prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — hävdar atl en förtida avvecklingav kärnkraf ten skulle fä lill följd att stora delar av energiforskningssatsningarna inte 46 hinnermogna ut i ny teknik till dess tekniken behövs. Vid en sådan Prop. 1986/87:159 avveckling av kärnkraften bör den statliga energiforskningssatsningen därförkompletteras på vissa områden. anför att forskning ochteknikutveckling måste stödjas för att göra det möjligt att avveckla kärnkraften.Kommunerna bör som företrädare för elanvändarna få inflytande över forskningenoch teknikutvecklingen. Synpunkter på olika energislags roller anser att ytteriigare vattenkraft bör byggas uti samband med en kärnkraftavveckling. En förstudie avseende utbyggnad av någonav de återstående älvarna bör påbörjas . , och Elektrikerförbundetföreslår att beslut fattas om att med modern, varsam teknik bygga ut enav de stora norrlandsälvarna. anser att en förstudieför utbyggnad av en eller två älvar bör genomföras för all minska ledfidernavid ett eventuellt beslut om utbyggnad. anser atl kärnkraftavvecklingensvårligen kan utan en väsentlig insats av ny vatlenkraftsutbyggnad. Även , , och är positiva lill en utbyggnad avvattenkraften. () påpekar alt etl något ökatelpris och annorlunda betalningsprinciper ökar potentialen för minikraftverk.LRF anser atl vattenkraft sammantaget bör kunna ge ett tillskott av 5 TWhel/år. anser att man i det längsta börundvika att orörda älvar exploateras. Alvräddarnas samorganisation understryker att de fåälvsträckor som ännu återstår är för värdefulla för att offras förkraftproduktion. Älvarnas miljövärden och de väldiga irreparabla skadornamotiverar enligt Älvräddarnas samorganisation inte på något sätl ytteriigareutbyggnader över . motsätter sig också utbyggnad av deorörda älvarna. betonar att någon vattenkraftutbyggnadutöver beslutade inte kan komma i fråga från fiskets synpunkt. framhåller atl möjliga tillskott avvindkraft, små vattenkraftverk, vattenkraftutbyggnad utöver gällande plan ochannan ny teknik är små. anser atl storskalig utbyggnad avstora vindkraftverk kräver etl par decennier för att man skall få tillräcklig erfarenhet av fullskaliga demonstrationsanläggningar. ' i,o«r/?n<. ?iO'''f/'Sf''påpekar att en koncentrerad vindkrafisutbyggnadtill Prop. 1986/87: 159 öppna jordbruksområden såsom och Hallandoundgängligen skulle föra med sig konsekvenser för lantbruket och framföralltför lantbruksmiljön. Lantbruksstyrelsen framhåller därför betydelsen av atlgod planering föregår beslut om i vilka regioner vindkraftutbyggnad skallgenomföras. () gör tolkningen attutredningen utgår från atl vindkraft skall produceras i små vindkraftverk. LRFmenar dock att vindkraftverk i samma storieksordning som verken i Maglarp ochNäsudden klart bör vara atl föredra ur både ekonomisk och miljömässigsynvinkel. LRF anser att /år vindkraft bör byggas innan kolkon-densverkanläggs, även om de senare kalkylmässigt skulle ge något lägre elproduklionskostnader. förordar en snabb utbyggnadav vindkraftverken. Såväl små som större anläggningar bör byggas och gesstörre investeringsbidrag. Anslutning till nätet bör underlättas. a. Sveriges Energiföreningars Riksorganisationförordar utbyggnad av vindkraft. påpekar att vindkraften harvisat sig vara väsentligt dyrare än kärnkraften. Etl problem med vindkraftenär också alt man måste ha reservförsörjning för vindstilla eller otillräckligvind. Mänga remissinstanser har framhållit kraftvärmens fördelarjämfört med kondensproduklion. anser atl rapportensbedömning av utbyggnadsmöjligheterna för fiärrvärme kan ha resulterat i enalltför låg uppskattning av möjligheterna till ytterligare utbyggnad avkraftvärme. Vidare framhåller föreningen bl. a. att nuvarande prissättning avel utgör ett hinder för utbyggnad av kraflvärmeverk. anser alt kraftvärme börbyggas ut så atl den kan ersätta ytteriigare 1-3 kärnreaktorer.Utöver konventionella kraftvärmeverk bör man satsa på små anläggningar och detlai synnerhet inom områden som täcks av del växande naturgasnätet. () föreslår alt ett kraftvärmerådinrättas för att möjliggöra ökad elproduktion i kraftvärme- och mottrycksverkoch för att förhindra kondenskraft. I rådet bör bl. a. ingå representanter för producenteroch leverantörer av biobränslen. säger att gemensam produktion avel och värme måste stimuleras genom att ge kommunerna bättre incitament attmedverka. anser attnågon nämnvärd ökning av produktionen av mottryckskraft inom branschen intekan väntas under det närmaste decenniet. 