prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — omfattar numerapraktiskt taget enbart stöd vid nedläggning av varv och försäljning av fartygsom tillverkats med statliga garantier. Visst stöd har också utgått somregionalpolitiska insatser i och i Bergslagen. Transfereringar tillinternationell verksamhet omfattar huvudsakligen utbetalningar av u-landsbistånd. Biståndsramen omfattar en betydligt stör re verksamhet och uppgår /88 till9870 milj. kr. 5 1986/87. Statens utgifter för räntor har varit densnabbast växande utgiftsposten Prop. 1986/87: 100 . Genomsjunkande räntesatser väntas utgifterna för räntor Bil. 1.1 minska både1986 och 1987. Utbetalningarna av ränlor på utländska lån har också minskatpga. fallande räntor utomlands.Minskningen accentueras av den fallande dollarkursen. Den totala statsskuldenökar långsammare genom de minskande budgetunderskotten. uppgick statsskulden fill 615 miljarderkr. vilket, utgjorde av BNP. Den statligakonsumtionen har utvecklats mycket långsamt pga. derationaliseringskrav som ställts på de statliga myndigheterna. Även 1986 och1987 beräknas den slatliga konsumtionen öka långsamt. I reala termer är detfråga om en minskning. De stadiga myndighelernas invesleringar omfattarhuvudsakligen vägverkels och investeringar. Dessa väntas stagnera1986 och 1987. Realt är del en minskning. Ullåning och andrafinansiella Iransaklioner påverkas 1985 och 1986 av överföringen av destafliga bostadslånen från budgeten till ett statligt bostadslåneinslitutden 1 juU 1985. har inlösen av kommunala tomträttslån medfört storainbetalningar. Vidare medförde höjningen av bosladslåneränlan 1986 att statligabostadslån förtidsinlösles. Detta medförde att återbetalning av län översteg utbetalning avnya lån och att posten ullåning blev negativ. Den kraftiga ökningen 1987 berorpå en nedskrivning avstatsskulden med . motsvarande inkomster från den tillfälliga förmögenhetsskatten. Kursförlusteruppkommer genom att utländska lån bokförs till den kurs som rådde vid lånetillfället. När lånen omsätts eller återbetalas bokförs lånen till dennya växelkursen, varvid kursförlusternetto kan uppstå. Genom fallande dollarkurs har även valutavinster uppstått för vissa lån. Vid jämförelse meddet kassamässiga budgetsaldot måste en korrigeringspost införas som motsvararskillnaderna mellan statsbudgetens och nationalräkenskapernas definitioner.Dessutom omfattar denperiodiseringsskillnader vid inbetalningar av direkta och indirekta skatter.Den negativa korrigeringsposten 1985 beror på effekterna av den samordnade skatteuppbörden (jfr. anmärkning tilltabell 9: 5). Socialförsäkringssektorn omfattar allmän sjukförsäkring(inkl. föräldraförsäkring), allmän tilläggspensionering samt erkändaarbetslöshetskassor. Socialförsäkringssektornsinkomster beror huvudsakligen på inkomster frånsocialförsäkringsavgifterna. Dessa följer i stort sett lönesummans utvecklingoch avgiftssatsernas storiek. Lönesumman beräknas ha ökat 1986, men väntas öka med bara 6,4 %1987. I gengäld höjs ATP-avgiften 1987. Bidrag från slaienär delvis en statistiskt konstruerad post, som ökade 1986fill följd av att bidragen 1985 blev osedvanligt låga genom effekterna av densamordnade skatteuppbörden (jfr. anm. till tabell 9.5). Förbättring ar avarbetslöshetsersättningen medlor dessutom ett tillskott i statsbidra get både 1986 och 1987 (se nedan). SociaU'örsäkringssektornsränteinkomster väntas öka i något långsammare takt 1986 och 1987 pga. de fallande räntesatserna.Genom att placeringsplikten för prioriterade lån slopas fr. o. m. den 1december 1986 kommer möjligheterna att få högre avkastning på AP-fondens lillgångar attöka. har denna inkomstförstärkning beräknats till ca 70 milj. kr. Om10 årkommer nästan samtliga prioriterade lån alt ha omsatts till högre räntesatser. Enöverslagsmässig beräkning tyder på alt detta kommer att leda till eninkomstförstärkning på ca . Vinsiddningsskallenväntas öka mycket kraftigl både 1986 och 1987. Hitlills har företagen kunnat utnyttjaavdragsmöjligheter genom