prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — (42,0).Resultatet har belastats med bedömda kostnader för avveckling avhandelsfartygsproduklionen på 342 milj. kr. Investeringarnauppgick till 10 milj. kr. (9). Satsningarnainom marin och civil undervattensteknik vid fortsätter. Denframlidsinriktade verksamheten omfattar projekterings- och konstrukfionsuppdraginom UV-ieknik, produkfion av ubåtar, övrig kvalificerad verkstadsproduktionsamt laboratorietjänster. Verksamheten kommer att bedrivas i ett separatbolag, , med ett eget kapital på 75 milj. kr. motsvarande ensoliditet på . I kommer också verksamheten i KockumsVerkstäder aU ingå. Anlalel anställda beräknas initiaU uppgå fill 500-550personer. Kockumstecknade i stark internafionell konkunens kon trakt med Royal Australian Navy på etl omfattande projektarbete avseen de nästa generation ubåtar för . Kontraktssumman uppgår till 72 ca.100 milj. kr. Studien genomförs i konkurrens med Howaldlswerke, Skr.1986/87:20 . Utvärdering sker i sluiet av . Omfaltningen avhela projektet beräknas till ca. Underåret har också avtal tecknats med Försvarels om projekiering avnästa serie ubåtar för den svenska marinen. Produktion av ett luftoberoendeenergisystem lUl del franska offshore-företagel Comex pågår. Systemel baseraspå stirlingmotorteknik. lecknades kontrakt på ombyggnad av denförsta svenska ubåten för luftoberoende undervallensdrifl. Satsningenpå utveckling och försäljning av konvenUonellt framdrivna militära ubåtarfortsätter. Inom den civila delen pågår utveckling av delsystem förundervattensprodukfion av olja och gas på uppdrag av bl.a. norska oljebolag. Orderslockenbestår av fyra ubåtar lill den svenska marinen samt projekterings- ochlegouppdrag. (milj.kr.) "~~~ 1985 1984 Antal anställda 306 304 AB Kurorts verksamhet bildades . Bolaget bedriversjuk vårdande verksamhet. Aktiekapitalet tillsköts av dåvarande Kungl.Pensionsstyrelsen med medel från folkpensioneringsfonden. Bolagetssjukvårdande verksamhet består till övervägande del i medicinsk rehabiliteringoch utredningsverksamhet för de allmänna försäkringskassornas behov.Verksamheten bedrivs vid sjukhus i (231 platser). Genom dotterbolagetAB KuranstaU ombesöijs vården vid sjukhus iTranås med totalt 217 platser, samt 78 platser för patienter som själva betalarsin vård. var totalt 306 personer anställda ikoncernen. AB Kärnkraftutbildning () Skr. (milj.kr.) AB Kärnkraftutbildning () bildades och ärlokaliserat till Studsvik norr om i . ägs av de tre kraftföreiagen Slatens (), () och (). är personalstatenpå 80 tjänster men under höslen slås samman med Rådet förKärnkraflssäkerhel (RKS) då tiUkommer ca. svarar för simulalorlräning av kärnkraftverkensdrifipersonal. Eftersom kärnkraften drivs vid full effekt under så slor del avårel som möjligt får inte personalen tillfälle till träning av olikadriflförhåUanden. Det är viktigt atl skifllagen kommer så nära verkligheten sommöjligt och del gör de i någon av AKUs tre fullskalesimulatorer. Bl-simulatorn (BWR - Boiling Water Reactor) är en kopia avBarsebäcksverkets första reaktor. R3-simulatorn (PWR - Pressurized WaterReactor) är en kopia av tredje reaktor. F03-simulatorn (BWR) ären kopia av de två senasle reaktorerna och 3 som ärIvillingaggregat. håller regelbundet gmndkurser på upp till nio veckoroch återträ-ningskurser på 1 . Dessa består av simulatorträning,teoriundervisning och övningar. har också specialkurser för olikapersonalkategorier. Sammanlagi ger ca. Gmndkursen riktar sig fill personal under utbildning påkärnkraftverken med sikle på kontroUmmstjänst. De kan inte få sådan tjänst utanatl ha genomgått grundkurs vid och därefler den årliga ålerträningen. Vatje kurs kräver stora resurser vad gäller personal.Ungefär 40 tjänster ägnar sig åt atl planera och genomföra simulatorträningen.