prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Försvarels datacentral, förslagsanslag Vissa nämnder m.m., inom del militära försvaret, förslagsanslag Reserv för det militäraförsvaret, förslagsanslag Reglering av prisstegringar inom det militäraförsvaret, förslagsanslag , förvaltningskostnader,förvaltningsanslag Civil ledning och samordning, reservationsanslagCivilbefälhavama, förslagsanslag Signalskydd, reservationsanslag Vissaskyddsrumsanläggninar, reservationsanslag Vissa teleanordningar, reservationsanslag Befolkningsskyddoch räddningstjänst, förslagsanslag Anläggningar för fredsorganisationen, förslagsanslagSkyddsrum, förslagsanslag Regleringar av prisstegringar för civilförsvar m.m.,förslagsanslag Identitetsbrickor, förslagsanslag Beredskap för olje- ochkemikaliebekämpning till sjöss, förslagsanslag Båtar för oljebekämpning, reservationsanslag Styrelsen förpsykologiskt försvar, förslagsanslag Drift av beredskapslager, förslagsanslag Beredskapslagringoch industriella åtgärder, reservationsanslag : Uppdragsverksamhet,förslagsanslag Flygtekniska försöksanstalten, förslagsanslag Beredskapsstyrkaför FN-tjänsl, förslagsanslag FN-styrkors verksamhet utomlands, .förslagsanslag Anläggningar m. m., för vissa militära ändamål,reservationsanslag utbildning, förslagsanslag Vapenfriatjänstepliktiga, förslagsanslag 96 740 3 501 35 000 578 700 5 415 243 020 255 700 114 200 8 850 2 850 750 1310 7 100 1500 13 000 102 000 1986/87:150 Bil. Propositio- Anslags-nens eller belopp skrivelsens Slutligt förslag eller beslut Förändring Ökning( + )Minskningi- V Socialdepariemenlel Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet, reservationsanslag Försvarsmedicinsk verksamhet. Bidrag till kommunala bostadstillägg lill folkpension,förslagsanslag Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- och sjukvård ikrig, reservationsanslag Driftkostnader för beredskapslagring m. m.,förslagsanslag Bidrag till undervisningssjukhus m. m., förslagsanslag Bidrag för viss operationsverksamhet inom allmän sjukvård,reservationsanslag Bidrag till barnomsorg, förslagsanslag VI : Försvarsuppgifter, reservationsanslag Trafiksäkerhets verket: Trafik och administration, förslagsanslagFörsvarsinvesteringar vid , reservationsanslag Beredskapför civil luftfart, reservationsanslag , förslagsanslag Bidragtill statens väg- och trafikinstilut, reservationsanslag Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut, reservationsanslag 13 100 4 200 10 075 VIJFinansdepartementet Skatteutjämmningsbidrag till kommunerna m. m..förslagsanslag Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet avkommunala företagsbeskattningen, förslagsanslag Bidrag till driften av grundskolor, förslagsanslag Bidrag till driften av gymnasieskolor, Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.,förslagsanslag Utbildningför administrativa, ekonomiska och Lokala ochindividuella linjer och enstaka 1391000 14 397 000 - 178000 147 000 UbU 12 UbU 12 150 2 1986/87. 1986/87:150 Bil.1.5 Proposilio- Anslags-nens eller beloppskrivelsens nummer FörändringÖkning(-t-) Minskning(-) Bidrag till högskoleutbildning,reservationsanslag Forskningsanknytningav grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete,reservationsanslag Humanistiska fakulteterna, reservationsanslag Teologiskafakulteterna, reservationsanslag Juridiska fakulterna, reservationsanslagSamhällsvetenskapliga fakulteterna, reservationsanslag Medicinskafakulteterna, reservationsanslag Odontologiska fakulteterna reservationsanslagFarmaceutiska fakulteten, reservationsanslag Maiematisk-naturvetenskapligafakulteterna, reservationsanslag Tekniska fakulteterna, reservationsanslag Temaorienteradforskning, reservationsanslag Kungl. , reservationsanslag Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek, reservationsanslag Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål,reservationsanslag , reservationsanslagHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, reservationsanslagMedicinska