prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Bergsstaten är organiserad på elt nordligt och ell sydligt distrikt med expedition i resp. och . Chef för varje distrikt är en bergmästare. Beräknadändring 1987/88 1986/87:100 Bii. Förvaltningskostnader Lokalkostnader Kungörelsekoslnader Engångsanvisning , +19 -1-247 Med stöd avminerallagstiflningen och motsvarande äldre lagstiftning tas genom bergsstatensförsorg ut vissa avgifter pä det gmvrättsliga området. Vidare skall enligtförordningen (1966:315) angående tUlämpningen av kontinentalsockellagen (1966:314) avgUieriäggas till SGU för tUlstånd lUl sand-,gms- eller slentäkt på kontinenlalsockeln. Samtliga dessa avgifier redovisas på statsbudgetens inkomsisida undertiteln 2528 Avgifier vid bergsstaten.Avgiftema uppgick tiu 3,4 milj. kr. SGUanser att en tUlämpning av huvudförslaget inte är möjlig. Föratt möjliggöra en rekrytering pä en befintiig tjänsl som gmvingenjör i norra distriktetsamt för att möjliggöra en ökad datoranvändning vid bergsstaten begär SGU . En engångsanvisning om . geologiska undersökning har för budgelåret1987/88 hemställt om undantagfrån huvudalternativet. SGU har emellerlid inle redovisal vilka konsekvenseroch konkreta åtgärder en tillämpning av huvudförslaget skulle medföra för bergsstalen. Enligt regeringens direktiv förmyndighetemas anslagsframslällningar måste slulsalsen då bli atthuvudförslaget kan genomföras utanpåtagliga konsekvenser för bergsstatens verksamhet. Mol denna bakgrundföreslår jag att medel för bergsstatens verksamhel beräknas enligt ett ettårigthuvudförslag om ca I %. Dämtöver finner jag, i likhet med SGU,del nödvändigt att justera bergsstatenslönemedel genom all tillföra lOOOOO kr. Jag har även beräknai 48000 kr.för expenser och . som en engångsanvisning. Dessa påslag har finansierais genom omfördelning frånandra anslag. Jaghemsläller att regeringen föreslär alt tiU Bergsstatenför /88 anvisa ett förslagsanslag av3216000 kr. . 63 Verksamheten vid nämndenför statens gruvegendom Prop.1986/87:100 Statensgruvegendom förvaltas av (). Från att tidigare haavsett i huvudsak endasl gmvrättighelerenligt gruvlagen (1974:342) och dess föregångare omfattar nu nämndens förvaltning även andra typer av mineralfyndigheter,bl.a. Nämnden, som beslutar i frägor om upplålelse avgmv-egendomen, svarar för alt egendomen tas till vara pä bästa sätt och därså är lämpligl - utökas. Utökningen sker huvudsakligen genom prospektering.Nämnden skall särskUt följa utvecklingen inom sill verksamhetsområde och tainiliativ till åtgärder alt förbällra del ekonomiska utbytet av gruvegendomen. beslöthösten 1982 (prop. 1982/83:50 bU. 6, NU 18, rskr. 111) alt anvisa 300milj. kr, för ett femårigl program för utökad prospeklering. Nämnden har regeringens uppdrag atl svaraför administrationen av programmet och följa upp de projekt som beviljasmedel. Nämnden skaU också lämna förslag pähur medlen bör fördelas. /87 är det femte och sista åretför del särskilda prospekteringsslödet. 1985/86 Utgift 51580589 Reservalion 17620275 1986/87 Anslag 41744000 1987/88 Förslag 43414000 Från anslaget bestrids kostnadema förprospekleringsverksamhel och brylvärdhelsundersökningar. Inämndens planering ingår alt befintliga reserverade me:del successivt skaU utnyttjas fram t.o.m. /88. Dennuvarande prospekte-ringsvolymen kan upprätthållas budgetårel 1987/88 utannågon real ökning av prospekteringsanslagel. För budgelåret1988/89 krävs full kompensation för bortfallet av lidigare kompletterandefinansiering genom programmet för utökad prospektering. Nämnden föreslårför /89 en ökning av anslaget med 3,4 milj. kr. samt enökning med 7,9 milj.kr. för budgetårel 1989/90. Förnäsla budgelår bör etl reducerat huvudalternativ lillämpas för nämndens prospekleringsverksamhel. Jag beräknaranslaget till . Med hänsyn tillbehovet av en långsiktig planering av nämndens verk samhet bör, liksom vadgäller innevarande budgetår, elt bemyndigande att göra fleråriga åtaganden ges. Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigande all under budgetåren 1987/88-1990/91 falla be slut om prospektering som innebär åtaganden om högsl 28,1 milj.kr. /89, 18,7 milj.kr. för /90och 12 milj.kr.för budgeiårei 1990/91. Prop.1986/87:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringenatt under budgetåren 1987/88-1990/91 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för slalens gruvegendom verksamhel som innebär åtagandenom högst . för /89, . för budgetåret1989/90 och . för /91, 2. till Statensgruvegendom:Prospektering m.m. för /88 anvisa ettreservationsanslag av . 1985/86 Utgtft 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna förnämndens för statens gmvegendom kanslisamt för förvaltning av statens gruvegendom. Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader Lokalkoslnader Inmulningskoslnader Ulmålsläggningar 4253000 295000 800000 450000 Nämnden föreslår i sin anslagsframställning bl. Nämnden frångårhuvudförslagel som fastställdes budgetårel 1985/86 och föreslår enminskning av anslaget för /88. För /88motsvarar detla en besparing om . 2 En successivtskärpl styrning och kostnadsuppföljning inom prospekleringen släller enligt nämnden starktökade krav på ekonomifunktionen. Trots ett pågående ralionaliseringsarbete inomnämndens ekonomi- och personaladministrationhar det inte varit möjligt all klara arbetsbelastningen utan atlupphandla dyra exierna servicetjänster. Nämnden skulle få avsevärt mera avarbetsinsatser genom atl inrälla en ny Ijänst. Nämnden begär mot denna bakgrund . för en byråsekreterärtjänst vid enhetenför ekonomi och förvahning. Jagberäknar nämndens anslag enligt det fastställda huvudförslagel, dvs. en realminskning för nästa budgelår. Prop.1986/87:100 Bil. Jag hemstäUer alt regeringen föreslär att tiU m. m. för /88 anvisa ettförslagsanslag av . Delegationen för samordning av havsresursverksamheten 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Delegationen församordning av havsresursverksamheten skall verka för samordning av svenskverksamhel som innefaltar nyttjande, skydd eUer utforskande av havel eller somannars har anknylning till havet. Delegationen skall ocksä verka för atthavsresursverksamhelen såväl vid myndigheter som organisaiioner främjas ochstöds. Det åligger delegationen säi-skilt att uiarbeta ell förslag lUl programför svensk havsresursverksamhet samt lämna underlag för regeringens ochmyndigheternas ställningstaganden i frägor som rör utnyttjande och skydd avhavet, I delegalionen ingår representanter för samhällsintressena och olikafackområden. Regeringen har genom beslut den 28 augusli 1986uppdragit åt statskontoret att utreda samordningen av havsresursverksamheten.Resultatet av översynen skaU redovisas . Beräknad ändring 1987/88 Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten Delegationen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Delegalionen saknar,som liten,myndighet, möjlighet att genom rationaliseringsåtgärder genomföra enårlig minskning av förvallnings- och lokalkostnaderna. Ett genomförande avhuvudförslaget innebär därför en nedskärning av delegationensutredningsverksamhet. Delegationenfår med ulgångspunkl i huvudförslagel fr.o.m. budgetårel Prop. 1986/87:100 1987/88 små möjligheter att fylla sin uppgiflgenom en program- och utred- Bil. 14 ningsverksamhel.Delegationen begär därför ett resurstillskott om . för /88. TUlskottet avsesuigöra kompensation för bortfalletav tidigare kompletterande finansiering genom reservationsanslaget B 17. Åtgärder för havsindustrieUkompetensutveckling som omfattade 1,5 milj.kr. för budgetåren 1984/85-1986/87. Medelför delegationens verksamhel bör beräknas i enlighet med det faslstäUdatreåriga huvudförslagel. Jaghemställer atl regeringen föreslär att tillDelegationen för samordning av havsresursverksamhelen för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . m.m. Prop.1986/87:loo Underdenna rubrik redovisas anslag för vissa delar av den statiiga företagssektorn,främst affärsverket FFV och domänverket. De flesta statsägda