Övriga 40 tjänstemän ägnar sig ål administration, rit- och reprodukfion samttekniskt underhålls- och utvecklingsarbete. Invesleringar uppgick till ca. 30 milj. kr. Flera stora projekl pågår , bl.a. utbyte avhuvudfaktorer samt byle av processdatorer i kontroUrummen. Produktionen av nyaläromedel för 90-talets grundutbildningsprogram pågår också. I långlidsperspekfivel ligger atl utvecklakurssortimentet, Iräningsmeto-dik, läromedel och tekniska hjälpmedel. (milj.kr.) f985 1984 Anlal anställda 269 268 AB Landtransport administreras av och bedrivergenom dotterbolag åkeriverksamhel i , , och . Dotterbolagen, som lillsammans innehar ca. 190 fordon, äri stort sell sysselsalla i ASG trafiksystem. Koncernens investeringar i fordon uppgick till 8,7milj. Den fakturerade omsättningen uppgick tiU 89,8 milj. kr. (år1984 75,7 milj. innebärande en ökning med 14,1 milj. kr. Rörelseresultatet efter avskrivningar och finansiellaposter uppgick fill 2,1 milj. kr. (2,1). Efter bokslutsdispositioneroch skatt redovisar koncernen en nettovinst för årel om 0,4 milj. kr (år 19840,2). (milj.kr.) Räntenello(inkl. provisioner) Lantbmkskredit började sin verksamhet . BolagetskaU genom utlämnande av lån, huvudsakligen av långfrislig karaktär, medverkavid finansieringen av näringsförelag, vilkas verksamhet företrädesvis avserförädling eller distribution av produkler från jordbmk och skogsbruk,binäringar lill dessa samt också distribufion av förnödenheter till sammanäringsgrenar. Genom upplåning på kapitalmarknaden anskaffas medel förfinansieringsverksamheten. Bolagets akiier ägs till hätften av staten och iövrigt av jordbmkets föreningsrörelse, enskild handel och industri samlKooperaliva Förbundet. Såväl staten som övriga aktieägare har ställtgarantifonder fill bolagels förfogande. Upplåningen vid utgången av uppgick liU 2407,4milj. Nyupp låningen blev 285,0 milj. kr. och amorteringarna 261,8 milj. kr. Utlåningen utgjorde 2528,7 milj. kr. Nya lån utlämnades 75 under årel med 286,9 milj. kr. och amorteringar på låninflöt med 259,5 Skr. 1986/87: 20 milj. kr. De största grupperna av låntagareulgörs av förelag som driver handel med spannmål och lanlbmksmaskiner samtdärmed sammanhängande verksamhet, livsmedelsindustrier ochdistributionsförelag. Av årets överskott 19,1 milj. kr., har 14,6 milj. kr.avsatts till värdeminskningskontol för fordringar, som därefter uppgår tillsammanlagi 114,7 milj. kr. och utgör 4,av utlåningen. Till aklieägarna harutdelats 0,6 milj. kr. Bolagels konlorsadministraiion ombesörjs av Sverigesallmänna hypoieksbank, som ställt erforderlig personal och lokaler tillförfogande mot särskild ersättning. (milj.kr.) Liber är en koncern inom . Under år 1985drevs verksamheten inom moderbolaget i fyra produktområden-Förlag, Media, Allmänna förlaget och Utbildning. Som självsländiga dotterbolagdrevs , , Skrivab och Liber Syslems.Verksamheten bedrevs i huvudsak i , och . Resultatet före dispositioner uppgår lill -42 milj. kr. Liber Förlags omsättning uppgick till 83 milj. kr.Förlagsulgivningen inom ekonomi, data och management visar på