prop · GA0349 · 1986-12-31 00:00:00 — Skälen för mitt förslag: Iundervisningssammanhang eller för teknisk vidareulveckling av en produkl ibland finnas etl behov av alt först "bryta ner" ett kretsmönsteroch att sedan framställa exemplar av det för all studera dess uppbyggnad. Utanuttryckliga bestämmelser, som inskränker den ensamrätt i fräga ommångfaldigande somjag har föreslagit, skulle ell sådant förfarande inte varatillätet. Detla analysförfarande bmkar med en engelsk term benämnas "reverseengineering". Det är lillålet både enligt den amerikanska och enligt denjapanska lagstiftningen. I likhei med ulredningenfinner jag en sådan inskränkning i ensamrätten väl motiverad. Genom alt tillålaexemplarframställning för de ändamål som har angetls skapas godaförutsättningar för den fortsalla lekniska ulvecklingen på områdel. Härigenom tUlgodosesetl av de viktigaste syftena bakom all immaterialrätlslig lagsttftning,nämligen alt sfimulera det andliga skapandet. En fråga som haruppmärksammals inom arbetet i är hur långl rätten till "reverse "skall utsträckas. Frågan har närmast gällt på vilket säll den som på gmndval avetl sådanl förfarande har åstadkommil ell exemplar av ell kretsmönster skallfå använda det exemplar som han själv har framställt. Den amerikanska lagen geren rätt att "incorporate the result of such conduct in an original mask workwhich is made to be distributed". Detla lorde vara alt uppfatta så all, omman med hjälp av förfarandel åstadkommer ett nytt kretsmönster, detla fåranvändas oberoende av rälien lill del mönsier som har använts för analysen. Jaganser för min del alt en sådan ordning är lämplig. Den ligger också hell ilinje med de moliv somjag har för att inskränka ensamrätten. Sådanaexemplar som inte skiljer sig markanl från det urspmngliga mönstret utanendast kan sägas utgöra en bearbetning av detla bör däremot inle få användasför annal ändamål än det som exemplaret har framställts för, dvs. antingenanalys eller undervisning. Enannan fråga är i vilken utsträckning det skall vara tillåtet att framställaexemplar av kretsmönster uteslutande för enskilt bmk. Inom upphovsrättenmedges i princip sådan kopiering (11 § upphovsrällslagen). Även patenträttenundantar från ensamrätten sådant utnyttjande som inte sker yrkesmässigt; jfr 3§ patentlagen (1967:837). Bakgmnden lUl bestämmelserna är att det inte har ansellslämpligl all låta ensamrätten omfalta även sådan exemplarframställning som ägermm inom den privala sfären. Molsvarandesynpunkier gör sig enligl min mening gällande också i fråga om framställning avexemplar av kretsmönster. Del kan t. ex. finnas intresse av atl kopiera ensida ur en facktidskrtfl som upptar en ritning av mönslrel. Här bör särskiUobserveras all denna kopiering i enlighel med vad jag har angetl ärtillålen enligl gällande lagstifining. En ändring på denna punkl som skulleförbjuda kopiering i fortsättningen och därmed -enligt vad jag föreslår i dellaavseende kunna föranleda siraff bör inte göras utan starka skäl. Några sådanaskäl föreligger inte enligl min uppfattning. Enbestämmelse som tillåter kopiering för enskilt bruk ger också en rätl alt fördetta ändamål framslälla enslaka exemplar av elt chip som innehåller krelsmönslret.Jag kan emellerlid inle se att en sådan ordning skulle kunna medföra någonstörte skada för den som har skapat mönstret. Det lorde nämligen inte varamöjligt att göra en sådan kopiering utan tillgång till den oerhört kompliceradeapparalur som erfordras för framslällning av chips. Fallet skulle alltså intevara särskilt praktiskt. Om man tillåter kopiering av detta slag undviks vidarede gränsdragningsproblem som annars skulle uppkomma mellan tillåten exemplarframställningi analyssyfte och otUlåten exemplarframställning för enskilt bruk. Mitt förslag:Ensamrätten skall bestå till utgången av del lionde årel dåmönstret först kommersiellt utnyttjades. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt förslag utom beträffande utgångspunkten förberäkningen av skyddstiden. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser har tiUstyrkt utredningens förslag i dess helhet, men ingenhar ullalat sig särskilt på denna punkl. Skälen för mitt förslag:Som jag har nämnt tidigare går den lekniska utvecklingen på området oerhörtsnabbt. Det torde därför inte finnas något behov av en särskilt lång skyddstidför de produkter det här är fråga om. I de amerikanska och japanska lagarnaföreskrivs en skyddstid . Sammaperiod anges i utkastet lill EG-direktiv liksom i konvenlionsulkasl. Med hänsyn fill vad som ärkänt om den tekniska utvecklingen anserjag inte att skyddsbehovel gör siggällande längre lid än lio år. Jag kan därför slälla mig bakom ulredningensförslag om en skyddslid av denna längd. Däremot kan jag inte ansluta mig till ulredningensuppfattning att fiden skall räknas från del år då krelsmönslret skapades. Dennatidpunkt kan nämligen vara svår alt faslställa. Vidare gör sig skyddsbehovet slarkasigällande när mönstret har förls ul på marknaden. Därför anser jag all utgångspunktenför skyddstiden, i likhet med vad som föreskrivs i lagstiftningen i , börvara den lidpunkl då krelsmönslret för försia gången ulnylljades kommersielll. 3.5 Överlåtelse av rätten Mittförslag: Rätlen till ell kretsmönster skall kunna överlåtas. Vidareöverlålelsefår inle ske utan all särskilt avtal därom föreligger. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Ingen remissinstans har berört frågan om rättens övergång i allmänhel. Skälenför mitt förslag: I likhet med vad som gäller för andra immateriellarättigheter bör rätlen till ett kretsmönster kunna överlåtas. Parterna bör hafull frihet att själva reglera villkoren för överlåtelsen. Överlåtelse av rätlentill etl kretsmönster bör dock enligl min mening inle innebära en räll förförvärvaren all vidareöverlåta rälien, om inle parterna uttryckligen haravtalat detla. Däremot ser jag ingel behov av att särskih reglera frågan om en evenluellrätt att göra ändringar i ett kretsmönster. 3.6 Intrång i rättigheterna Mitt förslag:Straff- och skadeståndssanktioner, liksom föreskrifter om förverkande ochsärskilda bestämmelser som ger en domstol räll alt meddela föreskrifier i syfleatt förhindra fortsatt intrång, införs efter mönster av upphovsrättslagen. Utredningensförslag: Har samma syfle som mitl förslag. Remissinstanserna:Frågan har inte berörts av remissinstanserna. Skälen för mitt förslag:Intrång i de rälligheler som skyddas enligt upphovsrällslagen kan enliglsärskilda bestämmelser i den lagen medföra straffansvar i form av bötesstraffeller fängelse i upp fill . En förutsättning för straffansvar är attgärningen har skelt uppsålligen eller av grov oaktsamhet. Inirång föreliggeräven när någon för spridning liU allmänheten i för in exemplar avskyddade verk, om exemplaren har framslällls utomlands under sådanaomständigheter att en framställning av detta slag i skulle ha varilstraffbar. också beslämmelser omskadestånd vid inirång. Fömiom det vederlag som Prop. 1986/87: 49 alltid skall utgå förutnyttjandet kan redan vid sådan oaktsamhet som inte är grov utgå ersättningför annan förlust än uteblivet vederlag, liksom för lidande och annat förfång.Vidare kan domstolen förordna att olovligt framställda exemplar motlösen skall avstås till rättighetshavaren eller förstöras eUer all andra ålgärderi syfle atl förhindra fortsatt missbruk skall vidtasmed sådana exemplar. Delupphovsrättsliga sanktionssystemet fick sin nuvarande utformning genom enlagändring (prop. 1981/82:152). Ändringen innebar bl. a. en väsentligskärpning av påföljderna som syftade till atl komma lill rätta med dentilllagande