prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — a. mejerihantering, valtenförekomster samt för enomfattande trafiksä-kerhetssludie. stödjerBotswanas sirävan atl importera varor från andra länder än . Av stödetlill vattenprogrammet är 10 milj. kr. bundet till upphandling iSverige. Upphandling i med svenska biståndsmedel får ej ske annat än iundantagsfall. Genom svenska bidrag på ca 50 milj. kr. frånanslagsposten för regionala insalser har mikrovägslänkar upprällals mellan ,och . finansierar frän samma anslagspost även modernisering av en järnväg.Forskningssamarbete slöds genom SAREC, bl. a. för forskning om alternativaodlingsmetoder för småbönder. Slöd ges vidare lill enskildaorganisaiioner och flyktingar. De senasle svåra torkåren har katastrofbistånd bl. a. utgått förutrustning för vattenborrning. 1986/87:100 Bil. offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och social utveckling Prop.1986/87: 100 ,tredje folkrikaste stal, är inne i en svar försörjningskris. Befolkningstillväxten har tvingat fram ett överutnyttjandeav brukbar jord. Ekologiska följdverkningar har medfört en gradvis sjunkandeavkastning i anslulning lill en tilllagande jordförstöring. Omfattandejordbruksarealer har fått tagas ur bruk. Naturmiljön och befolkningenslevnadsförul-sättningar har även påverkals av en pågående avskogning,främst för atl fillgodosebehovet av bränsle. Regeringen har söktlösa dessa problem, för landets mest överbefolkade och samtidigthårdast kataslrofdrabbade nordliga delar, genom förflyttning avbefolkningsgrupper till odlingsbara områden i sydvästra . Inlernationellkritik mot folkomflyttningsprogrammet har medfört att detta tills vidare har avbrutits. ekonomiskaläge har kraftigl försämrats de senasle åren. Torkan är den främslaorsaken härtill. Tillväxten har varit negaliv ochlivsmedelsunderskoltet beräknas till under är 1986. Ettbybildningsprogram har inletts och genomförs i de delar av landet som inle varitkataslrofdrabbade. Biståndsberoendet har ökal som en följd av försörjningskrisen. Jordbruket svararför hälften av landets BNP, för av dess export och för av sysselsättningen. Trols en kraftigt ökande skuldljänstkvothar skuldsilualion ännu inte ingivit farhågor. Inlernationellhjälpverksamhet är främsl inrikiad på kataslrofförebyggandeoch markvårdande ålgärder inom de områden som främst drabbats av naturförstöringen. Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för budgelåren 1986/87 och 1987/88. Ramen för tvåårsavtalelär 260 milj. kr. Sedan det svenska bislåndel inleddes under 50-lalel har, fram lillinnevarande budgetår, nägol . Övriga slorabiståndsgivare ärVärldsbanksgruppen, EG, och . I avsikt alt sökaförebygga framtida katastrofer har och enats om ökade insatser på markvård ochskogsbruk. Medelsfördelningen framgår av följande labell (milj. 1986/87: 100 Bil.5 Det regionala stödet för integrerad landsbygdsutvecklingi regionerna och , , har /87 begränsats. Stödel omfaltar bl.a. personalbistånd.En utvärdering av hur programmet för bybildning kommer att påverkaproduktionen i har inletts. Föratt minska jorderosion och avskogning har ett nytl katastrofförebyggande program inletts. Del omfaltar delar av del fidigare skogsprogrammet. Förberedelser för ell meromfattande och långsiktigt programhar inletts. Insatserna för skogsbruk har varil myckel framgångsrika. Störredelen av landsbygdens primärskolor har uppförts med stöd av svenskl bistånd.Ett utvidgat samarbete inriktat pä bl. a. lärarutbildning och utveckling av läromedel har inletts. Inköp avskolbokspapper och läromedel, som leder lill upphandling i , ingår. Stödet är koncentrerat till utbildning avhälsovårdspersonal samt personalbistånd.En skola för hälsoassistenler byggs i Harar. Va lie nförsörjn ing Vattenprogrammeti den torkdrabbade har mot bakgrund av den rådande torkanföriängts lill 1988. 