prop · GA033 · 1986-12-31 00:00:00 — I den mån vapenregistret innehåller uppgifterom säkerhetsåtgärder eller bevakning med avseende på transport eller förvaringav vapen torde uppgifterna omfattas av sekretess enligt 5 kap. 2§sekretesslagen. I övrigt gäller emellertid knappast någon sekretess föruppgifter om vapeninnehav m.m. i registerhandlingar. I praktiken torde dockallmänhetens tillgång till uppgifler ur vapenregistren begränsas av attkortregistren är relativt otympliga. Det kan behövas ett omfattande arbete föralt leta fram önskade uppgifter ur registren, om inte uppgifter begärsbeträffande en bestämd person. Av motsvarande skäl kan det också vara svårt fören polismyndighet att enligt 15 kap. 4§ sekretesslagen munlligen lämna ut meromfattande uppgifter ur ett vapenregister på begäran av en enskild. Enligt RPS finns det nu långt framskridna planer på attutveckla lokala ADB-system för polismyndigheternas vapenregister. Syftet är bl.a.att rationalisera den registerhanieringen som är opraktisk och tidsödande.RPS pekar också på att innehållet i de vapenregister som kan komma att förasmed hjälp av ADB med stor sannolikhet kommer att bli lättare tillgängligt. Mankan förvänta sig att registersystemen kommer att innehålla söknycklar för attta fram fullständiga listor över alla tillståndshavare och vapen. Eventuelltkan syslemen också komma att innehålla söknycklar för s.k. urvalsdragningar,dvs. framletande av vissa önskade uppgifter. Dessa söknycklar skall i så fallanvändas också för att tillgodose allmänhetens begäran atl få ta del av regislerinnehållet(2 kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen). I detla sammanhang bör manockså uppmärksamma bestämmelserna i . 1986/87: 3 15 kap. 10 §sekretesslagen om myndigheters skyldighet att ge allmänheten tillgång tillpresentationsterminal för atl ta del av allmänna handlingar på ADB-medium. SomRPS framhåller är en ökad tillgänglighet till innehållet i vapenregistrenmindre lämplig ur brottsförebyggande synpunkt eflersom vapen är stöldbegärligegendom. Det finns en risk att vissa personer, med utnyttjande avtryckfrihetsförordningens anonymitetsskydd, kommer att använda regisiren föratt få vela var del finns vapen atl stjäla. En ökning av vapenstölderna kan isin tur medföra att antalet olagliga vapen i omlopp ökar. Dessa vapen kan kommaatt användas vid annan allvarlig brottslighet. Mankan inte heller bortse från att vapenregistrens ökade tillgänglighet ocksåmedför atl del blir lätlare för främmande makter att kartlägga befolkningensvapeninnehav, vilkel kan vara av betydelse från totalförsvarssynpunkt. Bl.a.mot denna bakgrund bör behovet av ett sekretesskydd för uppgifter i polisens vapenregislerövervägas närmare. Fråganom etl sekretesskydd för uppgifler i vapenregister har tidigare behandlats iriksdagen. I motion 1981/82:377 yrkades sekretess för vapenregister t.ex. hospolisen och hemvärnet mot bakgrund av den slora omfattningen av vapenstölder. Isitt av gillade betänkande uttalade emellertid konstitutionsulskottetatt utskottet inle var berett att ulan mera ingående överväganden införasekretess på ett område där sekreless inte tidigare aktualiserats (KU1982/83:12 s. 20, rskr. Samma utgång blev det vid följande (KU1983/84:29 s. 23f, rskr. Föregen del villjag framhålla alt de värden som bär upp offentlighetsprincipen ivårt land givetvis gör att behovet av nya sekretessregler, särskilt inomverksamheter där sekretess inle tidigare gällt, bör prövas med stor restriktivitet.Inskränkningar i allmänhetens rätt att ta det av allmänna handlingar kan godtasendast undantagsvis och endast om intresset av sekretess är så starkt alt det klarlväger lyngre än intresset av offentlighet. Remissbehandlingenav de två framställningarna har emellertid gett vid handen att en eventuelldatorisering av polisens vapenregister skulle leda till en ökad tillgänglighetsom kan medföra oönskade konsekvenser l.ex. för den brollsbekämpande verksamhetsom bedrivs av