insättningar på investeringskonton. Denna möjlighel har nureducerats, vilket förklarar den stora ökningen av dessa skatteinkomster.Avgifterna till lönlagar-fonderna belöper sig på ca 800 milj.kr. och baseras på ett avgiftsuttag om pålönesumman. TransfereringarnatiU husltåll väntas öka kraftigt både 1986 och 1987, vilket framgår avtabell 9:6. Det beror dels på alt antalet pensionärer med full ATP ökar, delspå höjningarna av basbeloppet. genomförs också enförbättring av föräldraförsäkringen, där det s. k. garantibeloppet vid barnledighet höjs från45 till . den s.k."insjuknandedagen" alt ersättasav sjukförsäkringen för arbetare i privat tjänst. Dessutom kommer sjukersättningen att baseras på limförljänst ochinte som utgå som dagpenning.Denna reform beräknas kosta ca och finansieras genom att sjukförsäkringsavgiftenföreslås höjas med 0,8 procentenheterfrån . Den högsta ersättningen vid arbetslöshethöjdes . per dag fr.o.m. . En ytterligare höjning till . per dag från harföreslagits. 1986/87:100 Bil. Tabell 9:6 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter Ränteinkomster m. m. -3,0 Konsumtion m. m. Källor: , ,och . Detta förklararvarför arbetslöshetskostnaderna stiger trots en förväntad oförändradarbetslöshetsnivå . AP-fonden ökadelångsamt 1985 genom att ändringen av rutinerna för inbetalningar av arbetsgivaravgiftermedförde ett bortfall av en månads inbetalningar av ATP-avgifter. Totalt uppgicktillgångarna i Allmänna Pen- Prop. 1986/87: 100 den 31 december 1985.Under 1986 Bil. och 1987 väntas fonden öka med ca 21,5 resp.ca . Härigenomberäknas fonden växa med i reala termer 1986 och Den Qärde AP-fonden hade den 31december 1985 ett De s.k.löntagarfonderna förvaltade den 31 ett kapital på . Kommunsektorn har och börjanav 1980-talel haft en mycketgod ekonomisk situation. Det finansiella sparandet har varit positivt, med undantag för ett mycket litelunderskott 1981. ligger detfinansiella sparandet, enligt nationalräkenskapernas beräkningar, på ettunderskott på . Orsaken till den relativt stora nedrevideringen av det finansiellasparandet jämfört med nationalräkenskapernas beräkningar är främst attutgifterna har ökat mer än väntat. Bakom utgiftsökningen ligger en kraftigvolymexpansion främst för landslingen, men även för primärkommunerna.Landstingens konsumlionökade således 1985 och primärkommunernas med knappt Delta kan jämföras med der. uttalandestatsmakterna har gjort mot bakgrund av 1984 årslångtidsutredning att den kommunala konsumtionen volymmässigt bör öka med högsl . För 1986 och 1987pekar beräkningarna på ell fortsatt negativt finansiellt sparande. Detla bygger bl.a. på enfortsatt relativt hög volymtillväxt, ca 2 %1986 och 1987. Skulle volymtillväxten i landstingen och primärkommunerna dämpas förbättras del finansiellasparandet. Som riktvärde kan noterasatt lägre volymfillväxt förbättrar det finansiella sparandet mednärmare . Likviditeten inomkommunsektorn är fortfarande mycket god. Kommunsektorns samlade likvida medel,det s.k.finansieringskapitalel, uppgick till ca . i slutet av 1985.Finansieringskapitalets andel av de externa utgifterna var för primärkommunerna och15 % för landstingen. Dessa genomsnitl rymmer slora olikheter mellan enskilda kommuner och landsling.För att molverka överlikviditet i den svenska ekonomin har riksdagenbeslutat om likviditelsindragningar 1984 och 1985. 1 enlighet därmed harkommunerna gjort insättningar på räntebärande konlo i 1985och 1986 motsvarande resp. av lönesumman överstigande 20 milj. kr. Totall har6,. 1986 återbetalades ca 320 milj. kr. till vissaprimärkommuner och lands ling, som hade en ansträngdlikviditet. kommer en generell återbetalning på ca 1,8 miljarder kr.atl göras. En del av den reslerande summan, , kommer attbetalas fillbaka den fiU vissa kommuner, som har en besvärliglikviditelsmässig situation. Reste rande belopp, 3,8 miljarder kr.avses betalas tillbaka . Kommunernasinkomster beräknas ha ökat med 1986. 