prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Dentekniska och industriella utvecklingen går myckel snabbt inominformationsteknologin (IT). För de statliga stödinsatserna har STU en cenlralroll när det gäller alt initiera målinriktad forskning inom lillhörandeområden, bl. a. datavetenskap, kommunikationsteknik och signalbehandling, tal-och bildbehandling samt reglerteknik. Jag har inom detta anslag för budgetåret1987/88 beräknat 11,5 9 1986/87. milj.kr.- uiöver STU:s basförslag - för ökade salsningar inom Prop. 1986/87:74denna forskning som utgör delprogrammet IT3. Målinriktad forskning, i ellnationellt informalionsteknologiprogram. Den närmare inriktningen ochomfattningen av STU:s insatser inom informationsteknologiområdetredovisas i milt förslag till etl nationellt informationsteknologiprogramunder avsnitt 10.2. Svenskinduslri måsle även i framliden bygga sin styrka pä alt Verkstads-effektivtanvända ny teknik. Verkstadstekniken år mitl uppe i en teknik period avgenomgripande förändringar. Radikalt nya högaulomaliserade och flexiblaproduktionssystem (FMS) kan helt förändra konkurtensförhållandena inombranschen. STU:s insalser bör främst inriktas mot alt påskynda all integreradeinformalions- och produktionssystem i verkstadsföretagen införs och atterfarenheler av denna nya teknik sprids även till andra företag än de stora ochresursstarka. Vidare bör STU främja utvecklingen av en kvalificeradteknisk-vetenskaplig bas inom nyckelområden för utvecklingen av framtidaproduktionssystem. STU:s stöd inom det verkstads-tekniska områdel är omfallandeoch jag har beräknat medel för en fortsall kraftfull insals inom detta områdeenligl STU:s basförslag. STU:smaieriallekniska insalser spänner över flera teknikområ- Materialteknik den medhuvudinriktning på konstruktionsmaterial för främst verkstads- ochbyggnadsindsutrin. Satsningarna genomförs lill stor del i form av program isamverkan mellan företag, högskolor och forskningsinstitut. Industrinsmedverkan i finansieringen är belydande, även i vissa forskningsinriktadeprogram. STU:s FoU-insalser har i ökad usträckning inriktats på material förmer kvalificerade tillämpningar. Denna inrikining bör fortsätta även . Utöver de FoU-insatser som STU har föreslagit i sitlbasallernativ, harjag beräknai medel för en försiärkning av den alltför smalaFoU-basen inom nya materialområden, främst polymera maierial och keramer. Statsministernhar lidigare i proposilionen om forskning Bioteknik berört behovet avinsatser inom biotekniken. Internationellt ulvecklas forskningen inomgrundläggande vetenskaper och teknologier mycket snabbt. befinner sigden moderna biotekniken industriellt i ett tidigt utvecklingsskede. IndusirinsFoU-insatser inom bioteknikområdel har ökal mycket snabbt under 1980-lalel. Föratl ge en lillräcklig bas för en forlsall ökning av industrins FoU-insalserkrävs en fortsatt utbyggnad av den slatliga biolekniska forskningen.Förstärkningarna bör inriklas på svenska styrkeområden och påutvecklingsintensiva områden av strategisk betydelse för en framtidaindustriell utveckling. STU bör således även i fortsättningen salsa på genteknik(cell- och molekylärbiologi) och bioteknisk separationsteknik saml öka sinainsatser inom områdena animal cellodling och protein (studier avsambandet mellan proteiners siruktur och funktion). Jag har beräknat medel fören successiv ökning av insatserna inom bioteknikområdet i enlighet med vad STUhar föreslagil i silt basförslag. Tyngdpunkten kommer liksom för innevarandetreårsperiod atl ligga på utveckling av ny kunskap. Sverigehar goda förutsättningar alt bygga upp en betydande Biomedicinsk industri inom det biomedicinska området (tidigare "teknik för hälso- teknik och sjukvård"). Landels omfattande och högtstående medicinska forskning ulgör härvid en betydande resurs. Ofta kombineras elek- 130 tronik, nya material och bioteknik i en och sammamedicinska Ulrustning. Den teknisk-medicinska industrin är därför synneriigenhögteknologisk till sin karaklär. Uiöver de medel som STU