polisen. Ettalternativ till sekretessbeläggning som jag har övervägt är möjlighe len alt genom föreskrifter i t. ex. vapenkungörelsen begränsa sökningsmöj ligheterna i de datoriserade vapenregistren. Härigenom skulle man kunna uppnå att det inte gick att få ut en sammanställning av de allra känsligaste uppgifterna ur registren, t. ex. adresserna till samtliga de personer inom ett polisdistrikt som innehar vapen av viss särskilt stöldbegärlig eller farlig typ. Vid underhandskontakter med RPS harjag emellertid övertygals om atl det inte går atl hitta någon användbar lösning som dels begränsar sökbarheten på önskvärt sätt, dels är förenlig med grundlagsreglerna om allmänhetens rätl atl ta del av allmänna handlingar. Föreskrifier som tillgodoser båda dessa syflen skulle nämligen leda till att ADB-systemet 20 blev praktiskt oanvändbartäven för polisens verksamhet, varigenom de Prop. 1986/87:3 vinsler med enövergång lill datoriserade vapenregister, som bl.a. kan uppkomma vidförundersökningar i brottmål, skulle gå föriorade. Jaghar därför kommit till slutsatsen att förhållandena numera är sådana alt det ärmotiverat att införa ett sekretesskydd för uppgifter i polisens vapenregister isyfte alt motverka alt vapen kommer till brottslig användning. Ensekretessbeläggning tillgodoser härmed det intresse som anges i 2 kap. 2 §första stycket 4 tryckfrihetsförordningen. Sekretessreglernahar sin naturiiga plats i 5 kap. sekretesslagen som innehåller föreskrifter omsekretess med hänsyn till intresset av att förebygga eller beivra brott.Sekretessen bör gälla i verksamhel som avser förande av eller uttag urvapenregister för uppgifter som har tillförts registret. Själva ärendena om vapenlillståndm. m. bördäremol liksom f n. vara offentliga. Sekretessenför uppgifter i vapenregister bör gälla med ett rakt skaderekvisit. Härigenomklargörs all offentlighet skall vara huvudregeln när det gäller uppgifter ivapenregistren. Endast om det kan antas att röjande av en uppgift skullemedföra fara för att vapen kommer till brottslig användning bör den således fåhållas hemlig. Ett sådant skaderekvisit bör medföra att sekretess kommeratl anses gälla, om någon enskild begär atl få ut uppgifter om t. ex. vilka somhar tillstånd för vapen av en viss typ. Jagförordar således sammanfattningsvis att sekretesslagen kompletteras med enbestämmelse av angiven innebörd. Denna bör tas in i en ny paragraf i 5 kap.sekretesslagen. Medborgarrättsrörelsenbegär i en framställning, som har kommit in , altregeringen skall föreslå en sådan komplettering av sekretesslagen altdet skapas elt sekretesskydd för uppgifter av personlig natur i vetenskapligaregister förda vid offentliga forskningsinstitutioner. Organisationenanför, bl.a. mot bakgrund av den integriletsdebatt som förts i massmediernaunder senare tid, alt den med oro lagt märke till atl något sekretesskydd intesynes existera för personregisler som förs för forskningsändamål vidvetenskapliga institutioner, trots alt sådana register kan innehålla skyddsvärdauppgifter. Jag vill för egen del pekapå att det i sekrelesslagen redan finns flera bestämmelser som ger ett sekretesskydd åt uppgifter som används i forsk ningssammanhang (9 kap. 4§ sekrelesslagen och 3 § sekretessförordningen 1980:657, omtryckt 1985:950 samt 13 kap. 3 och 6§§ sekretesslagen). De beslämmelser jag nu avser ger etl sekretesskydd för sådana uppgifler som Medborgarrättsrörelsen hänvisar till i sin framställning. Det kan dock inte uteslutas alt sekretesskyddet för känsliga personuppgifter i forskningssam manhang kan behöva förbältras ytteriigare . Data- och offent lighetskommittén (Ju 1984:06) arbelar med bl. a. dessa frågor. F. n. anser 21 jagdärför att det inte finns anledning för mig att lägga fram något förslag av Prop. 1986/87: 3 det slag somjag nu har behandlat. Medanledning av en skrivelse (dnr 815-86), som har kommit in den 27 februari 1986och som rör bl. a. frågan om sekretess för uppgifter angående HTLV-III