prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare yrkar på det allra bestämdaste att den samordnade älgjakten införs somenhetlig jaklform för hela landel. De mycket speciella problem som föreliggerinom vissa delar av renbetesområdena lorde ge anledning till vissaundantagsregler för dessa områden. Riksförbundetyrkar på del bestämdaste att den samordnade älgjakten fastsläUes all inuvarande ulformning gälla för hela landel. 5.34 i (LO): Enförsöksverksamhet med olika älgjaklssystem har bedriviis i tre län sedan 1976.Beredningen redovisar inle hur ulfallet av denna försöksverksamhet varit.Norlinggruppen vid i har undersökt jägarnasinslällning till de olika jaklsyslemen. Denna undersökning visar att försökenmed den samordnade älgjakten till största delen (70 procenl av jägarna)upplevs som posiliv, till och med av dem som tvingades in i systemet. LO harlidigare yttrat sig positivt för en mer reglerad och samordnad älgjakt (slatensnaturvårdsverks utvärdering av pågående försöksverksamhel med reglerad och samordnadälgjakt). LO anser att den samordnade jakten har sådana kvalitéer atl man börfortsätta med detta system. Jägarnas båda organisationer och de lokalasamordningssystemen bör aklivt arbeta för alt fler markägare går infördettasyslem. 5.35 (): För atl bl.a.uppnå balans i älg-stammen och samiidigi motverka nuvarande skadeförekomst ären produktionsanpassad avskjutning utomordentligt väsenflig. Inom många områdenkommer emellertid under årel älgstammen ha en storiek som intemotsvarar tillgång på föda. Det kan krävas större avskjutning än vadsom vanligen avses med en produktionsanpassad sådan. Enproduktionsanpassad avskjutning måsle även enligt LRF:s uppfattning innefattamöjligheter tUl en avskjutning under varierande tidpunkter. --- Möjlighetlill skadeförebyggande avskjutning måstepå etl bättre sätl utnylljas. EnligtLRF:s uppfattning bör i princip älgjakt endasl bedrivas inom licensområden ienlighel med beredningens förslag. Under en övergångslid bör möjligheterföreligga för registrering av särskilda licensområden. Äldre markägare medmindre arealer som inle tidigare deltagit i jakflig samverkan bör under siltåterstående innehav kunna registreras som särskilt licensomräde. Tilldelningenbör ske i form av långtidshcens. Om arealen exempelvis är en femtedel av vadsom normalt erfordras för licens på ett vuxet djur inom länet eller del däravbör filldelning bli ell vuxet djur under en femårsperiod.De år vuxet djur ej skjuts eller ej får skjutas tillämpas fri kalvavskjulningenligl beredningens förslag. Övergångsbestämmelserna upphör vid överlåtelse avfasligheten. LRFfinner del vidare angelägel all oavsiktlig avskjutning av fler älgar än sommedges i licens avkriminaliseras. Del föreslagna licenssysiemet är elt led i denna strävanmen bör komplelteras med regler som innebär att Prop. 1986/87:58 nästa årslicens minskas med del överavskjutna antalet. 5.36 Skogsindustriernas samarbetsutskott (): Denmesl segslitna frägan i beredningens arbete har varil utformningen av denframtida älgjakten. De överväganden och förslag som slutligen framlagts kanfill alla väsentliga delar accepteras av . 5.37 : De erfarenheter somvunnits vid försöken med helt reglerad jakt talar visserligen för att dettasystem hade varit att föredra framför det av beredningen nu föreslagna. Fleraav länsjaktvårdsföreningarna förordar också detta syslem. finner emellertid att del av beredningen föreslagna systemeltorde kunna ge del utfall som bör krävas. Förbundet tillstyrker, mol bakgrunddels härav dels angelägenhelen all snarasl få elt gemensaml syslem med en istorl sett produktionsanpassad älgjakt infört i hela landel, oreserveratberedningens förslag. 5.38 (): Enligl SKK:suppfallning bör älgslammen-- beskallasgenom hell produktionsanpassad avskjutning ochdärvid på tillräckligt slora områden, så alt älgvården inle äventyras genomslumpmässig avskjutning. Urdjurskyddssynpunkt är det också angeläget alt jaktområdena är så stora, allibland ofrånkomliga eftersök så långl möjligl är kan genomföras utan avbrott pågrund av för små områden. Ävenom jakt- och viltvårdsberedningens älgjaktförslag inle helt tillgodoser SKK:sönskemål är del dock det förslag, som i aUl väsentligl ligger närmast, varförvi tillstyrker delsamma. 