prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — En ekonomisk förening får inle vägra någon inlräde sommedlem, om det inle finns särskilda skäl för vägran med hänsyn till arlen elleromfattningen av föreningens verksamhel eller föreningens syfte eller annanorsak. Slyrelsen skall pröva en ansökan om inlräde, om inle annalföljer av sladgarna. I stadgarna får föreskrivas atl inträdesansökan skallgöras skriftligen och att ansökningshandlingen skall vara försedd med sökandensbevittnade namnunderskrift. Den som genom bodelning, arv eller testamente harförvärvat en avliden medlems andel har rätt atl efter anmälan inträda sommedlem i föreningen i den avlidnes ställe, om inle annat föreskrivs isladgarna. Anmälan om inlräde skall göras senasl eflermedlemmens död eller, om liden för dödsboels avgång ur föreningen enligt 5 § dåännu inle har iniräffal, senast vid den liden. Den som genom bodelning av annan anledning än medlemmensdöd har förvärvat dennes andel har samma rätl som sägs i försia slycket.Anmälan om inlräde skall i sådanl fall göras senasl efler del allbodelningen har vunnii laga kraft eller, om flden för avgång enligt 5 § då ännuinte har inträffat, senast . Den som genom överlålelse har förvärvat en medlems andelskall ansöka om inträde i föreningen därefter. Om han antas,inträder han som medlem i överiålarens slälle. Ansöker han inte om inträde inomföreskriven tid eller avslås hans ansökan, skall överiåtaren därmed anses hasagl upp sig lill utträde. Förvärvaren har i sådant fall den rätt somflllkommer en avgången medlem enligt 4 kap. 1 §, med den skyldighel som följerav 4 kap. 2 §. En medlem har rält atl säga upp sig lill utträde urföreningen. 1 stadgarna får föreskrivas att en uppsägning skall görasskriftligen och all uppsägningshandlingen skall vara försedd med medlemmensbevittnade namnunderskrift. Istadgarna får även föreskrivas att uppsägning inte får göras förrän efler Prop. 1986/87:7 viss fld, högsl , frän inträdet. Tiden får utsträckastill högsl , om registreringsmyndigheten medger del. Föreskrifier isladgarna om alt uppsägning får göras först gäller inte ifall som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket och 12 kap. 4 § andra stycket. En medlem får på sådan grund som anges i sladgarnauteslutas ur föreningen. Föreningsstämman skall besluta om uteslutningen, ominte annat föreskrivs i sladgarna. Avgång ur föreningen sker, utom i fall som avses i 7 kap.15 § tredje slyckel och 12 kap. 4 § andra slyckel, vid ulgången av del räkenskapsårsom, sedan medlemmen har sagt upp sig till utträde eller uteslutits eller någonannan omständighet som föranlett avgången har inträffat, slutar näst efter enmånad eller den , högst , som har beslämts i stadgarna. En medlem som har uteslutits ur föreningen förlorar genastsin rätl all della i överläggningar och beslut om föreningens angelägenheter. Slyrelsen skall föra en förteckning över föreningensmedlemmar (medlemsförleckning). Denna skall innehålla uppgifl om 1. varje medlemsnamn och posiadress saml det antal medlemsinsalser med vilkel han dellar iföreningen, 2. del sammanlagdabeloppel inbetalda medlemsinsatser enligt den senast fastställdabalansräkningen, saml 3. summorna av medlemsinsatsbeloppsom efter utgången av del räkenskapsår balansräkningen avser har återbetalatseller högst skall återbetalas enligt 4 kap. 1 och 3 §§ och om liden föråterbetalningarna. Medlemsförteckningen kan beslå av betryggande lösblads-eller kortsystem. Den kan också föras med automatisk databehandling eller påannat liknande sätt. Medlemsförleckningen skall hållas lillgänglig hosföreningen för var och en som vill ta del av den. Varje medlem har räll alt på begäran få skriftlig uppgiftav föreningen om sitl medlemskap och om de insalser som han har betalt in. När en medlem har avgått har han rätl all efleravgången få ul sina inbetalda medlemsinsalser. Beloppet får dock inte översligavad som belöper på honom i förhållande till övriga medlemmar av föreningensegna kapital enligt den balansräkning som finns