1987 räknasmed en ökning av ungefär samma storieksordning. TabeU 9:7 Kommunernasinkomster octi utgifter Exkl. kommunala aktiebolagoch stiftelser 1986/87:100 Bil. Bidrag från staten och -9,6 -5,3 Investeringar, inkl. bostäder -3,8 -5,2 -3,8 Investeringar, inkl. bostäder -2,0 -2,4 -0,5 Källor: , konjukturinstitutet,och . komslerna som svarar för drygl av de toialainkomsterna beräknas öka ungefär lika mycket båda åren, resp. drygt11 %. Dessa kraftiga ökningar sammanhänger med att de av staten utbetalda kommunalskatternaberäknas på skatteunderlaget och atl skatteunderlagen stegkraftigl såväl 1984 som 1985. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen som1986 sänkles med , vilket var den första sänkningen , beräknas1987 höjas med . Det bör dock noteras att detla genomsnitt rymmer bådesänkt, höjd och oförändrad utdebitering för enskilda kommuner. 21primärkommuner och 4 landsting beräknas höja utdebiteringen, medan 17primärkommuner beräknas sänka utdebiteringen. Vid beräkningen av kommunernasskatteinkomster har också beaktats effekten av det höjda kommunalagrundavdraget och den reducering av förskotten som beslutat om. Bidragen från staten ochsocialförsäkringssektorn beräknas öka med 1987, vilket är ungefärsamma ökningstakt som 1986. Ökningen av skatteutjämningsbidragen 1987finansieras genom en skatteutjämningsavgift på per skattekrona,motsvarande ca . Detta belopp ingår i utgiftspostentransfereringar till staten i tabellen. Där ingår också den förprimärkommunerna speciella avgiften på per skattekrona. Kommunernas utgifterberäknas öka något mindre än inkomsterna, . Detta är en lägreökningstakt än 1986, då utgifterna beräknas ha ökal . Utgifterna består till ca tre Ijärdedelar av konsumtionsutgifter.Såväl löne- som volymutveckling beräknas 1987 bli lägre än 1986, vilket medföratt konsumtionsutgifterna ökar långsammare 1987 än 1986, Investeringsvolymen väntas minska svagt Prop.1986/87: 100 1987. Sysselsättningen ikommunerna beräknas ha ökat med 8 000 personer Bil. beräknas antalet sysselsatta ökamed ca 13 000 personer. 10 Kreditmarknaden 10.1Internationell utveckling Penningpolitiken i de större länderna har under 1986varit försiktigt konjunkturstödjandc. Det har bl.a. kommit till uttryck i en relativt kraftig ökning av penningmängden både i förhållande till uppställda mål och till den nominella nationalinkomstens ökning.Utvecklingen lorde delvis spegla en attitydförändring i synen påpenningmängden som en strikt målvariabel i den ekonomiska politiken. Räntorna harfortsatt att sjunka i flertalet stora industriländer (diagram 10: 1). I Förentastaterna, där räntefallet varit mest markerat, var nedgången koncentrerad tillförsta halvåret. har emellertid ökad osäkerhet, bl. a. om möjligheterna attskära ner budgetunderskottet ienlighet med lidigare planer, lett tillviss förnyad press uppåt på räntan. De japanska räntornahar justerats ner bl. a. som följd av en samordning i valuta-politiska frågor mellan och . Däremoi har de korlaräntorna i legat på en oförändrad låg nominell nivå. Medan ränledifferensenvarierat över året mellan och har denamerikanska räntan reducerats avsevärt gentemot den västtyska. Prop.1986/87: 100 Bil. "I----- 1--- 1---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1---- 1--- 1--- 1--- [---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- T- Ett generellt lägre ränteläge är önskvärt för attstimulera den ekonomiska tillväxten och för att begränsa de starkt skuldtyngdaländernas räntebördor. FörFörenta staterna är det också angeläget att räntekostnadsök- ningarna på den siigande utlandsskulden kan hållastUlbaka. Den sparandebrist som underskotten är ett tecken på mäste ävenfortsättningsvis täckas av ett kapitalinflöde. I stor omfattning har dettahifintiUs skett via det sparandeöverskottsom genererats i den japanska ekonomin. Utsikterna att upprätthålla ett kapitalflöde i denna riktning torde ha försämrats ioch med att dollarn försvagats. Nedgången i denominella räntorna i kombination med en låg och stabil inflationstakt iallt fler länder har lett till att realräntorna har sjunkit nägot. IFörbundsrepubliken har detta dock inte varit fallet. Realräntorna pålånga placeringar i de stora industriländerna har tenderat all konvergera mot en nivå på . Ettallvarligt problem med en hög realräntaanses vara dess effekter på de i många länder stora och växande statsskulderna.