5.39 : Föreningen harlidigare uttalat sig för en hell reglerad älgjakt, bl.a. i remissyttrande tilljordbruksdepartementet . Enligl föreningens åsikltiUgodoser en reglerad jakt bäsl strävandena mot bästa möjliga älgvård och enproduktionsanpassad avskjutning samlidigt som administrationen blir smidigareoch billigare. 5.40 (): kan---- godlade av beredningen framlagda förslagen tUl rikllinjer för 5.41 : Beredningens förslagkan ur djurskyddssynpunkl accepleras i allt utom älgjaktens framlida uiövning.Delta avsnitt bör utan dröjsmål omarbetas under medverkan av praktiskt erfarnaälgvårdare och under adekvat eusk prövning. 5.42 länsjaktvårdskonsulenters förening : Föreningarna delar i alll beredningensuppfallning om den samordnade älgjakten och är av samma mening som beredningenvad beträffar de grundprinciper som måste läggas fill gmnd för etl nytlälgjaktssystem. --- Enligtföreningarnas mening hade den hell reglerade älgjakten --- varitall föredra. FöreningarnatiUstyrker bifall lill de förslag som läggs beträffande älgjakt inom licensområden. Beträffande förslaget om flerårslicenser vill förening arna dock anföra, att sådana lordefömtsätta någon form av garanti------------------- 166 för all området inle kommer alt förändras till sinomfattning Prop. 1986/87:58 flerårslillståndet skall gälla. Föreningarna lillstyrker bifall till förslaget, all endastkalv skall få fällas på områden som inle uppfyller kravel för licensområde. Ett särskilt problem i sammanhanget ulgör de fastigheterinom ett jakl-vårdsområdes gränser men som inle ingår i området då de ansettssakna jaktlig betydelse. Med hänsyn lill att en fri kalvavskjulning inte bör fåbedrivas på dessa fastigheter bör en minimiareal fastställas för älgjakt, omdel är möjligt utan alt därför krav måsle slällas på registrering. Bl.a.säkerhetsskäl talar för att älgjakt inte skall få bedrivas på marker understigande5 hektar eller på områden vars bredd understiger IOO meter. Föreningarna fillslyrker förslaget om vissadispensmöjlighcler men finner det angeläget att understryka viklen av altbestämmelserna för registrering av särskilda områden ulformas så, alt vissakrav kan ställas på markernas storlek. 6 Vården av kronhjortstammen 6.1 Naturhistoriskariksmuseet: Museet vill med skärpa framhäva att bevarandel av genetisk variation såväl på art- somrasnivå är av yttersta vikt ("extincl is forever"), samlidigt som detupplevs som ell uppenbart nationellt intresse att inte utplånar den rasav kronhjort som är grunden för beskrivning av arlen kronhjort år 1758.Målsättningen bör därför vara att befrämja ulvecklingen av en så ursprungligstam som möjligl i hela den del av landet där kronhjort kan leva, kan uppnås genom att del skånska reservatels storleksuccessivi ökas, samlidigt som jakltryckel där kraftigl minskas. Enöverproduktion inom denna populalion används för alt byla ut parkhjortar ihägn. För frilevande hjortar ulanför reservatet ökas jaktlrycket kraftigt medeliminering av stammarna inom landel som mål. För att vinna ytterligare klarhet i denna fråga börkranie- och pälsmaterial från bäde skånska och blandrasiga hjortar samlas inoch siuderas för att möjliggöra en bredare kontroll av gruppernas olikheter änvad elektro-foresstudier av ett fåtal genprodukier medger. 