företagen ärakliebolag och finansierar sig på annal sätl än genom anslag överstatsbudgeten. För bl.a. vissa statiiga bolag finns statiiga kreditgarantier i olika former. De flestakreditgarantier inom industridepartementets verksamhetsområde äravgiftsbelagda. För de företrädesvis äldre kreditgarantier som inte är avgiftsbelagda bör del övervägas om de kanavskaffas. I annat fall bör de i princip avgiftsbeläggas i de fall etteventuellt infriande belastar statsbudgeien. Jag avser all senare återkommatill regeringen i denna fråga. Flertalet av de statsägda företag som hörlill industridepartementets verksamhetsområde är dotterbolag till . Utanför båda koncernerna återfinns bl.a.Luossavaara-KUrunavaara AB (), AB (), , , , geologiska AB(SGAB), samt . överlämnasen redogörelse för de statliga företagen tiU . 1986 årsredogörelse (Skr. 1986/87:20) innehåUer bl.a. beskrivningar av affärsverken ochde nämnda företagens verksamhet eller motsvarandeverksamhetsår. Min redovisning i det följande är därför inrikiad på utvecklingen . Med en ny marknadsorienterad organisalion fr.o.m.årsskiflet 1985- 1986 harFFV-koncernen arbetat vidare för att skapa en bredare ochtryggare bas inför framliden. förvänlas för FFV en krafiigförsäljningsökning och ett resultat på i stort sett samma nivå som för (192 milj. Under hösten 1986drabbades dock FFV av en omfattande och kännbar arbetsmarknadskonflikt,vilken medför kraftigt negaliva ekonomiska konsekvenserför vissa affärsområden. Domänverketsresultat beräknas för ligga på samma nivä som (197 milj. Under årel har domänverket sålt samtUga aktier i och Domänföretagen har avyttrat aktierna i . På grundval av en av domänverket upprättad femårsplan för verket har regeringen bestämt deninbetalning av vinsl tUl staten som verkel skall fullgöra . År 1985levererades 167,7 milj. kr. in till staten. För perioden19861989 skall verket leverera in 40 milj. kr. plus av årsvinsten; dock minsl 85 milj. kr. Fr.o.m. har inkomstbeskattningen av stat och kommun slopats. () Prop, 1986/87:100 Resultatetför förväntas bli något under fjolårets rekordresultal (833 milj. Detta beror i hög grad på attkoncernens resuhat är beroende avdollarkursens utveckling. Försäljningsvolymen av järnmalm och pellets beräknas uppgå tiU förår 1986. En ytterligare resultatförsämring fömtses för . Iräffades elt avtal om att det finskaföretaget köper svenska statens del i . Sedan början av år1984 äger av och stålen , överiar statens aktier i två etapper, tvä tredjedelarhösten 1986 och resterande tredjedel vid ett senare ullfälle. , Ncb, bedömer atl 1986års resultat blir lägre än (200 milj. ), dock förväntas marknadsläget förkoncernens produkterförstärkas . Ijanuari sålde till , ett förelag i . Resultatet för förvänlas överstiga lidigare årsresultat (733 milj. kr. ) trots stora kostnader i samband medrekonstruktionsarbetet inom sektorernaläkemedel, media och textil. förvärvade aktierna i med dotterbolagenPripps och Falken. Konsumentvarusektorn i drycker, Uvsmedel, tobak- expanderade och svarar för av omsättningen. Prippsdryckes-rörelse redovisar för verksamhetsåret en ca 60-procenligresultatförbättring jämfört med åretinnan. Tobaksgmppen har en fortsatt god lönsamhet, en ökning jämfört med på somfrämst beror på förvärvet av i . Bolagen i redovisar ett förbättrat rörelseresultatjämfört med . Återhämtningen inomKabi Vilmm efter den kraftiga resuUatförsämring-en gårlångsammare än beräknat. Ett rekon-stmktionsprogramgenomförs ,1987-1988. Industriesårsresultat förbättrades något jämförl med föregående år. Inom Liber genomförsför närvarande en koncentration till förlagsverksamhet inom utbildningsområdet. LiberTryck avyttrades underår 1986. I början av är sålde ABsamtiiga. aktier i såväl somRockwool AB. Slålmarknadenförulses vara fortsatt svag , Resultatet efler finansieUa intäkter och kostnader bedöms dock bliväsentligt bättre än för (205 milj. Somjag redogjorl för i annat sammanhang(prop. 1986/87:71) föreslås få en förändrad ägarstruktur. ABStatens Skogsindustrier () Resultatet för når inle upp till nivä(155 milj. ), vilket berorfrämst på att priset på vedråvara har ökal. beslutade bl.a. att ettfinansielll tiUskott till om 950 milj. kr. samt att företagelsborgensåtaganden skuUereduceras. Koncernen kommer att redovisa ettnågot bättre resultat före bokslulsdisposilioneroch skatt än föregående är. Avvecklingen av kommer inte att påverka resuhat på grund av att det i 1985års bokslut gjordes reserveringar för dessa kosinader. geologiska AB (SGAB) möter en stagnerandemarknad inom prospektering och ingenjörsgeologi. Detta kan endast delviskompenseras genom en förbättrad utveckling inom utlandsverksamheten. Under år1985 startade SGAB en anpassning av resurserna till denna lägre efterfrågenivå.Dennaanpassning har fortsatt även . Resultatet efter finansnetto förväntas bUnågot bättre än (8,1 milj. har fortsatt attavveckla sina fartygsengagemang och fram hade 23fartygsengagemang avyttrats. Av dessa har 7 sålts efter balansdagen varav 6 är kylfarlygvilka på uppdrag av riksgäldskontoretövertogs vid årsskiftel och vars drift- och försäljningsresultatavräknas direkt till . Zenit äger endasl 2LNG-fartyg. I samband medUddevallavarvels nedläggning avskiljdes dess fordrings-och farlygsengagemang till ett särskiltbolag, , vilkel underår 1985 överfördes som dotterbolag lill . Engagemangetomfatlade 29 fartyg, varav ett avyttrades . har 7 fartyg försålts, varav 5levererats . I förelagets ägo finns förnärvarande 7 fartyg. Koncemensresultat efter villkorat tillskolt uppgär till -43 milj. kr. De gmndläggande riktUnjerna för domänverkets verksamhelfastställdes genom beslut av 1968 ärs riksdag (prop. 1968:103, JoU 32, rskr. Verket skall drivaskogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängande verksamhet,förvalta den fasta egendomen och andra tUlgångar som hör till domänverkets fondsamt förvaUa och öva tiUsyn över vissaandra allmänna skogar samt de i havet och i , , , Hjälmarensaml i belägna och skär som ägs av staten och inle förvaUas av någon annan statlig myndighet. Eftersom domänverket självt finansierarsin verksamhet redovisas endasl anslag till verket av speciell nalur pästatsbudgeten. Jag vill ta upp frågan om anslag enligt1933 års riksdagsbeslul om ersättning tilldomänverkets fond för utgifter för övertalig personal. Fr.o.m. /85 har någotanslag för detla ändamål inle uppförts på statsbudgeten. Verket föreslär att såinte heller skall ske för budgetåret1987/88, men alt ersättningen från kyrkofonden till domänverkets fondför utgifter för övertalig personal kvarstår och för är 1986 skall utgå med . Jag ansluter mig till domänverkets förslag. Jag hemstäUer all regeringen föreslår att bemyndigaregeringen alt besluta all kyrkofonden för skall ersälta domänverkets fond förulgifter för övertalig personal med . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslaget används förbidrag tiU invesleringar i byggnader m.m. pä kronolorp, till flyllningsbidrag och avlrädesersältning ålinnehavare av kronolorp samt för alt beiala vissa andra utgifler för torpen. Genom riksdagensbeslul (prop. 1979/80:74, NU 64, rskr. 414) om upplålelsevillkor m.m. för kronolorpinfördes ökade möjligheter för arrendatorerav kronolorp att förvärva torpen. Beslutet innebar även generösareberäkning av avträdesersältningarnas storlek. Detta kan bl.a. medföra allavträdesersättningarna blir höga under är dä många artendeavtal löper ut.Antalet torp uppgick totalt tUl 195 vid 1986 ärs ingång. Del tidigare storaintresset för atl friköpa kronotorp har dock avtagit. Inför en ny artendeperiod gör domänverketavräkning med arrendatorn. I vissa faU kan den ersättning som tillkommer artendatorn uppgå till belydande belopp. När arrendalorn flyttar från torpet ärdenne berättigad lill flyttningsbi- Prop, 1986/87:100 drag. Domänverketuppträder restriklivi när det gäller underhåll och investeringar på torpen, Ioch för sig nödvändiga underhåUsarbelen kan i viss utsträckningförskjutas i tiden. Denna möjlighet utnyttjas så långt det är försvarbart, I