prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Även om sladgarna saknar beslämmelser om uteslutning, lordeemellertid uteslutning kunna ske, om del för medlemskap förutsätts alt enmedlem skall vara bosatl inom ett visst område eller driva viss verksamhel ochmedlemmen inte längre uppfyller dessa villkor. I vissa fall kan ävensladgeförskrifter som innefattar mera allmänna posiliva krav tolkas som enindirekl uteslulningsbeslämmelse (se NJA 1973:355). Somframgår av laglexlen skall föreningsstämman besluta om uteslutning, om inleannal föreskrivs i sladgarna. Ofta anger stadgarna att styrelsen skall fatta dessabeslut. sker, utom i fall som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket och 12kap. 4 § andra stycket, vid ulgången av det räkenskapsår som, sedan medlemmenhar sagl upp sig lill utträde eller uteslutits eller någon annan omständighetsom föranlett avgången har iniräffal, slutar näst efler en månad eller denlängre tid, högsl , som har bestämls i sladgarna. Enmedlem som har uteslutits ur föreningen förlorar genast sin räll att delta iöverläggningar och beslul om föreningens angelägenheter. (Jfr4 kap. 5 § i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med 15 § FL. Bestämmelsenanger tidpunkten för en medlems avgång ur föreningen. Den omständigheten att en medlem har sagt upp sig till utträde eller '' uteslutilsinnebär inle atl medlemskapet omedelbarl upphör. En sådan ordning skulle kunnamedföra slora olägenheler, främst genom att utträdet normalt grundar rätt atlfå tillbaka inbetalda insalser. I första slyckel föreskrivs därför somhuvudregel att avgång äger rum vid ulgången av det räkenskapsår som slutar nästefler det att en månad har gått sedan medlemmen har sagl upp sig till utträdeeller uteslutits eller någon annan omständighet som föranlett avgången harinträffat. 1 det sisinämnda fallel avses t. ex. dödsfall utan alt medlemmensarvinge har inträtt i den avlidnes slälle eller avslag på en inträdesansökanfrån den som genom överiåtelse har förvärvat en medlems andel. Om däremoiförvärvaren av en andel antas som medlem i överiålarens ställe, upphör densistnämndes medlemskap i och med atl förvärvaren blir medlem. lag beslämda tiden om en månad får förlängas lill högst genom enbestämmelse i sladgarna. I två fall kan del emellertid inte ske någonförlängning av den lagstadgade tiden för avgång. Om en medlem har sagl upp siglill utträde genom all utnyttja sin speciella utlrä-desräll i anledning avbeslutade siadgeändringar (7 kap. 15 § Iredje stycket) eller om medlemmen harutträtt på grund av atl han inte önskar fortsätta efler genomförd fusion (12kap. 4 § andra stycket), gäller alllid all avgången skall ske den balansdag sominfaller minsl en månad efler del att uppsägningen har gjorts. Ioch med avgången upphör medlemskapet. Inflll dess är medlemmen bunden av sinaförpliktelser gentemot föreningen men har å andra sidan kvar samma rättighetersom övriga föreningsmedlemmar. Från det sist sagda gäller dock det undantagetatt den som har uteslutits förlorar rätten att delta i överläggningaroch beslul som rör föreningens angelägenheter, I sladgarna kan införas sammaregel för den som säger upp sig lill utträde. Styrelsenskall föra en förteckning över föreningens medlemmar (medlemsförteckning).Denna skall innehålla uppgift om 1. varje medlems namn ochposiadress saml det antal medlemsinsalser med vilket han deltar i föreningen, 2. del sammanlagda beloppetinbetalda medlemsinsatser enligt den senast fastställda balansräkningen, saml 3. summorna av medlemsinsatsbeloppsom efter ulgången av det räkenskapsår balansräkningen avser har återbetalatseller högst skall återbetalas enligt 4 kap. 1 och 3 §§ och om tiden föråterbetalningarna. Medlemsförteckningen kanbestå av betryggande lösblads- eller kortsys tem. Den kan också föras med automalisk dalabehandling eller på annal liknande sätt. Medlemsförteckningen skallhållas tillgänglig hos föreningen för var och Prop. 1986/87: 7 en som villta del av den. Varjemedlem har rätl att på