prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Förutom en ökning av investeringarna bedömer verkel atl personalresurserna behöver ökas med ca 2,5%per är och att övriga driftkostnaderkommer atl öka med någol mer, . Produktivi-telsförbältringen anges till ca3% . Den nyaefterfrågesituationen som verket avser att möla med bl.a. omfattandeinvesleringar gör också alt luftfartsverket föreslår ändrade mäl för ekonomisklresultat och prissättning. redovisar tvä alternafiv förinvesleringsnivå, ekonomiskt resultat, prissättning och soliditet. I de bådaalternativen har verket förutsatt en möjlighet all fä fondera överskottsmedel föregenfinansiering av invesleringar. Alternativ 1, somverket förordar, ulgår från en investeringsvolym under budgetåren 1987/88-1989/90 på 1,7 miljarderkronor i löpande priser. Enligt denresultatutvecklingsplan för perioden /871991/92 som verketredovisar förutsätts att statsmakterna medger alt en del av verkets intjänade brultoöverskolt får avsättas ochbehållas för finansiering av investeringar.Avsättningarna är beräknade till 555 milj. kr. Med dessa avsättningar redovisas en ackumuleradunderförräntning gentemoi staten på 309 milj. kr. /92.Luftfartsverket anser atl en sädan insatsfrån ägarens sida är skälig med tanke på de stora investeringarna. Detta är vidare enligt verket en nödvändigfömtsättning för att taxehöjningarnaskall kunna hållas pä en rimlig nivå och för att en acceptabel soliditet skall kunna bibehållas. Avsättningarna ärberäknade så all de lillsammans medberäknade avskrivningsmedel skall kunna svara för en egenfinansieringpä . Som mäl för prissättningen föreslås atttaxorna får höjas med högst 0,över den allmänna prisökningenoch all den fasta avgiften i tvådelad tariff får höjas med ledningav de ökade kapacitetskoslnader som följer av investeringarna för inrikesflygel. Verket framhåller alt prismälet inte till fullo överensstämmer medstatens åtagande enligt del s.k.SILA- prolokollet. Enligt detta skall staten verka för atl luftfartsverkets taxehöj- 118 ningar, när full förränlning nåtts, dvs. fr.o.m. budgetårel1987/88, sker i Prop. långsammare takt än lidigare och understiga den allmännaprisutveckling- Bil. en.Verket pekar på den målkonflikt som ligger i atl lillgodose ökade investeringsbehovmed de begränsningar på taxeområdet som följer av SILA-prolokolletoch statens krav på att lidigare underförräntning skall varaåterbetald senast /92. Soliditeten bör enligt verkel i delta allernaliv inle understiga undertreårsperioden. 1 alternativ 2uppgär investeringarna lill ca . Med dennainvesteringsvolym kan enligt verkel slalens åtagande enligt SILA-prolokollet ochvidare gällande resultatmäl tillgodoses.Soliditeten skall enligt della alternativ ligga undertreårsperioden. Den lägreinvesleringsnivån enligt allernaliv 2 innebär alt färdigställandet av den nyainrikeslerminalen och den tredje banan på skjuls pä framliden. Verkel framhållerall delta alternativ kommer att medföra akuta kapacitetsproblem på . I denprioritering av trafiken som då blir nödvändig anser luftfartsverket all enbegränsning av regionalflygels användning av och kväll bör övervägas.En annan åtgärdsom enligt verket blir nödvändig är atl flygplan regelbundet mäste slällas upp päavstånd frän terminalen och atl passagerarna måste transporteras lill och frän flygplanen medbuss. Konsekvenserna avolika restriktioner blir enligt verket en sänkt servicenivå pä slarl-,landnings- och passagerartjänsl vilket inte är i överensslämmelse medluftfartsverkels mål atl stärka luftfartens konkurtenskraft. Den investeringsplan verket redovisar för treårsperioden1987/88-1989/90 tar, som redan framgått, upp invesleringar för ca 1,7 miljarder kronori löpande priser enligtföljande fördelning. Verkets förslag Gällande plan Skillnaden iberäknat utfall jämförl med gällande plan för innevarande budgelårberor dels på att ca 50 milj. kr. för investeringar under föregående budgetår faller ut /87, dels pä alt regeringen med slöd av finansfullmakten anvisal 53 milj.kr. för