olovliga kopieringen av upphovsrättsligt skyddade verk. Dennakopiering kunde ofta vara av stor omfattning och vålla belydande ekonomiskskada för rättighetshavarna. Deintressen som lagändring avsåg att tiUgodose gör sig starkt gällandeäven i fråga om skyddet för kretsmönster. Med hänsyn till vad jag lidigare haranfört om behovet av ett effekiivt skydd är det nödvändigl att dellaförenas med effektiva sankfioner. Enligtmin mening kan de sanktioner i form av straff och skadestånd som föreskrivs iupphovsrättslagen vid intrång i upphovsrätt uppfylla dessa krav på effekfivitet.Del är också angelägel all domstolen får möjlighel all förordna om särskildaåtgärder för atl förebygga fortsatt intrång och att egendom som har samband medintrånget under vissa omständigheter skall kunna förverkas. Närdel gäller den närmare ulformningen av skadesiåndsbestämmelsen skulle i och försig kunna övervägas att låla 58 § patentlagen (1967:837) tjäna som förebild.Denna bestämmelse har ändrats (prop. 1985/86: 86, LU 29, rskr. 177, SFS1986: 233) i syfte att förbättra palenlhavarens möjlighet atl få fullersättning för den skada han lider vid patentintrång. Samma intresse gör siggivetvis gällande när del gäller att ersätta mönsterskaparen för den skada som uppkommervid intrång i rätlen till etl kretsmönster. Intrångav senast angivet slag företer emellertid större likheter med det slags intrångsom sker genom piratkopiering av upphovsrättsligt skyddade verk och genomspridning av sådana piratkopior. Som jag har anfört tidigare (avsnitt 3.1)skulle kretsmönster i ett visst utförande under en övergångslid kunna utgöraverk i upphovsrätlslagens mening. Möjligheterna till skadestånd vid inirång irätten till ett sådant kretsmönster skulle därför bedömas enligl upphovsrällslagen.Enligl min mening är det angeläget all frågan om rätten lill ersättning vid krelsmönsterintrångbedöms enligl samma grunder, oavsett om mönstret skyddas enligt upphovsrällslageneller enligt den särskilda lagen om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter.Skadesiåndsbestämmelsen bör därför Uksom straffbestämmelsen ulformas med upphovsrällslagensom förebild. 3.7Behörig domstol m. m. Mittförslag: Frågor om intrång i rälien till kretsmönster skall prövas av deallmänna domstolarna enligt vanliga forumregler. Utredningensförslag: Ulredningen har inle närmare berört frågan. Remissinstanserna:Några remissinslanser har ifrågasatt om de allmänna domstolarna har nödvändigkompelens för de lekniskl komplicerade frågor som kan komma upp i"datorsammanhang". Etl par av dessa remissinstanser anservisserligen att aUmänna fommregler bör gälla men att domslolarnas tekniskakompelens bör förstärkas. par andra vill anknyta till den rättegångsordningsom gäller för patenlprocessen. Skälenför mitt förslag: Frågor om intrång i upphovsrätt prövas av de allmänna domslolarna.I vissa lyper av mål gäller dock särskilda forumregler. Sålunda har Stockholmstingsräll exklusiv behörighet alt i första instans pröva mål om ljudradio-eller televisionsuisändning i strid mot upphovsrättslagen (58 §) och mål om televisionsuisändningi slrid mot lagen (1960: 730) om rätt till folografisk bild (20 §). Även ivissa patentmål, bl.a. mål om patentintrång, har enmotsvarande exklusiv behörighet (65 § palenfiagen). Detfrämsta skälet för att koncentrera mål av de kaiegorier jag nu nämnt till vissadomslolar är att dessa mål har bedömts innefatta så speciella frågor atl det ärbefogat med en koncentration av detla slag för alt garantera atl domstolen hartUlräcklig sakkunskap och erfarenhei. I samma syfte har man i patentmålentillfört domstolen särskilda ledamöter med tekniska kunskaper i de aktuellafrågorna. Också komplicerade mål om ekonomisk brottslighet handläggsföreträdesvis av vissa tingsrätter som har tillgång till