begäran få skriftlig uppgift av föreningen j p om sittmedlemskap och om de insatser som han har betalt in. (Jfr4 kap. 6 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om föreningens medlemsförteckning. En nyhet är attmedlemsförteckningen kan få föras med datateknik. I övrigt överensstämmerparagrafen i huvudsak med 10 § FL. Enligtpunkt styrelsen skyldig att föra en förteckning över föreningensmedlemmar. I förteckningen skall för varje medlem anges dennes namn ochpostadress samt det antal insatser med vilkel han deltar i föreningen. Lagenhindrar inte en förening att i sina stadgar föreskriva att medlemsförteckningenäven skall innehålla uppgift om medlemmarnas person- och organisationsnummer. Avhänsyn främst till tredje man skall enligt första stycket punkterna 2 och 3 imedlemsförteckningen dessulom lämnas uppgift om dels föreningens inbetaldamedlemsinsatskapital enligt senasl fastställda balansräkning, dels den del avmedlemsinsalskapitalet som efter ulgången av det räkenskapsår sombalansräkningen avser har återbetalats eller högst skall återbetalas på grundav att medlemmarna har avgått ur föreningen eller har sagt upp överinsatsertill återbetalning. Delta innebär atl utomstående alllid kan få reda påslorieken av det medlemsinsalskapital som finns iföreningen. Bestämmelserna i 5 § om tidpunkten för avgången ur föreningen ochreglerna i 4 kap. om återbetalning av medlemsinsatser innebär altmedlemsinsatskapitalets storlek inte kan plötsligt förändras genom exempelvismassavgång bland medlemmarna. Delta innebär också - i förening medbestämmelserna om medlemsförteckning - ett skydd för kreditgivare. Ennyhet är att medlemsförleckningen i stället för all bestå av betryggandelösblads- eller kortsystem kan få föras med användande av datateknik. Dennamöjlighet föreligger enligt akliebolagslagen i fråga om akfleboken. För i varjefall vissa större föreningar lorde det kunna medföra fördelar alt föramedlemsförteckningen med datateknik. Ommedlemsförteckningen förs med hjälp av automatisk databehandling (ADB), blirdel fråga om ett personregister i dalalagens (1973:289) mening. Det betyder attregistret inte kan föras ulan alt föreningen har fält licens fråndatainspektionen atl föra personregister (jfr 2 § datalagen). Tredje slycket Prop. Liksomenligt gällande rätt skall medlemsförteckningen vara offentlig. Detla är i linje med vad som gäller för andra associationer som är avsedda " I etl aktiebolag är således aktieboken i princip offenllig. För bådevanliga handelsbolag och kommandilbolag gäller all deras delägare skallregistreras i del offentliga handelsregistret. Bl.a. anställda, kreditgivare,kunder, myndigheter och massmedia får anses ha ett befogal inlresse av altkunna la reda på vilka som är medlemmar i en ekonomisk förening. Itredje stycket anges därför atl medlemsförteckningen skall hållas tillgänglighos föreningen för var och en. Förs förteckningen med ADB får kravet påtillgänglighet anses uppfyllt, om den intresserade får la del av förteckningenpå etl för ögal läsbart sätl, t. ex. via en bildskärm. Försen akfiebok med ADB, skall enligt 3 kap. 13 § akliebolagslagen en högst sexmånader gammal utskrift av aktieboken hållas tillgänglig för den som begär det.Den som vill ha etl exemplar av utskriften har vidare rält lill det molersättning för kostnaderna. Som förelrädare för konsumentkooperationen harframhållit under beredningen av det aktuella lagstiftningsärendet skulle ensådan ordning medföra betydande prakliska svårigheter för de ekonomiskaföreningarna. För dessa har därför någon motsvarighet till de angivna reglernaom utskrift i 3 kap. 13 § akliebolagslagen inle tagits in i den nya lagen. EnligtCärde slycket har en medlem rält alt av föreningen få en skriftlig uppgifl ommedlemskapet och om de insatser som han har belall in. Del kan nämligen oftavara av intresse för en medlem all kunna slyrka medlemskapet och antaletinsatser. Uppgiflen är endast elt intyg om medlemskapet och insatserna. Dessföreleende utgör således inle någon