fortsattaframgångar. Liber Trycks omsättning har, efter högkonjunkturen året1984, återgått tUl ett mer normalt läge och uppgick fiU 92 milj. kr. drivs tryckeriverksamheten idotterbolagsform, . uppgick Skrivabs omsättning till 109 milj.kr. balansomslutning minskade till326,0 milj. kr. Till slörsia delen beror detta på lägre kundfordringar samt på atl värdel av investeringarna i utvecklingsprojekt har skrivits ned. 1986/87: 20 1985/86*(milj. 1984/85(milj. 1985/86 2536 1984/85 2380 Regelbunden civU luftfart bedrivs f.n. på 39 flygplatser iSverige. På 7 av fiygplatserna förekommer endasl linjefart med lätta flygplan,s.k. Av de 39 flygplatserna drivs 14 av luftfartsverket,medan fem är militära flotuljflygplalser, där den civUa flygtrafikenadminislreras av luftfartsverket. Av övriga 20 flygplatser är åtla militäraövningsfält med huvudman och 11 kommunala flygplatser. Entrafikflygplats är privatägd. Luftfartsverkels trafikflygplatser är ,, , , , , , ,, , /, , samlÖrnsköldsvik. Verket förvaltar dessutom en allmänflygplals (). De fem flolliljflygplalserna där luftfartsverketadminislrerar den civila flygtrafiken är Halmslad, , , Ängelholmsaml . Verket har fyra huvuduppgifter. En av dessa är atl drivaoch förvaUa statens flygplatser för civil luftfart och svara för därmedsammanhängande verksamhet. Detta innefattar fömiom att bedriva verksamhel vid14 egna civila Irafikflygplatser även att ansvara för driflen avstationsområdena för den civila luftfarten, vid fem militära flygplatser, somenligt avtal mellan luftfartsverket och flygvapnet upplåtils för civil trafik. Den andra huvuduppgiften är all i fred svara förflygtrafikledning för såväl civil flygtrafik som militär flygverksamhet. Verketulför regelbundet flygtrafiktjänst på 34 platser i landet samt påytterligare etl anlal platser i samband med försvarsmaklens övningar. Häriingår också all samverka med försvarsmaklen i frågor som rör den militäraluftfartens tillgång till luftrummet och luftmmsreglering för andraförsvarsändamål. Den tredje huvuduppgiften är all ha lillsynen överflygsäkerheten för den civila luftfarten. sker genom att reglera,övervaka och siödja ulvecklingen av den civila luftfartens säkerhetssystem. Slutligenskall luftfarisverkel utföra vissa Irafikala myndighetsuppgifter inom områdenatransportreglering, transportförsörjning och iransportpla-nering. Här ingårockså alt medverka i det internationella luftfartssamarbelet påtransportförsörjningens och transportregleringens område, saml alt övervaka atlinlernationella överenskommelser lillämpas räll. dessutomsörja för beredskapsplanläggningen för den civila luftfarten un- Skr.1986/87:20 der beredskap och krig. Verkels kostnader läcks genom trafikavgifter, hyror ocharrenden m.m. Den civila luftfartens kostnadsansvar innebär bl.a. attluftfartsverket skall bedriva sin verksamhel så att ett överskott uppnås, sommoisvarar ränlekravet på del av staten tillskjutna invesleringskapilalel. Investeringarna finansieras med anslagsmedel, kommunalafinansieringsbidrag i särskilda fall när kommuner är kravslällare,rörelsemedel, arbetsmarknadsmedel samt finansieringsbidrag eller lån frånkunder och övriga intressenter saml genom upplåning via riksgäldskonlorel. Verksamheten under /86 På de statliga flygplatserna expedierades 11,5 milj.passagerare under /86, en ökning jämfört medverksamhelsårel 1984/85. Antalel landningar ökade jämfört med föregående åroch uppgick lill 314000. Om del skattade bortfallet till följd avarbetskonfliklen - totalt 700000 passagerare och 9600 landningar -läggs till 1984/Irafikutfall innebär del att ökningarna skulle ha varilca lägre i linjefart och chartertrafik för landningar och passagerare. I utrikes linjefart ökade anlalet passagerare ochanlalel landningar . 