prop · GA0317 · 1986-12-31 00:00:00 — Enfysisk person kan enligt kinesisk lagsliflning ha hemvist i enligt treolika hemvislbegrepp. Skattskyldigheten varierar beroende på vilken hem-vislsilualionsom föreligger. En person som har varit bosatl i i fem är är fr.o.m. del sjätleårel skattskyldig i för all sin inkomsi oavsett varifrån den härrör. Enperson som boll i men mindre än är skatlskyldigendast för inkomst som har sin källa i och för inkomsi från utländsk källasom överförs lill . För den som vistas i mindre än omfattarskattskyldigheten endasl inkomst från kinesisk källa. Den som är anställd iKina och får sin lön från arbetsgivare ulanför är undantagen frän skalt påinkomsten om vistelsen i understiger . Föreligger inte någon av dessasituationer anses en fysisk person inte ha hemvisl i . Beskattning sker dåendast för inkomst från källa i . Inkomst av arbele som utförts i Kinaanses ha sin källa där även om den som belalar ersällningen har hemvist utanförKina. Inkomsternakan klassificeras i tre olika kategorier där varje kategori beskattas för sig.Till den första kategorin hör anställningsinkomst där skatten tas ut efter enprogressiv skatteskala i sju skikt från på de försia 800 yuanen (I yuan = ca1,.) lill av den del av månadsinkomsten som översiiger12000 yuan. Detta innebär att skattebördan i procent för en månad exempelvisär för den som tjänar , för en inkomsi om och 27%för den som tjänar . Till den andra kategorin hör inkomstav frill yrke, royaity och hyresinkomster. Skattesatsen är , men den som harhemvist i får göra vissa avdrag. Den effektiva skattesatsen blir då högsl16%. Till den tredje kategorin hör ränta, utdelning och övrig inkomsi.Skattesatsen är . Inga avdrag får göras. Utländskaföretag är underkastade beskattning i enligt en progres siv skatteskala på inkomster som härrör från "aktiv" verksamhel iKina. För "passiva" inkomster från är skatten proportionell. Tillaktiv verksamhet räknas verksamhet i i samarbete med kinesiska företag, deltagande i samarbetsprojekt grundade på kontrakt ("contractual joint venlures"), innehav av elt representafionskonlor som bedriver viss affärs verksamhet saml innehavet av ett fast driftställe. Skatten på inkomsi genom aktiv verksamhet las ul på nelloinläkten och i fem skikt från för årsinkomster till för inkomster överstigande 1 milj. yuan. Vid sidan om denna skatl tas en lokal skatl ut om vanligen . Den lolala skattebördan i procenl blir då för exempelvis inkomster 32 om lOOOOO, I milj. resp.10 milj. yuan 30, 37,5 resp. 48,. I stället för atl Prop. 1986/87: 17beskattas för nelloinläkten är del möjligt att bli beskattad för en uppskattadvinst. Den beräknas i regel som en bestämd procentsats av bruttointäkten. För"passiva" inkomster, t. ex. utdelning, ränta och royaity, är skallesalsen20% på bruttoinkomsten. Förulländska förelag, som genom all tillskjuta kapital lillsammans med kinesiskpartner bildat elt kinesiskt bolag (equity joint venture) enligl särskild lagsliftninghärom, gäller andra regler. För dessa företag är skattesatsen avnettoinkomsten plus av skallen i lokal skall, sammanlagt . Förutdelning som etl sådant bolag betalar lill mottagare ulanför las källskatlut . IKina finns särskilda ekonomiska zoner där skalleförmåner medges. Även ulanfördessa områden kan skattelättnader medges. Som exempel på skatteförmåner kannämnas all ett joint venlure som är avseit alt vara kan efleransökan bli hell skatlebefrial för vinsl som görs . För de nästföljande tre åren kan en reducering medges . Även förlid härefter är det möjligl alt få skallen nedsatt. För ulländska företag sominte bildat elt joint venlure med kinesisk partner, men som har fastdriftställe i , är det ocksä möjligl atl få skattelättnader av det slag somnyss beskrivits. Förmånerna är dock någol mer begränsade. Således ges full skallefrihelendasl för elt är och reduceringen till är begränsad till tvä är. Avtalethar kunnal utformas i nära överensstämmelse med de beslämmelser och utveckling () har rekommenderatför bilalerala dubbelbeskattningsavtal (Model Double Taxation Convention on Incomeand on Capital, 1977). Avlalet har emellerlid mäsl anpassas till det faklumalt och befinner sig i olika