har föreslagit i siltbasalternaliv, harjag beräknat medel för en förstärkning av insatserna inomdetta strategiska omiåde. Insatserna bör inriktas mot de områden som STU harföreslagit i sill basförslag samt de i STU:s "Plus "-alternalivpriorilerade delområdena som innebär förstärkta satsningar på industriellaulvecklingsprogram och -projekt saml på kunskapsuppbyggnad inom området biomedicinskmätteknik. STU har i sin anslagsframställning begärt medel för ett nyttinsalsområde. Kommunikationssystem för handikappade. Jag beräknar 3,5 milj.kr. under /88 för alt påbörja insatsområdet. Detta innebär altSTU:s insalser inom handikappområdel kraftigl ökas. Kopplingen mellan olika områden där det redan bedrivshögklassig forskning bedöms bli alll vikligare både för forskningens utvecklingoch för möjligheterna att lillämpa forskningsresultaten. Ett sådanltvärvetenskapligt område som förvänlas få särskilt slor belydelse förframliden har givits beteckningen mikronik. Det är elt tvärområde mellanelektronik, mekanik och biologi, kemi och fysik. Mikronik kan definieras somteknik för atl framställa komponenter vars funktioner bygger pä en kombinalionav ytterst små geometriskt bestämda strukturer med varierande biologiska,kemiska och fysikaliska egenskaper. Området bedöms kunna bli av nästanlika stor betydelse för induslrin som mikroelektronikområdet. Grundläggandeframsteg kan bli mycket vikliga för tillämpningar såsom separation,immobilisering av biokalalysatorer, avancerade artificiella katalysatorer ochsensorer. Två tvärvetenskapliga områden har nyckelkaraktär för mikroni-ken,nämligen dels forskning om ytfenomen och ytprocesser (dvs. skeenden i deyttersta atomskikten i gränsytor), dels forskning om hur man kan byggaspecificerade strukturer från atomär eller molekylär nivå som grund förskräddarsydda komponenter. Det är viktigt att i utgångsläget ha elt bretl program ochinte låsa sig för en viss uppläggning av mikroniksalsningen. Ansatsen bör varaatl under de närmasle åren bygga upp ett tvärvetenskapligt samarbele utan Hänsyn till miljön är en nödvändighet förutvecklingen inom många industri- och samhällssektorer. Del är vidare enförutsätlning för alt skapa goda långsikliga villkor för viktiga näringsgrenarsåsom exempelvis skogsindustrin. Det innebär att miljöleknisk FoU måste vara en inlegreraddel av FoU-verksamheten inom olika seklorer såsom iransporl, energi, jord- ochskogsbruk saml induslri. Miljövänlighet och resurssnålhel utgör alll viktigareutgångspunkter vid utvecklingen av ny induslriell produktionsteknik. STU har det samlade ansvarei för det slatliga stödel tillforskning och utveckling beträffande teknik på miljöområdet. STU:s ansvaromfaltar de delar av miljöskyddsområdet som är av teknisk nalur och är inriktadmot utveckling av processer, produkter, ulmstningar ochreningstekniker fram t.o. m. steget före prototyp- och demonslralionsanläggningar.Chefen för miljö- och föreslår i årets budgetproposition(prop. 1986/87: 100 bil. 16) att verksamhetsområdet för den s. k.bränslemiljöfonden utvidgas till att gälla även generelltleknikinlroduktionsslöd för miljövänlig leknik. Därigenom skapas möjlighet altstödja miljölekniska ulvecklingsprojekt även i de sleg som ligger efter demdär STU:s insatser slutar. Miljövårdstekniskaoch miljörelaterade insatser ingår som en integrerad del i många teknikområdensom STU slöder. Särskilt STU:s insatser inom energiforskningsprogrammet har ettstarkt miljövårdsinslag. Ökadeforskningsinsatser inom miljösektorn är nödvändiga ur elt såväl globall somnationellt perspekliv. Miljövårdsområdet bördarför priorileras också inomSTU:s verksamhet. Detta bör ske genom att miljöintressena beaktas och genom altmiljötekniska insalser i ökad grad inlegreras i STU:s slöd inom samtligaberörda leknikområden. Vidare bör ökade resurser anvisas för särskildamiljötekniska projekt. Jag har därvid beräknat att STU ökar sina insatser frånca 6 till lOmilj. Miljötekniska projekt med anknytning till massa- och pappersindustrinoch till avfallsområdet är