Överstiger realräntan den ekonomiska tillväxten ökar kraven påbudgetförstärkningar om budgetunderskotten och därmed statsskuldens tUlväxtskall kunna begränsas. En stor eller siigande statsskuld anses i sin lurvara ränteuppdrivande. Den internationella räntebilden är oklar.Måtfiig tillväxt och låg inflationstakt talar för en lägre räntenivå. Denrelativt lätta penningpolitiksom förts i de tongivande länderna under1986 kan emellertid föranleda ökadförsikfighet vad gäller ytterligare räntesänkningar. En annan osäker faklor ärFörenta staternas möjligheter att minska budgetunderskottet och skapa tilltro lill att en utveckling mol bättre balans i ekonomin inletts. Prop.1986/87: 100 Bil. IIIIIIIIIpTII r~T I I II II I I I 1 r1IIIrin Anm.: För den korgvägda räntan gäller att räntorna iolika länder är vägda med samma vikter som i valutakorgen. 10.2 Ränteutveckling och valutaflöde Den räntenedgång som påbörjades i underandra fortsatte under större delen av 1986. Under denna periodhar sänkt diskontot vid fem tillfällen med inalles till en nivåpå 7,. Nedgången i penningmarknadsräntorna har varit än mer markerad. Frånett ränteläge på ijuni 1985 sjönk räntan på statsskuldväxlar till8,(diagram 10:3). Räntenedgången har inte varit lika krafiigför den långa räntan vilket resulterat i en positiv lutning på avkastningskurvan.Förändringen av avkastningskurvans lutning, från brant fallande under störredelen av 1985 till nuvarande positiva lutning, får ses som en normalisering därlängre placeringar med sin normalt större risk ger högre avkastning. bröts dennedåtgående räntetrenden. Den starka ökningen av den privata konsumtionen ochviss osäkerhet om inflationsutvecklingen skapade i kombination med den snabbakreditexpansionen förväntningar om åtstramningsåtgärder. stegden korta och långa räntan med drygl 0,respektive . Vid mitten av decemberlåg räntan på statsskuldväxlar på ca 9 1/och på 5-åriga statsobligationerpå . Marginalen mellan räntanpå statsskuldväxlar och eurodollar har minskat starkt sedan mitten på 1985.Från en skillnad på som uppnåddes ijuni 1985 sjönk marginalen till vid utgången av året ochtill 2,. Ränteuppgången medförde en viss ökningav räntemarginalen. Det kan noteras atl räntedifferensen gentemot eninternationell ränta sammansatt i enlighet med valutakorgens vikter i stortsett hade försvunnit (diagram 10: 2). 3-månaders statsskuldväxlarsamt statsobligationer förfallande 1986/87: 100 Bil.l.l 1IIIIIIIII\\IIIIIIIIrIIIIIIIIIIIII 1984 Anm.: Effektiv årsränta. Den lägre räntemarginalen harmöjliggjorts av ell valutainflöde från mittenav 1985 (diagram 10: 4). uppgick valutainflödet tiUca , vilket är en förbättring med . jämfört med motsvarande periodföregående år. Den främsta orsakenbakom förbättringen av valutaflödet är den positiva utvecklingen avbytesbalansen. registrerades etl valutaulflöde vilket kan hänföras lill ettomslag i den privata kapitalbalansen (diagram 10:4). Efter en positivutveckling , vUket delvis förklaras av att företagen tog upp storalångfristiga lån i utlandet, har den privata kapitalbalansen varit negativ . Statensutlandsskuld minskade samlidigt som valutareserven hävdades väl.Nedgången förklaras dels av att staten har nettoamorterat på sin utlandsskuld, dels av altdollarkursen sjunkit. minskadeäven statens finansiella sparandeunderskott med . skedde enförskjutning av upplåningen. Genom enexlrainsättning på allemanssparandel och två mycket stora emissioner av premieobligationerbidrog hushållen till att finansiera statens underskott i störreutsträckning . Även upplåningen via likviditets-,investerings- och förnyelsekonton i ökade starkt medan upplåningen från penningmarknaden och utlandet minskadejämfört med . Prop.1986/87:100 Bil. Diagram 10:4 Valutaflöde och privat kapitalbalans Kumulativt från årets börian, miljarder kr. 1985 Källa: . 