6.2 : Skogsslyrelsen hänvisarbeträffande beredningens för slag om kronhjortsreservatels avskaffande till skogsvårdssiyrelsens och kronhjorlsnämndens i yttranden. har-- låtil göra och publicera enutvärdering av verksamhelen (Utvärdering av verksamhelen medförsöksreservalel för Kronhjort i 1971-1982 i . Naturvårds enheten meddelande nr 1983:2), vilken bifogas yttrandet. - alt reservatetpermanentas och utökas med bla Häckebergaområdel - att utanför detulökade reservatet förläggs en bred skyddszon omfattande övriga medallmän jakt efter kronhjort 16 oklober 3 Ijanuari - att i hägn inomreservatet och i skyddszonen endast får hållas djur från reservatspopulationeneller hjortar som ej kan korsa sig med kronhjort - att hjortar avarter som kan eller befaras kunna korsa sig med kronhjort, lex sikahjorl ochwapiti, får jagas frilt årel om inom reservatet och - atl ersättningsbestämmelserna för skada på grödainom reservatet åter- Prop. 1986/87:58 går till tidigare gällande regler,dock atl självrisken kan ökas något, samt - alt reglerna för ersättning för skada på skog sesöver. FrUevandekrön vilts skadegörelse på granskog i lex bör uppmärksammas. Stammenbör hållas under noggrann kontroll och ej tillåtas öka i så hög grad allskadoma pä skog blir för omfallande. 6.3Statens naturvårdsverk: Beredningen redovisar en fakiasammansläll-ning för ochemot bevarandet av kronhjortsreservatel i . har ingetalt anmärka mot denna faktaredovisning, men får i övrigl påpeka följande. ---- ärenligt verkets uppfattning tveksamt om argumenten för ett avskaffandeav reservatet är tillräckligt slarka. Riskenför invandring finns givelvis, men dels anser sakkunniga forskare all desspåverkan på genbanken endasl kan vara av marginell betydelse, dels måsle man ävenla i beaktande alt det finns elt vandringstryck riktat utåt som möter ochdelvis neutraliserar denna invandring. Kärnområdet kan därför sannolikt behållasitt skyddsvärde under långlid . Vidarekan konstateras all frågan om bevarandel av nominatrasen endast var ett avskälen till atl reservatet bildades. Andra skäl var önskemålel alt bevarakronhjorten i den skånska miljön, att lösa en besvärlig skadesiluation och alttill rimliga kostnader bevara del värdefulla naturvårds- och jaktobjekl som kronhjortenutgör. Därtill kommeralt reservatet oivivelaktigt haft en återhållande funktionnär det gällt alt exploatera områden inom dess yttergränser. Även dessafakiorer måste beaktas vid elt avgörande om reservatets fortbestånd. Detkan även påpekas atl en avveckling av kronhjortsreservatel i kommer vidett genomförande alt realisera ackumulerade, latenta ersättningsanspråk förskada på skog. Omfattningen härav kan endasl faslslällas efler enslutbesiktning, men sannolikt skulle anspråken komma att bli belydande. Eftersomkronhjortsreservatels eventuella avveckling berör ett flertal frågor avregional och lokal karaktär anser för sin del alt lokala ochregionala instansers uppfattning bör ges slor tyngd, när det gäller frägan omkronhjortsreservatel skall slopas eller ej. Vadberedningen anför om vården av övriga frilevande populationer av kronhjortstämmer i huvudsak med verkels uppfattning. slort frågetecken bör docksättas för förslaget om att jakten efler kalvar, spetshjortar och hindar, dvsden egenlliga kronhjortsjakten, skall få påbörjas redan den Ijuli. 6.4Domänverket: instämmer i all del - främsl pga del osäkra skyddetmot invandring av främmande kronvilt - kan finnas skäl all ifrågasällareservatets existens. Utan atl la definiliv ställning i avvecklingsfrågananser verket atl ell beslul om ev avveckling bör uppskjutas och tas först sedanfrågan om nominatrasens skyddsvärde varil föremål för en grundlig ulredning. Iavvaktan på sådan ulredning bör sältel att sköta kronhjortsreservatel inteförändras. Vadgäller vården av det kronvilt som i övrigt förekommer frilevande i landet delar domänverket uppfaltningen atl ifråga om storlek och utbred ning bör viltstammens utveckling ske under kontrollerade former. --- Ettsyslem med stora licensområden som berör ett stort anlal markägare/jakträttsinnehavareskulle enligt domänverkets mening vara svårt alt genomföra. Domänverketanser att det i stället för jakt på licens inom slora licens- 168 områdenkraftigt bör övervägas, atl det för jakl efter kronvilt - ev under Prop.1986/87:58 viss prövotid - bör lillämpas beslämmelser och regler efler i princip det syslem, som gäller för jakt efter dovvilt. 