1986/87: 159 Ei\\i&. planverket skulle den massiva insats av kolkondenskraft,som skulle bli följden i det avvecklingsalternativ som utredningen skisseratför den närmaste tioårsperioden, innebära en kraftig låsning för lång tidframåt till ett enda energislag - dessutom importerat - och till dagens teknik. anger atl potentialen för kolkondens begränsasfrämst av utbyggnadstiden och tiden för att utveckla ny miljövänligare teknik. Sveriges Energiföreningars ser hellre attdriften i kärnkraftverken fortsätter än att man bygger stora kolkondensverksom likt kärnkraften spärrar andra alternativ. Kärnkraften bör avvecklas i dentakt främst vind- och mottrycksverk kan byggas ut. Liknande synpunkter framförs av Kraftsam. Kraftsam menaratt utredningen förefaller ha en alltför optimistisk syn på möjligheten altsnabbt kunna bygga l.ex. Irycksatla fluidiserade bäddar för kolförbränning.Kraftsam anser att ett utvecklingsprogram för avancerad kolanvändning måsteinledas omgående, så att man i slutet av 90-lalet rätt kan värdera vilkenteknik som är den mest lämpliga i nya större anläggningar. () pekar pä problemet atl svenskindustri inle har kapacitet atl parallellt bygga ett stort antal slora kolkondensanlägg-ningar.Enda möjligheten är då atl beställa av utländska leverantörer. LO föreslår attstaten lägger ut beställningar på en eller elt par demonstrations-anläggningarför kolkondens i full skala, det vill säga storleksordningen 300-600 MW el.Grafiska Fackförbundet stöder denna tanke. Enligt LO:s uppfattning bör kolkondensanläggningari första hand uppföras på de platser där det finns kärnkraftverk. anser attförbrännings- och re-ningslekniken är sådan alt anledning icke finnsall hålla tillbaka byggandet av nya kolkraftverk. och Tjänstemännens Centralorganisationanser att ny teknik för kolförgasning och kolförbränning måste få testas i fullskalean-läggningarinnan ersätlningsproduktion i form av kolkondens byggs. uttalar att om vi väljer attersätta huvuddelen av det svenska kärnkraftprogrammel med kolkondensverk är detett föga framsynt handlingssätt i elt globall perspektiv. påpekar all eneventuellt ökad andel naturgas i vår energiförsörjning kan komma att ställakrav på särskilda beredskapsåtgärder. anser att naturgasens roll vid enkärnkraftavveckling bör behandlas mer ingående än vad som gjorts i rapporten.Förutom möjligheten till elproduktion i kondens och/eller kraftvärmeanläggningarbör gasens möjligheter som substitut för el belysas. () föreslår en balanseradintroduktion av naturgas. Det är emellertid enligt LO viktigt att inte leda inlandet i etl beroende 4 1986/87. uttalar att en mera storskalig introduk- Prop.1986/87: 159 fion av naturgas inle får ersätta en fortsatt satsning påbiobränslen, solvärme och vindkrafi. anser att förutsättningarna för en naturgasbaseradkraftproduktion än så länge är osäkra. Prisfrågan kommer att bli avgörande förom den kan bli ett realistiskt alternativ. anser att möjligheten altanvända naturgas för produktion av kraftvärme i små och medelstora enheterförefaller intressant. menar att naturgasen beskrivs välkortfattat och delvis även missvisande, bl. a. genom en alltför statisk syn påsamspelsmöjligheterna mellan olika energiformer. Vidare anser föreningen attstatsmakterna bör korrigera naturgasskatlen och vara vaksamma på hur miljöpolitikensregelverk utformas så att inle detta genom hårdare krav på naturgasenmissgynnar denna. har gjort en bedömning som visar att det frånoch med mitten av 1990-lalet är möjligt att med hjälp av naturgas ersätta