vill jagnämna alt jag har tagit upp denna fråga i samband med all chefen försocialdepartementet har behandlat vissa frågor rörande AIDS. Jag går därförinte in på den i detla ärende. Eftersom7 kap. 4§ sekretesslagen återfinns i uppräkningen i 16 kap. 1 § samma lag av delystnadsplikter som har förelräde framför principen om meddelarfrihet, kommer mitlförslag i fråga om riksfärdtjänsten (avsnitt 2.2.1) att innebära ett nyllundantag från denna princip. Detla anserjag konsekvent utifrån mitt sätl att seförslagel som en komplettering av sekretessen i den kommunala färdtjänsten. Ifråga om mina förslag i övrigt lill nya sekretessbestämmelser anserjag detdäremot inte vara befogat alt begränsa meddelarfriheten. Jag förordar därföringen ändring av 16 kap. 1 § sekretesslagen i delta lagstiftningsärende. Denya reglerna i sekretesslagen bör kunna träda i krafl . Någrasärskilda övergångsbestämmelser torde inte erfordras. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsett förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Iparagrafen, som är ny, föreskrivs att sekretess i vissa fall skall gälla för uppgifteri polisens vapenregister. Skälen för den nya regeln har redovisats närmare iavsnitt 2.4 i den allmänna motiveringen. Bestämmelsernai denna paragraf om sekretess inom skall enligt lilläggel lill Iredjeslyckel gälla även i ärenden om lillslånd till riksfärdtjänst. Skälen tilländringen har redovisats i avsnitt 2.2.1 i den allmänna motiveringen. 7 kap. 11 § Prop. 1986/87: 3 Bestämmelsernai del nuvarande fjärde stycket har utan ändring i sak lagits in i Iredjestycket i paragrafen. Reglernaom sekretess i det nya Qärde stycket möjliggör att uppgifter om offentliganställdaspersonliga förhållanden, t.ex. adress och telefonnummer till bostaden, kanhemlighållas i sådana fall då man kan befara att den anställde hos myndighetenriskerar att utsättas för hot eller andra trakasserier på grund av besluteller andra åtgärder som vidtagits i tjänsteutövningen. Sekretessen kanavgränsas med ett särskilt kvalificerat skaderekvisit för att markera att denär tänkt atl tillämpas i undantagssitualioner. Skälen för den föreslagnaändringen har redovisats i avsnitt 2.1 i den allmänna motiveringen. Genombegränsningen till personaladministrativ verksamhet blir det inle möjligt atthemlighålla vem som har fattat etl beslut i myndighetens övriga verksamhet. T.ex. en part har ju etl berättigat intresse av att få veta vem som har handlagthans ärende. Å andra sidan får begreppet personaladministrativ verksamhet inleges en alltför snäv tolkning. Som sådan verksamhet får beiraktas också l.ex.förande av lislor över var sådan personal finns tillgänglig som kan behövatillkallas utom tjänstetiden, även när listorna förs på elt annat ställe än en personaladministrativenhet hos myndighelen. Har en myndighet personal, som kan befaras bli utsallför våld - inte därför all någon enskild vill hämnas vad han uppfattar som en oförrätte.d. ulan därför alt någon kan ha ett intresse av att skada myndighelensverksamhet - kan uppgifler som rör denna personals personliga förhållandenockså hållas hemliga med stöd av den nya bestämmelsen. Genomdet nya tredje stycket i denna paragraf kan uppgifter som angår brott ellerenskildas hälsotillstånd hållas hemliga i luftfartsverkets certifikatregister,se avsnill 2.3 i den allmänna moliveringen. Den sekretess som f.n. gäller i ärende om bostadsförmedling föreslås gälla även i ärendenom bostadsbidrag och bostadsanpassningsbidrag. Ändringen beror främst avönskemålet att kunna hemlighålla känsliga uppgifter i läkarintyg m. m., vilketinte varit möjligt. Ändringen har kommenterats i avsnitten 2.2.2 och2.2.3 i den allmänna motiveringen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen det av lagrådet granskade förslagel till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). 