1986/87: 100 Bil 5 Personal- och konsullfonden har i storutsträckning utnyttjais för förvallningsulbildning. SAREC bedriver forskningssamarbete med den . Under budgetårel 1985/86 utbetalades totalt 6,2 milj. kr.Stödet är till stor delinriktat på lantbrukssektorn. För enskildaorganisationers utvecklingsprojekt utbelalades /86 8,5 milj.kr.Rädda barnen genomför en omfattande mödra- och barnavårdsinsats. De sammanlagdaulbelalningarna från katastrofanslaget för insatser i uppgicktill 124 milj. kr. under budgetårel 1985/86. Beloppet avser även bidrag lillInlernationella rödakorskommitten och lill rödakorsföre-ningarnas inom ramen för ellflerslatsprogram. Utbetalningarna förbilalerala hjälpinsatser uppgick lill 92 milj.kr. En större del härav har utnyttjats förlivsmedelsleveranser. Den försia fasen avett markvårdsprojekt har finansierais. organ för samordning avkatastrofinsatser, RRC, har erhållit stöd för distribufion av förnödenheterför nödlidande. Enskildaorganisationer har under budgetårel 1985/86 erhållit slöd för sex insalser omsammanlagt 35 milj. kr. De största bidragen har gått till Lutherhjälpenför livsmedelsinsatser, lill Evangeliska Foslerlandsstiflel-sen för långsiktig rehabiliteringshjälp saml tillRädda Barnen som stöd för en insals för föräldralösa barn. 1986/87: 100 Bil. offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86 Ekonomisk och socialutveckling Pop-1986/87:100 Bil.5 Guinea-Bissaubefinner sig i en djup ekonomisk kris. Exportinkomsternaräcker inte ens till för att betala oljeimporten. Den akuta bristen på utländskvaluta har bl. a. givit upphov alltmer kännbar bränslekris, där ävenindustrin drabbas hårt. Den allvariiga skuldsituationen kommer sannolikl inte att kunna lösas utan omförhandlingar ochskuldlättnader samt fortsatt bistånd. Biståndet utgör av BNP. Ytterligare åtstramningar, som löne-och anställningsstopp i den offenfliga sektorn, vilket föreskrivs bl. a. avIMF, blir med hänsyn till detansträngda försörjningsläget allt svårare att genomföra. Det är också ovisstvad åtstramningarna kommer alt innebära för den politiska ochsociala stabiliteten. Klyftan mellanexportinkomster och importutgifter har finansierais av bistånd och krediter.Inställda betalningar av räntor och amorteringar på uOandsskuldenföranledde en kraftig minskning av flödet av krediler till landet, vilketresulterade i en akut finansieringskris . I december 1983inledde därför regeringen i elt program för ekonomiskstabihsering. Kraftiga prishöjningar i såväl producent- som konsumentled hargenomförts som lönerna för statstjänstemännen höjts. Landetsvaluta, peson, devalveras fortlöpande. En omstrukturering sker av handeln mot ökadprivatisering. En del av de avsedda effekterna har uppnåtts, bl. a. harjordbruksproduktionen ökat och tillgången på grönsaker och fisk förbättrats. Det finansiellaläget har emellertid försämrats till följd av den förda budgetpolitiken. Dettahar bidragit fill fortsatt hög inflation och ökad skuldbörda.Skuldsituationen är allvarlig med en skuldljänstkvot om . Enregeringsombildning ägde rum , sedan landets vice president ochett antal militärer dömts till döden för delaktighet i ett kuppförsök och nägraav dem avrättats. En särskild kommission för ekonomisk koordinering ochkontroll tillsattes. Den leds av landets president. Jordbruket svararför drygt hälften av BNP och för av sysselsättningen. En stor delav befolkningen lever på självhushållning. Ägarfördel-ningen av jorden ärjämn, vilket ger landsbygden en jämlik grundstruktur. är fillsammans med EG och denstörsta biståndsgi varen. Sedanutvecklingssamarbetet inleddes och t.o.m.utgången av 1985 har 604 milj. kr. /87 uppgår landra men till 75 milj. kr. gällande samarbetsavtal omfattar med en sammanlagd ram på 140 milj. kr. Detsvenska biståndet till Guinea- kännetecknas av ettomfattande projektbistånd. Prioriterade sek torer är landsbygdsutveckling,småindustri och undervisning. Dessutom lämnas slöd lill kustnära fiske, telekommunikationer, importstöd och en personal- och konsultfond. Samarbetet inriktas på utbildning, underhåll, saml administrativ och organisatorisk förstärkning. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. ): 15 1986187. Disponibelt 1985/86 1986/87 PrOp. 1986/87: 100 Utgående reservation 23 15 Fiskeprogrammet syftar till en höjning avfiskarbefolkningens levnadsstandard och ökad produktion av fiskeprotein ilandet. T.o.m. /86 har ca 38 milj, kr. Ökat bistånd lämnas till programmets icke-kommersiella verksamhet,som innefattar stöd till själv-hushållningsfiske, sållning, torkning ochrökning av fisk. fastställdeden guineanska regeringen nya producent- och konsumenlpriser pä fisk, vilketgav fiskarna kraftigt höjda inkomster. I kombination med förbättrad servicetill fiskarna ledde detta snabbt till ökad fiskeproduktion. Det förutses attdet svenska stödet kan avvecklas på medellång sikt. Importstödet är på grund av landets allvarligabetalningsbalanssituation en viktig del av biståndet. Det används tillmediciner och sjukvårdsutrustning samt utrustning och insatsvaror förjordbruket. For att underlätta planering, upphandling och uppföljning avimportstödsmedlens användning har en upphandlingsexpert rekryterats tillhandelsministeriet. Industriprogrammet består av stöd tilluppbyggnad och drift av ett tegelbruk, två verkstäder, enträförädlingsindustri, ett hantverksprojekt och ett mindre reparationsvarv medfillhörande gjuteri. Insatserna är av småindu-strikaraktär och bygger delvis påsamarbete med företag i . Indu-striministeriels kapacitet förindustripolitisk planering, uppföljning och företagsservice stärks genompersonalbistånd. 1986/87: 100 Bil 5 Ettomfattande bistånd lämnas till ett program för landsbygdsutveckUng i den norra delen av landet. Programmei är undergenomförande. Det har flera delkomponenter som vattenförsörjning, stöd fillkvinnor på landsbygden, jordbrukskrediter, rådgivningsverksamhet,byskogsbruk, hälsocentraleroch vuxenutbildning. Ett 50-tal svenskrekryterade biståndsarbetare tjänstgöri landet. Förutom personalbiståndtill projekt får stöd till att finansiera ett 40-tal utländskaexperter inom förvaltningen. stöder en fanérfabrik i . Beredningpågår för att inkludera företaget i industriprogrammet inom landramen. Prop.1986/87: 100 Bil. Bef ollmingsti 11 växt/år offentligt nettobistånd/person 750 milj. (1984) 2,(1984) 250dollar (1985) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop-1986/87:100 Bil.5 Indienhar haft en stabil tillväxt, med undantag , dä landet drabbats av torka. I densjunde femårsplanen för 1985-89 är målet en ärlig BNP-tillväxt pä . Utfalletunder 1985/86 blev något lägre, . Mindre monsunregn än normaltoch en något långsammare fillväxt än vänlat inom industrin bidrog till detta. Produktionenav spannmål blev nägot lägre än de närmast föregående årens rekordskördar på över . export, somär starkt diversifierad, i synnerhet i förhållande till andra export,stagnerade /86 medan importen ökade kraftigt, vilket lett till växande underskott ihandelsbalansen. Effekterna påvalutareserven beräknas dock ha blivil begränsade genom bl. a. ökat inflöde av pengar från indiska arbetare ulomlandsoch ökad turism. Underskottet ibytesbalansen beräknas ha legat pä en nivå av BNP, vilket inle är högt för elt u-land men pä siktett hinder för hög ekonomisk tillväxt. Tillväxtmålet i densjunde femärsplanen förutsätter att exporten ökar betydligt snabbare denärmaste åren, bl. a. för att tillgodose det växande importbehov som krävs för ökad tillväxtinom induslrin. Exporten är vidare ennyckelfaktor för atl förhindra en ökad press på betalningsbalansen ochen växande skuldljänstkvot. Prisutvecklingenvar /86 fortsatt lugn och inflationslakten beräknas ha sjunkit till . Jordbruket står förca av BNP i och sysselsätter av befolkningen.Rekordskördar har inneburit alt är självförsörjande påspannmål och t. o. m. producerar ett överskott. En förbättrad och ökadanvändning av konstgödsel, konstbevattning och högavkastande sädesslag har ihög grad bidragit till de goda skörderesultaten ochreducerat beroendet av klimatförhållandena. faltiga hardock genom bristande köpkraft myckel små möjligheter att lillgodogöra sig denökade fillgången på