ochproducera elektricitet motsvarande en tredjedel av den elektricitet somproduceras i kärnkraftverken . anser all mycket talar för alt enstrategi för svensk utveckling och användning av bränslecellteknik bör utformasunder . , som anser atl de fossila bränslenabör minimie-ras, uttalar atl av dessa är naturgas all föredra både när delgäller utsläpp av koldioxid och försurande ämnen. OK påpekar att den rådande relativt lågaoljeprisnivån är elt uttryck för den goda tillgången på olja nu och framöver.Försörjnings-tryggheten för olja har förbättrats . Lantbruksstyrelsen anser att behoven av areal förenergiproduktion bör klargöras i så god tid atl andra åtgärder för att lösajordbrukets överskotts-problem kan anpassas. menar att energiskog framstår som eninhemsk energikälla med stor potential. geologiska undersökning anser alt torven urförnyelsesynpunkt bör jämställas med flis och ved, eftersom arealerna kananvändas för produktion av flis och ved efter torvbrytningens slut. Svenska Lantarbetareförbundei framhåller möjligheterna attodla energiskog och andra energigrödor. Produktionen sker på landsbygden därdet råder en svag arbetsmarknad. () anser att utredningenkraftigt har underskattat biobränslenas möjligheter vid en kärnkraftavveckling. naden kan tillföras ytterligare 21, 47 och biobränslen , 2000 50 och 2010.En förutsäuning för detla är atl kärnkraftavvecklingen inleds sä Prop. 1986/87:159 snart som möjligt och alt avvecklingen sedan sker successivt . LRF anser atl sett över en längre tidsperiod torde inle framtag-ningskostnadernaför biobränslen behöva öka. LRF delar alltså inle utredningens uppfattning attbiobränslepriserna i princip kommer atl följa samma kostnadsutveckling som deimporterade bränslena. anser att bioenergin är den slorainhemska möjligheten atl ersätta kärnkraften. Under förutsättning aUmarknads-utrymmet utvecklas i en för bioenergin gynnsam takt kan lill 1995 bio-bränsleproduklionenöka med , med ytteriigare och till 2010 ytterligare35 TWh, sammanlaget . För att nä stora mängder till fördelaktigakostnader och med positiva miljöeffekter krävs en tidig start och samordnadesatsningar från ett slort antal intressenter. Detla kan inte åstadkommas utanen målmedveten och framför allt konsekvent genomförd energipolitik. anser atl höjda elpriser mycket litetkommer att påverka skogsbränslemarknaden. anser attalternativen till kärnkraft inte får baseras pä orealistiska antaganden såsomskett i Expertgruppens kapitel F vad gäller tillgången på trädbränslen. Endasten mindre ökning av uttaget jämfört med dagsläget är möjligt såvida inleavverkningarna ökar kraftigt. Energiskogsodling befinner sig ännu på experimentstadietoch torde inom överskådlig tid ge endast ett marginellt bidrag lill den svenskaenergiförsörjningen. menar alt torv och flis betingar förhöga priser för all kunna konkurrera på bred front med andra bränslen förkraftproduktion. För produktion av värme är situationen gynnsammare för deinhemska bränslena eftersom dessa är befriade från skatt. Expandic anser atl importerad träflis kan vara ettintressant alternativ till kol eller olja. () anför att de i utredningenredovisade underlagen anger kostnader för solvärmeteknik som är högre än vadsom framkommit inom BFR:s experimentbyggandsprogram. BFR anser atl godaframsteg har gjorts inom sol värmetekniken. kan gruppcentraler med säsongslagradsolvärme bli ekonomiskt möjliga för småhusområden. anser atl solkraflinte är etl realistiskt alternativ lill kärnkraft. anser all staten för attminska effektbehovet bör stimulera utveckling av bränsledrivna värmepumpar somkan ersätta dagens eldrivna värmepumpar i större anläggningar. frarr\hå\\er ()fördelarna med värmepumpar! BFR understrykeratt el produceradi kraftverk försedda med höggradigrening och utnyttjad för uppvärmning genom Prop. 1986/87: 159 avanceradvärmepumpsteknik är en av de mest miljövänliga och energiekonomiskalösningarna på uppvärmningsbehoven. 