fömtsättning för att medlemmenall kunna.göra gällandesin rält som föreningsmedlem. Förall en ekonomisk förening skall ha etl visst kapital som svarar för 4 kap.föreningens förpliktelser finns regler som syftar till all hålla kvar visstkapital i föreningen. Detla kapital ulgör föreningens bundna kapital. Somhuvudprincip gäller sålunda all ett belopp som moisvarar summan av inbetaldamedlemsinsatser skall hållas kvar i föreningen. Under vissa fömtsättningar haremellertid en medlem som har avgått ur föreningen rält alt få tillbakainbetalda medlemsinsalser. Likaså har en medlem under vissa förutsättningarrätt att återfå s. k. överinsatser, även om han inte har lämnal föreningen. Bestämmelsernaom räll till återbetalning i dessa fall finns i detta kapilel. Bestämmelserna överensstämmer i alll väsenlligl med vad som gäller enligt FL. Nären medlem har avgått har han rält att efter avgången få ul sinainbetalda medlemsinsalser. Beloppet får dock inte översliga vad som 4 kap.belöper på honom i förhållande lill övriga medlemmar av föreningens egnakapital enligt den balansräkning som finns upprättad vid tiden för avgången.Vid beräkningen av föreningens egna kapital skall bortses från reservfonden,uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Denavgångne har vidare rätt att i samma ordning som övriga medlemmar få ut vadsom belöper på honom av beslulad vinstutdelning. i likvidation från avgången eller meddelas inomsamma lid beslul om atl försälla föreningen i konkurs, skall den avgångnes rättatt få ut medlemsinsatser bedömas enligt grunderna för reglerna om skifte avföreningens lillgångar. Enmedlems rält enligt första-tredje styckena kan begränsas i stadgarna. Detlagäller dock inle i sådana fall som avses i 7 kap. 15 § Iredje stycket eller 12kap. 4 § andra stycket. (Jfr5 kap. 1 § i ulredningens förslag.) Paragrafenöverensslämmer i sak med 16 § I mom. FL (jfr även 39 § första slycket FL). Enmedlem som avgår ur föreningen har räll att få tillbaka sina inbetaldainsatser. En sådan rätt föreligger dock endast, om föreningens egna kapitalräcker till utan all reservfonden, uppskrivningsfonden eller förlagsinsatsernabehöver anlitas och ulan atl medlemmarnas lika räll träds för när. 1 FL harinte uppskrivningsfonden nämnts uttryckligen. I praktiken torde man dock habortsett från den vid beräkningen av det egna kapitalet i förevarandesammanhang. En avgång äger alllid rum vid utgången av elt räkenskapsår, ochfrågan om medlemmens rält all få tillbaka en medlems-insats skall såledesbedömas med hänsyn till den då upprättade balansräkningen. Som framgår avlagtexten inträder emellertid rätten att få ut insatsen först efleravgången. Enavgången medlem har rätl atl få ul sin andel i beslutad vinstutdelning i sammaordning som de övriga medlemmarna. skulle träda i likvidation eller försättas i konkurs inom sexmånader från avgången, blir inte balansräkningen från liden för avgången utan istället resultatet av likvidationen respekflve konkursen avgörande förmedlemmens rält atl få ul sin medlemsinsats. Fjärde stycket Prop- 1986/87:7 En medlems rättenligt första-tredje styckena kan begränsas i stadgama. En sådan begränsninggäller dock inte, om medlemmen har avgått till följd av atl han har utnyttjatsin speciella utlrädesrätl i anledning av beslutade stadgeändringar (7 kap. 15§ tredje slycket) eller om han har utträtt på grund av all han inle önskarfortsätta efler en genomförd fusion (12 kap. 4 § andra slyckel). i konkurs på en ansökan som har gjorts från enmedlems avgång, är denne skyldig att betala tillbaka vad han har fått ul avsina medlemsinsalser i den mån det behövs för atl föreningens skulder skallkunna belalas. (Jfr5 kap. 2 § i ulredningens förslag.) Enligtparagrafen, som överensstämmer med 16 § 2 mom. FL, kan en medlem som harutträtt bli skyldig atl av hänsyn till föreningens borgenärer ålerbära vad hanhar fåll ut av sina medlemsinsatser, om föreningen i konkurs på enansökan som har gjorls från medlemmens avgång. Enmedlem som deltar i föreningen med