utbyggnad av och flygplatser. Dessutomföreslår verket en tidigareläggning av bl.a. en ombyggnad av inrikeslerminalen vidLandvetters flygplats som ökar investeringsutgiften under innevarande budgetår med ca 50 milj. kr. Total kostnaden för investeringen är beräknad till ca 120 milj. kr., varavca 70 milj. kr. avser inrikeslerminalen, ca 14 milj. kr. kontorslokaler och reste rande belopp elt parkeringshus. Av utgiften för utbyggnaden av inrikester- 119 minalen avser ca 42 milj. kr. åtgärder för SASbehov för vilka också SAS Prop. 1986/87:100 påtagit sig etl kostnadsansvar. Jämfört med lidigareredovisad ireårsplan har även andra förändringar genomförts avinvesleringsprogrammel. Inrikesterminalen pä har byggis lill för ca 26milj. En ulbyggnad påbörjades av siationsplatlan vid Ängelholmsflygplats genom medfinansiering frän kommunen och AMS. En ulbyggnad avflygslationen i för ca 7 milj. kr. planeras under innevarande budgetärvilkel innebär en tidigareläggning frän /91. Investeringen finansierasmed lån från flyg-platskommitlé. Under innevarande budgetårplaneras även en utbyggnad av inrikeshallen och utbyte av etl bagageband vidSturups flygplats för ca 6,5 milj. kr. I en särskild överenskommelse påtar sigSAS kostnadsansvaret för luftfartsverkets merkoslnader. När del gäller kommandetreårsperiod ingår i planen den nya inrikesterminalen på Arianda med ca 100milj. /88 och med 165 resp. 170 milj. kr. de två följande åren. Entredje bana pä ingår i planen med 55 milj. kr. /89 och med200 milj. kr. Verket räknar med samma belopp följande år intill entolall beräknad kostnad på mellan 800 och 900 milj. kr. För del räknarverket vidare med ca 60 milj. kr. i investeringar för att ytterligare höjakapaciteten på taxibane-syslemet och ca 22 milj. kr. för viss ombyggnad avArlanda International och för utbyggnad av fordonsverkstad och fältgarage. För alt möjliggöra enframlida expansion på planeras invesleringar för ca 17milj. som gäller utbyte av befintUgt elkraftsystem. Pä flygplatsplaneras bl. a., beroende på trafikutvecklingen, investeringar i ytterligarelounger och passagerarbryggor för ca 16 milj. kr. och utbyggnad avstationsbyggnaden med kontorslokaler för ca 13 milj. kr. Fordonsinvesteringaringår i planen med ca 150 milj. kr. planerar verketvidare att investera ca 50 milj. kr., varav försvaret debiteras , i tresekundärradarslationer och ytterligare ca 20 milj. kr. i teknisk utrustning förflygtrafikledning. I treårsplanen tar verketupp ocksä frågan om . Syftet med projektet är att uppföra enbyggnad som bl.a. förbinder inrikes- och ulrikeslerminalerna. - servicenivånför flygresenärerna, förelag och anställda pä flygplatsen höjas, - Arlandasprofil och attraktionskraft som slorflygplats stärkas, - flygresandetoch därmed följande intäkter ökas, - luftfartsverketerhålla intäkter genom exploatering av befinfliga markområden ochinfrastruktur. avses attdrivas med eget resultatansvar. Detta innebär enligt verket att verksamheteninte kommer att belasta flygtrafiken annal än i de delar som fyller rentIrafikala funkfioner. Kommersiella verksamheter kommer att få vara med attekonomiskt stärka flygplatsens konkurrenskraft. avses attbyggas och förvaltas i egen företagsform och därmed ekonomiskt avgränsat från luftfartsverkels övriga verksamhet. villkor verket släller för projektet är - stormöjlighel all kunna påverka vilka verksamheier som skall bedrivas. - litenekonomisk risk. pågår enarkitektläyling för all finna en bra utformning och disposition av ArlandaCentrum-anläggningarna. Verkel lägger i sin ireårsplan också framförslag om ändrade regler för finansiering av investeringar samt om vidgadebefogenheter för verkel alt besluta om investeringar och finansieringssätt. /86finansieras infrastrukturella invesleringar -invesleringar i banor, byggnaderm.m. - översiigande 1 milj. kr. ulom fordon, maskiner och utrustning med ihuvudsak anslagsmedel. Den dominerande finansieringskällan för andra infrastrukturellainvesteringar är lån frän riksgäldskonlorel. Förulom med