1 utrikes chartertrafik ökade anlalel passagerare med 11%lill 2,0 milj. Antalel landningar var 8100, en ökning jämförl medföregående budgelår. Anlalel landningar i taxi- och allmänflyg ökade iomfattning. Anlalet passagerare i taxiflyg uigjorde /86 30000. Den totala flygfrakten under /86uppgick till 84000 lon, vilket är en minskning jämfört med föregåendebudgelår. befordrades 21000 lon post, en ökning . lotala inläkler uppgick /86 lill 1247 milj. kr. vilket är en ökning med 195 milj.kr. eller jämfört med föregående år. Verkels inläkler är till slörsia delenflygtrafikberoende och beslår främst av landnings- och passageraravgifter,undervägsavgifler saml stationstjänstavgifter. De sisinämnda utgör avgifter förservice i form av incheckning, bagagehantering m.m. För flygföretag som bedriverinrikes, reguljär passagerartrafik lillämpas dessutom, sedan etl anlal år, entvådelad tariff. Denna består av en fast del och en rörlig del och ersätter devanliga landnings- och passageraravgifterna. Ovan angivna trafikavgifter, inklusive avgifter förhangarer och flyg plansparkering, utgjorde av de totala intäkterna. Bland övriga intäkter kan främsl nämnas hyres- och omsällningsinläkter, t. ex. för tax- free försäljning, bilparkeringsavgiftrer, reklamulhyrning m. m. samt ersätt ning för utförd flygtrafiktjänst åt flygvapnet. Kostnaderna uppgick totaltselt till 1 151 milj. kr. 1986/87:20 ökning med 167milj. Av de lotala kostnaderna uigjorde löner (inkl. socialaavgifter) drygl . Andra stora kostnadsposter är material, energikostnader,ersättningar lill andra myndigheter (, , flygvapnet m.fl.) samlkapitalkostnader (avskrivningar och räntekostnader). Räntekostnaderna utgjordeunder /86 ca 77 milj. kr. och avser ränla lill kommuner och andraexterna finansiärer på lUlskjutei investeringskapilal. Dessutom gjordesålerbelalning av lidigare ränie-skulder lill kommunerna på yllerligare 88 milj.kr. Överskottet,för inleverans tUl siaten, uigjorde därmed för /86 96 milj. kr. Detlamoisvarar av full förränlning. FuU förräntning av statskapitalet var ca181 milj. kr. Detotala investeringsutgifterna uppgick till 214 milj. kr. Av dessaavsåg 179 milj. kr. investeringar i flygplatser, 25 milj. kr. investeringar ianläggningar för flygtrafiktjänst en route och 10 milj. kr. i övrigainvesteringar för bl. a. huvudkontoret i . Genomsnittligtanlal anslällda (uUryckt som årsanställda) i luftfartsverket /86 2536, Eflerfråganpå flygresor beräknas öka i relativt snabb takt . långlidsbedömning med prognos över flygtrafikens utveckling kommerpassagerarantalet i inrikes linjefart atl öka med i genomsniu l.o.m. år1990, i linjefart och i chartertrafik med 4,. Enliglmolsvarande prognos över landningsfrekvensen kommer anlalet landningar iinrikes linjefart all öka med i genomsnitl t. o. m. och iulrikes linjefart och chartertrafik . Resullalulvecklingende närmasle budgetåren beräknas kunna öka väsentligl lill följd av gynnsamflygtrafikutveckUng, ökad försäljningsvolym i övrigt samt återhållsamhet påkostnadssidan. Resultatet för verksamhelsårel 1986/87 beräknas komma alt uppgåfill ca 155 milj. kr. och /88 lill ca 280 milj. kr. I