prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 52 3.Extrautgifter, reservationsanslag Internationellt samarbete,/örs/agsans/flg 52 5.Atbetsmavknadsrid, förslagsanslag 54 7, Särskilda jämslälldhetsåtgärder, reservationsanslag B.Arbetsmarknad m. m. ramanslag 63 2.Arbelsmarknadsservice,/ör5/flia/i.r/ag 69 3. Arbetsmarknadsutbildning,reservationsanslag 75 4. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag,/örj/rtg.yanj/a 82 5.Sysselsättningsskapande åtgärder, reservationsanslag 93 6. Statsbidragför ungdomslag, förslagsanslag 95 7, Statsbidrag till inskolningsplatser, 95 8.Slalsbidrag lill frivilliga försvarsorganisalioner, 96 9.Arbeismarknadsverket: Anskaffning av AMU-gruppen: 96 10.Uppdragsverksamhet,/d;-5/fl5a/is/af Bidrag till vissa driftutgifter, reservationsanslag 102 13.Arbetsdomstolen, förslagsanslag *7 323 000 104 16,Tillfälligt sysselsättningsbidrag för texfil-och konfekfionsindustrierna,/ö«/fljfl«5/a 105 17, Bidrag fill vissa affärsverksinvesteringar,/örs/flgj- 106 18,Utvecklingsinsatser i öslra Nortbotten, 116 1.Arbetsmiljö Tillsyn och forskning,/öw/flg,?-anslag 121 2.Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av 122 3.Yrkesinriktad rehabilitering, reservationsanslag 125 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättiting, förslagsanslag 133 5. förslagsanslag 142 6. Statsbidrag lill skyddat-arbele hos offenfliga D.Invandring m. m. 144 1, Steitens invandrairverk, förslagsanslag 147 2, lutormcLtioitsverksamhet, reservationsanslag 149 3, Åtgärder för invandrare, reservationsanslag 151 4, Ö-versåttningsservice, förslagsanslag 152 5, Överföring ochmottagning av flyktingar m. m., förslagsanslag , 155 6. Ersällning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m. m., förslagsanslag 159 7. Ombudsmannen mol etnisk diskrimineringm. Bilaga 13 till budgetpropositionen 1987 1986/87:100 Bil. Till bosladsdepartemenlel hör ärenden angåendebosiadsförsörjning, markanvändning och bebyggelse, hushållning mednaturtesurser samt byggnads-, fastighetsdata-, lantmäteri- och kartärenden.Departementet är organiseratpå tre sakenheler, en för bostadsförsörjningen m.m., en för plan- och byggnadsväsendet m.m. saml en för fysiskriksplanering m,m. Inombosladsenheien bereds, förutom ärenden om bosladsväsendel och bostadsbidragtill barnfamiljer m.m,, också ärenden om allmänna sam-hngslokaler och energihushållning i befindigbebyggelse samt omprövning av lån lill forskningsinriktat experimenlbyggande.Inom plan- och byggenheien bereds, fömtom ärenden om bebyggelseplanering samlom byggande och byggnadsforskning, ärenden om förköp och tillstånd fillexpropriation m.m., hyra, förvärvoch förvallning av hyresfastigheter m.m. samt bostadsrätt och lomträtt. Inomenheten för fysisk riksplanering bereds, förutom ärenden om fysisk riksplanering och hushållning med naturtesurser, också ärenden angående industriutbyggnader m.m.enligt 136 a § byggnadslagen(1947:385), ärenden om utländska förvärv av fast egendom samt fastighetsdala-,lantmäteri- och kartärenden. I det budgetförslagsom nu presenteras har hänsyn tagits till kraven på alt begränsa utgifterna på statsbudgeten. har förelagts förslag om etl anlalreformer inom bostadspolitiken (prop. 1986/87:48). Beslut har fallats beträffandeflertalel av dem (BoU 7, rskr 93). Nägra är alltjämt föremål för prövning.Vissaav de anslagsfrågor som las upp föranleds av dessa reformer. har vidareförelagts förslag (prop, 1986/87:67) om