10.3 Utlåning och utlåningsräntor Tvååtgärder som haft slor betydelse för kreditmarknadens utveckling var slopandet av ränteregleringen i maj1985 och borttagandet av utlåningstaken för banker, bostadsinsfitutoch finansbolag Prop. 1986/87: 100 1985. Åtgärderna innebar attden tidigare kreditransoneringen upphävdes Bil. 1.1 och atl det skapadesförutsättningar för ökad konkurrens mellan de olika kreditinstituten. Dettaväntades ge förhållandevis kraftiga effekter på utlåningen från den reguljärakreditmarknaden. Mycket stora utlåningstal har också kunnat registreras under1986 (se tabell 10:1 och 10:2). Utlåningsstatistiken äremellertid svårtolkad. Det är svårl att uppskalla vilka kreditvolymer sombankerna återfört till sinabalansräkningar eller som frigjorts från den grå marknaden. Den överraskande slarkaexpansionen för bostadsinstituten pekar därtill på att betydandeomfördelningar av kreditstockarna har sketl inom den reguljära kreditmarknaden.Härtill torde ha bidragit den räntenedgång som i stort sett sammanfallit medavregleringen och som bostadsinstituten kontinueriigt kunnat tillgodogöra sig. Bostadsinstilutensoprioriterade utlåning, som primärt sker mot inteckning i egna hem, låg på ensiadigt hög nivå under årets tre första kvartal. Bankernas nettoutlåning ökadeockså kraftigt, men med ojämnare lidsprofil. Avgränsas utlåningen tillhushållssektorn framstår bostadsinstilutens expansion än mer markerat. Inuvarande omstruktureringsskede får emellertid denna skillnad lolkas medförsiktighet. Bankerna torde själva i stor utsträckning ha medverkat till altkrediterna lagts om till bosladsinstilulen till följd av de ägarförhållandensom råder mellan dessa kreditinstitut. Den dominerande delen avbostadsinstilutens hushållslån rör fastighetsöverlåtelser samt utökning avbefintliga inteckningslån i egna hem. En mindre del avser om- och tillbyggnad.Bakom de höga utlåningstalen återfinns förulom omläggningar av lån från andrakreditinstitut även en konstaterad prisuppgång samt ökad omsättning påandrahandsmarknaden. Del lorde därtill vara ofrånkomligt all en viss del avdessa relativt setl förmånliga lån använls lill annal än bostadsändamål. -10,7 1,5 9,9 256 66' 103 Anm.: Banker: Uflåning isvenska kronor, exkl. prioriterade byggnadskrediter. Finansbolag:Disponerade krediter och leasing. : Oprioriterad utlåning. ' Jan-sept resp. sept. Bankernasutlåningsexpansion berör både näringsliv och hushåll samt återspeglar en avsevärd återföring till balansräkningarna av särskilt före tagskrediter. Affärsbankerna har av statistiken alt döma hafl den starkaste utvecklingen. Detta kan delvis spegla en ovanligt kraftig belåning av pre- 75 mieobligationsköp.De olika bankgrupperna kan emellertid också i olika Prop. 1986/87: 100utsträckning ha utnyttjat sina närstående bostadsinsfitut för att tillfreds- Bil. 1.1 ställa hushållens kreditbehov. Finansbolagensexpansion kan synas förvånande eftersom de kunde förväntas tappa mark till banker ochbostadsinstitut efter det att utlåningen frisläppts. Marknadsandelarna har också krympt, men dethar skett i en växande marknad. Finansbolagen har alltjämt en konkurrensfördeli form av hög flexibilitetoch snabba beslutsprocesser. De högautlåningstal som registrerats skall också ses mot bakgrund av attmarknadsföringen i den skärpta konkurrensen märkbart intensifierats och inte minst atttillgängligheten på krediter ökat bl. a. i form av förenklade låneprocedurer. Den kreditexpansionsom påbörjats får bedömas ha bidragit till den privatakonsumtionsökningen och utgör också en konsumtionspo-lential framöver.Mot bl. a. den bakgrunden skedde en överenskommelse mellanriksbanken och kreditmarknadsinstituten om att lillämpa vissa lägstaamorteringsvillkor. Nya lån från banker och finansbolag skall enligt överenskommelsenamorteras med och frånbostadsinstitut med av ursprunglig skuld. Lån till nybyggnad är dock undantagna. Syftet är att stävjaden tendens till ökad amorteringsfrihet och