och med utgångenav /87 skall luftfartsverket också vara helt skuldfria geniemotkommunerna. Produktivitetenberäknas kunna förbättras med genomsnittligt . () Skr. översikt 1985 1984 (milj, kr) (milj, kr.) Antal anställda 4752 4922 Bolaget startade sin verksamhet men malmbrytningförekom i . Från gick det försia malmtåget molNarvik i slulel av . var världensledande järnmalmsexportör. Under 1960-lalel ändrades strukturen på handeln medjärnmalm genom alt dels nya gruvor började brytas i bl.a. , Brasilienoch , dels stora hamnar och fartyg byggdes och dels nya stålprocessergenomfördes som ledde fram lill minskad efterfrågan på fosforrik malm, vilketi sin tur innebar all , som från starten levt högl på just den fosforrikamalmen, förlorade marknadsandelar. Strukturförändringarna inom främst den europeiskastålindustrin och den svåra konjunkturnedgången, som började vid millen av1970-talet, påverkade leveransmöjligheler och därmed dess ekonomi. Detförr så vinstgivande företagel har gåll med förlust-järnmalmen svarar för av intäkter. innebar docketl trendbrott och förelaget visade vinst. redovisar enytterligare resultatförbättring. Världsproduktionen av råslål ökade endast marginellt ellermed drygt I % . Det var främst stålproducenterna i Iredje världensom kunde notera högre kvantiteter. Inom EG visades totall en obetydlig ökningmed en större produklion i och Slorbrilannien, lillräckligl storför alt uppväga minskningar hos övriga medlemsländer. och redovisademarginella minskningar. De obetydliga förändringarna i stålproduktionen i världeninnebar i storl sett ett oförändrat malmbehov. Den internationella handeln medjärnmalm låg därför kvar på samma nivå som . toiala malmleveranser stannade vid 18,9 Ml,jämförl med 18,4 Ml . Ökningen fördelade sig jämnt mellan export- ochhemmamarknaden. ökade leveranser lill och marknaden utanförEuropa minskade utrymmet för leveranser lill EG, som sålunda sjönk med 0,6 Ml. Årets produklion uppgick till totalt 18,0 Ml (år 198415,4) färdiga pro- 80 dukter,varav 8,7 Mt (6,6) pellets och 0,1 Mt apatit. Andelen peUets Skr.1986/87:20 ökadesålunda från till av lotala produktionen. Lagervolymen minskade med 0,6Mt och uppgick fill 2,8 Mt. Koncernens rörelseintäkter ökade med 344 milj. kr. till3684 milj. kr. Av förändringen kan ca. 200 milj. kr. hänföras tillhögre leveranser och ändrad produktsammansättning, medan nettoeffekten av pris-och valulakursförändringar svarade för ca. 250 milj. kr. som såldes , ingick i koncernens omsättning med100 milj. kr. Koncernens rörelsekostnader sleg med 242 milj. kr. Rörelseresultat efter planenliga avskrivningar om 340milj. (330) blev 630 milj. kr. (539). Koncernens finansiella inläkler och kostnader uppgick tillnello 203 milj. kr. (6,0). Resultatet efter finansielll nelto uppgicktUl 833 milj. kr. (545). Koncernens investeringar uppgick till 252 milj. kr. (år1984 174) varav 143 milj. kr. hänförde sig lill , 73 milj. kr. lillMalmberget och 14 milj. kr. Anlalel anslällda i koncernen uppgick till4529 (föregående år 4774). Stabiliteten i slålkonjunkluren är alltjämt god.Ulvecklingen inom många av de stora slålkonsumerande sektorerna i näringslivetpekar mot fortsatt hög aktivitet, vilket skulle innebära bibehållenstålefterfrågan. Även om inte kan väntas bli någol uppgångsår förvärldsproduklionen i sin helhet, indikerar prognoserna en stålproduktion påungefär samma nivå som . räknar med i storl setl oförändrad försäljningsvolymår 