föriängning av det undantag från markvillkoret, somfn. gäller i fråga om bostadslän för säljarbyggda egnahem, till den Ijuli 1988. Regeringen avseratt senare förelägga förslag som syftar lill att underlätta för bl.a. ungdomar attetablera sig på bostadsmarknaden. Vissa förändringar föresläs av degaranterade räntesatserna i fråga om låntill ny- och ombyggnad av bostäder. Ändringarna är föranledda bl.a. av slopandet av garantibeskattningen för vissakaiegorier av fastighetsägare, och av behovet att neutralisera effektenav höjd fastighetsskatt den 1 januari1987 för konventionellt beskattade fastighetsägare som berörts Prop.1986/87:100 också av en extra upptrappningav de garanterade räntorna . 13 Extraupptrappningar av de garanterade räntorna föreslås också som etl led i strävanalt förslärka statsbudgeten. För bidrag tiUförnyelsealgärder i områden med stora sociala problem föreslås ramen uppgå till 60 milj. kr.,dvs. en lika stor ram som finns disponibel för innevarande budgelär. Maximibeloppel förbosladsanpassningsbidrag till standardhöjande ålgärder höjs från . Vidare föresläs en delfinansieringav bidragen fr, o. m. . Beslulsulrymmet för anordningsbidrag lillallmänna samlingslokaler ökar frän 20milj.kr. till 28 milj. kr. Lånemöjligheten föreslås upphöra den 30 juni 1987.Energisparbidragen till vissa lokaler m.m, föreslås upphöra. En möjlighet öppnas all ge statiiglbidrag lill handikappanpassning av folkparkernas leaterlokaler. En arbelsgmpp inombostadsdepartementet har lillsalts för all ytterligare utveckla meloderför beräkning av låne- och räntebidragsunderlag m, m, I delta arbele skall även markbelåningenbelysas. Gruppen skall också studera olikamöjligheter all begränsa räniebidragsökningar till följd av ökade produklionskoslnader.Gmppens arbele skall vara avslutat . En särskildorganisationskommitté kommer atl tillsättas för arbelet med alt lägga sammanbostadsstyrelsen och statens planverk lill en myndighet. Den nya myndighelenavses träda i funktion . Den s.k. allmännaplaceringsplikten för AP-fonden och livförsäkringsbolagen upphörde den30 , Placeringspliklen innebar all ett belopp molsvarande80% av netioökningen av dessa företags placeringar skulle avdelas för förvärv avprioriterade slals-, bostads- och hypoteksbanksobligationerdirekt från emittenlerna. Ändringen medför all några prioriterade obligationer inle längre emitteras påkreditmarknaden. Därmed upphör också den särskilda ränteregleringen av sådanaobligalioner. Nuvarande subventioner lill ny- och ombyggnad av bostäder -räntebidragssystemel kvarslår och fångar för de fastigheter som har räntebidrag upp de ränleändringar som kan bli följden av avregleringen. Regeringen har tillriksdagen överlämnat ett förslag till ändringar i hyres-ochbostadsrältslagsliftningen (prop. 1986/87:37). Vissa av förslagen har behandlalsav (BoU 1986/87:6, rskr 78) som därvid beslutat om införande av försöksverksamhel med s. k. kooperativhyresrätt och om förlängning avhyreslagens bestämmelser om hyresgäslernas inflytande över reparationer i den egna lägenheien. Förslagen i övrigt,som innebär bl, a. ändrade regler om tjänste- och personalbostäder, kommer atl behandlassenare. En särskildutredare (1986:01) har fillkallats för alt se över bostadsrättslagen. Riksdagenhar beslutat om en ny plan- och bygglag (prop. 1985/86:1,BoU 1, rskr 27), en lag om exploateringssamverkan (prop. 1985/86:2, BoU 2, rskr 28) saml en lag om hushållning