längre amorteringstider somen del kreditinstitut börjat tillämpa. Tabell 10:2 Nettoutlåning till hushåll Jan-sept 1985 Jan-sept 1986 -3,4 6,4 -2,0 1,6 -0,7 0,8 ' Oprioriierad utlåning. Motstridande lendenser bakom krediiefterfrågan Hushållens kreditefterfrågan styrs av en mängd faktorervilka verkar på olika sikt och är av mer eller mindre fundamental karaktär.Sannolikt har en lång ransoneringsperiod resulterat i en uppdämd efterfrågan påkrediter från den reguljära kreditmarknaden. Trots en väl utvecklad grå marknadär det troligt att hushållens totala skuldsättning legat på en lägre nivå änsom skulle vara fallet iavsaknad av kreditransonering. Fundamentalafaktorer som bör verka lånedämpande är utvecklingen med minskadavdragsrätt för utgiftsräntor och stiganderealräntor. En annan fundamental faktor nära förknippad med hushållensskuldsättning är investeringar i egna hem, fritidshus och kapitalvaror.De senare har ökat kraftigt . TUl bilden hör emellerfid också definansiella markna- 76 Aklie- och premiemarknadernas expansion bi- Prop. 1986/87:100drar till att de finansiella stockarna både på tillgångs- och skuldsidan hållsBil. 1.1 uppe eller växer iförhållande lill hushållens inkomster. Del totala börsvärdet har t. ex. ökatflerdubbelt och bara bedöms hushållens aktietillgångar ha ökat med över 40miljarder kr i värde eller . Den kraftiga kursstegringen på 1986 årstvå premielån har också bidragit till förmögenhetsökningen. Priserna på egnahem har börjat stiga efter en svackatidigare . Det är sannolikt att dessa förmögenhetsökningar, somsammantaget varit avsevärda, ökar benägenheten att låna och konsumeraoch minskar viljan till nysparande. Utvecklingen under1986 med kraftiga förmögenhetsökningar, hög belåning av premieförvärv samtbelydande kapitalvaruinvesteringar leder till att den totala skuldsättningen stigermarkant. Till stor del motsvaras detta av ökade finansiella fillgångar men totall selt riskerardet finansieUa netto-sparandetatt försämras. En annan faktor som har effekter påhushållens låneefterfrågan i ett kortareperspekliv är den kraftiga nedgång i de nominella räntorna som ägt rum.Efter en kortvarig men mycket hög nivå under andra och tredje kvartalen 1985 har räntenivån sjunkit omkring 5procentenheter. Även förbättradelånevillkor leder till lägrelåneutgifter och ökat utrymme för nya lån. I hög grad äremellertid dessa lättnader skenbara. I genomsnitt har bankernasutlåningsräntor endast minskat med någon procentenhet mellan 1985 och 1986samtidigt som realräntan stigit flera procentenheter. Sedan början av 1980-lalet har realräntanstigit . Det har såledesi realiteten blivit dyrare att låna men också väsenfligt mer lönsamt alt spara.Bedömer hushållen att kreditmarknadens avreglering innebär att krediter alltid kommer att finnas tillgängliga därför vara rationellt att minska sina likvidilelsreserver och istället amortera ned de dyraste lånen. Förhållandet mellan de olika kreditinstitutensutlåningsräntor har förändrals . En förskjutning harskett till förmän förbostadsinstituten. höjde bankerna sina utlåningsräntor mer ändiskontot och har bostadsinstituten snabbt kunnat tillgodogöra sig den successivanedgången i det allmänna ränteläget. Ändringen avränterelationerna har bidragit till att styra kreditefterfrågan motbosladsinstilulen, vilkas krediter redan i utgångsläget var attraktiva tillföljd av förmånliga amorleringsvillkor. Bankerna och finansbolagen har trots ökningen av räntedifferensen kunnat ökasin utlåning på grund av en allmänt stark kreditefterfrågan. Utlåningen under1986 kan sägas ha karaktäriserats av ett visst efterfrå geöverskott påbostadsinstilutens krediter och utbudsöverskolt när det gäller krediter från banker ochfinansbolag. Etl tecken på det sistnämnda är de intensivamarknadsföringskampanjer som vissa kreditgivare genom fört . Det kan synas förvånande att det inte skett en snabbare ränteanpassning i bankerna i samband med det nya konkurrensläge som 77 uppstått.Den ökade konkurrens sorn bankerna säkert upplever sker dock Prop.