uppräitad vid liden föravgången. Vid beräkningen av föreningens egna kapital skall bortses frånreservfonden, uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Den avgångne har vidare rätl att i samma ordning somövriga medlemmar få ut vad som belöper på honom av beslulad vinstutdelning. i likvidation frånavgången eller meddelas beslul om alt försälta föreningen i konkurs,skall den avgångnes rält atl få ut medlemsinsatser bedömas enligt grunderna förreglerna om skifte av föreningens lillgångar. En medlems rält enligt första-tredje slyckena kanbegränsas i stad garna. Delta gäller dock inle i sådana fall som avses i 7 kap. 15 § Iredje stycket eller 12 kap. 4 § andra slyckel. Om föreningen i konkurs på en ansökan som hargjorts inom ett är från en medlems avgång, är denne skyldig atl betala tillbakavad han har fått ut av sina medlemsinsatser i den mån det behövs för altföreningens skulder skall kunna belalas. En medlem, som deltar i föreningen med högre insatsbeloppän han är skyldig all della med, har rält alt efter uppsägning få ulöverskjutande belopp utan all avgå ur föreningen. Beträffande uppsägningen samtmedlemmens rätt att få ut det uppsagda beloppet och hans skyldighet att betalalillbaka vad han har fått ut tillämpas I och 2 §§ samt 3 kap. 4 § första stycket.Sexmånadersfristen enligt I § skall därvid räknas från utgången av delräkenskapsår som sedan uppsägningen har gjorts slutar näst ellerden , högsl , som har beslämts i stadgarna. En ekonomisk förening kan i sladgarna föreskriva all, uiövervad som följer av 2 kap. 2 § första stycket 4, kapital får tillskjulas genomsärskilda insalser (förlagsinsatser) och alt sådana insalser får tillskjutasäven av andra än medlemmar. Förlagsinsatser får tillskjutas med högst ett så stortbelopp att summan av gjorda förlagsinsatser efler tillskottet uppgår till högsldet belopp som svarar mot summan av andra då inbetalda insalser än föriagsinsatser. I stadgarna kan las in föreskrifier om begränsningar ifråga om vem som har rätt alt tillskjuta förlagsinsatser och genom överlåtelseförvärva de rättigheter som är förenade med föriagsinsalserna (föriagsandelar).För redan gjorda insatser får inle införas strängare begränsningar än vad somgällde när insatsen gjordes. Förvärv av en förlagsandel i slrid mol föreskrifter somavses i första stycket är ogiltiga. Om föreningen upplöses och det vid upplösningen finnsöverskott, har innehavarna av förlagsandelar rätt att så långt överskotteträcker få förlagsinsatserna inlösta med belopp motsvarande insatsernas slorlek,innan utbetalning sker för andra ändamål. Finns flera förlagsinsatser ochförslår inte överskottet flll full belalning av samtliga, skall överskottetfördelas på insatserna i förhållande flll deras storiek. För varje föriagsinsats skall föreningen föriagsandelsbevis.Beviset skall ställas flll viss man, till innehavaren eller till viss man ellerorder och innehålla uppgifl om 1. föreningens firma, 2. nummer ellerannan beleckning för beviset, 3. insatsens storiek, 4. den rält tillutdelning som insatsen medför, 5. det sätt på vilkelutdelning skall utbetalas och inlösen ske, 6. föreskriftersom avses i 2 § första stycket, samt 98 7. erinran enligt 2 § andra stycket. 1986/87: 7 Förlagsandelsbeviset skall undertecknas av föreningen.Styrelseledamöters eller firmatecknares namnteckning får återges genom Iryckningeller på liknande sätt. I fråga om föriagsandelsbevis gäller, om ej annal följerav denna lag, i lillämpliga delar vad som föreskrivs i lagen (1936:81) omskuldebrev om enkla skuldebrev, såviit gäller bevis som har ställts till vissman, och om löpande skuldebrev, såviit gäller bevis lill innehavaren eller-tillviss man eller order. Härvid är den som innehar etl förlagsandelsbevis ställt lillviss man eller order och som enligt föreningens påskrift på beviset är ägaretill föriagsandelen likställd med den som enligt 13 § andra stycket samma lagförmodas äga räll alt göra skuldebrevet gällande. på beviset skallgöras endasl om innehavaren styrker sill förvärv av den