forskningsrådet, reservationsanslag m. m.,reservationsanslag Nationell halvledarforskning, reservationsanslagPolarforskning, reservationsanslag Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, reservationsanslag Europeisk forskningssamverkan,förslagsanslag : Förvaltningskostnader,förslagsanslag Materiel m.m., reservationsanslag ,reservationsanslag , reservationsanslag Vissa bidrag till forskningsverksamhet, reservationsanslagStudiehjälp m. m., förslagsanslag Timersättning vid vissa vuxenutbildningar,förslagsanslag Bidrag till vissa sludiesociala ändamål,reservationsanslag Statens musiksamlingar, förslagsanslag Forsknings- ochutvecklings insatser inom kullurområdel, reservationsanslagUtvecklingsverksamhet inom museiområdet, reservationsanslag Arkivet för ljudoch bild: Förvaltningskostnader, förslagsanslag Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m. m., reservationsanslag 183 949 UbU 18 80 80 80 80 4 275 32 138 80 80 80 80 80 80 80 80 - 25 228 1988 279 708 7 000 7 966 213 234 - 1 159 45 000 15 607 2 586 16919 14 368 2065 645 SfU 11 KrU 13 355 000 26 868 255 55 000 1824648 1 1986/87:150 Bil. Slutligtförslag eller beslut Förändring Okning(-H Minskning(-) Proposilio- Anslags-nens eller beloppskrivelsens nummer IX Jordhruksdeparlemenlei Ersättning pä grund av radioaktivt nedfall, förslagsanslag Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring, reservationsanslag Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m.,förslagsanslag Främjande av skogsvärd m. m., reservationsanslag , förslagsanslag Sverigeslantbruksuniversitet, reservationsanslag Lokalkostnader m. m. vid ,förslagsanslag Byggnadsarbeten vid m. m.,reservationsanslag Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m. m., reservationsanslag Skogs- och jordbruketsforskningsråd, reservationsanslag Stöd till kollektiv forskning, reservationsanslag Bidragtill Skogs- och lantbruksakademien, förslagsanslag X Arbeismarknadsdepariemeniel förvaltningskostnader, ramanslag Arbetsmarknadsutbildning, reservationsanslag Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag, förslagsanslagSysselsättningsskapande åtgärder, reservationsanslag Statsbidrag till frivilliga försvarsoragnisationer,förslagsanslag Utvecklingsinsatser i östra , reservationsanslag Åtgärder för dellidsarbetslösa. XI Bosladsdeparlemenlel Utredningar m. m., förslagsanslag Byggnadsforskning, reservationsanslag Lån tillexperimentbyggande, reservationsanslag Bidrag till statens institut förbyggnadsforskning, reservationsanslag Försvarsberedskap, ramanslag XII Industrideparlementel : Förvaltningskostnader, förslagsanslag Bidrag till SIFU, reservationsanslag Främjande av hemslöjden, förslagsanslag 5 500 162000 37 000 234 510 - 8558 1986/87:150 Bil. Beräknat Slutligtförslag eller beslut Förändring belopp i ---------------- Ökning(4-) budget- Propositio- Anslags- Minskning!- proposi- nens eller belopp Åtgärder för all främja industridesign, reservationsanslag reservationsanslag Småföretagsutveckling, reservationsanslag Åtgärderför havsindustriell kompetensutveckling, reservationsanslag Ersättning förmerkostnader och förluster för vissa företag på grund av följd effekter avTjernobyl-olyckan, förslagsanslag Program för utökad prospeklering m. m.,reservationsanslag STU: Teknisk forskning och utveckling, reservationsanslag STU:Förvaltningskostnader reservationsanslag STU: Utrustning, reseravtionsanslagBidrag till stiftelsen attachéverksamhet,reservationsanslag Industriellutveckling m. m. inom informationsteknologiområdet, reservationsanslagIndustriell utveckling inom mikroelektroniken, reservationsanslag Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag,reservationsanslag XIV Miljö-och energidepariemenlet Miljövårdsforskning, reservationsanslag Särskilda projekt på miljövårdens område, reservationsanslag Inredningoch utrustning av lokaler vid vissa myndigheter, reservationsanslagEnergiforskning, reservationsanslag Bidrag till verksamheten vid , reservationsanslag ,reservationsanslag Drift av beredskapslager, förslagsanslag Beredskapslagringav industriella åtgärder, reservationsanslag Åtgärder inom delfunktionenelkraft, reservationsanslag XV och dess myndigheter : förvaltningskostnader, förslagsanslag : Vissa kostnader vid emission avstatslån m. m., förslagsanslag Summa förändringar på statsbudgeten : Stöd till politiska partier Bilaga 2 Prop. 1986/87:150 Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 april1987 Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /88, m.m. Stöd till politiska partier har för /88 under anslaget H 4.Stöd till politiska partier anvisat 95,5 milj. kr. Medlen fördelas enligt lagen(1972:625; ändrad senast 1985:156) om staUigt stöd till politiska partier. Enligi lagen utgår stödet dels som partistöd, dels somkanslislöd i tagel räknat fr. o. m. . Partistödetutgår som mandatbidrag. Elt mandatbidrag är 208000 kr.Kanslislödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda iriksdagen, utgår som grundslöd och tilläggsslöd. Helt grundslöd är förnärvarande . för varje vunnetriksdagsmandal, om partiet är företrätt i regeringen, och annars . Samtliga belopp höjdes till sin nuvarande nivå (prop.1984/85:25 bil. 1, KU 17, rskr 55). Beloppen har tidigare höjts åren 1975, 1977och 1981. Avsikten med det statliga partistödet är att de politiskapartierna skall garanteras tillräckliga resurser för sin opinionsbildandeverksamhet. Vid partistödslagens tillkomst förutsattes all stödetskulle omprövas med hänsyn lill förändringar i penningvärdet (prop. Mot denna bakgrund förordar jag all stödet nu räknas upp med omkringI5%fr.o. Ett förslag lill den lagändring som behövs bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 2.1 . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt 1. anta ett inomjusliliedepartemenlel upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1972:625)om statligt stöd till politiska partier, 2. till Stöd tillpolitiska partier för /88 utöver i prop. 1986/87:100 bil. 4upptagna medel anvisa elt förslagsanslag av . 1 1986/87. Bilaga 2.1 Prop. 1986/87:150 Bilaga 2 Lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier Härigenom föreskrivs alt 2, 6 och 8 §§ lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier skall ha följande lydelse. Partisiöd utgår som mandatbidrag. Varje mandatbidrag utgör . Partistöd utgår som mandatbidrag. Varje mandatbidragutgör 2i9 . Parti somvid val lill fåll av rösterna i hela landet erhållerför för vilket valet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgöriöiOOOO kronor. Parti somvid val till fåll minsl av rösterna i hela landet erhållerför för vilket valet gäller ett hell grundstöd. Helt grundstöd utgör4174 . Parti somavses i 6 eller 7 § erhåller utöver grundstödet tilläggsstöd förvilket valet gäller med för vatje vunnet mandal, om partiet ärföreträtt i regeringen, och annars med för varje vunnet mandat. Parti somavses i 6 eller 7 § erhåller utöver grundslödet tilläggsstöd förvilket valet gäller med för vaije vunnet mandat, om partiet ärföreträtt i regeringen, och annars med för varje vunnet mandat. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1984:974. Senaste lydelse 1984:974. Senaste lydelse 1984:974. : Vissa avgifts-, skatte- ochsparfrågor 1986/87: 150 Bilaga 3 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Feldl såvitt avser avsnitten 1-4; statsrådet såvitt avseravsnitt 5 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /88 såvitt avserfinansdepartementets verksamhetsområde 1 Uttagande av avgift vid tullförrättning ISverige finns bestämmelser om tullförrättningsavgifler i 80 § tullstadgan(1973:67)). Där föreskrivs att tullförrättning på tullplats sker utan kostnadför allmänheten, när förrättningen äger rum inom område och på tid somgenerallullstyelsen fastställer. För tullförrältningar som sker i annat sammanhangskall generaltullslyrelsen efter samråd med kommerskollegium föreskriva omavgift skall las ul eller inte. Det gäller exempelvis tullförrältningar