medel överstatsbudgeten och riksgäldslån kan investeringsobjekt oavsett typ ävenfmansieras hell eller delvis med finansieringsbidrag eller län frän kommuner,kunder, andra intressenter samt med egna rörelsemedel eller kapital frändelägare. Avtal med kommuner och andra intressenter om finansiering somöverstiger 25 milj. kr. skall underställas regeringen för godkännande. En gränspå 6 milj. kr. gäller vidare för ulnylljande av rörelsemedel för investeringar.Beträffande leasing gäller en ram pä 10 milj. kr. Verket föreslår itreärsplanen att nu gällande begränsningar för beslut om investeringar,finansieringsavtal, finansiering via rörelsemedel, leasing ochriksgäldskontoret tas borl. (), () och slatens prisoch kartellnämnd (SPK) har yttrat sig överluftfartsverkets Ireårsplan. framhåller atl man i allt väsentligl delarluftfartsverkets bedömningar om behovet av investeringar och verkets förslagtill nya finansieringsformer. tillägger alt bolaget är berett all med bl.a.verket diskulera även andra finansieringsformer. undersirykerangelägenhelen av alt beslut snarasl fattas om att bygga en ny inrikesterminaloch en iredje slart- och landningsbana på Arianda. SAS framhåller för sindel alt den viljeinriktning som luftfartsverket ger utiryck för, atl föra endialog med sina kunder, flygbolagen, om produkl -pris bör påskyndas. I takt medatl konkurrensen hårdnar blir del enligt SAS allt vikligare att alla betalar dekostnader som respeklive part förorsakar systemet. SAS slöderluftfartsverkels förslag beiräffande finansiering av invesle ringar. Den vikligasle frågan i treårsplanen för att avhjälpa den kapacitets- brist som råder på , byggandet av en iredje bana, bör enligt SAS bli föremål för en gemensam utredning. Dä denna investering blir betungande för flygel genom ökade avgifter anser SAS att en gemensam ulredning bör lillsättas för att pröva alternativa lösningar inom ramen för befintligt syslem. SAS framhåller vidare attinriktningen vad gäller luftfarisavgifler enligt Prop. 1986/87:100SILA-prolokollet bör bibehållas. bör vara möjligt med de finansie- Bil. 8 ringsformer som föreslås kombinerat med en hård prioritering av föreslagnainvesteringar. Både SAS och LINavslyrker atl planerna på fullföljs med nuvarande inriktning. SPK framhåller i sittyttrande bl.a. atl nuvarande principerför luftfartsverkets laxesätlning innebär alt resenärerna under ireårsperiodenfår betala både redan gjorda investeringar och den ulbyggnad som görs underden aktuella perioden för den planerade resandeökningen . har flygresandet ökalmarkant. inrikeslrafiken med mätt i antalpassagerare. Utan hänsyn till arbetsmarknadskonfliktens effekter skulleökningen är 1985 ha uppgått till i storleksordningen . har tillväxteninom sekundärlrafiken varil än mer markanl, drygl . Den snabbaexpansionen har samlidigt haft sina komplikationer. Pilolbrislen är ellkännetecknande inslag. fanns även kapacitetsproblem när detgällde tillgängen pä flygplan. För luftfartsverkets del har den nyaefterfrågesiluationen medfört atl omfattande standardförbättringar ochkapacitelsutbyggnader genomförts inom flygplatssystemet. Med den dynamik sompräglar utvecklingen inom flygel är luftfarlsverkels marknadsmässiga agerandeen viktig förutsättning när del gäller att snabbt och smidigt kunna mötaökningen i eflerfrågan. De strategier verket formulerat lar sikte pä atl påolika sätl stärka flygels konkurrenskrafi. En nära dialog eftersträvas bl.a.med flygbolag, kommuner och andra berörda intressenter om inriktningen ochomfattningen av såväl service som investeringsåtgärder. Treårsplanen lämnarockså konkreta exempel där finansiell samverkan mellan verkel, flygbolag,kommuner och andra intressenter möjliggjort en tidigareläggning avinvesteringar. Det marknadsanpassadesynsättet - viljan att tillgodose kundernas krav på investeringar och en braservice måste vägas mot verkets kostnader för att drivaverksamheten och kundernas vilja all betala dessa kosinader. Förutom önskemålfrån kunderna om rimliga avgifter skall hänsyn