1986. Priserna på järnmalm räknat i dollar kommer dock att sjunka med ellpar procent. Den sjunkande dollarkursen kompenseras till viss del av gjordaterminsaffärer. Den inhemska inflalionen kommer bara till begränsad del allkompenseras av produktivitetsförbättringar. Sammantaget innebär detla atl år1986 blir ell resultatmässigt sämre år än 1985. (milj.kr.) -49,8 -24,2 LuxorAB övertogs av siaten i samband med en finansiell Skr. 1986/87:20rekonstmktion av företaget. Företaget var lidigare familjeägt. De första serietillverkade radiomollagarna var rörmottagare förlångdistansmollagning och radio blev under aUa år fram lill TVs genombrott dendominerande produklen. svarar fortfarande för den slörsta delen avomsättningen. Persondatorns och industrielektroniks andel av omsättningen harsuccessivt ökal . År1984 sålde staten av silt aktieinnehav tUl Nokiakoncernen. Koncernensfakturerade försäljning uppgick lill 1215 milj. kr., vilket är en ökning med 7%jämförl med . Moderbolagels fakturerade försäljning ökade med 37 milj.kr. eller och uppgick till 1078 milj. kr. Exportandelen inom koncernen var53% jämfört . Koncernensresultat före boksluisdisposUioner och skatt uppgick till -50 milj. kr. Efterjusiering för exiraordinära kosinader i samband med ralionaliseringar blevresultatet -38 milj, kr. Moderbolagelsresultat efter jusleringar uppgick lill -35 milj. kr. (47). Moderbolagetsinköp från andra koncernföretag uppgick till av del toialainköpsvärdet. Moderbolagels försäljning lill andra koncernförelag utgjorde 29%av fakturerad försäljning. Avkastningenpä det i koncernen genomsnittligt arbetande kapitalet efterjuslering för ickeräntebärande skulder uppgick till (). Luxorkoncernensegna kapUal inkl. obeskattade reserver uppgick per lill228 milj. kr., vilkel efterjuslering för latent skalt innebar en soliditet på23 % (). Detoiala investeringarna uppgick till 20 milj. kr. ), varavhuvuddelen utgjordes av ralionaliseringsinvesteringar inom produktionen. Underåret har Nokiakoncernens 70-procentiga ägande i sin helhet koncentrerats lillSalora Oy för att bäitre överensstämma med den affärsmässiga organisationen.De reslerande ägs som tidigare av svenska staten. Föralt bäitre använda resurserna inom industrigruppen har en omorganisaliongjorts, så atl Salora/numera operaiivt och organisatoriskt harsamordnals. Affärsverksamheten är uppdelad i fem resultatenheter. /är verksam inom produktlinjernaKonsumentelektronik, Satellit, Industrielektronik och Datorer. Resultatutvecklingenunder blev således negaliv. Marknadsutvecklingen inom huvudområdenaKonsumentelektronik, Satellit och Datorer kännetecknades av en ökadkonkurtens, som medförde störte press på priser och lönsamhet. varspecielll utmärkande för Daiorer. Verksamhelen inom Induslrieleklronikhar fortsatt att utvecklas positivi. Föratl bälire kunna bemöta hårdnande konkurrens har beslut fatlats att sammanföra Datorers marknadsföring och produktulveckling med . Den nya enheten heler Informa lion Syslems. (milj.kr.) Anlal anställda O O Nordiska Salellilaktiebolagel ägs lill av svenskastaten och fill av . Bolagel har till uppgift all utveckla,lillverka, upphandla, försälja och svara för drift av satellitsystem. Denärmare förutsättningarna för bolagets verksamhel regleras genomöverenskommelsen mellan och regeringar omsamarbele på telesatellilområdel saml underavial därtill. Överenskommelseninnebär atl parterna skall inleda elt organiserat samarbele med