mednaturtesurser Prop. 1986/87; 100 m. m. 1985/86:3, BoU 3, rskr 34),Regeringen har förelagt Bil. 13 förslag om de följdändringar i gällande lagstifining som denya lagarna föranleder (prop, 1985/86:90). Förslag lill deföreskrifier som behövs till vissa bestämmelser i den nya plan- och bygglagenutarbetas av statens planverk. utvecklar ocksåell syslem för kunskapsförsörjning som den nya naturresurslagen fömtsätter. En särskildarbelsgmpp under ledning och med representanter förplanverket, lantmäteriverket och har förberettinformations- och utbildningsinsatser med anledning av den nya lagstiftningen, Omfallning ochinriktning av verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning (BFR) ochstatens kommer att behandlas i regeringens kommandeforskningspoUliska proposition. Förslagläggs fram om atl lantmäteriet skall få påbörja ett arbete med atl framställa en ny svensk nationalatlas, Atiasen,som skall ge en presentation av nationens nalur- och kuUurförhållanden,befolkning, näringsliv m,m. i form avkarlor, tabeller, diagram och bilder, skall lagras och hållas å jour med hjälp av ADB-teknik. Härigenom byggs engeografisk dalabas upp av slorbelydelse inom olika verksamhetsområden. En betydande del av arbetet medalt producera atiasen skall ske vid lanimäteriets utvecklingsenhet i Kimna. Etl utvecklingsrådhar bildals för samordning av arbetet med uppbyggnad av dalabaser förlandskapsinformation. En rad myndigheter och organisationer dellar, bl. I budgelproposilionen föreslås alt medel avsätts för ett kansli förutvecklingsrådet. I enlighel medriksdagens beslut vären 1985 (prop. 1984/85:100 bil. 13, BoU 10, rskr 177)ökar takten i fastighetsdatareformen fr.o.m. . Det innebär all reformenberäknas vara avslulad i hela landel . FNhar proklamerat 1987 som det Inlernationella året för bostäder ål de hemlösa(lYSH), Ett program för de svenska insatserna i samband med årel har utarbetats inom isamråd med för inlernationelltutvecklingssamarbete och SIDA. Insatsernakommer atl koncentreras fömtom till information och upplysning m.m. - fillkonkreta projekt i . har tillsammans med SIDA lämnal stöd för att förbättraboendesilualionen i elt läger för flyktingar från i Nyango iZambia. Inom ramen för samarbetet inom FN:sEkonomiska kommission för (ECE) och dess kommillé förbostäder, byggande och planering kommer alt vara värd för ett seminarium i under liden den 3 Seminariet skall behandla frågor om ny teknik att samla och bearbelamarkanvändningsdata och utgör en del av ECE:s bidrag till del Internationellaåret. 1986/87:100 Bil. Anslagsförändringarnai förhållande till statsbudgeten för innevarande budgelår framgår av följande sammanställning (milj. B, Bostadsförsörjning m.m. -1880,0 -1930,0 -1862,5 utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18december 1986 Prop.1986/87:100 Bil, 13 A. BOSTADSDEPARTEMENTETM.M. 1985/86 Utgift 22653462 1986/87 Anslag 22067000 1987/88 Förslag 22844000 Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 22067000 (19988000) H-777 000 (-t-801000) Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för näsla budgelår lill22844000 kr. Medelsbehovei har beräknats med ulgångspunkl i en real minskning av utgifterna om medfördelningen 1,2 och för försia, andra resp. Iredje budgeläret. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill /88 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Medhänsyn lill den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten biir anslaget uppgå fiU . Jag hemstäUer att regeringen föreslår alt till Utredningar m.m. för budgetårel1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslagsbeloppel bör under nästa budgetår varaoförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Extra utgifter för budgetåret1987/88 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till vissaintemationeUa organisationer m.m. 1985/86 Utgift 828674 Reservation 655088 1986/87 Anslag 1341000 1987/88 Förslag 1351000 Fränanslaget bestrids kostnader bl.a. för bidrag lill vissa internationella organisaiioner och svensktdellagande i del internationella samarbetet inom departementetsverksamhetsområde. Jag beräknar anslagetför näsla budgelår lill . Jag har därvid beräknai medel bl.a. försvenska insalser i samband med FN:s inlernalionella år (1987) för bostäder åtde hemlösa. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissainternationella organisaiioner m.m. för budgelåret1987/88 anvisa ett reservafionsanslag av . B. BOSTADSFÖRSÖRJNING M.M.Bostadsförsörjning Samhällets mäl för bostadspolitiken är sedan lång tidtillbaka att alla skall ha lillgång fill en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligtutmstad bostad till rimligl pris. gmndläggande bosiadssociala mål liggerfast. Måletmåste dock ständigt preciseras mot bakgmnd av ändrade förutsättningar. Samfidiglbehöver de bostadspolitiska medlen fortlöpande omprövas, I finns ca 3,9 milj.lägenheler. Ungefär två tredjedelar är byggda . Bostäderna är tillövervägande del av god kvalitet. Hushållens uirymmesstandard har förbättratsavsevärt. Endast ett litet anlal hushåll ärtrångbodda. Även anlalel hushåll som bor i omoderna eller halvmodernalägenheler är litet. Enligt SCB:sbefolkningsprognos kommer folkmängden i rikel all öka medknappt 0,2 miljoner lill . Inflyttningen lill storstäderna har ökal , samtidigtsom utflyttningen har minskal. Folkmängdens förändringar istorstäder. År Inrikes flyitning Utrikes Tolal' -------------------- '-------------------- flyttnings- folk- in ut netto netto ökning Prop.1986/87:100 Bil. I alll fler regioner och kommuner ökarsvårighelerna all erhålla en boslad, vilkeldrabbar främst nybildade och nyinflyttade hushåll. Behovet avnyproduktion av bostäder har därför ånyo blivit en viktig bostadspolitisk fråga. Andra centrala frågor är de som rörbostädernas fördelning och förvaltning samt bostadsområdenas förnyelse. I proposition1986/87:48 om bostadspolitiken har regeringen redovisat sina överväganden ochförslag med anledning av bl.a. bostadskommitténs förslag om bostadsfinansiering och bostadsbidrag m.m. Därredovisas också en utvärdering av det 10-åriga bosladsförbältringsprogrammelstre försia år. Underde har bostadsmarknaden förändrals på ett påtagligt säll i elt slort anlal kommuner. bröts imånga kommuner trenden med för varje är ökande bostadsöverskott. I bostadsstyrelsensanslagsframställning för /88 redovisas hur rikels 284 kommunerbedömde läget . Allmän bristeller brist på vissa typer av bostäder rådde i 109 kommuner (). Del är 32fler än . Anlalel kommuner med överskoll på bosläder hade minskal från110 lill 1986., Antalet oulhyrda lägenheler iflerbosladshus fortsälter att minska. var 1,eller 12650lägenheler i det allmännyttiga bostadsbeståndet lediga till uthyming. Jämförtmed samma tidpunkt är delen minskning med 5850 lägenheler eller , UtveckUngen framgår av följande diagram, Prop.1986/87:100 Bil. TiU uthyrning lediga bostäder i allmännyttiga förelagåren 19811986. Antal lägenheter 35 000 j 30 000 25 000 . 