utvecklingsskeden i ekonomisklhänseende. Ett utiryck härför är all genom alt medge avräkning för ickeerlagd skalt, s. k. malching credit, underlättar bl.a. tekniköverföring frånSverige till . Också andra avvikelser från : s modellavtal förekommergivetvis i syfte att anpassa avtalet lill resp. avtalsslutande stats interna lagsliflningoch praxis. Arl.I och 2 anger de personer och skatter som omfattas av avtalet. Art.3-5 innehåller definitioner av vissa ultryck som förekommer i avlalet. I art. 4 har intagits regler som avser atl fastställa var en personhar hemvisl vid lillämpningen av avlalet. Art. 5 anger innehållel av begreppel "fast driftställe", vilket beträffande enlreprenadarbeien fält envidare innebörd än enligl : s modellavtal. Detta bör bedömas som en rimlig svensk fiskal eftergift som uppvägs av atl svenska förelag normall bör få lägre lotal skatt och därmed en bälire konkurrenssituation i . Detta beror på atl i de fall de får fast driftställe i inkomsten därifrån skall 33 undanlas från beskattningi (jfr art. 23 punkt 2 b). 1986/87: 17 Arl.622 innehåller avlalels materiella beskattningsregler. Inkomstav fast egendom får enligt art. 6 beskattas i den avtalsslutande stal där denfasta egendomen är belägen. Art.7 innehåller regler om beskattning av inkomst av rörelse. Sådan inkomsi får beskaltasi den stal där rörelsen bedrivs från fast driftställe. Punkt 3 innehåller vissaregler för hur utgifter som uppkommil för ell fast driftställe skall behandlas.Försia meningen klargör alt t. ex. allmänna förvaltningsulgifler som uppkommilhos företagels huvudkontor för elt fast driftställe är en ulgifl som fär drasav hos del fasta driftslällel. 1 sädana fall får en proportionell del avutgifterna hänföras lill driftstället. I andra meningen behandlas andra slag avutgifler som inte är avdragsgilla hos del fasta driftstället. Anledningenhärtill har närmare utvecklats i kommentaren till : s modellavlal av år1977 (kommentaren till arl. 7 punklerna 16-22). Inkomstav sjöfarl och luftfart i internationell trafik beskattas enligt art. 8 punkt 1första meningen endasl i den stat där del förelag som uppbär inkomsien har sitthuvudkontor. I protokollet lill arl. 8 finns särskilda regler för SAS vilka harsin motsvarighet i andra moderna avtal som ingått. I protokollet angesockså, atl bestämmelserna sjöfartsavtal mellan och inlepåverkas av förevarande avtal. Art.9 innehåller regler som på vissa villkor möjliggör omräkning av inkomst mellanförelag med intressegemenskap. För svensk del får bestämmelserna betydelse vidtillämpningen av 43 § kommunalskallelagen (1928:370). Arl.10 behandlar beskaltningen av utdelningsinkomster. Utdelning får beskattas iden stat där mottagaren har hemvisl. Beskattning fär emellertid ske även i denstat där det utdelande bolaget har hemvist (punkt 2). Skallen i denna statskall emellertid begränsas till av utdelningens bruttobelopp omutdelningsmottagaren är den som har rätl lill utdelningen. Denna begränsninggäller dock inle i fall som avses i punkt 4. Uppkommer dubbelbeskattning vidtillämpningen av art. 10 gäller bestämmelserna i art. 23. Räntaoch royaity beskaltas enligt art. Il och 12 i princip i den stal där moltagarenhar hemvist. Även den stat varifrån utbetalningen sker (källstaten) har dock iregel rätl atl i enlighet med sin inlerna lagstiftning beskatta inkomsten.Skallen i denna stat skall emellerlid begränsas lill (art. 11 punkl 2 resp.art. 12 punkt 2). Beiräffande royaity som belalas som ersättning föranvändningen av eller rätten atl använda industriell, kommersiell eUer vetenskapligutrustning skall emellertid enligt protokollet till art. 12 skatten tas ut påendast av bruttobeloppet. Begränsningarna enligt art. 11 punkl 2 och art.12 punkt 2 gäller inle i fall som avses i art. 11 punkl 5 resp. art. 12 punkt4, dvs. då utbetalningen har samband med fast driftställe eller stadigvarandeanordning som betalningsmottagaren har i källstaten. Ränta som mottas av en avtalsslulandeslal eller dess riksbank är skattefri i källstaten. Detsamma gäller flera andraräntebetalningar på lån som garanteras eller finansieras av vissa i art. II punkt3 angivna organ. Uppkommer dubbelbeskattning vid lillämpningen Prop.1986/87: 17 av art. 11 och 12 gäller bestämmelserna i art. 23. Royaityför rätten atl nyttja fast egendom, mineralförekomst, källa eller annannaturtillgång beskattas enligl arl. Art.13 behandlar beskaltningen av realisationsvinst. Bestämmelsen avviker frånOECD; s modellavtal. Således får enligl punkl 4 vinsl som uppkommer vidförsäljning av aktier i bolag vars lillgångar huvudsakligen består av fastegendom beskallas i den stat där den fasta egendomen är belägen. 