isamband med färje- och flygtrafiken. tillämpningsföreskrifter till tullstadgan har med-gettsen rad undantag från avgiftsbeläggning. Således är klarering och kontroll avfärjor och andra passagerarfartyg, som går i regelbunden trafik enligt påförhand kungjord turlista, undantagen. Detta gäller även transportmedel, varoroch passagerare som färdas med fartygen. Vidare är flygtrafiken på ,och fri, liksom en stor del av trafiken på de s. k.B-flygplatserna. Detsamma gäller lastbilstrafiken över landgränserna motFinland och på tider då tullplatserna är öppna. Även järnvägstrafiken ärundantagen. Istort sett innebär detta all förrättningsavgifter i samband med gränspassagetas ut endast för tullförrältningar som sker på platser som inle ärtullplatser. Avgifterna tas ut enligt en särskild taxa som fastställts avgeneraltullslyrelsen efter samråd med . Intäkterna frånförrättningsavgifterna uppgår till ca 7 milj. kr . Fråganom en utvidgning av avgiflsskyldighelen för tullförrättningar som sker päobekväm arbetstid eller utanför lullplats togs upp i 1985 års I 1986/87. budgetproposition(prop. 1984/85; 100 bil.9). Mot bakgrund av ett förslag Prop. 1986/87: 150 avgeneraltullslyrelsen om avgiftsbeläggning av avgiftsfria förrättningar Bilaga 3begärdes godkännande av vissa principer i fråga om vem som skulledebiteras avgifterna. avslog regeringens förslag (SkU 1984/85:26,rskr 1984/85: 330). De inkomstförstärkningar som ett genomförande av förslagetskulle ha inneburit uppskattades av generaltullstyrelsen till 50-100 milj. kr.per år. Jaganser det nu vara nödvändigt att på nytt, och med beaktande av den kritik somriktades mot det förra förslaget, ta upp frågan om en ökad avgiftsfinansieringav tullförrältningskostnaderna. 1.3 Motiv för ett nytt förslag Kostnadernaför att upprätthålla tullkontrollen av den kommersiella trafiken dygnet runtoch oavsett vardag eller helg är höga. I en undersökning av siatskontorel år1984 beräknades kostnaderna för lullverksamheten under obekväm lid och påplatser som inte är lullplalser lill ca 92 milj. kr. , varav 84 milj. kr.avsåg förrättningar på lullplalser . Den ökade utlandshandelnoch löneutvecklingen gör atl kostnaderna sannolikt är ännu större . Avkostnaderna för förrättning skulle, enligt siatskontorel, 55milj. vara hänföriiga lill fäijelrafiken, 15 milj. kr. belöpa sig på flygeloch 14 milj. kr. avse annan trafik. Avgifterför att finansiera kostnader för tullförrältningar pä obekväm tid och utanförtullplats förekommer i de flesta länder. Avgiftssystemens utformning ochavgifternas storlek varierar. Kravenpå lullinsatser på obekväma tider och utanför lullplalserna ökar ständigt. Atltransporterna inte stoppas upp vid gränserna har blivit allt viktigare förnäringslivet. Exempelvis innebär det nya logisliktänkande som trängt igenom atlinsalsvaror och reservdelar levereras i princip som de skall användasi stället för alt varorna hålls i lager hos företagen. Detta minskarnaturligtvis företagens lagerhållningskoslnader som det ställerstörre krav på insatser från och innebär ökade kostnader förstatsverket. har antalet lullförrältningar ökat medungefär . Jaganser det vara rimligt att näringslivet bidrar till finansieringen avåtminstone en del av kostnaderna för förättningar som sker ochutanför tullplatserna. Detta bör ske i form av elt ökat avgiftsuttag. 1.4 Principerna för ett nytt avgiftssystem Jagskall i det följande ange riktlinjerna för hur elt sådant avgiftssystem enligtmin mening bör vara utformat. Avgiftsuttagetbör begränsas till den kommersiella trafiken. Avgifterna bör inte utgöra någonpåtaglig ekonomisk belastning för de betalningsskyldiga och de bör varaförutsebara. De bör las ul av dem som direkt orsakar kostnaderna. Avgifternafår inle ge upphov lill handelspolitiska störningar. Systemet skall vara enkeltoch billigt alt administrera. Ettavgiftssystem som enligt min mening svarar väl mot dessa villkor 2 tillämpassedan länge i . Det bygger i stort på att tullförrältning- Prop.1986/87: 