förlagsandel sombeviset avser. över samtliga förlagsinsatser skall genom styrelsensförsorg föras en förteckning. Denna kan bestå av betryggande lösblads- ellerkortsystem eller föras med automatisk databehandling eller på annat liknande säll.Förteckningen skall innehålla uppgift om storleken på varje förlagsinsats, omtidpunkten för varje insals och om den rält till utdelning som insatsen medför.Förteckningen skall hällas tillgänglig för var och en som vill ta del av den. Den som innehar en föriagsandel har rält all fåförlagsinsatsen inlöst tidigast efler från lillskollel under föruisättningatl han skriftligen säger upp beloppel minsl i förväg. Föreningen får inlösa en föriagsinsats lidigasl efler femår från flllskoltet under förutsättning atl föreningen skriftligen säger upp beloppelminsl i förväg. Inlösen enligt denna paragraf sker lill del belopp som ulgörinsatsens storlek enligt föriagsandelsbeviset. Beloppet får dock inte överstigavad som av föreningens egna kapital enligt den senast fastställda balansräkningen,utan anlitande av reservfonden eller uppskrivningsfonden, belöper på andelen iförhållande till övriga förlagsinsatser. Om föreningen i konkurs påansökan som görs efler inlösen, skall vad som föreskrivs i 4 kap. 2§ beiräffande återbäring som avses där lillämpas i fråga om förlagsinsatser. 6 kap. Föreningens ledning En ekonomisk förening skall ha en slyrelse med minst treledamöter. Slyrelsen väljs av föreningsstämman, om det inteföreskrivs i stadgarna atl en eller flera styrelseledamöter skall utses på annalsäll. En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som anges istadgarna. Uppdragsflden får inte omfalla mer än fyra räkenskapsår och skallbestämmas så atl uppdragel upphör vid slutet av den ordinarie föreningsstämmapå vilken styrelseval förrättas. Vad som sägs i denna lag om styrelseledamöter skall itillämpliga delar gälla även suppleanter. 2 § Prop. Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om ledamoleneller den som har utsett honom begär del. Anmälan om avgång skall göras hosstyrelsen och, om en ledamot som inte är vald på föreningsstämma vill avgå,även hos den som har tillsalt honom. Om en styrelseledamots uppdrag upphör ellerhinder enligt 4 § uppkommer för honom all vara slyrelseledamol och det intefinns någon suppleant som kan inträda i hans ställe, skall övrigastyrelseledamöter vidta ålgärder för alt en ny slyrelseledamol tillsätts förden återstående mandalliden. Sådana åtgärder behöver dock inte vidtas, om denförutvarande ledamolen var arbetstagarrepresentant som avses i lagen (1976: 351)om styrelserepresentation för de anslällda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Skall ledamoten väljas på föreningsstämma, kan utan hinder av 1 § försiastycket valet anstå till nästa ordinarie stämma på vilken styrelsevalförrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöier och suppleanter. Om en slyrelseledamol som enligt sladgarna skalltillsättas i annan ordning än genom val av föreningsstämman inle har utsetts,skall rätlen förordna en ersättare på ansökan av en slyrelseledamol, medlem,borgenär eller någon annan vars rätt kan vara beroende av alt del finns någonsom kan förelräda föreningen. Styrelsen skall utse en verkställande direktör, om antaletanställda i föreningen i medeltal har översiigii200. Har en verkslällande direkiör utsetts, får han kvarslå i befallningen ävenom anlalel anställda skulle komma all nedgå till 200 eller ell lägre tal. I enförenings stadgar kan föreskrivas att slyrelsen även i andra fall skall utse enverkslällande direkiör. Vad som sägs i denna lag om verkslällande direkiör skall itillämpliga delar gälla även en suppleant för honom (vice verkslällande direkiör). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår i särskilda fall meddela undanlag från försia stycket första meningen, omdel finns särskilda skäl. Styrelseledamöterna och verkställande direktören skallvara svenska medborgare och bosatta i , om inte regeringen eller den myndighelsom regeringen besiämmer i särskilda fall tillåter annal. Med svensktmedborgarskap jämställs medborgarskap i , , eller Norge.Nordiska medborgare som är bosalla i något av dessa länder kan varastyrelseledamöter, om minst halva antalet slyrelseledamöler är bosatta iSverige. Den som är omyndig eller i konkurs kan inle vara styrelseledamoteller verkställande direktör. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i föreningen, om inlesladgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdareför en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot avstyrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock varastyrelseledamot utan all vara medlem i föreningen, även om sladgarna saknar föreskriflom del. Styrelseledamöterna och verkställande direklören skall närde tillträder sina uppdrag för införing i aktiebok anmäla silt innehav av akiier i akliebo lag inom samma koncern som föreningen, om det inle har skell dessförin- 100 nan. Förändringar i aktieinnehavet skall anmälas inom en månad. Förstastycket gäller inle, om anmälningsskyldighet föreligger enligt Prop.1986/87:7 lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden. Styrelsen svarar för föreningens organisation ochförvaltningen av föreningens angelägenheter. Verkställande direktören skall hahand om den löpande förvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar somstyrelsen meddelar. Verkslällande direklören får dessulom utan styrelsensbemyndigande vidta sådana åtgärder som med hänsyn lill omfaltningen och artenav föreningens verksamhet är av osedvanlig beskaffenhel eller slor betydelse,om styrelsens beslul inle kan avvaktas utan väsenflig olägenhet för föreningensverksamhet. I sådana fall skall slyrelsen underrättas om ålgärderna. Styrelsen skall se till atl organisationen beiräffandebokföringen och medelsförvaltningen även innefaltar en tillfredsställandekontroll. Verkslällande direktören skall sörja för alt föreningens bokföringfullgörs i överensstämmelse med lag och alt medelsförvaltningen sköts på elt betryggandesätl. Om en förening har blivit moderförening, skall styrelsenmeddela detla lill dotterföretagets ledning. Dotterföretagets ledning skalllämna styrelsen för moderföreningen de upplysningar som behövs för beräkningenav koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhel. Inom styrelsen skall en av ledamöierna vara ordförande. Slyrelsenskall välja ordförande, om inle annal föreskrivs i stadgarna eller harbeslutals av föreningsstämman. Vid lika röstetal avgörs valel genom lottning. Verkslällandedireklören får inte vara ordförande. Ordföranden skall se lill atl sammanlräden hålls när delbehövs. På begäran av en slyrelseledamol eller verkställande direktören skall slyrelsensammankallas. Verkställande direklören har, även om han inte ärstyrelseledamot, rält atl närvara och yttra sig vid styrelsens sammanlräden,om inle slyrelsen bestämmer annal i elt särskilt fall. Vid styrelsens sammanlräden skall det föras protokoll somundertecknas eller jusleras av ordföranden och den ledamoi som styrelsen ulserlill del. Slyrelseledamöterna och verkställande direktören har räll alt få avvikandemening antecknad till protokollet. Protokollen skall föras i nummerföljd ochförvaras på betryggande sätt. Styrelsen är beslutför, om mer än hälflen av hela anlalel slyrelseledamölereller det högre antal som föreskrivs i stadgarna är närvarande. Beslut i eltärende får dock inte fallas, om inle såviit möjligt samtliga styrelseledamöterhar fåll tillfälle atl della i ärendeis behandling och erhållit tillfredsställandeunderlag för atl avgöra ärendet. Om en styrelseledamot inte kan komma och detfinns en suppleant som skall träda in i hans slälle, skall suppleanten beredas lillfälletill det. Om inte sladgarna föreskriver en särskild röslmajoritet,gäller som sty relsens beslul den mening för vilken mer än hälflen av de närvarande röstar eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden bilräder. Är slyrelsen inle fulltalig, skall de som röstar för beslutet dock uigöra mer än en Iredjedel av hela