i detta sammanhang av särskilt hög prioritet. Förutomnyss nämnda insatser inom områdel miljövårdsteknik och STU:s insatser på miljöområdetinom främst energiforskningsprogrammet kan teknikupphandlingsprojektet nämnas. Syftet med projektet är alt utveckla teknik för oljebekämpning lillsjöss. Detär vidare, enligt min mening, angeläget med ett nära samarbele mellan STU ochbl. a. slalens nalurvårdsverk i frågor rörande mil-jövårdstekniskt forsknings-och utvecklingsarbete. Frågan om samordning mellan STU och naturvårdsverkettas upp av den särskilda ulredning om översyn av miljövårdsorganisationen (dir.1986:25) som tillsatts. Utredaren beräknas lägga fram sill förslag den1 . Jagvill nu beröra områdena träleknik, massa- och pappersleknik, kemiteknik,lekoteknik, flygteknik, havsteknik och livsmedelsteknik. STUinledde under /80 en kraftfull satsning inom områdel träleknik.Sverige har gamla traditioner inom träområdel och träprodukter har länge haflen stor belydelse för sysselsättning och handelsbalans. Träindustrin bedöms hastor betydelse även i framliden. Jag har beräknat alt STU:s insatser inomträteknikområdel fortsätter på en oförändrat hög nivå. Massa-och pappersindustrins betydelse för svensk ekonomi är belydande. För attutveckla massa- och papperslekniken har jag beräknat alt STU:s insalser inomområdet fortsätter på en i stort setl oförändrat hög nivå. Det nya insatsområdesom jag har föreslagit inom informationsteknologiområdet,Driftulvecklingssyslem för processindustrin, skall genomföras med inrikiningmot bl.a. pappersindustrin. Det grundläggande övergripande målet med insatsområdetär att utveckla processlyrsyslem, som tar lill vara och utvecklar bådedriftledningens och processoperatörernas yrkesskicklighet. Kemiindustrinär en annan bransch som omfattas av de insatser som föreslås inom insatsområdetDriftulvecklingssyslem för processindustrin. Insatserna är här inriktade moldriftstyrning saml försöks- och reaklionsoptimering i kemiskaprocessanläggningar. I övrigl har jag beräknat en fortsättning av STU:sinsalser inom områdel kemiteknik på en i huvudsak oförändrad nivå. FoU-insatserinom tekoindustrin är även i fortsättningen av slor belydelse för alt på långsikt öka konkurrenskraften inom tekobranschen. I proposuionen om forskning(prop. 1983/84: 107 bil. 9) anförde jag alt det, enligt min mening, är etlöverlevnadsvillkor för denna induslri i all tekoiekniken utvecklas. Jagmenar att gäller delta även inför . Jag vill därför erinra omSTU:s ansvar för FoU-insatser inom delta område. Iproposilionen föreslogjag vidare alt ett flerårigt ramprogram för civilfiygteknisk forskning skulle genomföras för alt säkerställa den långsikligakunskapsutvecklingen inom svensk flygindustri. Denna satsning bör fortsättaäven . Däruiöver kommer de av mig förordadesatsningarna inom det materialtekniska området (keramer och polymerer) attvara av stort intresse för flygindustrin. Havsteknikenutgör ell brett fält som innehåller egen teknik i smala nischer, menockså tillämpningar från snart sagt alla de leknologiska områden somutvecklats utanför havsresursverksamheten. STU har i sitt förslag inle särskiltprioriterat det havstekniska områdel för all i stället kunna lillgodose demesl angelägna FoU-behoven inom de tidigare nämnda strategiskt vikliga områdenaför svensk industri. STU bedömer alt satsningar på flera av dessa nyckelområdenkommer att få slor betydelse även för tillämpningsutvecklingen inom dethavslekniska området. Jag kommer senare (avsnitt 13.4) att mer ingåenderedogöra för mina förslag beträffande stöd till havsteknisk forskning ochutveckling. STU:sstöd till Uvsmedelsteknisk forskning sker dels via elt kollektivtforskningprogram, dels via ramprogram för kunskapsutveckling. För nästaireårsperiod har STU, som lidigare nämnts, dessutom föreslagil ett nyttinsatsområde. Driftutvecklingssystem för processindustrin. Livsmedelsindustrinär elt av de tre områden som insatsområdet är särskilt inriktat mot. Regeringenhar givit STU i uppdrag atl sludera de tekniska förutsällningarna försmåskalig livsmedelsproduktion. STU redovisade sitt uppdrag den 15 december1986. Ärendel bereds inom regeringskansliel. 