spannmål. Över en tredjedel av befolkningen eller närmare 300miljoner lever under det s.k. fattigdomsstrecket.Genom särskilda fattigdomsprogram och ökad sysselsättning är målel i den sjunde femårsplanen attreducera denna andel till drygl en fjärdedel av befolkningen. Industri, gruvdriftoch transporter står för av BNP. Vikande efterfrågan på indiskaindustriprodukter och bristande lillgång på elkraft och kol har letttill atl tillväxten inom industrin är lämligen svag, även om den förbättrats under senare är. , som har enav världens lägsta inkomsler per capita, erhåller förhållandevislite bistånd per person. står för en tämligen ringa del av detbiståndet. Totalt selt spelar biståndet en begränsad roll för ekono min. har biståndsflödel minskal i reala termer och har i ökad utsträckningtvingats lila till kommersiell upplåning. Defta faktum i kombination med återbetalningar avden IMF-kredit, som ställdes till förfogande 198184 kommer att leda till att skuldtjänslkvoten, som ligger på , ökar. bistånd Prop.1986/87:100 Utvecklingssamarbetet regleras av ett tvåårigt avtal förbudgetåren 1985/86 och 1986/87. Landramen /87 är 370 milj. kr. Sedan biståndetinleddesär har sammanlagt ca . utbetalats t. o. m. 1985/86. En växande andel av det svenskabiståndet, , användsför projekt och program, som är inriktade på att gynna fattiga grupper, främsl på landsbygden. Koncentration skersamtidigt till tre huvudområden: skogsbruk med maikvård, hälsovård ochdricksvattenförsörjning. Det allmänna importstödet har reducerats till förmånför ett samarbete på energiområdet med tonvikt på projekt där svenskaföretag har stort kunnande och kapacitet. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Reservationen, som ökade /86, hänför sig främsttill den under gällande avtal utvidgade ramen för energisamarbetet, medanutbetalningarna inom projekt- och programstödet ökat väsentligt. Närenergisamarbetet kommerigång i större skala, beräknas reservationen minska. Samarbetetinom skogssektorn koacentreras till stora, långsikliga projekt för sysselsättningsinlensivt byskogsbruk.Projekten, som inriktas på den lokalabefolkningens behov, förutsätter dess aktiva deltagande och syftar till att öka tillgången på brännved, virkeoch foder samt till att främja markvårdgenom trädplantering. Fleråriga byskogsinsatser pågår i ,och . lämnarvidare, som komplement till byskogsprojekten, stöd till olika institutioner för insatser inomskogssektorn. 1986/87: 100 Bil 5 Stöd lämnas till denationella programmen för att bekämpa malaria, tuberkulos (genom WHO)och lepra (genom WHO och ). Bidragen omfattar medicin, utrustning,utbildning och konsulttjänster. Stöd fill elt integrerat program för barn- ochmödrahälsovård beräknas kunna inledas /87. Vidare övervägs svenskt stöd till eltnationellt vaccinationsprogram,eventuellt i samverkan med . ger ett långsiktigt stöd för att förse denindiska landsbygdsbefolkningen med rent dricksvatten. Stödet kanaliseras genomUNICEF dels till det indiskavatten- och sanitetsprogrammet, dels fill ett områdesprojekt som bl. a. syftar lill alt bekämpa sjukdomenguineamask. Förutom installation och underhåll av handpumpar läggs stortonvikt vid hälsoundervisning och förbättrad hygien. Importstödet har /86 utnyttjats främst förupphandling av papper, maskiner och annan utrustning fill industrin. Från1985/86 har importslödethelt bundits till upphandling i . För perioden /86-1986/87 har 200 milj. kr. avsattsför samarbete inom energisektorn. Stödet, som regleras i etl energiavtal,skall främst inriktas på vattenkraft, kraftöverföring, energisparande,energianknutna miljöinsalser och icke-konventionella energikällor. För störteinsatser kan stödet användas för samfinansiering med BITS av u-krediter. Dettahar skett i ett par projekt avseende kraftöverföring, varav det ena finansierasmed den största svenska u-kredit som hitlills beviljats. Några mindre insatseravseendebl. a. minikraftverk och reaktiv effektkompensering (för att rationaUsera produklion ochdistribution av elkraft) är under beredning. Stödet omfattar bl. a. kartläggning av grundvattentillgångar och ett vatten-teknologicenteri delstaterna respektive . har /80 stött ett program för attbarn, som inte nås av detallmänna primärskolesystemet, skall få lära sig att läsa och skriva. Stödet har omfattat inköp av papper tillskolböcker och undervisningsmaterial. Ett fortsatt stöd planeras, bl.a. till utbildningscentra, särskilt för flickor på landsbygden. 