4.3 Omställningar i energisystemet Etlflertal remissinstanser betonar alt del måste finnas ersättande kraftproduktiontillgänglig innan några kärnkraftsblock börjar ställas av. Vattenfallframhåller alt tillräcklig ny elproduktions- och överföringskapacitet måste halagils i drift innan något kärnkraftsblock tas ur drift. erfarenheterfrån elbristsituationer har visat all de kostnader som samhället åsamkas vid enelbrist vida överstiger de kostnader som erhålls om produktionssystemet undernågon period har en något för hög kapacitet. Ledtidenför ny produktion och överföring är myckel lång, ofta mer än 10 är inräknat tidför lokaliserings- och tillståndsfrågor. Det är enligt mycketviktigt att tiden för konkreta projekt kan förkortas genom al» anläggningar fårprojekteras och tillstånd skaffas innan investeringsbeslut fattas. anser att den nybyggnad av elproduktion som kommer atlbehövas vid en kärnkraflavveckling bör komma från flera olika kraftslag ochtillämpa modern teknologi. Föreningenför Industriell Elteknik framhåller atl elt eventuellt ersättningssystem intefår ge avkall på den störningssäkerhet och den närkvalitet som nuvarande systemhar. Någraremissinstanser menar all när man inför kärnkraftavvecklingen skall bygga omenergisystemet, skall man tillse alt det blir mera flexibelt och mindre sårbartän det nuvarande. föreslår en utbyggnad till stor delbaserad på inhemska bränslen. Även betonar användningen av förnybaraenergislag. Försvaretsforskningsanstalt uttalar atl kärnkraflavvecklingen ger tillfälle till attgöra elsystemet mindre sårbart bl. a. genom möjligheten att få till stånd enstörre andel elproduktion i närheten av förbrukarna. Iexpertgruppens rapport utgör den nu gällande avvecklingsplanen utgångspunktför analysen. Mot detta alternativ - referensalternativet -ställs olikautformningar av en tidigareläggning av kärnkraftavvecklingen. I snabbavvecklingsahernativetantas att några eller samtliga kärnkraftverk tas ur drift inom loppet av 2 år.Ett annat alternafiv är avveckling , det vill säga fram lill år 1997.Expertgruppen diskuterar också elt fall där avvecklingen p/aneras och genomförsunder perioden 19872005. Vattenfallanser att allernafiven är väl valda för översiktliga bedömning ar. Däremot är analyserna inte tillräckligt ingående för de nödvändiga långsiktiga besluten. Verket understryker behovet av ett omfattande och 52 betydligtmer detaljerat arbete för all planera den framlida el- och energi- Prop.1986/87: 159 försörjningen inför en förtida avveckling av kärnkraften. Även () anser att alternativen ärväl valda, men all analyserna inte är tillräckligt ingående för att kunnautgöra underlag för erforderiiga beslut. Beträffande en tidigareläggning av kärnkraften anserVattenfall att en snabbavveckling inom etl par är av all kärnkraft inle ärmöjlig att genomföra. Elförsörjningen skulle ej kunna under sädanaförhållanden. anser aU en avveckling fill inte hellerär möjlig alt genomföra utan mycket höga kostnader och omfattande störningarför samhället. En sådan tidplan skulle kräva omedelbara beslut om omfattandeutbyggnad av kolkondens med konventionell teknik. De tillskott från annan nykraftproduktion som kan påräknas är begränsade. bedömer det intemöjligt att kunna ta i drift tillräcklig produktionskapacitet till år 1997.Denna bedömning grundar sig på gällande lagstiftning för miljö ochtillståndsprövning saml en bedömning av lillgängliga resurser för planering,projektering och byggande. Kraftsam påpekar atl den tillgängligaproduktionskapaciteten är ca /år utan kärnkraft. Under torrårbegränsas denna kapacitet till /år. Kraftsam menar att ensnabbavveckling i praktiken inle är möjlig. Föreningen anför: "Man kanföreställa sig vilka problem som skulle uppkomma om man ej skulle få användaelvärme ulan tidsmässiga möjligheteratt skaffa nägon alternativuppvärmningsform. Även en kraftig höjning av elpriserna för att reducerakonsumtionen skulle skapa stora problem (säg t. ex. en 3-10 faldiguppvärmningskostnad, dvs 18-60 tkr/år i stället för 6 tkr/år för enelvärmekund). framhåller som sin mening altbeskrivningen av