1 punkt 5 gesockså rätt för den slal där elt bolag är beläget all beskatta överlåtelser avaktier i della om de utgör en andel av minsl . I båda dessa fallföreskriver beskattning endasl i överlåtarens hemvistslal. 1 punkt6 ges en generell rält att beskatta vinst vid överlålelse av egendom i den statfrån vilken vinsten härrör. Med denna vida formulering kan det hävdas att ivarje fall punkterna 4 och 5 är överflödiga, men del har ändå från bl. a. preseniationssynpunktansetts ha ell visst värde all dessa punkler tagils in i avtalet. 13 medger rält all enligt inlern beskattningsrätt beskallavinst genom överlålelse av svenska akiier efler ulflytining från (jfr53 § 1 mom. a) kommunalskattelagen). 14 beskaltas inkomst av självsländig yrkesutövning i regel endast däryrkesutövaren har hemvisl. Ulövas verksamheten i den andra staten, får dock inkomsienbeskaltas där om yrkesutövaren antingen har en sladigvarande anordning som slårtill hans förfogande där, eller om han vistas där under lidrymd eller lidrymdersom sammanlagt överstiger under kalenderåret ifråga. Art.15 behandlar beskaltning av inkomst av arbete i enskild ijänst. Punkt 1innebär, att sådan inkomst i princip beskattas i den stat där arbelel ulförs.Undanlag från denna regel gäller vid viss korttidsanställning under deförutsättningar som anges i punkt 2. Beträffande beskattning av inkomst av anslällningombord på skepp eller luftfartyg finns särskilda regler i punkl 3. För ombordanställdahos SAS gäller dock bestämmelserna i protokollet lill art. 15. Slyrelsearvodeoch ersättningar till tjänstemän med högre företagsledande funkiion fär enligtan. 16 beskattas i den stat där det bolag som betalar ut ersättningen harhemvist. Inkomsisom artisler och idrottsmän förvärvar i denna egenskap beskattas enligl art.17 punklerna 1 och 2 i den slal där verksamheten utövas. gäller dock intedå verksamhelen utövas enligt en plan för kulturellt utbyle upprättad mellanregeringarna i de avtalsslutande slalerna. I sådana fall är inkomsien undanlagenfrån beskaltning i den stal där verksamheten ulövas. 18 behandlar beskaltningav pension på grund av enskild tjänsl och annan liknande ersällning saml utbetalningar enligt en stats socialförsäk ringssystem. Enligl punkl I beskattas pension och annan liknande ersätt ning med anledning av lidigare anställning endasl i den stat där personen i fräga har hemvist. I punkl 2 har undantag införts för sådana ulbelalningar som görs enligl socialförsäkringssystemet i en stal, innebärande atl den slal från vilken ersällningen betalas har en uteslutande beskattningsrätt. Inkomstav offenlligl uppdrag beskattas under de förulsältningar som angesi art. 19 punkt 1 endast i den stat varifrån inkomsien betalas. Prop.1986/87:17 Bestämmelsen är snävare uiformad än molsvarande beslämmelse i : smodellavlal. Till skillnad från modellavtalet omfattas sålunda inte allaoffentligt anställda personer utan endasl sådana som utövar administrativafunktioner för regeringen eller för lokala myndigheler. Anledningen är atl denkinesiska samhällsstrukturen medför all tjänsler, som i normalt utförsav prival anställda, i ulförs av statsanställda personer. Artikeln skullesåledes få en relativt setl betydligt vidare tillämpning i än i Sverigeom modellavialet hade följls. Bestämmelsen i punkt 2 om beskattning av pensionsom utbetalas till en tidigare offenlligl anställd person har utformats på molsvarandesätt. I punkt 3 klargörs att ersättning och pension som belalas på grund av arbelesom utförts i samband med rörelse som bedrivits av regeringen i en avtalsslulandestat eller dess lokala myndigheter beskaltas på samma sätt som inkomsi avenskild ijänsl. Arl.20 och 21 innehåller regler om skallelällnader för