sikle på allgemensaml bygga upp kompetens, kunnande och induslriell konkurrensförmåga inomområdel och dra fördelar av de prakliska tillämpningar som satellitteknikenmöjliggör. Samarbelel skall bedrivas inom ramen för ell konsortium. NordiskaTelesalellilkonsorliet (NTK). NTK skall enligl sina stadgar ha fyra organ,nämligen församlingen, slyrelsen, "InköpsbolagetDrifibolagei" (Nordiska Telesalellitakliebolagel, Notelsat). Nordiska Salellilaktiebolagel skall, inom fastställdatids- och koslnadsramar, upphandla den s.k. och sälla den idrift i bana, upphandla jordsegmenl samt i övrigl i samverkan med Notelsat hadet samlade ansvaret för genomförandet av Tele-X-programmel enligl ell särskiltprojektavtal. Notelsat ägs lill lika delar av de svenska och norska televerken.Om Tele-X efter experimentfasen övergår i preoperativl eller operaiivi brukskall bolagel överiåla Tele-X-salelliten till Notelsat. Nordiska Satelliiaktiebolagels verksamhel regleras närmaregenom etl särskilt Akiieägaravtal och genom ell av de svenska och norskaregeringarna förelagt kontrakt mellan Svenska rymdaktiebolagel ochInköpsbolaget. Enligl avlalet åtar sig Rymdbolaget alt utveckla och upphandlasatellitsystemet Tele-X med lillhörande ulrustning för jordsegmenlei, allIräffa avtal om placering av satelliten i bana samt att utföra kontroll avsatelliten i bana liksom atl tillsammans med Notelsat ombesörja projektledningför Tele-X-projeklel. Medel för att täcka Inköpsbolagels kostnader föruppdraget lill Rymdbolaget tillskjuis som ägartillskott av ägarna i relationlill aktieinnehavet. Tele-X-arbetel har fortskridit i huvudsakenligl plan, men arbelet med rakelen har försenats och satelliten beräknasskjulas upp 83 Projektet beräknas kunna genomföras inom den ursprungli- Skr.1986/87: 20 gen avtalade ramen 1,3 milj. kr. Nordiska Telesatellitaktiebolaget (NOTELSAT) (milj.kr.) Historik, syfle och verksamhelsinriklning De svenska och norska regeringarna har den 11 april 1983tecknat en överenskommelse om samarbete mellan och påtelesatellilområdel. Samarbetet skall ske inom ramen för etl konsortium,benämnl Nordiska Telesatellilkonsortiel. Stadgar för konsortiet har faststäUlsav de båda regeringarna. Syftet med samarbetet är bl.a. att ge televerkenmöjlighet lill kompetensuppbyggnad och atl vidareutveckla användningen avtelesatelliter. Enligt stadgama skall bl.a. elt driftbolag etableras, somskall ägas av ländernas teleförvaltningar och ha till uppgifl att varaverkslällande organ i del framtida samarbetet om operativa telesalellitprojekl.För detta ändamål har NOTELSAT, Nordiska Telesatellitaktiebolaget, bildals,Enligl bolagsordningen skall bolaget ha till föremål för sin verksamhet altutveckla, upphandla, försälja och svara för drift av telesalellitsyslem samlall ulöva annan därmed förenlig verksamhet. Aktierna i bolaget skall tillsvidare ägas av de svenska och norska teleförvaltningarna till likadelar. I samarbetet skall TELE-X-systemel ingå som ett förstaprojekt. NOTELSAT har under årel anställt ytterligare 2 personervid sill huvudkontor i . Personalstyrkan uppgår lill 9personer. För alt underlätta konlaklerna med norska och norskaföretag/ institutioner har en sådan ordning vaUs att bolagets viceverkställande direkiör delar arbetsveckan mellan och . NOTELSAT har i samarbele med Rymdbolaget och tillsammansmed represenlanler för de båda televerken deltagit i uppföljningsarbetet införleverans av TELE-X-syslemels jordsegment.