snabbavvecklingsalternativet inte ger en gripbar bild av vadsom verkligen fordras. Förbundet anför alt anpassningssvårigheterna lillkraftigt och snabbt höjda elpriser är otillfredsställande belyst. I remissvarenfrån branschföreningarna visas däremot de utomordentligt negativa konsekvenserna,vilka skulle drabba den elintensiva produktionen vid en snabb avveckling. Alternativet med snabbavvecklingen antingen av enbartBarsebäcksverket eller av hela kärnkraften kommer enligt förbundet atl krävaen styrning av energianvändningen som inte har någon motsvarighet i denindustrialiserade väriden. Detta har enligt förbundets mening inte hellerblivit analyserat i de av energirådel initierade utredningarna. Beträffande förtida avveckling av kärnkraften framhållerOskars hamnsverkets (): "OKG har koncessioner att driva de tre kärnkraftaggregaten i fram till och med . OKG ser inga tecken på att säkerhetsmässiga faktorer skulle innebära att något av aggregaten behöver stoppas . Ekonomiska bedömningar visar alt det för OKG:s anläggningar är lönsamt atl göra även stora komponentby ten och ombyggnader, som kan vara motiverade av säkerhets- eller drifl- fillgänglighetsskäl, i stället för att upphöra med driften. Enligt OKG:s bedömning skulle en avveckling av inne bära en kapitalförstöring och innebära ökade kostnader för elproduktion åt 53 Hur slora de företagsekonomiska kostnaderna av en för Prop.1986/87: 159 tidigavveckling skulle bli kan dock inle anges ." vad entidig avveckling kan vidare enligt OKG leda lill brist på bl. skiftgåendepersonal och specialister pä reaktorsäkerhet, strålskydd och Aktionsgruppen , Folkkampanjen mot kärnkraft ochkärnvapen. , de gröna och hävdari sitt gemensamma yttrande atl det går atl snabbt ersätta den elenergi och eleffekt,som de svenska kärnkraftverken bidrar med, med en kombination av följandeåtgärder: - befintlig reservkapacilelav mottrycks-, oljekondens- och gasturbinge-nererad elenergi tages i bruk efterbehov, - eluppvärmningav bostäder och lokaler ersattes med bränsleeldning där utrustning för dettafinnes. I de bostäder och lokaler som enbart har direktverkande elvärmeinstalleras andra uppvärmningssystem möjligt, - urkoppling avelpannor för fiärrvärme, - viss elimport, - energirådgivnings-och besparingskampanjer inom industrier och hushåll och ändring avskattesatser och tariffer för elenergi och övriga energiformer för att minskaelförbrukningen med . 6 Effekter av en kärnkraftavveckling på samhällsekonomioch miljö 6.1 Konsekvenser för samhällsekonomin Ett slort antal remissinsatanser tar upp olika frågorrörande de allmänna konsekvenserna för samhällsekonomin av en tidigarelagdkärnkraftavveckling. Den vanligaste bedömningen är att en snabb avveckling gersvära konsekvenser för miljö, hälsa och ekonomi. , överstyrelsen för civilberedskap. , , , , Kraflsam, statens industriverk, In-genjörsvelenskapsakademien,statens pris- och kartellnämnd. , statensenergiverk och . Motsatt uppfattning hävdas av Aktionsgruppen , Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen. , degröna och . (lUI) betonar atl desamhällsekonomiska konsekvenserna givetvis blir större ju närmare i liden manflyttar avvecklingen och ju större kapacitet som avvecklas . lUlmenaratt svårigheterna att upprätthålla samhällsekonomisk balans vid enförtida avveckling väsentligt underskattas i utredningen. Det är enligt statens energiverk uppenbart att kostnadernaför samhället blir större om avvecklingen forceras än om kärnkraftverken kan utnyttjas 54 som längsttill 2010. Del går inte att nu ange tidsåtgången för att uppnå Prop.1986/87: 159 goda lösningar. Expertgruppen visar att är en mycket korttid. En avveckling skulle enligt medsäkerhet försvåra möjligheterna till framtidsinriktade lösningar. Enligt torde varje års tidigareläggning avkärnkraftens avveckling innebära kostnadsökningar på 15 a /år,vilket är ungefär lika mycket som kraftindustrins samlade produktionskostnaderi dag. En avveckling fill skulle utöver höga kostnader enligt Vauen-fallinnebära så stora påfrestningar på samhället att de kan liknas vid effekternaav svära kriser. liksom hävdar attavvecklingen av kärnkraften i stället bör ske så nära som möjligt.Det ger lägre kostnader för samhället, större möjligheter för elkunderna attanpassa sig och större möjligheter för svensk tillverkande industri att delta iutvecklingen av ny energiteknik och därmed få internationell konkurrenskraftinom området. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) anför att eftersom sloradelar av exportindustrin är beroende av elenergi skulle de kraftigt höjdaelpriserna totalt sett snarare leda till en försämrad konkurrenssituation försvensk exportindustri. Även den i sig inte elberoende industrin skulle få ökadekostnader för bl. a. insatsvaror. Likaså torde krav på löneökningar som kompensationfor bl. a. högre elpriser inle kunna undvikas med åtföljande effekter påinflationen.Såväl direkta som indirekta effekter på inflationen avelprishöjningar med lönekoslnadsökningar leder till ytterligareförsämring av exportindustrins konkurrensförmåga med effekt på betalningsbalansen,sysselsättningen m. m. Den begränsade analys som gjorts är således enligt SPK:smening alltför enkel. Speciellt har frågan om effekterna på lönebildningentroligtvis underskattats. (milövårdsprogrammet) menar att eltsnabbt beslut om avveckling, och avveckling i takt med atl ny produktion och effekliviseringgenomförs, ger minsta ekonomiska konsekvenser. Det är såväl miljömässigt somekonomiskt möjligt att avveckla kärnkraften snabbare än vad som planerats. pekar på risken för att tillgång påarbetskraft, vissa byggnadsmaterial, m.m. kan försvåra genomförandet av energisparåtgär-derom de måsle göras . Om åtgärderna får planeras ochgenomföras på blir de i stället positiva för samhällsekonomin. Negativa effekter på handelsbalansen (utöver vad somföljer av direkta branschkonsekvensstudier) påpekar bl. a. , som anför att vid en förtida avveckling till 1997kommer handelsbalansen atl direkt försämras med enbart pågrund av all bränsleimporten blir dyrare. framför liknande synpunkter och tillägger, attbytesbalansen dessutom kommer att utsättas för påfrestningar genom dels ulslagning av tung industri, dels den nedgång i hushållens sparande som inkomstminsk ningen för hushållen torde föra med sig. SPK saknaren bedömning av konsekvenserna av konkurrentsländers Prop. 1986/87: 159agerande i kärnkraftfrågan, något som också är av betydelse för den svenskaindustrins konkurrenskraft. Aktionsgruppen stoppa NU, Folkkampanjen mot kärnkraft ochkärnvapen, Miljöförbundei, de gröna och Socialistiska partietuttalar beträffande en avveckling av kärnkraften att fördelarna församhällsekonomin och miljön kan förväntas bli störte än nackdelarna, som intebehöver bli allvariiga. Cirka 20 remissinstanser kommenterar expertrådets analyserav konsekvenserna av en förtida avveckling på industriutvecklingen ochsysselsättningen. Remissinstanserna, bl. a. statens industriverk (SIND),(), geologiska undersökning (SGU), (lUI), Jernkonloret, (), (), (),och Kemikonloret redovisar synpunkter på delsexpertrådets (och ) analysmetoder i stort, dels bedömningar överutvecklingen i olika delbranscher och av sysselsättningsaspekter. I sina bedömningar över industriutvecklingen utgårflertalet remissinstanser från utgångspunkten i expertrådets och energiverkelsanalys att elpriserna kommer att fördubblas. Etl par av industrins organisationer är kritiska mot deanalysmetoder som tillämpats av expertrådet och . De anser attanalysen har en alltför hög aggregeringsnivå. "I statens energiverks bedömningar i ovan nämndarapport finns förvånansvärt nog inte några likheter med de slutsatser, som deli branschen initierade konsultföretaget redovisat. Förklaringen tycks främstvara att de modellkörningar som genomförts blivit bestämmande för verketsbedömning. Båda de modeller som utnyttjats av statens energiverk, FFE-respektiveMARKAL-modellen, arbetar på en hög aggregeringsnivå. I MARKAL-modellen ärindustrins energiförbrukning uppdelad på fem branscher.