10.3.2Industriellt utvecklingsarbete och Industrifonden Mitt förslag: Riktlinjerna för stödel genom Fonden förindustriellt Utvecklingsarbete (Industrifonden) förändras delvis fr. o. /88. Industrifonden ges i uppgifl all hos främst de små ochmedelstora förelagen siödja potentiellt lönsamma men riskbetonadeutvecklingsprojekt. De projekt som innebär satsningar på avancerad teknologiskall särskilt prioriteras. Medverkan i leknikupphandlingsprojekl och iutvecklingen av svenska underleverantörer lill olika branscher skall ävenfortsättningsvis ingå som delar av fondens verksamhet. Vidare skall fonden aklivt arbeta med projekl inomEUREKA-samarbetet och därvid särskilt beakta den utvecklings- och marknadspotentialsom projektsamarbetet innebär. Industrifondensändrade inriktning motiverar alt stiftelsens kapital reduceras med 155 milj.kr. Bakgrund: Genom del stöd som lämnas av slyrelsen förteknisk utveckling (STU) lill teknisk forskning och utveckling (FoU) sökerstaten bidra till all bl.a. skapa förutsättningar för nya produkler ochprocesser inom industrin. I många fall, särskilt för slörre projekt, gälleremellertid atl betydande tekniska och marknadsmässiga risker kan kvarstå ävensedan projekien har passerat de utvecklingsstadier där stöd från STU kan kommai fråga. För att möjliggöra statligt slöd även i senare utvecklingsskedeninrättades den stiftelsen för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden) (prop. 1978/79: 123 bil. 1, NU 59, rskr. Fonden har till ändamål att enligt förordningen (1979:630)om stöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete (omlryckt 1980:470, ändradsenast 1984:610) stödja utveckling av nya produkter, processer och system förinduslriell produklion (industriellt utvecklingsarbete). Fonden avger påbegäran av regeringen yttranden i andra ärenden rörande statligt stöd lillinduslriellt utvecklingsarbete. Fonden skall vidare ta emot ansökningar omstöd enligt förordningen (1981:923) om slöd genom Fonden för svensk-norsktinduslriellt samarbele och bereda ärenden åt denna fond (jfr prop. 1980/81:189). I förnyelseproposkionen (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr.379) blev fonden vidare ålagd att inom eller vid sidan av sin huvuduppgiftsärskilt siödja: - utveckling avsvenska underieverantörer lill olika branscher, t. ex. bilindustrin, - utvecklingsprojektoch referensanläggningar inom området flexibla tillverkningssystem (FMS). Industrifonden har stött teknikupphandlingsprojekt genomfrämst villkorslån, där återbetalningen görs beroende av hur projektet lyckas.Under perioden 1983/84-1985/86 har fonden beslutat om stöd till etl tjugotalleknikupphandlingsprojekl med en sammanlagd slödvolym av 106 milj. kr. Fonden har lämnat stöd till ell mindre antalunderleverantörsprojekl inombilbranschen genom royaltyavlal och villkorslån. harfonden beslulal om slöd till underleverantörsprojekt med sammanlagt43 milj.kr. Under perioden1983/84-1985/86 har Industrifonden engagerat sig i sex projekt för utvecklingav produkter som skall ingå i automaflserade tillverkningssystem, främstavsedda för elektronikindustrin. Budgeiårei 1979/80anvisades etl grundkapital av 300 milj. kr. för Industrifondens verksamhel.Under perioden 1981/82-1983/84 tillfördes fonden ytteriigare 450 milj.kr.,fördelade med 150 milj.kr. beslutade (NU 42,rskr 379) att fonden under vart och ett av budgetåren 1984/85-1986/87 skullelillföras ell kapilaltillskoll om 200 milj. kr. Av dessa totalt 600 milj. kr.har fonden endast anvisats 200 milj.kr.för /85. Skälet är attfonden inte har behövt det beslutade ytteriigare kapilaltillskoltet om 400milj. Fondens stiftelsekapital uppgår därmed till 950 milj. kr. Industrifondensverksamhet har ulvärderals av en konsultfirma. Enligt utvärderingen har fondensarbetssätt och riskdelande flnansiering resulterat i en påtaglig nytta för densvenska induslrin. Ulvärderingen syflade