6.5 Sverigeslantbruksuniversitet: anser atl starkaskäl lalar för fortsatta åtgärder för nominatrasens bevarande. Åtgärder bördärför även framledes vidlas för att förhindra eller begränsa möjligheternaför kronhjortar av annal ursprung atl nå det skånska området. Reservatet iSkåne med en slrikl reglerad jakl bör bibehållas och helst utvidgas lill attomfalta hela den sydskånska populationens kärnområde. De resurser som idagläggs ned på skadeproblematiken i reservatet skulle med fördel i stället kunnaläggas på en uppföljning av kronhjorlsbeståndel i detla och dess utveckling.Fortsatta uppföljningar av bl.a. morfologiska skillnader mellan det skånska ochandra kronhjortsbeständ bör göras vilka kan ligga till grund för nya beslut idenna fråga i framliden. Vad belräffar beskattningen av övrigakronhjortsbestånd borde övervägas om inle etl enklare system skulle kunnautformas med samma funktion som det föreslagna mycket delaljeradelicenssysiemet. 6.6 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Vad beträffarfrågan om skyddsvärdet av nominatrasen kronhjort i är avuppfattningen att den skånska kronhjortspopulationen utan ivivel är skyddsvärdoch atl har ett internationellt ansvar för alt den bevaras så intaktsom möjligt. Därvid är det troligt att populaiionen bevaras mer intakt i sitlutsprungliga område i frihei än inom hägn. 6.7 i : Länsstyrelsenhar i och för sig ingel att erinra mol att liden för kronhjortsjakt utökas omdet av skilda anledningar bedöms vara ändamålsenligl. Beredningen har lydliglmarkerat atl är lämplig starttid. ifrågasätter ensådan tidig slart av jaktsäsongen inte minst mol bakgrunden av alt juli månadär den mesl intensiva semesierperioden med risk för störningar och konfliktermellan jägare och allmänhel i övrigt. Länsstyrelsenförutsätter alt frågan om kronhjortsjaktens längd förutsättningslöst prövassom varje annan jaktiidsfråga. 6.8 Länsstyrelseni : har den bestämda åsiktenatt ett utökat reservat och en zon med fri avskjutning under lång allmänjakttid är en lillräcklig garanii för atl den skånska kronhjortsstammen skallkunna bevaras intakt. vill i övrigl hänvisa lill vadkronhjortsnämnden anförl i sitt yttrande och ansluter sig i allt väsentligttill vad där anförts. För övrigl anser att ett särskiltkronhjortsreservat, utökal enligl kronhjortsnämndens förslag, utgör ettviktigt elemenl i den fysiska planeringen inom elt omräde med många och storaulnyltjan-deintressen. Alt såsom fastslagits i den fysiska riksplaneringenhävda den skånska kronhjortens bevarande som elt riksinlresse för denvelenskaphga naturvården försvåras avsevärt om beredningens förslag genomförs. Beredningenmenar att lämpligt licensområde för kronhjortsjakl bör omfatta minsl 3000ha.Sedan reservatels tillkomst har emellerlid licensjakt bedrivits på betydligtmindre jaktarealer med tillfredsställande resultat. Under förutsättning altramar faslslälls finns det därför enligt mening inte anledningatl ställa krav på sä stor markareal som beredningen gör. Länsstyrelsenanser sammanfattningsvis all reservatet bör finnas kvar och utökas med Häckebergaområdel saml alt ersättning bör utgå för ska- 169 dor pågrödor och skog inom reservatet. förordar en åter- Prop.1986/87:58 gång till de ersättningsregler som gällde, innanviltskadeförordningen trädde i krafl. 6.9 i lam: I finnsfasta stammar av kronhjort på och runt Hunneberg i och Trollhällans kom muner och i i och runt . Under innevaran de år har på jaktvårdsföreningens iniliafiv den av beredningen föreslagna modeUen för kronhjortsjakt tillämpats i med gott resultat såvitt är känt. På Hunneberg är domänverket jaktutövare och har tillämpat dessa principer. Nedanför Hunneberg har någon samverkan inle kommii fill stånd.- Enligl bedömning bör även området nedanförHunneberg kunna tåla en fast stam av kronhjort. En samverkan över fastighets gränserna är dock en förutsättning för att kunna bedriva en effektiv jakl och härigenom begränsa de av markägarna påtalade skadoma. Denna jakt bör därvid bedrivas i huvudsak i enlighel med de av beredningen framfida principerna. 