också tas lill statens krav påekonomisk avkastning. Möjlighelen till ett marknadsorienleral agerande styrssamlidigt av de regler som gäller för verket i fråga om finansiering. Genom statsmakternasbeslut fick verkel bäitre möjligheier atl tidsmässigt anpassa sinainvesleringar lill marknadens behov. Verket fick dessutom vidgade möjligheteratl finansiera sina investeringar utanför slatsbudgelen. Som framgått föreslärverket i årels treårsplan ytteriigare åtgärder för att öka den finansiella rörelsefriheten. Förslagen innebär dels alt de ramar som gäller för riksgäldsuppläning, leasing och alt utnyttja rörelsemedel för invesleringar slopas. Vidare föreslås att verkel självl får besluta om inves teringar inom ramen för den inrikining av verksamhelen som statsmak terna lägger fast. Genom atl verkel dessulom föreslår alt nuvarande stals- 122 kapital omvandlas till elt fast statskapital kanockså avskrivningsmedel Prop. 1986/87:100 användas för finansiering avinvesleringar. Detta innebär atl anslagsmedel Bil. 8 försvinner som normalfinansieringskälla. 1 förta åretsbudgetproposition framhöll jag alt verket när man uppnått full förtäntning börkunna fä ett vidgat ansvar när det gäller atl besluta om investeringar och gällande beloppsgränsen för infrastrukturella invesleringar, för närvarande1 milj. kr., pä sikl bör kunna höjas kombinerat med alt olika mål successivipreciseras. Verkel beräknar under kommande budgetår atl passera gränsen förfull förtäntning. Genom all statsmakterna godkänner mål för verksamhelen,investeringarnas toiala omfattning och verksamhetens inriktning anser jag altnuvarande snäva beloppsgräns i princip bör kunna slopas. Regeringens möjligheterlill trafikpolitiskt och ekonomiskt-politiskt agerande motiverar alt det ävenfortsättningsvis sätts vissa gränser för verkets egen beslulanderäll. Jag anserföljaklligen att gränsen för verkets egna beslutsbefogenheter bör omfattainvesleringar vars totalkostnad understiger 50 milj. kr. Samma gräns bör gällaför finansieringsavtal som verkel träffar med kommunala eller enskildaintressenter för särskilda investeringsobjekt. Tanken med treärsplanenvar att uppnå en både långsiktig och samiidigi smidig hantering avinvesteringsfrägorna. kan efter regeringensgodkännande göra omfördelningar i treärsplanen utan atl överskrida planenstotalbelopp. Det nuvarande systemet med olika finansieringskällor,anslagsmedel, riksgäldsupplåning, leasing m.m. och med de ramar som gäller fördessa begränsar den finansiella handlingsfriheten. Om verket skall ha en reellmöjlighel att göra omfördelningar i liden av olika invesleringar bör ocksåfinansieringssystemet vara anpassal lill detta. Eflersom anslagsmedel normaltbeviljas för endasl elt är i laget blir möjlighelen att lidigareläggaen investering i infrastrukturen, som enligt gällande principer i normalfalletskall finansieras med anslagsmedel, närmasl teoretisk. Genom alt lägga fastresultat-, pris- och soliditeismäl och en total ram för investeringarna undertreårsperioden bör del vara investeringarnas lönsamhet som blir styrande. Förslaget alt omvandlanuvarande statskapital till elt fast statskapital innebär all slatensavkastningskrav, , ulgär på del kapital som redovisas iverkets balansräkning per . Del fasla statskapitalet skall varaamorteringsfritt, vilkel innebär all avskrivningarna pä motsvarande tillgångarfår behållas i luftfartsverkels rörelse för invesleringar. Genom all samiidigilillgodose verkels förslag om möjlighet att fondera överskottsmedel får verkelen betydande finansiell rörelsefrihet och därmed ökade möjligheter lill ettmarknadsanpassal agerande. Scm framgått av både LlN:s och SAS remissyttrandenser flygbolagen klara fördelar med de förslag som verket presenterat. Med deförändringar jag nu förordar följer att nuvarande anslag för invesleringar iFlygplatser m. m. kommer all slopas. En annan viklig fräga iårets treårsplan gäller invesleringsomfaltningen den kommande treårsperioden och de konsekvenser i fräga om ekonomiskt resultat och