6 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1986/87: 3 () som bl.a. organiserar de anställda på försäkringskassorna vill medanledning av en utredning av JO (dnr 2879-1984) begära en översyn av 15 kap. 4§ sekretesslagen. Anledningentill JO: s ulredning är klagomål från mot länsallmänna försäkringskassa ang utlämnande av allmänna handlingar. Weckströmhade efler begäran erhållit kopior av samtliga handlingar som förvarades i personaklernaför tre befattningshavare vid kassan. Därefter begärde Weckström per telefonäven uppgift om hemadresser för dessa. Adresserna fanns inte tillgängliga ochtjänstemannen bad alt få återkomma. De tre anställda hade känl sig hotade av Weckströmoch kassan beslutade därför att avslå hans begäran. Weckström anmälde detta tillJO. JOhar i sin utredning konstaterat atl enligt 15 kap. 4§ sekretesslagen skallmyndighet på begäran av enskild lämna ut uppgifter ur allmän handling, somförvaras hos myndigheten, i den mån hinder inte möler på grund av bestämmelserom sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång. Adressentill en arbetstagare i offentlig ijänst är inte hemlig hos arbetsgivaren, somalltså i detta fall skulle ha lämnat ut densamma. Kassanhade som motiv för sitt nekande angett att befattningshavarna kände sigpersonligen hotade om deras adresser lämnades ut till Weckström. Dethänder atl av fattade beslul upplevs som negativa av denförsäkrade, som då kan anse att tjänstemannen "är skuld" till beslutet.Den försäkrades missnöje kan kombineras med direkla hot om repressalier. FFanser alt om en anställd känner sig hotad så är delta i sig en nödsituation somgör att myndigheten skall ha rätl att vägra lämna ul allmänna handlingar. Detär viktigt att den anställde kan känna Irygghet i sin anställning och atl den personliga integriteten skyddas. Som anställd är del svårt att känna den tryggheten om man först upplever hotet direkt från en försäkrad på sin arbetsplats och därefter löper risk att på sin fritid och i sitt hem kanske utsättas för samma hol igen. FF kan inte finna alt detföreligger något samband mellan var tjänste- Prop. 1986/87: 3 mannen boroch hur han/hon utför sina arbelsuppgifter. Anser den försäkrade att ettbeslut är felaktigt kan han få detla omprövat genom att anföra besvär. FFanser att det är ytterst viktigt att den anställdes personliga integritet skyddas.Vi hemsläller därför om all en översyn av sekrelesslagen sker och att enlagändring kommer till slånd så att handlingar, som ej är av betydelse för dearbetsuppgifter den anställde utför, ej skall beiraktas som offentliga. Bilaga 2 Prop.1986/87:3 Handläggare Dnr 59-1157/85 Kompletteringav bestämmelserna i sekretesslagstiftningen Enligt3§ förordningen (1979:1037) med instruktion för transportrådel (TPR) åliggerdet rådet atl bl.a. besluta föreskrifter om riksfärdljänsten samt pröva ochfölja upp frågor om ersäitning för denna. Enligt5§ förordningen (1984:482) om ersättning för riksfärdtjänst prövas frågor omtillstånd att anlita riksfärdtjänst av kommunstyrelsen eller annan nämnd somkommunen bestämmer. Sådana beslut får överklagas genom besvär hos TPR, vars beslulinte får överklagas. Isamband med utredningen av ett besvärsärende begär TPR in kommunens akt iärendet. I detta material ingår ofta uppgifter om klagandens hälsotillstånd ochandra personliga förhållanden. Tillgången till detla material är nödvändigtför alt TPR skall kunna göra en bedömning av frågan om klaganden är berättigadtill riksfärdtjänst eller om ledsagare skall få medfölja på resan. Detmaterial det här är fråga om rör sådana förhållanden som anges i bl.a. 7 kap. 7§sekretesslagen (1980:100). Medhänsyn till arten av de uppgifter som lämnas i ärendena anser TPR att bilagantill sekretessförordningen (1980:657) bör kompletteras med en punkl avförslagsvis följande lydelse. "00.tillståndsgivning enligt förord- "sekretessen ningen (1984:482) om ersättningför gäller endasl TPRhemställer atl ärendet behandlas skyndsamt. Medbifall till hemställan av föredragande borgarrådet i en den 6 november 1985upprättad promemoria (Bilaga) får kommunstyrelsen