1986/87: 100 Bil 5 har tidigare lämnat stödtill exportfrämjande aktiviteter genom Ett fortsatt stöd haravtalats med inriktning på sysselsättnings- och inkomstskapande aktiviteteroch koncentration till eltfåtal exportprodukter. SAREC stöder ett projekt för svensk-indisktforskningssamarbete om oljeväxter. Ett 20-tal svenskaenskilda organisationer erhåller stöd om sammanlagt ca 15 milj. kr. försin verksamhet i , huvudsakligen inom undervisning, hälsovård, jordbruk, dricksvatten och fackligutbildning. Vid sidan härav utgår stöddirekt till indiska kvinnoorganisationer med ca 3 milj. kr. a. för att hjälpa eftersatta kvinnogrupper attorganisera sig och nå ett visst ekonomiskt oberoende. Vidare lämnas direktstödtill indiska, enskildaorganisationer för verksamhet som utgör komplement till insatser inom landprogrammel, t. ex. inom vattenoch sanitel samt på byskogsområdet. "yibtira Grande ./ t-v/.Mindelo SÄoCy *5S '*'- BRANco 0 , B.V, '>3'-{fT;:j::r V~ Sant/x?A"'ii«"'C"'»«i SAO NICOLAU * T-vi"'' '=0=0,Mosteiro. , .... c- oo /»l C \ Poao ovaS,na Q.pe \,,,,, 1986/87:100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 0,3milj. (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 KapVerde är ett starkt importberoende land. täcker endast en obetydlig del av importen. De kroniskaunderskotten i handeln gentemot utlandet har finansierats av pengar frånkapverdiska arbetare utomlands samt av gåvobistånd och biståndskrediter. Myndigheterna har trots det svåraförsörjningsläget lyckats hålla en valutareserv motsvarande fyra månaders import. Svårigheterna att upprätthållajämvikt i betalningsbalansen har ökat markant . Utlandsskulden harökat och motsvarade 1982 av BNP. Skuldtjänslkvoten uppgick dock 1984 tillendast av exportinkomsterna i utländsk valuta. Detta beror på attutlandsskulden består av krediter på gynnsamma villkor. är siiledes jämförelseviskreditvärdigt och hade inte tagit upp några rent kommersiella medelfristigaoch långa lån. Till följd av attregeringen kunnat balansera ekonomin och dra nytta av elt stort resursinflöde från uflandet,har bruttonationalprodukten per capita uppvisat enfortsatt tillväxt. Av den totala ytanär odlingsbar. De strukturellt betingade försörjningsproblemenhar ytterliga)-e förvärrats av att landet hardrabbats av en ihållande torka. Denna fortsatte även . Sedan självständighetenhar en tredjedel av investeringarna gjorts inom jordbruket. Arbetskraftsintensiva beredskapsarbeten pålandsbygden har gettsysselsättning till 20 000 personer . En jordreform håller på attgenomföras. En förskjutning motökade industriinvesteringar har ägt rum under 1982-1985. Utveckling av en hemniamarknadsinriktad industrihämmas av att landet saknar råvaror förindustriell produktion, energikällor av konventionellt slag och en tillräckligt stor hemmamarknad. En ny utvecklingsplanför har just utarbetats och godkänts. Det svenska utvecklingssamarbetet med reglerasav ett tvåårs-avtal för åren1985 och 1986 och omfattar totalt 95 milj.kr. Sedan det svenska biståndet inleddes har totalt 317 milj. kr. utbetalats /86. Biståndet domineras avimportstöd. är en av de största biståndsgivarna till Kap \exde och svarar för av det totala biståndet. Relativt sett har det svenskabiståndet dock minskat i takt medatt biståndet från , , , och ökat. Medelsfördelningen framgär av följande tabell (milj.kr. Importstöd,obundet Importstöd, bundet Konsulttjänster 1986/87: 100 Bil. Det obundna importstödet har använtstill import bl. a. av majs, socker och trävaror. Varorna säljs till allmänhetenoch intäkterna tiltförs den nationella