prissätlning som följer av denna. Gällande Ireårsplan ulgär 123 fränverkels bedömning atl flygtransportsekiorn kunde bära en kostnads- Prop.1986/87; 100 påverkan av nya invesleringar på högsl ca 15 milj. kr. per årvilket motsva- Bil. 8 rar en ärliginvesteringsvolym pä ca 200 milj. kr. Del förslag som verkel nu redovisar somhuvudalternativ, investeringar pä ca1,i löpande priser innebärföljaklligen en radikal nivåhöjning. Även verkets alternativ 2, som omfaltar invesleringar på ca 1 miljardkronor, innebär en avsevärd nivähöjningjämföri med gällande ireårsplan. Luftfartsverketframhäller all nuvarande investeringsvolym inle rymmer några kapaciietshöjande invesleringar.Den fortsatla irafiklillväxten och de kravsom flygbolagen fört fram om nya investeringar bildar utgångspunkt för verkets förslag till nytl investeringsprogram. Den krafiiga ökningen förklaras lill slor del av att investeringar i en tredje banaoch ny inrikes lerminal pä Arlandalagls in i investeringsplanerna. Att senarelägga Arlandainvesleringarna, vilket är innebörden av invesleringsallernativ2, medför enligt verkel all olikaslags restriktioner måste tillgripas för slyrning av trafiken påArlanda. Jag är väl medvetenom roll som etl nav för det samlade inrikesflyget och alt flygplatsen är hårt utnyttjad under nägratimmar . Men de omfattandeinvesteringar som verket nu aviserar innebär samlidigt avvikelser frångällande resultat- och prismål. 1 förtaårels budgetproposition framhöll jag att en noggrann avvägning av kraven på nya ålaganden är särskilt viklig medhänsyn tiU luftfartsverkets fortsattaresultatutveckling. De omfallande investeringar som gjordes päverkar som framgått fortfarandeverkets resultat. Enligt denresultaluljämningsplan som verkel arbelar efter skall full förtäntning nåsunder nästa budgetår. Enligt samma plan skall tidigare underförtäntningvara återhämtad senasl budgetårel 1991/92. Del förslag verket nu redovisarinnebär atl ålerbetalningstidpunkten förskjuts till förmån för nyainvesleringar. Jag anser all den fortsalla utvecklingen av den civilaluftfarten mäste ske pä sunda ekonomiska villkor. Jag är mol den bakgrundeninle beredd all förorda alt staten gör avsteg från gällande resultaluljämningsplan. Verkelshuvudallernativ innebär vidare att luftfartsverkels taxor skulle behöva höjasnågot, ca 0,, över den beräknade inflationstakten och atl den fasta avgifteni tvådelad tariff får ökas så att de kostnadsökningar i luftfarisverkel somföranleds av att inrikesflygets kapacitetskrav blir läckla. En sådan prishöjningstaktskulle som verket också framhåller strida mot statens åtagande enligt det s.k.SILA-prolokollet. Enligt delta skall staten verka för all luftfartsverketsavgiftshöjningar efter del alt full förtäntning nåtts understiger den allmännaprisutvecklingen. SAS och harinte i sina yllranden redovisal en enhetlig syn på investeringsvolymen och dess effekter.SAS anser t.ex. all prismålet enligt SILA-prolokollet bör bibehållas och attfrågan om en tredje bana på lills vidare bör anstå i avvaktan påatt närmare utredningar görs om alternativaåtgärder inom befintlig kapacitet och atl även möjligheten tillomprioriieringar belyses. Del finns elt självklart samband mellaninvesteringsomfattning och av- 124 Med lanke pä atl flygbolagen redan nu ägnarluftfartsverkets taxe- Prop. 1986/87:100 höjningarslor uppmärksamhet bör de avgiflskonsekvenser som följer av Bil. 8 verkels invesieringsförslag diskuleras ingåendemed dessa innan investeringarnagenomförs. i silt remissyttrande uttalat elt inlresse all diskulera allernaliva finansieringsförslag.Mol bakgrund av de invesleringarluftfartsverket redovisat i sin Ireårsplan har regeringen uppdragit åt luftfartsverket attutarbeta förslag lill principer föratl inom avgiftssystemet täcka de kosinader som följer av invesleringar iflygplatser. Sammanfattningsvisärjag inte beredd all föreslå regeringen all ompröva gällande resullal-och prismäl förrän luftfarisverkel redovisal uppdraget rörande framtidaavgifter. Dessulom vill jag peka på