särskildexpertis. Målom intrång i rätten till kretsmönster kan komma att innefatta lekniska ochandra frågor av komplicerat och speciellt slag. Detta talar naturligtvis föratt man genomför en molsvarande koncentration för dessa mål. En sädan koncentralionkan emellertid också medföra nackdelar från såväl principiell som praktisksynpunkt (jfr prop. 1984/85: 178 s. 27 ff). Frågorna om koncentration av mål fillvissa domstolar och om experlmedverkan kommer sannolikl alt belysas från mergenerella utgångspunkter av rättegångsulredningen (Ju 1977:06) i ettbelänkande som väntas inom någol halvår. Med hänsyn härtUl anserjag övervägandeskäl tala för att i föreliggande sammanhang inle frångå principen om tingsrälternaslika behörighet. Mitt förslag: Detsärskilda skyddet skall gälla sådana kretsmönster som har skapals av svenskamedborgare eller personer som har sin vanliga vistelseort i , liksomsådana kretsmönster som först har utgetts i . Regeringen bemyndigas allunder förulsältning av ömsesidighet utsträcka tillämpningsområdet. Utredningensförslag: Överenstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Ingen remissinstans har berört frågan. Skälenför mitt förslag: Immalerialrällen har en påtagligt internationell karaktär. Deflesta länder är också bundna av olika internationella överenskommelser på områdel.Dessa överenskommelser bygger genomgående på vad som bmkar kaUas principen omnationell behandling. Härmed avses att varje stat som är ansluten tiU enkonvention åtar sig atl genom sin nationella lagstifining bereda medborgare iandra fördragsslutande slaler samma skydd som landets egna medborgare åtnjuter. Ilagtekniskl hänseende bmkar den nu beskrivna ordningen genomföras på detsättet, alt de immaterialrältsliga lagarna i princip ger endasl ell nationelltskydd men att regeringen bemyndigas all, under förutsättning av ömsesidighet,föreskriva att lagen skall lillämpas också i förhållande till en annan stal(jfr 62 § upphovsrättslagen). Enordning av det slag jag nu har beskrivii bör enligl min mening genomföras ifråga om lagsttftningen om skydd för kretsmönster. Skyddet bör alltså vara rentnationeUt, men regeringen bör bemyndigas all under fömlsätlning avömsesidighet förordna atl lagen skall tillämpas i förhållande lill andraländer. Ellsådanl bemyndigande får belydelse bl. a. om det träffas en bilateralöverenskommelse med om etl permaneni skydd för svenska produkter i ochvice versa. Bemyndigandel skulle då kunna utnyttjas för alt föreskriva all densvenska lagen skall lillämpas i förhållande liU . Del är också angelägel attden svenska lagsttftningen kan bereda skydd för produkler som har sitt urspmngi de övriga nordiska länderna. Med stöd av bemyndigandel skulle detta kunnauppnås så snart motsvarande lagsliflning har genomförts i dessa länder.Utsträckning kan också komma i fråga i förhållande lill vars lagstifiningredan omfaltar ulländska kretsmönster. Ävenen utvidgning av lagens tillämpningsområde på grund av anslutning tUl enmultilateral överenskommelse, dvs. om arbetet inom leder fram till ensådan, kan komma att aklualiseras. Om lilllräde till överenskommelsen kräverlagändring, måste dock givetvis frågan om godkännande av överenskommelsenförst prövas av . 3.9 Ikraftträdande m. m. Detär angeläget alt förhandlingar om elt permanent skydd för svenska produkter iUSA tas upp innan det fillfälliga skyddel upphör i böljan av novembernästa år. Den föreslagna lagstiftningen bör med hänsyn härtill genomföras såsnart som möjligt. Lagen föreslås därför träda i kraft . Ilikhei med vad som är bmkligt vid ändringar i den upphovsrättsliga lagstiftningen bör de nya reglerna tillämpas också på kretsmönster som har tillkommit före den nya lagens ikraftlrädande. Något skydd enligl upp hovsrällslagen bör i enlighet med vad jag har anfört inledningsvis (avsnitt 3.1) inte ges för de kretsmönster som skapas efter ikraftträdandet. Där emot bör det skydd som upphovsrällslagen kan ha gett bestå 16 även efler denna lidpunkl. 