6.10 iSkaraborgs län: delar beredningens uppfattning, alt vård ochbeskattning av ett från flera synpunkier så värdefuUt vill som kronhjortenmåsle ske inom ramen för lillräckligl stora licensområden. Kronhjorten kan dockförorsaka belydande skador på skog och gröda. 1 likhei med vad anfört, anser , alt möjlighel bör finnas förlänsstyrelsen atl meddela särskilt tillstånd för jakt efter skadegörande hjortäven på oregistrerad mark. 6.11 :--- Ulanall ta stäUning till den intrikata frågan om rasskillnader, finner vi det angeläget atl den skånskakronhjortsslammen ges ett fortsatt skydd som garanterar en slam av nuvarandesloriek. Främsta skälel härtill är stora spektakulära betydelse förallmänheten. Vi förordar därför att kronhjortsreservatet utvidgas ochpermanentas enligl kronhjortsnämndens förslag. 6.12 CentralorganisationenSACO/SR: Del är dock angeläget att slörre vikt fästs vid rapporterom skadegörelse avkronhjort så att, på mark som inle ingår i licensområde och som drabbas avoaccepiabel skadegörelse, jakl bör medges med slöd av 19§ JS. Eflersom djursom fälls vid sådan jakl tillfaller kronan, kan förväntas atl marken kommer attanslutas lill licensområde. /SR tillstyrker beredningens förslag omkronviltvårdsområden, men vUl dock göra det tillägget atl licensgivningen börvara mer liberal Ulanför kronviltvårdsområdena. både vad beträffarlicensområdenas slorlek, avskjutningsprinciper och tilldelning. 6.13 Svenska jägareförbundet:Svenska jägareförbundet delar beredningens förslag i frågan. undersiryker all för en korreki vård av kronvillstammenerfordras en över stora jaktliga enheler samordnad beskattning varvidindividvalel är av särskilt slort intresse. Bildande av kronviltområden kommernaturligt atl bidraga till en ökad jaktlig samordning över ägogränserna. 6.14 : Föreningen anser alt den skånska kronhjortspopulationenär angelägen att bevara, därför all den utgör en 170 rest av nominatrasen.Reservatet i bör därför bibehållas och helsl Prop. Utvidgas till att omfaltahela områdel för populafionen. åtgärder i övriga delar avlandet bör inriktas på att begränsa spridningen av främmande gener ochbefrämja spridningen av djur som härslammar från 6.15Sveriges länsjaktvårdskonsulenters förening och : Vården och beskattningen av etl från flera synpunkter såvärdefullt vilt som kronvillel måste ske inom ramen för lillräckligl storalicensområden. Enligl föreningarnas mening bör för varie län faslslällas inomvilken del/vilka delar av länet som fast slam av kronvill skall få finnas. Inomvae sådan del - kronvilivårdsområde - skall licensjakl bedrivas efterfastställda rikflinjer och inom slora licensområden. Inom dessakronviltvårdsområden kan jakt bedrivas av flera jaktlag var för sig men medstöd av en gemensam licens och det är därför motiverat att ställa kravet päminimiareal högt. Ulanför dessa kronviltvårdsområden bör licensgivningen varamer liberal, både vad avser licensområdenas storiek som avskjutningsprinciperoch tilldelning. 7 De fyra stora rovdjuren - björn, varg, järv och lo 7.1 Naturhistoriskariksmuseet: Beredningen vänder sig pä s 280 med allt skäl mol tanken, atl tillstånd för jakt på sällsynta djur inom nationalparker na skulle kunna ges på lokal nivä. Del förefaller självklarl, sä som bered ningen också fastslår, alt dylika tillstånd - om de alls skall förekomma - får meddelas endast av . Enligl riksmuseels mening bör dock jakt på sällsynta djur i en nationalpark, som skapats bla just till dessa djurs skydd, inte under några förhållanden få förekomma. Manlägger-- fram förslag, som kommer atl omöjliggöra invandring avvarg inom renskötselområdel, dvs inom huvuddelen av de arealer dit vargen kanlänkas invandra. En invandring lill andra områden ger inte tillräckligagaranlier för fortbestånd i landet även om vi har en älgsiam som påvissa håll är besvärande stor, och som kunde ge föda åt en begränsadvargstam ulan allvarliga konsekvenser. inleatt beredningen lyckais finna godtagbara lösningar på konfliken mellanoersättliga naturvärden och ekonomiska intressen. Beredningens förslag kandärför ej godlas. 