansernafortsätter. Inriktningen att skall arbeta och spara sig ur krisenligger fast. 2.1 Den internationella utvecklingen Utsikternaför den internationella ekonomiska utvecklingen har försämrats i förhållandetill den bedömning som redovisades i regeringens finansplan. Den ekonomiskaaktiviteten i industriländerna, i synnerhet i och FörbundsrepublikenTyskland, har mattats av mer än förutsett ochproduktionstillväxten i OECD-området torde bli något lägre än vadsom tidigare antagits. Viktigafaktorer som påverkade utvecklingen i världsekonomin varslet myckelkraftiga fall i priset på olja som ägde rum, de fortsatt sjunkande priserna förandra råvaror och den ytterligare nedgång som inträffade i dollarns värdegentemot andra större valutor. I industriländerna ledde de lägre olje- ochråvarupriserna till en ytterligare dämpning av inflationen. Den genomsnittligainflationen i OECD-området uppgick till . Däremotstimulerades inte den ekonomiska aktiviteten i den utsträckning som antagits.Trots den sjunkande inflationen och en omläggning av penningpolitiken i destörre länderna i expansiv riktning med åtföljande lägre räntenivå avtogtillväxten i industriländerna. i sin helhet ökadebruttonationalprodukten i OECD-området med bara 2 1/. Flerau-länder, i synnerhet de olje- och råvaruproducerande , tvingades atlsnabbt anpassa sig till det försämrade bytesförhållande som olje- ochråvaruprisulvecklingen medförde. En kraftig neddragning av importen ägde rum imänga . Enbetydande anpassning har skett av växelkurserna för de större 7 valutorna.Praktiskt tagel hela den kursstegring som ägde rum för dollarn Prop.1986/87: 150 har eliminerats. Detta lill trots harobalanserna Bilaga 1 mellan de större ekonomierna fortsall alt växa. Förentastaternas bytesbalans uppvisade 1986 ett underskott om , medan och å sin sida hadebytesbalansöverskott om 85 resp. . Ett centralt problem i världsekonomin ärhur dessa obalanser skall kunna reduceras ulan att tillväxten i väridsekonominäventyras. De flesta beräkningar som gjorts visar att de lill stor delkvarstår om den nuvarande inriktningen av den ekonomiska politiken i de störreländerna består. Obalanser i den storleksordning som f. n. råder ter sigemellertid inte hållbara . I avsaknad av ekonomisk- politiskakursändringar i de större länderna kommer obalansen alt tvinga fram ytterligareväxelkursförändringar. Flertalet bedömare anser emellertid inte en ytterligareväxelkursförändring motiverad med hänsyn till underliggandekonkurrensförhållanden.