vissa fall uppkommerskador som måste avhjälpas möjligt, , på värmepannor, spisar, tak,vallen- och avloppsledningar m.m. I elt anlal onormalt kalla bostäder skertilläggsisolering. Sammanlagi beräknar domänverketanslagsförbrukningen för /88 tiU 1,8 milj, kr. Ienlighet med domänverkels förslag förordar jag att anslaget för budgetåret1987/88 tas upp med 1,8 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader för kronotorp /88 anvisa ett förslagsanslag av . inrättades genom beslul avriksdagen som affärsdrivandeverk. Till verket fördes vissa av försvarets fabriker och industriella anläggningar. Som etl led iFFV-koncernens utveckling, profilering och anpassning liU nya marknaderoch verksamhetsområden före-. togs namnbyteden från förenade fabriksverken lill affärsverket FFV. FFV är enindustrikoncern med huvudinriktning på utveckling, tiUverkning, marknadsföringoch underhåll av försvarsmaieriel för främst svenska försvarei men även förexport. Dessulom bedrivs utveckUng, marknadsföring och tiUverkning av varorsamt tjänster inom civila områden där kompetensoch erfarenhei finns. Den civila delen av verksamheten har ökali betydelse och har i fiertalet fall nära anknytning tiU verksamheter inomförsvarsmaterielenhelerna. FFV arbelar under slark inhemsk ochinternationell konkurrens. Del är en koncern som strävar efter att få - ochockså får - en bättre balans mellan civiloch militär produktion. Den civila delen av koncemen omfattar förnärvarande av den lotala faktureringen. består dels av affärsverketmed koncernledning och koncernslaber saml fem seklorer med verksamhetsområden som försvars materiel, underhåll, materialteknik, koncernservice och markteiekommu- nikation, dels av förvallningsbolaget som omfattar 15 helägda rörelsedrivande bolag i såväl som utlandet. I syfle att öka effektivi teten och anpassa verksamhelen till marknadens krav inte minst på det 72 internationellaområdet har FFV under är 1985 genomfört en indelning i Prop. 1986/87:100 fem affärsområden med resultatansvar. Den fakturerade försäljningen ochresultat före bokslulsdisposilioner och skatt uppgick för FFV-koncernentiU 3507 milj. kr. kr., varav bolagsdelen svarade för 1524milj. resp. 120 milj. kr. Totall sysselsatte ca8000 personer varav ca 2600 inom bolagsdelen. Vissa ekonomiska uppgifter omFFV:s affärsverksdel de senasle verksamhetsåren framgår av följandesammanställning (milj. Faktureradförsäljning Rörelseresultat efler avskrivningar Investeringar Inleveranser' 'Av regeringen fastställt inleveranskrav resp. år. De minskande och senarelagda svenskaförsvarsbeställningarna niedför atl FFV måste öka sina salsningar inom andraproduktområden och på andra marknader. Med minskade svenska beställningar harsålunda expor-len blivit av en avgörande betydelse för verket. FFV har valt atlinför framliden så längt som möjligt renodla militär resp. civil verksamhet.Målsättningen är att förstärka de mUitära verksamheter som finns inom koncemeni dag och utöka det civila verksamhetsomrädel. För affärsverksdelen skerkapitaltillskott pä i princip tvä olika säll. AnläggningstUlgängar finansierasgenom investeringsanslag som beslutas av efter framställning tiUregeringen av FFV. Omsättningstillgångar finansieras avdriftsinkomsterna och en rörlig kredit i . Det av riksdagenför affärsverket faslställda investeringsanslaget upptas i verketsbalansräkning som ökning av statskapitalet tUl den utsträckning det utnyttjas.Statskapitalet ärförtäntningsplik-ligt och kan beiraktas som en långfristigskuld. Amortering eller minskning av statskapitalet sker genom attavskrivningarna på de genom investeringsanslaget förvärvade tillgångarnabetalas in till statsverket. Regeringen fastställer vidare ettavkastningskrav för FFV, Detta bestäms som en procentsals på det under åreligenomsnilt disponerade statskapitalet. uppgick slalensinleveranskrav liU 12,och innebar all 72,5 : milj. kr. Till detta kommer inlevererade avskrivningar som uppgick tUl 89 milj.kr. under /86 . Utbetalade investeringsmedel uppgick under