7.2 Lantbruksstyrelsen:Beredningen föreslår - i avvaktan på alt ell nytl ersättningssystem utarbetas - ingen förändring av de utbetalade ersäll ningarna för av rovdjur rivna renar. Som ett avgörande motiv härför anför beredningen alt rovdjurstaxan uppräknats med . Dennaargumentering visar enligt lantbruksstyrelsens mening att bered ningen inte behandiai frågan seriösl. ----- Regeringenhar fill beredningen överlämnal maierial från rennä ringskommitlén (Jo 1979:08) - framtaget från forskningen - som angeratt de verkliga renförlusterna, förorsakade av rovdjur, lorde vara större än de ersatta. Kommittén kommer fram lill att rennäringen subven tionerar den svenska rovdjurspoliliken med i storleksordningen 10 milj. kr/år. Lanlbruksstyrelsen,som delar rennäringskommitténs uppfattning om det orimliga i delta förhållande, konstaierar alt beredningen inte kommen terat situalionen på annat sätt än som anges ovan. Styrelsen får för sin del tillstyrka kommilléns förslag om en kraftig uppräkning av ersättningarna. 7.3Statens naturvårdsverk: Verket delar beredningens uppfattning Prop.1986/87:58 att någonändring av jakten efter lo inte är påkallad. Delsamma gäller björnen. Den typ av licensjakt sominfördes - och som alltså använls - har i huvudsakfungerat bra. Beredningen fastslär (sid 279) all vi har elt ansvar -internationellt och inför kommande generationer - att i landel bevara denaturligt förekommande djurarterna. Denna uppfattning återspeglas dock inle iberedningens lagförslag på sätt som är fallet, vilkel verkel finnerbeklagligt. Samlidigt anser beredningen all stammarna bör konlrolleras så altintrånget för andra intressen blir så lilel som möjligl. När del gäller varganser beredningen alt del saknas anledning all överväga atl inplantera arten ilandel. Verket har samma uppfattning. ----- Beredningen föreslår visserligen att vargen också ifortsättningen skall vara fridlyst i renskölselområdena men alt delifråga om avskjulningslillstånd här finns anledning alt förorda en mindreresirikliv bedömning än hillills. Verkel vill framhålla atl en sådan mindre restriktivbedömning - med lanke på vad som sagls ifråga om att i landel bevara denaturligt förekommande djurarterna - självfallel inle kan accepteras innan delstår klart all den lilla svensk-norska stammen i med omgivningarär forlplanlningsduglig. -------- Verkel delar beredningens uppfattning atl etlbättre ersättnings system är angeläget. slöder emellertid också beredning ens åsikl atl det inte är befogal att i särskild ordning göra en uppräkning av rovdjurstaxan på säll som rennäringskommittén yrkat. Det finns helt enkelt inle lillräckligt Faktaunderiag för en sådan beräkning. Ett annat förslag från rennäringskommitlén innebär attbeslut rörande rovdjursfaunan inom nationalparksområdet skall decenlraliseras lill en särskild styrelse med representanter för nalurvårdsverkel, länsstyrelser och berörda samebyar. Med samma motiv som beredningen motsätter sig verkel detta förslag.-- Beredningen har ägnal särskild uppmärksamhet åt de problemsom uppslår då en viliarl blir alltför talrik och föreslår alt isådana fall skall kunna besluta om jakt för att decimera beståndet ifråga.Della skulle gälla även beslånd av de slora rovdjursarterna. verkel besvärsräll i bl.a. denna lyp av ärenden. Del voreolyckligl om denna rätt fråntogs den myndighel som har del cenirala ansvarei för jakten och faunavården.-- Vidare föreslår beredningen atl när detgäller ärenden av delta slag också får rätt atl tillåta användning avmotorfordon eller helikopter vid jakten. Också detla måste verket opponera sigmot. Det kan förvisso vara befogat all använda exempelvis snöskoter ellerhelikopter för atl på effektivast möjliga sätt la bort ett skadegörande djur.Härvid är del emellertid angelägel med en central och likartad bedömning påsamma säll som sker. Del är inte heller så all dessa ärenden är såbetungande att del av den anledningen kan vara motiverat atl sprida dem påflera instanser.