20 000 - 18 900 15 000..'«'«' 10 000 5 000 Q.- mar- sep- mar- sep- mar- sep- mar- sep- mar- sep- mar- 81 82 82 83 83 84 84 85 85 86 86 Överskott på bosläder har varil och ärfortfarande ell problem i vissa kommuner. Överskollen finns främst i deinduslrikommuner, där företag har drabbats av vikande sysselsällning. All överskottet på lägenheler har minskatberor på flera faktorer. Förbättrade ekonomiska förhållanden och en ökadframtidstro får många ungdomar atl bilda eget hushåll tidigare. Dessulom ökaranlalet ungdomar i hushåUsbildande ålder. Den förbättrade ekonomin får mångahushåll att höja sin utrymmesstandard. Därtill kommer atl omfattande åtgärder harvidtagits på många håll för att minska utbudet av bostäder och för att görabostadsområdena mer attraktiva. Inom de expansivaregionerna har inflyttning och invandring ökal efterfrågan på främsl mindreoch medelstora bostäder. söker sig stora ungdomsgrupper i dessa regioner ul påbostadsmarknaden och konkurrerar om samma lyper av lägenheter. Många kommunerhar fatt svårt all tUlgodose detla nyfiUkommande bostadsbehov. I bl.a, Stor-Slockholm har det sketl ensnabb förändring. hade flera kommuner i regionen ett stortantai outhyrda lägenheler. Nuråder bostadsbrist i hela regionen, Detla skapar svårigheter främsl för Prop, 1986/87:100 ungdomar. Även avvecklingen av institutioner inom regionenförsvåras av Bil. 13 bristen på lägenheter. En fråga som mäste ägnassärskild uppmärksamhet är ungdomarnas situation påbostadsmarknaden. Försöksverksamhet i kommunerna och bostadsföretagen rörandeungas boende bör därför stimuleras. En särskild delegation inombostadsdepartementet har tiU uppgift att informera om och uppmuntra en sådanverksamhet. Jag avser alt senarelägga fram etl förslag lill regeringen som syflar lUl atl underlätta för bl. a.ungdomar atl etablera sig pä bostadsmarknaden. Drygt hälften avkommunema i landet har liU bosladssiyrelsen uppgetl att det är svårt alt säljabegagnade småhus. Andra kommuner, främst i Stor-Slockholm och ,uppger alt det råder brist på nya småhus. Hyreshöjningarna varavsevärt lägre än på 1980-taiel.Följande labeU visar förändringar av hyror inkl. bränsle. Förändringar av hyran förhyreslägenheter. Ökning av mänadshyran i %är 1980 1981 1982 1983 1984 1985 11,4 15,3 11,6 5,2 6,4 5,9 höjdeshyrorna i SABO-företagen med i genomsnitt 5,, Motsvarande höjning för är 1987väntas bli ca5%. har beslutat (prop,1986/87:48, BoU 7, rskr 93) att viUkoren för ombyggnadslån skall skärpas,Kravel att husens kvaliteter skall tas till vara betonas. Hyresgästernasinflytande över ombyggnaderna stärks. bedömning avfrågan om husets kvaliteter las till vara i skälig omfattning far frångåsendasl om del finns särskilda skäl. Med verkan från blirinstallation av hiss etl vUlkor för ombyggnadslån, om inle kommunen genombestämmelser i detaljplan eUer områdesbestämmelser enligt (PBL) har funnit alt ombyggnader i området ändå får långsiktigt godtagbaraegenskaper, ViUkoret skall inte heller gälla om med slöd avPBL har undantagit huset frän hisskravet. Bostadslånets amorteringstid sänks iregel från tiU 20 är om husel saknar hiss efler ombyggnaden. Inemot 200 milj. kr.