sammatid tiU 97 milj. kr. Bolagen drivs enligt bestämmelserna i akliebolags- ochbokföringslagen. Investeringsplaneringen är en integreraddel av långsiktsplaneringen inom FFV, För varje invesleritigsobjekt skall finnas ett dokumenterat beslutsunderlag vilket omfaltar bl, a: en lönsamhetsbedömning. Huvud principen är alt varje enskilt investeringsobjekt skall uppfyUa det lönsam hetskrav som ställts upp. är kalkyhänlan för etablera de områden och för nya affärsområden. Vad beträffar strategiska investeringar avgörs kalkylranlan frän faU till fall. De nu föreslagna inves- 73 teringarnauppfyller dessa krav. Investeringarnai bolagsgmppen uppgick tUl 80 milj. kr. 1986/87:100 finansieras internt eller via upplåning. Orderingången iFFV:s affärsverksdel uppgick till 3381 milj. kr., vilket är en ökningmed jämfört med året innan. Den ökade orderingången beror i huvudsak pä en västtyskorder på stridsvagnsminan FFV 028 och en amerikansk order på pansarvärnsvapnetAT 4. Under höslen 1986 drabbades FFV av enomfattande och kännbar arbetsmarknadskonflikt, som beräknas kosta FFV c:a 45milj, kr. FFV:stoiala investeringsbehov /88 uppgår tiU 209,8 milj.kr,, varav 63,0 milj. kr. Reslerande del, eller 146,8 milj.kr,, utgörs av följdinvesieringar och reinvesleringar. Följd-investeringaravser invesleringar i påbörjai projekt som löper . Nyinvesteringar avser rationaUseringeller expansion i olika avseenden. Medreinvesteringar avses ersättningsanskaffning av maskiner och annan utmstningför att bibehålla produktionskapacUetén, Huvuddelen av de invesleringar som FFVlar upp i sin anslagsframställning /88 är produktionsmässigtbetingade. Inom FFV Ord-nance (försvarsmateriel) är 35 milj. kr., eller , avden totala investeringssumman direklhänförlig lill investeringar för att klara pågående och kommandeproduktion av pansarvärnsvapnet AT 4, för leverans tiU bl.a, och avslridsvagnsmina 028, för leverans liU bl, a, . Inom FFV Aerolech(underhåll) är l.ex. kr., eller , direkl hänförligt tiU avtalad produktion inom JAS-programmct, inom avionikom-rådelsaml inom bl.a. apparat- och motomnderhåll. Del kan också konstateras alt 98,0milj. kr., eller , är reinvesteringar vilkel i stort sett moisvararinlevererat avskrivningsbelopp. FFV:s behov av investeringsmedel för /88 framgår av följandesammanställning (milj. Nyinvesle- Följdin- Reinveste- Totalt FFVOrdnance 36,4 28,6 61,0 126,0 FFVAerotech 26,6 20,2 31,6 78,4 Övrigt - - 5,4 5,4 Totall 63,0 48,8 98,0 209,8 FFV: Byggnader och utrustning 1985/86 Utgift 97090255 Reservalion 44628689 1986/87 Anslag 128600000 1987/88 Förslag 220300000 Anslaget används för investeringar ibyggnader och utmslning. Med investeringari anläggningar avses uppförande eller förvärv av byggnader, förvärv avmark samt anskaffning av maskiner och ulmstning. Föredragandens överväganden Prop. FFVhar för /88 begärt 209,8 milj. kr. liU investeringar i ''-" byggnader och ulmstning, varav för sektorn för försvarsmateriel (FFVOrdnance) 65,0 milj. kr. (häri inräknade 9,0 milj. kr. för civil produklion) och för seklorn för underhåll (FFV Aerotech) 46,8milj. För reinvesteringar i utmstning har FFV begärt 98,0 milj. kr. Med hänsyn fill destora order som FFV erhålUt vad gäUer bl.a. pansarvärnsvapnet AT 4och slridsvagnsminan 028 är det nödvändigt att dessa investeringar görs för attklara avtalad produktion. Den lotala ordersumman för dessa tvä produkteruppgår till ca . Ökningen mellan FFV:s /87 och förslag till investeringsanslag budgeiårei 1987/88förklaras till övervägande del av denna avtalade produktion. Det är av stor viktatt investeringarna tillgodoser långsiktiga behov. De projekt som FFVredovisat är enligt min mening uteslutande av sådan karaktär och är ellnödvändigl led i den långsikliga ulvecklingen av FFV. Investeringarnasinriktning och volym bedömsvara nödvändig dels för att kunna bibehålla konkurtenskraften inom nuvarande verksamhet, dels för atlsuccessivt kunna allokera om resursernaför en inriktning mot och satsning pä nya produkter och affärsområden.