lillall bedöma måluppfyllelsen i fondens verksamhet och grundades på 35stödärenden från . Av dessa projekt är 27 genomförda ellerunder genomförande med fondens stöd och 8 har inte kommit lill slånd och/eUerinte erhållit fondens slöd. I samtliga fall har VD eller annan nyckelperson iförelaget medverkat i en omfattande intervju. De 27 projekten representerarekonomiskt mer än hälften av fondens engagemang och antalsmässigt exakt hälftenav de 54 projekt som har kommit så långt att återbetalning pågår eller böriarsenast underår 1987. De 27 projekten har avIndustrifonden fått stöd med sammanlagt 323 milj.kr. De totala investeringarnai projekten beräknas lill från företagen och fonden ochden lolalt genererade årsomsättningen till 2,5 miljarder. Projekten beräknasskapa minst I 500-2000 årsarbeten. Av de 27 projekten bedöms15 som lyckade, 8 som svårbedömda och 4 som misslyckade. De sistnämnda kommersannolikl alt tvinga fonden alt avskriva fordringar på 62 milj. kr. För hälftenav projekten anses fondens stöd ha varit av avgörande betydelse. Projektenförvänlas ge i genomsnitt högre avkastning än normalt i företagen. Projekien ismå företag visar den största relaliva effekten i form av omsättning ochsysselsättning. Samma karaktäristika har projekt i högleknologiska förelag.Begränsad företagsstoriek och hög teknologi är en vanlig kombinalion i destuderade projekten. Utvärderingen visar atlIndustrifonden under senare delen av femårsperioden ökal silt engagemang iförelag av mindre storlek. Del flnns också en trend mol ett ökat inslag avmarknadsrisk i de av fonden slödda projekten. Genom studier avförfattningar och övriga bestämmelser för Industrifonden och de 27 projektens: - lönsamhet på , - bidrag till ökatutvecklingsarbete i förelagen. - risk för företagen, - innehåll av offensiv förnyelse, - vikt för företagensvidareulveckling, - beroende av fondens stöd nårulvärderarna sin sammanfaitande bedömning "alt Industrifonden sannolikthar en hög grad av måluppfyllelse." Industrifondens förslag:Industrifonden har t.o. m. /86 fattat beslut om lån eller bidragtill ca 130 projekt. Det sammanlagda åtagandet uppgår flll ca I 130 milj.kr.Fondens styrelse fattade under /86 beslut om slöd med sammanlagtca 280 milj. kr. Fonden gör följandeprognos för sin ekonomi och stödkapacitet under kommande budgetär: Tabeil10.1 Industrifondens ekonomi enligt fondens förslag (milj. Ingående balans av disponibla Ränlor, amorteringar och Under budgeiårei1985/86 beslutade och avtalade Industrifonden om stöd till ett tjugotal olikanya projekt, vilka framgår av labell 10.2. Industrifondenföreslår i sin anslagsframställning att statsmakterna fattar beslut om attfondens stödverksamhet för industriellt utvecklingsarbete skall fortsätta undertreårsperioden /88-1989/90 och förväntar sig en förslärkt eflerfrågan frånbl.a. följande företags- och projektkategorier: - Riskdelning i myckel sloraprojekt i stora förelag. Förvänlade stödbelopp uppgär till över 20 milj. kr.per projekl. - Riskdelning, projektanalys ochrådgivning i verkligt nydanande projekt i mindre underleverantörsföretag.Fonden förutser stödbelopp av 4-10 milj. kr. - Riskdelning, projeklanalys ochrådgivning i projekt hos små, nya företag som bildas i närheten avforskningsfronten. Stödbelopp av 5-10 milj. kr. per projekl förvänlas. - Delfinansieringi den svenska delen av lämpliga EUREKA-projekl. Industrifonden föreslår att bedömningskriterierna för projektstöd i prin cip skall vara oförändrade, medan omslutningen ökar starki. För treårspe rioden skulle detta innebära stödåtaganden om totalt ca I 350 milj. kr. Fondenberäknar medelsbehovei för treårsperioden till 225 milj. kr., varav 75 milj.kr. för /88. Nugällande regler för Industrifondens verksamhet innebär bl. a. alt stöd får gesmed högst 50 milj. kr. Mol bakgrund av penningvärdesförsämringensedan beloppsgränsen fastställdes , föreslår fonden t/1 -J _ i. o "i S .D Q. E -C !=>,£ = U Q -= -S . 