härmed hosjustitiedepartementet hemställa om lagstiftning så att uppgift om enskilds personligaförhållanden i ärende om bostadsbidrag skall kunna sekretessbeläggas i enlighelmed vad som angivils i nämnda promemoria. B tillkommunstyrelsens protokoll den 13/11 1985, §5. PM angående sekretessbeläggning av uppgift om enskilds personliga förhållandeni ärenden om bostadsbidrag Iärenden om bostadsbidrag inhämtar faslighetskontoret upplysningar förulom omadress, ekonomi, och familjeförhållanden ibland även om läkarintyg och omsociala eller medicinska handikapp. De sisinämnda uppgiflerna är särskiltvanliga i s. k. ålerkravsärenden beträffande för mycket utbetalt bostadsbidrag. Dethar visal sig vara relativt vanligt atl personer som söker bostadsbidrag vill sekretessbeläggavissa uppgifter om personliga förhållanden. Detta är emellertid inte möjligt p.g. a. offentiighetsprincipen. Dethar dessutom förekommit att enskild begär att få uppgifter, särskilt adressuppgifter,på personer som sökl eller får bostadsbidrag. Enligt bostadsbyrån påfastighetskontoret är det otillfredsställande att sådana uppgifter måste lämnasut trots att man med fog kan misstänka att utlämnandel leder tillpersonförföljelser i form av hot om frihelsberövande, bortrövande av sökandesbarn, misshandel m. m. Jagdelar fastighetsnämndens uppfattning att uppgift om enskilds personliga förhållandeni bostadsbidragsärenden måste kunna sekretessbeläggas. Det är givetvisorimligt att uppgifter som behövs för handläggningen av bidragsansökningarskall kunna utnyttjas av personer som enbart är ute Prop. 1986/87:3 efteratt röja en hemlig adress i avsikt att trakassera den bidragssökande.Exempelvis fmns det många ensamslående kvinnor som förföljs av män och därförmåste vistas på hemlig adress. Stadsjuristenhar i sitl yttrande hänvisat till att bestämmelser som gäller om enskildspersonliga uppgifter i ärende om bostadsförmedling (7 kap. 25 § sekretesslagen)även borde kunna tillämpas i ärenden om bostadsbidrag. Här kan exempelvisadressuppgifter sekretessbeläggas om man kan anta att utlämnande av uppgiftenskulle leda till personförföljelse. Med hänvisning till ovanstående föreslårjag kommunstyrelsen besluta att hos hemställa om attuppgift om enskilds personliga förhållanden i ärende om bostadsbidrag skallkunna sekretessbeläggas i enlighet med vad som angivits i denna prome- Borgarrådsberedningentillstyrker föredragande borgarrådets förslag. Fastighetsnämndenhar i skrivelse till kommunstyrelsen - med överlämnande ochåberopande av ett av avgivit tjänsteutlälande- föreslagit att styrelsen gör framställan till om attuppgift om enskilds personliga förhållanden i ärende om bostadsbidrag skallkunna sekretessbeläggas. Fastighetskontoretstjänsleullåtande har följande lydelse Enligtoffentlighetsprincipen har vem som helst rätt alt ta del av allmänna handhngar.Den som begär att få ta del av allmänna handlingar behöver som regel inte lämnanågra uppgifter om sig själv, varken sill namn eller vad uppgifterna skallanvändas till. Fastighetskontorethar i några fall fått begäran om att adressuppgifter avseende personer somuppbär bostadsbidrag skall sekrelesskyddas. Orsaken till begäran har varit attdessa personer utsatts för olaga hot, olaga frihelsberövande, hot ombortrövande av barn, misshandel och våldtäkt. Då alla handlingar i ärende ombostadsbidrag är offentliga, har ingenlaglig möjlighet eller befogenhet all tillmötesgå en sådan begäran. Isekretesslagens 7 kap. behandlas sekretess med hänsyn främst till skyddet förenskilds personliga förhållanden. Som exempel kan nämnas att enligtsekretesslagens 7 kap. är uppgift om enskilds personliga förhållanden i ärendeom bostadsförmedling hemlig, om det kan antas att den enskilde ellernågon honom närstående lider belydande men om uppgiften röjs. ärenden om bostadsbidrag där sekretess begärts, har orsaken till begäran varit sådan, att den enskilde eller någon honom närstående kan 29 antas lida betydande menom