sluderande, praktikanter, läriingar,lärare och forskare. Liknande bestämmelser finns i andra svenskadubbelbeskattningsavtal. Inkomsisom inte har behandlats särskilt i art. 621 får enligl arl. 22 punkt 1beskattas i den avtalsslutande stat varifrån inkomsien härrör. Härrör den frånkälla i iredje stal beskaltas den endast i inkomsttagarens hemvislslat (punkt2). Sverigelillämpar enligt art. 23 punkt 2 a) i avtalel avräkning av skatt ("creditof lax") som huvudmetod för atl undvika dubbelbeskattning. Innebörden avdenna är all en person med hemvisl i laxeras här även för sådan inkomstsom enligl avlalet fär beskaltas i . Den uträknade skatten minskas däreftermed den skall som enligl avtalet har lagils ul i . Vid avräkningsförfarandeti skall bestämmelserna i 25 § första stycket lagen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt [fr. o. m. taxering lagen (1986:468) om avräkningav utländsk skatl] tillämpas. Undanlag från credil of tax-metoden gäller i defall som anges i punkt 2 b). Då lillämpas i slället den s. k. exempt-metodenför all undanröja dubbelbeskattning, dvs. inkomsien tas inle med vid taxeringi . Exempt-metoden tillämpas också i de fall då en inkomsi enligt avtalelskall beskaltas endast i (art. 8, art. 13 punkl 3, art. 18 punkt 2 ochart. 19 punklerna 1 och 2). Enligl punkt 2 c) skall utdelning från bolag i Kinatill bolag med hemvisl i vara undantagen från svensk skatl i den månutdelningen enligl svensk skattelag skulle ha varit undantagen från svenskskatt om båda bolagen hade varit svenska bolag. 1de fall då undviker dubbelbeskattning genom exempt-metoden får den undanlagna inkomsten enligl punkl 2 d) beaklas vid bestämmandet av svensk progressiv skatt. I punkt 3 har intagils regler om avräkning i vissa fall i av högre skattebelopp än som faktiskt erlagts i , s. k. malching credit. Syftet härmed är alt de skattelättnader som medger i vissa fall för alt främja ekonomisk utveckling i skall tillkom ma de personer som de är avsedda för och inle medföra en motsvarande högre svensk skatl, vilket annars skulle ha blivil fallet. Reglerna är tidsbe gränsade till tio är, men kan förlängas efter överenskommelse mellan de 36 behöriga myndigheterna. lillämpar enligt arl. 23 punkt 1 a) också avräkningav skatt som Prop. 1986/87: 17 huvudmetod för atl undvika dubbelbeskattning.Vidare skall enligt punkl 1 b) vid utdelning från bolag i lill bolag iKina som äger av akliekapiialel i del svenska bolaget avräknas,förutom skallen på utdelningen som las ut enligt avtalel, också den svenskabolagsskall som belöper pä utdelningen (s. k. "credit for underlyingtax"). I art. 24 finns regler om förbud mot vissa slag avdiskriminering vid beskaltningen. Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse vid tvister omavtalets tolkning och tillämpning regleras i art. 25. Art. 26 innehåller beslämmelserom uibyle av upplysningar. 27 finns vissa föreskrifter om diplomatiskaföreträdare och konsulära tjänstemän. Art. 28 och 29 innehåller bestämmelser om avtalelsikraftträdande och upphörande. 28 skall de avtalsslulande staternameddela varandra när de vidlagil de ålgärder som enligl inlern lagstiftningkrävs för atl avtalet skall träda i kraft. Avlalet iräder i krafl trettiondedagen efter den då det sista av dessa meddelanden lämnals och dess bestämmelserblir lillämpliga beiräffande inkomsi som förvärvas under beskattningsår sombörjar det år då avtalet iräder i krafl eller . Avtalet kanenligl art. 29 sägas upp först sedan fem är förflutil från ikraftlrädandet. Såsoni framgår av 2 S i den föreslagna lagen skallavtalels beskaltningsregler lillämpas endasl i den mån de medför inskränkningav den skattskyldighet i som annars skulle föreligga. Jag anser pägrund härav att lagrådels hörande inte är erforderligt. Jag hemställer alt regeringen föreslår attgodkänna avtalet mellan och KonungariketSveriges regering för alt undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beiräffandeskatter på inkomst saml att anla förslagel till lag om dubbelbeskattningsavtalmellan och . Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslular alt genom proposiiion föreslå atl anla det förslag somföredraganden har lagt fram. Tryckeri, Siockholm 1986 37