5 _ .;£ °. S Z c/o t/i [-cn 2 -O -5 * ' CO " C 00 CQ U. O. « "U -A c/5 C/2 -J orJ »r- o 00 m \0fvl (J r*-, v-, IA-, o H u u o "" c» _ X CO - S t E £ .3 atlden övre storleksgränsen för stöd till etl projekt slopas. Beslul över 75 milj.kr. skall dock få fattas högst två gånger om årel. Fonden föreslår även attbeloppsgränsen för beslut som skall underställas regeringen höjs från 25 lill50 milj. kr. Skälför mitt förslag: Industrifonden har under de senasle åren alllmer kommit attengagera sig i projekl hos andra förelag än de slörsia. Den hittillsvarande utvecklingenär spontan och inte i sig resultatet av en förändrad inriktning. Denprojekllyp mot vilken Industrifonden alltsedan sin slarl inriktat sitl slöd ärfortfarande industripolitiskt prioriterad. Den förändring som skelt gällerföretagen som ansvarar för projekten. Här har tyngdpunkten vad gäller anlaletprojekt förskjutils från de största mot de något mindre företagen. Industripolitisktär de små och medelstora företagen en intressant grupp. De kan generera enbetydande induslriell tillväxt. Antalet medelstora företag är relativt settlitel och tillväxten lägre än önskvärt. Jag anser all fonden bör inrikta sinverksamhet mot gruppen smä och medelstora företag. Med medelstora företagavser jag den grupp företag som inle lillhör de slörsia. För all Industrifondenskall engagera sig i ell projekt är inle företagets slorlek i sig avgörande,utan atl projektet är slort i förhållanden lill förelagets kapacitet. Industrifondensengagemang i leknikupphandlingsprojekl liksom i underleverantörsprojekl harvarit framgångsrikt. Etl antal projekt har utvecklats så väl, att fonden redanböriat få återbetalning av det lämnade stödet. Fonden bör även fortsättningsvisstödja teknikupphandlings- och underieverantörsprojekt. Vadgäller slöd lill s. k. flexibla tillverkningssystem (FMS) har inget företagbegäri stöd hos fonden för att införa sådan teknik i sin produktion. Enanledning till delta kan vara att denna möjlighet legat vid sidan av fondenshuvudsakliga inriktning och inte varil tillräckligt känd. I STU:s insalser pådel Verkstadstekniska områdel ingår salsningar på FMS. Enligt min bedömning börframtida statligt främjande av FMS-tekniken ske enbart inom ramen för STU:sverksamhel. Iavsniu 10.3.4 lämnas en beskrivning av EUREKA-samarbetet. Detta innebär, inle minstför små och medelslora företag, chanser atl finna intressanta samarbetspartnersute i . Samarbete över de europeiska nationsgränserna ökar möjligheternaatt tekniskt och marknadsmässigl bilda slagkraftiga samarbetskonslellationer.Del är därför angeläget att Industrifonden aktivt arbetar med och särskiltuppmärksammar de projekt som innebär all medelstora och små svenska förelagengagerar sig i projekl inom EUREKA-samarbetet. Medhänsyn titl att inriktningen förskjuls mot små och medelstora företag börIndustrifonden utveckla samarbelel med STU, de regionala utvecklingsfondernaoch Sliftelsen Norriandsfonden. Fondensuppgift är enligt dess sladgar att stödja industriellt utvecklingsarbeteenligl de rikllinjer som kommer lill uttryck i regeringens förordning(1979:630) om stöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete. Iförordningen kommer de av beslutade riktlinjerna för detta stöd Fondens förändrade verksamhetsinriktningryms därför inom stadgarnas ram. Mitt förslag atl ändra riktlinjerna för stödet genomIndustrifonden innebär att fonden kommer alt få ett minskat kapitalbehov.Därmed bör en möjlighel öppnas för fonden alt reducera silt stiftelsekapitaloch att återföra 155 milj. kr. Såsom jagtidigare har beskrivii är stödel genom Industrifonden etl av de leknikpolkiskainsirumenten för atl sfimulera fill teknisk förnyelse genom forskning ochutveckling. Detla framgår av beslut (NU 59, rskr 415) och fondensstadgar. Även om Industrifonden är elt självständigt organ, får del därmedförutsättas all fonden efterkommer slällningstagande, inle bara vadgäller verksamhelens inrikining, ulan också vad gäller reduceringen avstiftelsekapitalet. 10.3.3Forskningssamarbete med Europeiska Gemenskaperna Jag har vid min anmälan av propositionen omforskning (prop.