återstår av den ram för bidrag lill inslaUationer av hissar m.m. som riksdagenanvisade (prop. 1983/84:40 bil.9, BoU 11, rskr 63). För all ytterligarefrämja insättandet av hissar har tillämpningsområdet för dessa bidrag vidgats. För bostadsområden sombyggdes under miljonprogrammet ökar möjligheterna att använda bostadslån förall rätla till olika brister. Dessulom kommer ränle- och amorteringsfrialiUäggslän atl kunna lämnas i vissa faU, Bra ochlältUlgängliga bosläder och bosladsområden är inte tillräckligt för atl gamla,handikappade och långvarigt sjuka skall kunna bo i vanliga bostäder. Av avgörandebelydelse för en självsländig livsföring för dessa gmpper är tiUgången på god boendeservice. Olika möjlighetermåste därför prövas för att bygga ut boendeservicen och förbättra den socialamiljön i våra bostadsområden. Detla ställer krav på att Ijänsler i högre gradulformas i samverkan mellan samhällsorgan, föreningsliv, bosladsförvaltare ochnäringslivel. Statligt bidrag lämnas för en försöksverksamhel meduppbyggnad av integrerad boendeservice. Sammanlagt får ca 100 milj.kr.användas för ändamålet. En särskild delegation inombostadsdepartementet arbelar med dessa uppgifter. Den bedriver ett utåtriktatarbete i syfte all stimulera utvecklingsarbetet.Delegalionen bereder vidare ansökningar om bidrag inför regeringensprövning. Invesleringar i ålgärder som päverkarenergianvändningen i bostäder har underbostadsförbältringsprogrammels lid ökal nägol i sådana bostadshus som fältekonomiskt slöd inom ramen för programmet. En redovisning avenergihushållnings verksamheten lämnas i del följande under anslaget B 17. Prop,1986/87:100 Bil, 13 Den slmkluromvandling som har pågått inom bostadssektornsedan mitten av 1970-taletfortsälter. Den innebär all nyproduktionen minskar och ersälts av ombyggnads-och underhållsverksamhet. Nybyggandet svarade för ochombyggnad/underhåll för av kostnadema för byggproduktionen ibostadssektorn. har nybyggandet mätt ianlal fardigstäUda lägenheler fortsall allminska. Anlalet fardigstäUda lägenheter framgårav följande tabell. Färdigställda nybyggda lägenheter . Minskningen avnybyggandet har framför aUt gäUt småhusen. Nybyggande ulan statiiga lån upphörde nästan hell för flera årsedan. påbörjadesnybyggnad av 27500 lägenheler varav ungefär hälflen i flerbostadshus. Det är 6600lägenheler färte än . beräknas påböijandet bli närmare 30000 lägenheler, vilkelinnebär all trenden med ell sjunkande nybyggande nu tycks ha bmtits. Förnyelsen av bostäder i flerbostadshushar ökal kraftigl. En viss nedgång skeddevisserligen men ökade ombyggnadsverksamhelen åler, och igångsättningen delta årtorde omfatta drygl 30000 lägenheter i flerbosladshus, I följande tabell redovisas ombyggnaderav flerbosladshus , mätt i anlal lägenheler i påbörjadeprojekt. Prop,1986/87:100 Bil, 13 Lägenheter i påbörjade ombyggnader av flerbosladshusåren 1980-1986. Procentuell - andel avgångna ' Siffrorna för är uppräknade , vilkelmoisvarar eftersläpningen i rapporteringde . De sammanlagda byggnadsåtgärderna inombostadssektom framgår av följande figur. Investeringar och underhåU i permanenta bostäder åren19721985 i 1980 årspriser (milj. -72 -73 -74 -75 -76 -77 -78 -79 -80 -81 -82 -83 -84 -85 Sammanfattningsvis kan konstateras altnyproduktionen av bostäder minskat kraftigl under del senasle årtiondet.Samlidigt har dock ombyggnad och underhåU ökat i sådan omfattning att dentotala byggproduktionen inom bostadssektorn har ökat nägot realt selt. 1986/87:100 Bil. Kostnaderna i bostadsbyggandet sleg kraftigtunder senare delen av . Ökningstakten kulminerade såväl förflerbostadshus som för