150 arna sker till fasta priser enligt en s. k. saklaxa. Jag skall i korthet beskriva hur jag mot bakgrund av dessaprinciper tänker mig en svensk modell. De avgiftssatser jag anger skall ses somexempel men avsikten är atl de skall ge en ungefäriig uppfattning omstorleken på de avgifter det kan bli fråga om. För lullförrältningar av tullpersonal på lullplalserutanför nämnd expeditionslid tas ul avgifter enligt följande. För färjor, andra fartyg och luftfartyg som ankommer elleravgår i kommersiell trafik las ul en avgift om . per ankomst och avgång.Om ankomst till och avgång från tullplalsen sker inom kort tidrymd bör endasten avgift las ul. Avgifterna påförs rederierna eller flygbolagen. För lullklarering av gods på vägfordon, som fraktats medfärja, annat fartyg eller som passerar landgränsen mot eller Finlandbetalas en avgift om . Med lullklarering avser jag förtullningsaml medgivande till hemtagning, transitering, uppläggning på tullupplag,tulllager, i frihamn eller exportbutik eller medgivande om temporär tullfrihetoch klarering för export. Lämpligen bör det angivna avgiftsbeloppet avse ettvisst antal lullklareringar, exempelvis behandling av upp till fem hemtagningsanmälningar,tulldeklarationer m. m. För ytteriigare förrättningar kan rimligen tas ut ännuen avgift av samma storlek. Avgiften tas ul av den som begär förrättningen. För lullklarering av annal kommersiellt gods tas utavgifter per klare-ringssökande och i övrigt enligt samma grunder som jag nysshar angett. Jag syftar här pä uttag från tullupplag och klareringav beledsagat kommersiellt gods, vilket förekommer särskilt på flygplatserna. Som jag har antytt ovan bör persontrafiken inte drabbas avnågon avgift. Tullklarering av varor som medförs ulan kommersiellt syfte kansåledes ske utan kostnad även framgent. Detta gäller oavsett om man färdas medfäija, annat fartyg, luftfartyg eller på annat sätt. Inte heller av SJ anser jag det vara befogat att ta utnågon avgift i denna ordning, eftersom klarering av järnvägsgods inte sker medi anspråkslagande av resurser. När det gäller trafik och tullklarering på platser därtullpersonal inte är stadigvarande stationerad, dvs. trafik utanförtullplatserna, bör fasta avgifter las ut enligt ovannämnda principer medtillägg för kostnaderna för tullpersonalens resor och traktamenten. Jag beräknar att etl avgiftssystem i enlighet med vad jagnu redogjort för skulle tillföra statskassan ökade inkomster med istorieksordningen 50 milj. kr. har bemyndigat regeringen alt föreskriva omtullförrällnings-avgifter (prop. 1975/76:8, Ku 1975/76: 10, rskr. 1975/76:62).Någon ändring i detta bemyndigande behövs enligt min mening inte för attinföra etl avgiftssystem enligt de riktlinjer som jag nu har redogjort för. Jag avser senare föreslå regeringen all uppdra åtgeneraltullstyrelsen att i samråd med riksrevisionsverkel och kommerskollegium utarbeta och fastställa en taxa enligt de grunder jag nu har angett. Vid taxeutformningen bör generaltullslyrelsen samråda med företrädare för näringslivet. gäller landgränsen motNorge bör denna fråga övervägas närmare mot Prop. 1986/87: 150 bakgrund av det svensk-norska gränstullsamarbelet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag allregeringen bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört omtullförrätlningsavgifter. 2 Avdragsrätt för vissa utgifter vid optionsaffärer 2.1 Inledning Sedansnart pågår handel med s. k. standardiserade optioner päkapitalmarknaden. Utvecklingen av denna handel har skett mycket snabbt bådeomsättningsmässigt och vad gäller antalet instrument. Delta har skett trots attskattekonsekvenserna av optionstransaklionerna i brist på särskild lagstiftningoch vägledande praxis varit oklara i flera olika hänseenden. Genom ett nyligenavgjort mål i regeringsrätten har gällande räll klariagts för stora delar avområdet. Regeringsrättens dom innebär bl. a. atl rätt till avdrag för en utgiftvid etl visst slag av transaktion, kallad kvittning, inte medges mot