anlalet styrelseledamöter, om inle annal föreskrivs i sladgarna. Handlingar som enligtdenna lag skall undertecknas av slyrelsen skall Prop. 1986/87:7 skrivasunder av minsl hälften av styrelseledamöter. Enstyrelseledamot eller verkställande direklören får inle handlägga frågorrörande avtal mellan honom och föreningen. Han får inle heller handlägga frågorom avtal mellan föreningen och tredje man, om han i frågan har elt väsentliglintresse som kan vara stridande mot föreningens. Med avtal jämställs rättegångeller annan lalan. och tecknar dess firma. Slyrelsenkan bemyndiga en styrelseledamot, verkslällande direktören eller någon annanatt företräda föreningen och teckna dess firma, om inte etl förbud mol sådanlbemyndigande har tagils in i sladgarna. I fråga om den som inte ärstyrelseledamot eller verkställande direkiör gäller vad som sägs i 4 och 10 §§om verkslällande direkiör. Styrelsen kan föreskriva atl rätlen alt förelrädaföreningen och teckna dess firma får utövas endasl av två eller flera personeri förening. Ingen annan inskränkning får registreras. Slyrelsenkan när som helsl återkalla etl bemyndigande som avses i andra slycket. Verkställandedirektören har alllid rätt all förelräda föreningen och teckna dess firmabeträffande sådana åtgärder som enligt 6 § ankommer på honom. Slyrelseneller annan ställföreträdare för föreningen får inte företa en rättshandlingeller annan åtgärd som är ägnad all bereda en otillbörlig fördel ål en medlemeller någon annan lill nackdel för föreningen eller annan medlem. Enställföreträdare får inle följa sådana föreskrifter av föreningsslämman ellerannat föreningsorgan som inle är gällande därför att de slår i slrid med dennalag eller stadgarna. Haren slällförelrädare överskridil sin befogenhel när han företog en rättshandlingför föreningen, gäller inte rättshandlingen mot föreningen, om den mol vilkenrättshandlingen företogs insåg eller borde ha insett alt befogenhetenöverskreds. Delsamma gäller, om verkslällande direktören då han företog enrättshandling överskred den behörighel atl vidta åtgärder på föreningens vägnarsom lillkommer honom enligt 6 §. Förregistrering skall föreningen anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot,verkställande direkiör, suppleant eller firmatecknare samt deras posiadress ochpersonnummer. För regisirering skall även anmälas av vilka och hur föreningens flrmatecknas. Anmälangörs försia gången när föreningen enligt 2 kap. 3 § anmäls för regisirering och därefler genast efter del att ändring har inträffat i etl förhållande som har anmälts eller skall anmälas för registrering enligt första stycket. Rätl atl göra anmälan lillkommer även den som anmälning en gäller. posiadress ändras, skall föreningen genast anmäla del Prop.1986/87: 7 för regisirering. Föreningsmedlemmarnasrätt atl besluta i föreningens angelägenheter ulövas vid föreningsslämman. Varjemedlem har en röst, om inte annal anges i stadgarna. Av12 § framgår att föreningsstämmans befogenheier kan helt eller delvisöverlämnas ål särskilt valda fullmäklige. Enmedlems rätt vid föreningsstämman utövas av medlemmen personligen eller densom är medlemmens ställföreträdare enligt lag eller genom ombud med skriftlig, dagtecknadfullmakt. Endaslmedlemmens make eller sambo eller annan medlem får vara ombud, om inte annatanges i sladgarna. Är medlemmen en juridisk person får denne företrädas avombud som inle är medlem, om inte annat anges i stadgarna. Ingen får som ombudföreträda mer än en medlem, om inte annat anges i sladgarna. Fullmakten gällerhögst från utfärdandet. Enmedlem kan vid föreningsstämman medföra högsl etl biträde. Endast medlemmensmake eller sambo eller annan medlem får vara bilräde, om inle annat anges i sladgarna. Enmedlem får inle själv eller genom ombud rösta i fråga om 1. lalan mot honom, 2. hans befrielse frånskadeståndsansvar eller annan förpliklelse gentemot föreningen, eller 3. talan eller befrielse som avsesi 1 eller 2 beiräffande annan, om medlemmen i frågan har elt väsenlliglintresse som kan strida