högre insatsbelopp än han är skyldig atldella med, har rätt all efler uppsägning få ul överskjulande belopp ulan attavgå ur föreningen. Beträffande uppsägningen samt medlemmens rätt atl få utdel uppsagda beloppel och hans skyldighet att betala tillbaka vad han har fåttul lillämpas 1 och 2 §§ saml 3 kap. 4 § försia slycket. Sexmånadersfristenenligt 1 § skall därvid räknas från ulgången av det räkenskapsår som sedanuppsägningen har gjorts slutar näst efler en månad eller den , , som har bestämts i stadgarna. (Jfr5 kap. 3 § i utredningens förslag.) Paragrafenöverensslämmer i sak med 16 a § FL. Enligtparagrafen har en medlem räll atl ulan utträde ur föreningen återfå s.k.överinsatser som han dellar med ulan atl vara skyldig till del. Denna rält äremellertid inle ovillkorlig. Insatskapitalets sloriek är elt mått påföreningens soliditet, och för föreningens borgenärer är del av belydelse altinsatskapitalet inle minskar. En sådan minskning kan inträda bl. a. på grund avatt medlemmarna kräver atl få ut sina överinsatser. Enligt paragrafen hardärför en medlem rätl alt få ul och behålla en överinsats endast under deförutsättningar som gäller för en avgången medlems räll att få ul och behållaen insals. 5 kap. Förlagsinsatser Prop. År1984 gjordes vissa ändringar i FL (se SFS 1984: 189) som syflar fill atl göra det möjligt för ekonomiska föreningar all la till sig riskbärande kapital "' ävenfrån andra än medlemmarna. Delta sker genom särskilda kapitalinsatser, s. k.förlagsinsatser. Föriagsinsalserna räknas till del bundna egna kapitalet ochintar en mellanställning mellan medlemskapitalet och det lånade kapilalel.Insatserna är inte förenade med någon rösträtt men medför en viss insyn iföreningen. Insatserna skall vara bundna . Denyligen införda lagreglerna om föriagsinsatser förs i sak oförändrade över flllden nya lagen. De gmndläggande reglerna för förlagsinsatser har förts samman idetla kapitel. Dämiöver finns bestämmelser som berör förlagsinsatserna i 2 kap.2 §, 4 kap. 1 §, 7 kap. 10 och 17-18 §§, 9 kap. 7 och 9 §§, 10 kap. 2, 4 och 6§§, 11 kap. 3, 14 och 17 §§ samt 12 kap. 2 och 3§§. Angåendeförarbetena lill lagregler om föriagsinsatser hänvisas i försia handtill prop. 1983/84: 84. kan i stadgarna föreskriva all, utöver vad som följer av 2kap. 2 § första stycket 4, kapital får tillskjutas genom särskilda insalser(förlagsinsatser) och alt sådana insalser får tillskjutas även av andra änmedlemmar. Förlagsinsatserfår tillskjutas med högst ett så slort belopp atl summan av gjordaförlagsinsatser efter lillskottet uppgår till högst det belopp som svarar motsumman av andra då inbetalda insatser än förlagsinsatser. (Jfr2 kap. 3 § försia slycket i utredningens förslag.) Paragrafen överenstämmer med16 b § FL. Härfinns den grundläggande regeln atl en ekonomisk förening kan besluta atl ävenandra än medlemmarna skall kunna göra kapitalinsatser i föreningen. Avsiktenmed bestämmelsen är atl hindra att en alltför stor del av föreningensinsatskapital härrör från utomstående. Bestämmelsen tar sikle pålillskoltsögonblickel och har inle utformats så alt föriagsinsalserna aldrigfår överstiga de inbetalade medlemsinsalsema. Bestämmelsen hindrar sålundainte alt medlemsinsalsema sjunker till en nivå under förlagskapitalet i sambandmed all medlemmar lämnar föreningen och återfår sina insatser. inte ta emot nya föriagsinsatser förrän medlemsinsatserna på nylluppgår lill elt högre belopp än föriagskapitalet. 