uppgiflen röjs. Faslighetskontoret anser Prop. 1986/87:3 därför att det,med hänsyn till den enskildes säkerhel, bör finnas möjlighet att sekretessbeläggauppgift om enskilds personliga förhållanden i ärende om bosladsbidrag. Motovanstående bakgrund hemställer alt fastighetsnämndenföreslår kommunstyrelsen att göra framställan till omatt uppgift om enskilds personliga förhållanden i ärende om bosladsbidrag skallkunna sekretessbeläggas. Ärendethar för yttrande remitterats till stadsjuristen. Stadsjuristenhar som svar på remissen avgivil en skrivelse med följandehuvudsakliga lydelse. Ärendetsbakgrund framgår av ovannämnda tjänstememorial. Dessulom har frånfastighetskontorets bostadsbyrå inhämtats följande upplysningar. I ärenden ombostadsbidrag förekommer förutom sedvanliga uppgifter om den sökandes adress,ekonomi och familjeförhållanden ibland även uppgifter av känsligare art, såsomläkarintyg och andra uppgifter om sociala och medicinska handicap. Sisinämnda uppgiflerär särskilt vanliga i s.k. ålerkravsärenden avseende för mycket utbetaltbostadsbidrag. Där förekommer ofta också uppgifter om vederbörande varitstraffad m.m. Enligtpersonal vid bostadsbyrån är det vidare relativt vanligt att personer somsöker bostadsbidrag eller som är föremål för äterkrav av för mycket utbetalt bosladsbidragbegär alt uppgifter om deras personliga förhållanden skall sekretessbeläggas. Detlaär emellerlid inle möjligt. Uppgifter som den bidragssökande eller den som ärföremål för ålerkrav av bostadsbidrag lämnar i ärende om bostadsbidrag blir offentliga när de lämnas lill bostadsbyrån. Del torde enligt bostadsbyrånligga i verksamheten alt han med förtroende måste kunna våga lämna ävenkänsliga uppgifter om sig själv och honom närstående i synnerhet som dessa kanvara avgörande för ärendets utgång. Såsomangivits i ovannämnda tjänstememorial förekommer det atl enskild begär att få uppgifler,särskilt adressuppgifter, på personer som sökt eller får bostadsbidrag. Det hardärvid kunnat antas att utlämnande av sådan uppgift skulle leda till avsevärtmen för den sökande, då denne tidigare utsatts för olika sorlers hol om frihelsberövande,bortrövande av den sökandes barn, misshandel m. m. Det är enligt bostadsbyrånotillfredsställande att sådana uppgifter måste utlämnas även om man med fogkan anta att utlämnandet leder till personförföljelser. Itjänstememorialet hänvisas till den sekretssbestämmelse som införts i 7 kap. 25 § sekretesslagen till skydd för enskilds personliga uppgifter i ärende om bostadsförmedling. I lagmotiven till denna paragraf (prop. 1982/83:64, s. 4-6) redogörs för den intresseavvägning som legat till grund för sekretessbestämmelsen i bosladsförmedlingsverksamheten. Där (s. 6) anges bl.a. att även uppgifter av normall harmlöst slag bör kunna hållas hemliga. I proposilionen anges som exempel att en uppgift om en bostadssökandes adress bör vara sekretessbelagd, om man 30 kan anta att utlämnande avuppgiften skulle leda till personförföljelse. 1986/87: 3 Motsvarandeöverväganden kan göras beträffande ärenden om bostadsbidrag. Vidare ligger deti verksamhelens natur att en enskild inte skall kunna känna sig tvingad attundanhålla relevanta uppgifter i ärende om bostadsbidrag. Tillföljd av ovanstående föreligger skäl att hos hemslälla omlagstiftning i berört hänseende. Ensådan lagstiftning kan lämpligen utformas efter den förebild som gäller förärenden i bostadsförmedlingen, dvs. alt sekretess skall gälla i ärende ombostadsbidrag för uppgift om enskilds personliga förhållanden, endast om detkan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider belydande men omuppgiften röjs. Därigenom torde även insyns-intresset tillgodoses i erforderligomfattning. Tjänsteställe/handläggare 1986-04-08508/86 FMJ,H Hellichius/IL Medhemställan av fastighetskontor om ändring i sekretesslagen varigenomsådant intyg som erfordras i samband med prövning av bostadsanpassningsbidragkan sekretessbeläggas hos förmedlingsorganet