atl någon färdig dispositionsplanför ännu inte redovisals för regeringen. Del faktum atl flygbolagen,trots ulialad vilja, ännu inle kunnat bidra till en ökad utbildning av civilapiloter vid trafikflygarhögskolan i påverkar indirekl genomen ökande osäkerhet om tillgången lill civila piloter - också utbyggnadsbehovet vid Arianda. Jag ärföljaktligen inle nu beredd atl förorda luftfartsverkets invesleringsallernativ pä1,. Delta bör emellertid inte uigöra något hinder för atlplaneringsarbetet kring enny inrikesterminal och en iredje bana drivs vidare. Jag har heller inlenågot atl erinra mol all luftfartsverket i kontakt med berörda flygföretagfortsälter arbelel med Centmm under fömtsättning atl de Irafikala behov somhänger samman med en iredje och en Ijärde bana fysiskl kan tillgodoses och all AriandaCentrum anpassas så atl dettablir möjligt. Mitt förslagöverensstämmer följaktligen med luftfartsverkets alternativ 2 vilket i siginnebär en krafiig höjning av invesleringsnivån från föregäende Ireårsplan pä ca600 milj. kr. till ca i löpande priser. Denungefärliga fördelningen mellan budgetårenframgår av följande uppställning. Beräknat 1986/87 Detta allernalivinnebär följaktligen atl medel för en ny inrikesterminal och en tredje banapå utgår. Huvuddelen av investeringarna, drygl , gällerinvesteringar i flygplatser. Bland störte nyinvesteringar som ingår i planen kannämnas kapacitelshöjningar pä befintligt bansystem på , ca 60milj. kr., ombyggnad av , ca 10 milj. kr. och en ulbyggnad av fordonsverkstad ochfordonsgarage för ca 12 milj. kr. I planen ingårvidare en ombyggnad av inrikeslerminalen, nya kontorslo kaleroch parkeringshus pä . Den lolala investeringskostnaden ärberäknad till ca 120 milj. kr. varav ca 70 milj. kr. Jag förordar i likhei med verkelalt ålgärderna påbörjas redan under innevarande budgelår. Regeringen har denna dag höjt luftfartsverkets 125 gräns för upplåning i med 50milj. för innevarande Prop. 1986/87:100 budgetår. Bland övrigainvesleringar kan nämnas ca 17 milj. kr. för utbyte av elkraflssyslem päJönköpings flygplats. För Slumps del ingår i planen investeringar i bl.a.stationsbyggnaden på mellan 20 och 40 milj. kr. beroende på trafikutvecklingen.Investeringarna inom flygtrafiktjänsten -främsl radarstationer - ingår med ca75 milj. kr. Treårsplanen omfattar också investeringar i fordon pä ca 150 milj.kr. Finansieringen avinvesteringarna ulgär frän de nya förutsättningar jag tidigare redovisat. Jagräknar med etl uppläningsbehov i på ca 420 milj. kr. underireårsperioden varav ca 185 milj. kr. under näsla budgelår. Dämtöver börluftfartsverket få låna högst 20 milj. kr. i förinvesteringar vid trafikflygarhögskolan i . Jag återkommer till dennafråga . kosinader för denna kredii skall läckas från delanslag. Civil irafikfiygarutbUdning, som jag kommer atl behandla senare i minföredragning. I likhet med innevarande budgetår anserjag atl verket från sammakonto i bör få disponera 40 milj. kr. för kortfristigupplåning av likviditetsförsörj-ningsskäl. Del bör ankomma på regeringen atl geluftfartsverket nödvändiga bemyndiganden för upplåningen i riksgäldskontoret.För finansieringen i övrigt räknar jag med ca 330 milj. kr. fränavskrivningsmedel, ca 180 milj. kr. i rörelsemedel och ca 35 milj. kr. Som mål för soliditetenbör gälla atl denna inte understiger . Jag ansersammanfattningsvis atl den verksamhetsinriktning som verket redovisal och denplan för invesleringar saml de mäl för ekonomiskl resullal, prissättning ochsoliditet jag förordat bör läggas tillgrund för verksamheten . Avslutningsvis villjag taupp frågan om resultaluljämning mellan slatliga och kommunala flygplatser. Iförta årets budgetproposition behandlades elt förslag till resultaluljämningmellan slatliga och kommunala flygplatser som utarbetats av luftfartsverket.Till det resultatutjämningssystem som gäller för de statliga flygplatsernaskulle enligt förslagel även föras flygplatserna i , ,, , och . Kostnaden för förslagelberäknades till ca 12 milj. kr. i 1984 ärs priser.