2 § Prop. Istadgarna kan tas in föreskrifter om begränsningar i fråga om vem som har rältatl tillskjuta förlagsinsatser och genom överiåtelse förvärva de P-rälligheter som är förenade med föriagsinsalserna (förlagsandelar). För redangjorda insalser får inte införas strängare begränsningar än vad som gällde närinsatsen gjordes. Förvärvav en förlagsandel i strid mol föreskrifter som avses i första stycket ärogiltiga. (Jfr2 kap. 3 § andra slyckel i ulredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med16 c § FL. Enförlagsinsats är förenad med en viss insyn och etl visst inflytande överföreningen. Del är därför nalurligl att föreningen har en möjlighel alt ställaupp begränsningar i fråga om vilka som får skjuta lill förlagsinsatskapilal ochgenom överlålelse förvärva den rätl med vilken en förlagsinsats är förenad(förlagsandel). Första meningen innehåller en beslämmelse som filialer sådanabegränsande föreskrifier i stadgarna. Införs nya eller ändrade sådanaföreskrifter får de givelvis inle medföra längre gående begränsningar förredan gjorda insalser än vad som gällde vid flllskoltet (se andra meningen). Förvärvi strid mot en begränsande föreskrift blir ogiltiga. upplöses och det vid upplösningen finns överskott, har innehavarnaav förlagsandelar rält alt så långl överskottet räcker få förlagsinsatsernainlösta med belopp motsvarande insatsernas storlek, innan utbetalning sker förandra ändamål. Finns flera förlagsinsatser och förslår inte överskottet lillfull betalning av samtliga, skall överskottet fördelas på insatserna iförhållande lill deras storlek. (Jfr2 kap. 4 § i ulredningens förslag.) Paragrafen,som överensstämmer med 16 d § FL, reglerar frågan om den andel i föreningenstillgångar som en förlagsinsats berättigar lill. Vid föreningens upplösning harförlagsandelsinnehavarna rätl att, sedan skulderna har betalts eller medelflll belalning av skulderna har avsatts, ur överskottet få ul förlagsinsatsernamed inbördes lika rält. Bestämmelsen om inbördes lika rält är tvingande.Föreningen äger alltså inte Iräffa avtal med innehavare av förlagsandelar omolika rätt till utbetalning på andelarna. Endasli den mån det efler utbetalning av föriagsinsalserna finns över skott får de behållna tillgångarna användas för utbetalning lill medlemmar na eller avsättning lill andra ändamål, t. ex. utbetalning till något allmän- 97 nyttigtändamål, allt beroende på vad som anges i sladgarna (jfr 2 kap. 2 § Prop.1986/87:7 11). Förvarje förlagsinsats skall föreningen förlagsandelsbevis. Bevisetskall ställas fill viss man, fill innehavaren eller lill viss man eller orderoch innehålla uppgift om 1. föreningens firma, 2. nummer eller annan beteckningför beviset, 3. insatsens slorlek, 4. den räll till utdelning sominsatsen medför, 5. det sätt på vilket utdelningskall utbetalas och inlösen ske, 6. föreskrifier som avses i 2 §första slycket, samt 7. erinran enligt 2 § andrastycket. Förlagsandelsbevisetskall undertecknas av föreningen. Styrelseledamöters eller firmatecknaresnamnteckning får återges genom tryckning eller på liknande sätl. (Jfr2 kap. 5 § i utredningens förslag.) Paragrafen överensstämmer med 16 c § FL. Etlförlagsandelsbevis skall ulfärdas för varje förlagsinsats. Beviset skallslällas till viss man, till innehavaren eller till viss man eller order ochinnehålla vissa uppgifter, bl. a. om de begränsningar som kan finnas i fråga omvilka som får förvärva andelen i fråga. Lagenhindrar inle alt förlagsinsatser lyder på olika belopp. Ettförlagsandelsbevis skall undertecknas av föreningen. I likhet med vad somgäller beträffande bl. a. aktier får namnteckning återges i tryck eller påannat liknande sätt. Ifråga om förlagsandelsbevis gäller, om ej annat följer av denna lag, iflilämpliga delar vad som föreskrivs i lagen (1936: 81) om skuldebrev om enklaskuldebrev, såvitt gäller bevis som har ställts lill viss man, och om löpandeskuldebrev, såvitt gäller bevis lill innehavaren eller lill viss man ellerorder. Härvid är den som innehar elt förlagsandelsbevis slälll till viss maneller order och som enligt föreningens påskrift på beviset är ägare tillförlagsandelen likställd med den som enligt 13 § andra slycket samma lagförmodas äga räll atl göra skuldebrevet gällande. på beviset skallgöras endast om innehavaren styrker sitt förvärv av den förlagsandel sombeviset avser. (Jfr2 kap. 6 § i utredningens förslag.) Paragrafen överensslämmer med 16 f § FL. I paragrafen stadgas attreglerna i skuldebrevslagen (1936:81) gäller i Prop. 1986/87:7 flilämpligadelar för förlagsandelsbevisen. Reglerna om enkla skuldebrev