den intäktsom vid utställandet av optionen tagits till beskattning. Följden avregeringsrättens ställningstagande blir alt en optionsulfärdare ofta blirbeskattad för ett belopp som överstiger hans vinst av affären. I vissa fall kanvinslbeskattning komma alt ske trots atl den skaltskyldige gjort en förlust påsin transaktion. Det står klart atl de ekonomiska konsekvenserna för enskildapersoner kan bli mycket allvarliga om det nuvarande rättsläget får bestå. Deförhållanden jag nu nämnt har även uppmärksammals av ochSvenska fondhandlareföreningen, som i en till regeringen ingivengemensam skrivelse har lämnat förslag till beskattningsregler på området. Jagavser nu att ta upp den nämnda beskattningsfrågan till behandling. Innanbeskattningsfrågorna behandlas lämnar jag en kortfattad beskrivning av optionersom avtalsobjekl och de olika handlingsalternativ som står avtalsparterna lillbuds. Envarsom äger en sak, en immateriell rättighet, ett värdepapper eller annan sädantillgäng har möjlighet att utställa en förbindelse om att under viss tidtillhandahålla bestämd person eller innehavaren av förbindelsen en räll atllill visst pris förvärva tillgången. I och med att den till vilken förbindelsenär riktad accepterar denna, uppkommer ett tvåsidigl rättsförhållande, som sägsavse en optionsrätt. När den utfäsla liden gått eller när förbindelsendessförinnan infrias utslocknar optionsrätten. Förde på kapitalmarknaden omsatta optionerna gäller speciellt att avtalsvillkoreni flera viktiga hänseenden har standardiserats, nämligen be- träffande den underiiggande egendomen (exempelvis vissabestämda slag Prop. 1986/87: 150 av aktier eller obligationer), antalvärdepapper per optionskonirakt, löpti- Bilaga 3 dens längd och priset föregendomen (lösenpriset). Det finns här anledning atl göra några preciseringar iterminologiskt hänseende. Med beteckningen standardiserad option avses enrättighet att under en viss bestämd lid eller pä en i förväg bestämd dag köpaeller sälja en viss bestämd egendom till etl i förväg bestämt pris om optionentillika är föremål för marknadsmässig omsättning. Om den egendom som avses ioptionen är aktier kommer beteckningen aktieoption att användas. Beslår denunderliggande egendomen i stället av obligationer använder jag beteckningenränteoption. För sådana optioner som grundas på aktieindex används beteckningenindexoption. En option som ger innehavaren rätt att köpa den i optionen angivnaegendomen från utfärdaren betecknas köpoption. För en option som i stället gerinnehavaren rätt att sälja den i optionen angivna egendomen lill utställarenanvänds termen säljoption. Med utnyttjande av optionen avses att innehavaren av dennapäfordrar alt få köpa eller sälja den i optionen angivna egendomen. Dettaförfarande brukar också kallas lösen. Under den gemensamma rubriken kvittningbrukar sammanfattas återköp resp. återförsäljning av optioner. Ett återköpinnebär från utfardarens synvinkel att denne befriar sig frän sitt optionsåtagandegenom atl betala en särskild ersättning till sin motpart. Från optionsinnehavarenssynvinkel talar man i stället om återförsäljning av optionen. För sittavstående från rättigheterna enligt optionsavtalet erhåller han en särskildersättning från motparten. En optionsaffär kan också avslutas genom attoptionsliden löper ut ulan att optionen utnyttjas. Man talar i detta fall omatl optionen förfaller. Sedan en option förfallit kan innehavaren inle göragällande några anspråk enligt denna mot uifärdaren. För ränle- och indexoptioner gäller att avtalsförhållandetmellan parterna kan avslutas genom ytterligare elt förfarande, kallatkontantavräkning eller stängning. Med detta avses en kontanlmässig avräkningmellan parterna som utförs på samma sätt som om lösen hade skett men utan attsä faktiskt sker. I kommunalskalielagen (1928:370), KL, finns ingabestämmelser som särskilt reglerar beskattningen av de standardiseradeoptionerna. Den lagstiftning om bl. a. optionslån som beslutades under våren1985 (prop.