säljarbyggda egnahem. Därefter har ökningstakten i regelvarit väsenlligl lägre. blev kostnadsökningen, jämfört med ,lägre för flerbostadshus i saneringsområden, högre i exploateringsområden ochväsentligt lägre för säljarbyggda egnahem. Följande tabell visar degenomsnittliga byggkostnaderna för flerbosladshus och säljarbyggda egnahem medpreliminärt beslut om bosladslån , kompletterade medpreliminära uppgifter för första halvårel 1986. kr./m= BRAp Totall ökning i % från föregående år 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986jan-jun 83,3 81,180,1 75,8 74,0 74,9 72,8 3114 33353626 4194 4414 4795 5053 20,67,1 8,7 15,7 5,28,6 5,9* 1985 73,4 1986jan-jun 76,0 3465 3973 40144339 4789 5075 5416 7,9* 1985 100,7 1986jan-jun 94,6 2781 31123309 3746 4143 4338 4676 6,3 13,210,6 4,7 10,1* * Avser ökning i förhållande ,dvs. i princip ökning under . De preliminära uppgifterna för visaratt kostnadsök- Prop. 1986/87:100 ningenvar lägre för flerbostadshus i exploateringsområden, högre för Bil. 13flerbostadshus i saneringsområden och väsentligt högre för säljarbyggda egnahemän vad som gällde för hela årel 1985. Byggnadsprisindex(byggnadsprisernas utveckling i anbudspriser) för flerbosladshus har gått uppmed 10,fill . Motsvarande ökning förfaklorprisindex (priserna på insalsvaroroch arbetskraftskostnader inkl. löneglidning och mervärdeskatt inom byggindustrin) är 5,. Under samma periodhar konsumentprisindex ökal med 4,. För säljarbyggda egnahem har för sammatid byggnadsprisindex ökat med 8,och faktorprisindex med 5,. Det sagda innebäratt ökningslakten i byggnadsprisindex är högre än molsvarande ökningslakt förfaktorprisindex. För flerbostadshus är skillnaden och försäljarbyggda småhus . På regeringensförslag har beslulat (prop. 1985/86:95, BoU 13, rskr 171) all ändra reglema förränlebidrag lUl produklionskoslnadsbelå-nadeprojekl. Enligt de nya reglerna minskar räntebidraget vid höga kostnaderoch upphör helt för den andel av produktionskostnaden som, vad gäller hyres-och bosladsrättshus, överstiger av pantvärdet. Den ändrade ordningen harbl.a. gjort det möjligt atl i slörre utsträckning än lidigare beakla särskilda kvaliteter och förhållanden i övrigl somgäller för det enskilda byggnadsprojektet. Inom pågår eltarbete för att vidareutveckla metoden förberäkning av låne- och räntebidrägsunderlag m. m. I delta arbete kommer ävenmarkbelåningen atl belysas. Olika möjUgheter att begränsa räniebidragsökningartill följd av ökade produktionskostnader kommer också atl studeras. En begränsning avräntebidragens följsamhet tiU kostnadsutvecklingen bör, uiöver att den minskarstatens utgifler i form av räntebidrag, leda tiU ett ökat koslnadsmedvelande i bostadsproduktionen. Genom etlminskat subventionsinslag vid ökandebyggkostnader förstärks nämligen byggherrarnas och låntagarnas incitament att på olika sätt begränsakoslnadsstegringarna. Åtgärderför att öka nyproduktionen av bostäder Avdet föregående har framgått alt nyproduktionen behöver öka i vissa regioner,bl.a. Byggproduktionen i dessa regioner är dock redan hög på gmnd av en omfattandeombyggnads- och underhållsverksamhel samt annal byggande än bostäder.Detta har letl tiU en överhettning, som märks genom starkt stegradebyggpriser. För alt öka produktionen av bostäderkrävs dels atl del finns tiUräckUg byggkapacitel ledig, dels att priserna förbyggandet på de överhettade I syfte att åstadkomma della har beslulat Prop.1986/87:100 (prop.