mot föreningens. Bestämmelsernai försia slyckel om medlem gäller även ombud för medlem. Ordinarieföreningsstämma skall hållas efter ulgången av varjeräkenskapsår. Vid sådan stämma skall styrelsen lägga fram årsredovisningen ochrevisionsberällelsen saml, i moderförening, koncernredovisningen och koncernrevisionsberältelsen. Vidslämman skall beslul fallas 1. om fastställelse av resultaträkningenoch balansräkningen saml, i moderförening, koncernresullaträkningen ochkoncernbalansräkningen, 2. om dispositioner beträffandevinst eller förlust enligt den faslställda balansräkningen, 3. om ansvarsfrihet åtstyrelseledamöterna och verkställande direktören, samt 4. i andra ärenden som ankommer påstämman enligt denna lag eller stadgarna. Besluli en fråga som avses i andra stycket I -3 skall dock skjutas upp lill en fortsatt stämma, om majorileten eller en minoritet som beslår av minsl en tiondel av samtliga röstberättigade begär det. Sådan stämma skall hållas minst en och högst därefter. Någol ytteriigare uppskov är inle tillåtet. 5 § Prop. Extraföreningsstämma skall hållas när styrelsen flnner skäl till del. Sådan stämmaskall även hållas när det för uppgivet ändamål skriftligen begärs av en revisoreller av minsl en tiondel av samtliga röstberättigade eller det mindre antalsom kan vara bestämt i sladgarna. Kallelse skall utfärdas inom Qorton dagarfrån den dag då sådan begäran kom in till föreningen. Enmedlem har rätt att få elt ärende behandlat vid en föreningsstämma, om hanbegär det i den ordning och inom den tid som kan vara bestämd i stadgarna.Saknar sladgarna sådana beslämmelser, skall medlemmen skriffligen framställasin begäran hos styrelsen i så god lid all ärendel kan las upp i kallelsen lillstämman. Den som har uteslutils ur föreningen saknar rält atl få ärendenbehandlade vid slämman även om han ännu inte har avgått ur föreningen. Styrelsenkallar till föreningsstämma. Om en stämma som skall hållas enligt denna lag,enligt sladgarna eller enligt etl slämmobeslul inle sammankallas i föreskrivenordning, skall på anmälan av en styrelseledamot, verkslällandedirektören, en revisor eller någon röstberättigad genast på föreningensbekostnad sammankalla slämman i den ordning som sägs i 8 §. Kallelsetill en föreningsstämma får utfärdas tidigast före stämman.Kallelsen skall ulfärdas senast före ordinarie och föreextra stämma, om inte sladgarna föreskriver längre lid. Om stämman skjuts upptill som infaller senare än efler del all slämman har inletis,skall kallelse utfärdas lill den fortsatta slämman. Om det enligt denna lag eltersladgarna krävs för all ett föreningsstämmobeslul skall bli giltigt atl delfattas på två stämmor, får kallelse lill den senare slämman inte ulfärdas innanden första slämman har hållils. 1 en sädan kallelse skall anges vilkel beslutden försia stämman har fattal. Kallelseskall ske enligt sladgarna. Skriftlig kallelse skall dock allfld avsändas tillvarje medlem vars postadress är känd för föreningen, om 1. ordinarie föreningsstämma skallhållas på annan lid än som föreskrivs i stadgarna, eller 2. föreningsstämma skall behandlafråga om a) sådan ändring av sladgarna somavses i 15 § försia och andra styckena, b)föreningens försättande ilikvidation, c) föreningens uppgående i annanförening genom fusion. Ikallelsen skall tydligt anges de ärenden som skall förekomma på slämman. Om slämmanskall behandla etl ärende om föreningens uppgående i en annan förening genomfusion eller ett ärende om föreningens försättande i likvidation, skall förslageloch grunden för delta anges i kallelsen. Om etl ärende avser ändring avstadgarna, skall det huvudsakliga innehållet av förslaget till ändringen angesi kallelsen. Ett fullständigt förslag lill stadgeändringen skall efter del atlkallelse har utfärdats hållas lillgängligl för medlemmarna hos föreningen ochgenast sändas till medlemmar som begär del och uppger sin postadress. Underminst före den stämma som avses i 4 § skall redovis ningshandlingarna och revisionsberättelsen eller avskrifter därav hållas 104