utvecklingsfonden för att finansieramarkarbeten, bevattningsanläggningar, vägbyggen och trädplanteringar. Det bundna importstödethar främst använts för inköp av lastbilar, reservdelar, matolja, papper ochbyggnadsmaterial. Importslödet bidrar tillatt har tillräckligt med ufländsk valula för att klara landetsimportbehov. De kapverdiska myndigheterna har visat god kapacitet att användaimportstödet på ett effektivt sätt. Av landramen har drygt en tredjedel använtstill inköp av varor och tjänster i . har slutit avtal med svenskakonsultfirmor om planerings-, utrednings- och inköpstjänster inomindustriområdet samt byggnation och drift av en verkstad för tunga fordon. Projekiering av ombyggnadav marknaden i Mindelo har bekostats av konsultstödsmedel. Syflel är att bevaraen gammal kulturbyggnad. SAREC och del kapverdiska forskningsinstitutet,INIT, samarbetar inom geoteknologi, vattenrening och marinbiologi. Dessutomlämnas stöd till INIT i form av utrustning och stipendier. Rädda Barnenbedriver bl. a. ell barna- och mödravårdsprojekt. Projektet beräknasbli färdigställt /88. Afrikagruppernas rekryteringsorganisation () harett femtonial volonlärer på . har ingått avtalmed och ett svenskt företag om etablering av ett företag förtillverkning av hushållsuiensilier. Prop.1986/87: 100 Bil. offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 20 milj. (1984) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 Kenyasekonomi präglades och 1986 av en återhämtning från sviterna av torkan är 1984. Återhämtningen gick snabbareän beräknai tack vare riklig nederbörd och fördelaktig prissättning på främsla exportvaror te ochkaffe. BNP steg , men inkomsten per capita förblev i stortsett oförändrad på grund av landets höga befolkningstillväxt på drygt 4 %.Majsproduktionen steg kraftigt och resulterade i en rekordskörd, som tillät en export på 200000ton. Betalningsbalansenuppvisade ett slort underskott 1985, vilket till stor del läcktes med enkredit frän IMF. En ökad kortfristig upplåning under senare är har medfört altskuldtjänslkvoten ökat och överstiger . Utlandsskulden uppgick i börjanav 1985 fill av BNP. De siigande kaffepriserna har förbättrathandels- och bytesbalanserna och kan,tillsammans med den starka nedgången av oljepriserna, leda till ett överskott i betalningsbalansen, vilket möjliggöråterbetalningar till IMF och andralångivare. Importen tillåts ej öka i nämnvärd omfattning. har under åretdrivit en flexibel växelkurspolitik och kraftigt devalverat shillingenmot västvalutorna. För att minska oljeberoendet planeras enutbyggnad av vattenkraften. Eltvattenkraftverk, som är under uppförande i Kiambere vid , finansierasdelvis med svenskt bistånd. Av befolkninglever pä landsbygden. Endasl omkring en fjärdedel av landets yta ärodlingsbar. Den ojämna jordfördelningen en fjärdedel av landsbygdsbefolkningen ärjordlös - försvårar produktivitetsförbättringar inom jordbruket. En fortsattbefolkningsökning i nuvarande omfattning innebär en fördubblad folkmängd fram lill år2000. Arbetslösheten är hög och mindre än en femtedel av den nytillkommande arbetskraften kan beredas arbete. utvecklingssamarbete med regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren1985/86 och 1986/87. Landramen /87 uppgär fill 135 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes har 1,3miljarder kr. De störstagivarna är Världsbanksgruppen, , , ,, och . Det svenskabiståndet ligger numera av det totala biståndet. I syfte att i ökadutsträckning nå den fattigaste delen av landsbygdsbefolkningen komSverige och överens om att koncentrera det svenska biståndet lilljordbruk med markvärd, vattenförsörjning samt hälsovård med familjeplanering.I biståndet ingår även bundet importstöd, en landsbygdsutvecklingsfond och enpersonal- och konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. 1986/87: 100 Bil. Utbetalt Planerat 1985/86 1986/87 Jordbruk m. m. 21 12 45 26 16 120 34 45 58 20 16 173 Den svenska insatsen inom jordbruksområdet ärframförallt inriktad på markvård.