gäller förandelsbevis som har ställts lill viss man (enkla andelsbevis), 5 kap. medanreglerna om löpande skuldebrev gäller för de båda andra formerna av andelsbevis(löpande andelsbevis). Iparagrafen finns dämtöver i fråga om andelsbevis som har ställts till viss maneller order en särskild legiflmaflonsregel. Denna innebär atl den som inneharbeviset och enligt föreningens påskrift på detta är ägare till förlagsandelen ifråga är likställd med den som enligt 13 § andra stycket skuldebrevslagen tillföljd av sammanhängande skriftliga överiålelser förmodas äga rätt alt göraskuldebrevet gällande. Den som innehar ett föriags-andelsbevis som har ställtsfill viss man eller order kan alltså legitimera sitt innehav antingen ienlighet med 13 § andra stycket skuldebrevslagen eller genom föreningenspåskrift på beviset om att han är ägare till föriagsande-len. Översamfliga föriagsinsatser skall genom styrelsens försorg föras en förteckning.Denna kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem eller föras medautomatisk databehandling eller på annat liknande sätt. Förteckningen skallinnehålla uppgift om storieken på varje föriagsinsats, om lidpunkten för varjeinsals och om den rätt till utdelning som insatsen medför. Förteckningen skallhållas tillgänglig för var och en som vill ta del av den. (Jfr4 kap. 7 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser angående förteckning över förlagsinsatserna. En nyhetär alt förteckningen kan få föras med datateknik Ofr 3 kap. 6 §). I övrigtöverensslämmer paragrafen med vad som gäller enligt 16g§FL. Förden som överväger att skjuta lill en förlagsinsats eller förvärva enförlagsandel är det givetvis av vikl att få reda pä vilka övriga förlagsinsatsersom finns och om tidigaste förfallodag för dessa liksom den rätt till utdelningsom de medför. I paragrafen föreskrivs därför alt dessa uppgifter skallförtecknas av föreningen. Det föreskrivs vidare att förteckningen skall hållastillgänglig för var och en som vill ta del av den. Iallmänhel torde det vara lämpligt atl förteckningen anger nummer eller andrabeteckningar för utfärdade förlagsandelsbevis. Densom innehar en föriagsandel har rätl att få förlagsinsatsen inlöst lidigaslefter från lillskottet under förutsättning alt han skriftligen säger uppbeloppel i förväg. Föreningenfår inlösa en föriagsinsats tidigast från tillskollel underförutsättning all föreningen skriftligen säger upp beloppel iförväg. Inlösenenligt denna paragraf sker till del belopp som utgör insatsens sloriek enligt föriagsandelsbeviset. Beloppel får dock inte överstiga vad 99 som av föreningens egnakapital enligt den senast fastställda balansräk- Prop. 1986/87: 7 ningen, ulan anlilande avreservfonden eller uppskrivningsfonden, belöper på andelen i förhållandetill övriga föriagsinsatser. Om föreningen i 5 jp konkurs på ansökan somgörs efter inlösen, skall vad som föreskrivs i 4 kap. 2 §beträffande återbäring som avses där tillämpas i fråga om förlagsinsatser. (Jfr5 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafenöverensstämmer i sak med 16 h § FL. Iparagrafen finns bestämmelser om fömtsättningarna för attförlagsin-salskapilalet skall kunna betalas lillbaka. Det kapital som tillförsen förening i form av förlagsinsatser hör till föreningens bundna kapital.Både för föreningen och för borgenärema är det viktigt alt det bundna kapitaletlångsiktigt står flll föreningens förfogande. Densom innehar en föriagsandel har rält alt få ut insatsen tidigast , omhan skriftligen säger upp beloppet i förväg. Innehavaren behöverinle säga upp beloppet just lill femårsperiodens uigång. Någon ny femårsperiodbörjar nämligen inte löpa om inte uppsägning sker, ulan beloppel kan därefternär som helsl sägas upp till belalning efter uppsägningen. Härflnns en bestämmelse om föreningens rätl alt lösa in förlagsandelar.Bestämmelsen innebär atl inlösen får ske efter skriftlig uppsägning,dock tidigast efler . Tredjestycket innehåller bestämmelser om med vilket belopp en förlagsinsats skallinlösas.