4 Upprättade lagförslag Prop. I enlighel med del anförda har inom justitiedepartemenlelupprättats förslag till 1. lag om skyddför kretsmönster i halvledarprodukter, 2. lag om ändringi lagen (1960:729) om upphovsrätt fill litterära och konslnärliga verk. Förslagen bör fogas till regeringsprotokollel i dettaärende som bilaga 4 . 5.1 Förslaget till lag om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter Den som har skapat mönslrel för kretsarna i en halvledarprodukthar en uteslutande rätt att 1. framställaexemplar av mönstret, 2. utföra mönstretpå eller i ett malerielll underlag, saml 3. göra mönstrettillgängligt för allmänheten genom atl exemplar av mönstret eller produkter sommönstret ingår i bjuds ut till försäljning, uthyrning eller ullåning ellersprids fill allmänheten på annat sätt. Rätten varar till utgången av det tionde året efter del årdå mönstret först kommersiellt utnyttjades. Denna paragraf innehåller i första stycket degrundläggande bestämmelserna om de rättigheter som tillkommer skaparen avmönstret för kretsarna i en halvledarprodukt. Andra slycket reglerarskyddstiden. Bestämmelsen har utformats med vissförebild av 2 § uppbovsrättslagen. Med uttryckssättet "den som harskapat" avses atl rätlen urspmngligen uppslår hos en eller flera fysiskapersoner. Som framgår av 5 § kan rälien, i likhet med vad som gäller inom upphovsräiten,övergå lill t. ex. en arbetsgivare genom ett anställningsavtal. Skyddet gäller i fråga om mönstret för kretsarna i en halvledarprodukt.Med halvledare avses material som har en ledningsförmåga som ligger mellan isolatoreroch metalliska ledare och vars elektriska egenskaper lätl kan modifieras medvissa tiUsatser, s. k. dopämnen. De halvledare som används vid chipsframställningär främst kisel, men även andra material såsom germanium eller galliumarsenidförekommer. Från rättsskyddet utesluts kretskort och liknande produkter vilkasledningar har tryckts eller på annat sätt anbringats på ytan av ett isolerandematerial. Del skydd som lagen ger är ett formskydd och inle ellidéskydd. Idéer, principer, algoritmer osv. är alltså inle skyddade som sådanautan endasl i den speciella utformning de har fått i ett visst beslämlkretsmönster. Användningen av ordel "skapa" avser all geuttryck för elt krav på en viss individuellt skapande insals. Mönstret måste haen grad av originali- 2 1986/87. tet.Helt banala produkter skall alltså inte åtnjuta skydd enligl denna lag. Prop.1986/87: 49 Kretsmönster som har skapats genom en sammanställning av enskilda okompliceradedelar, t.ex. från ett s.k. cellbibliotek, kan emeUertid bli skyddade. Enförutsättning är atl sammanställningen som sådan ger uttryck för ensjälvständigt skapande insals. Här kan jämföras med vad som gäller i fråga omsamlingsverk enligl 5 § upphovsrällslagen. I den allmänna motiveringen har vidbehandlingen av frågan om "reverse " (avsnitt 3.3) berörtsde problem som gäller i fråga om gränsdragningen mellan å ena sidan nyskapandeoch å andra sidan bearbelning av ell befintligt kretsmönster. Bestämmelsenställer inte upp något nyhetskrav. En följd av delta är att det åtminsloneteoretiskt är möjligt för två personer att oberoende av varandra åsladkommanästan identiskt samma utformning av kretsmönstren. I så faU har var och en avdessa ett skydd för sin utformning av mönslrel. Att bevissvårigheter skullekunna uppkomma i denna siluaiion är uppenbart. Sannolikheten för eltoavsiktligt dubbelskapande av delta slag torde emellerlid vara ulomordenlliglliten. Denensamrätt som paragrafen ger är av två slag, nämligen en rätt atl mångfaldigaoch en rätl alt sprida exemplar. Rälien till mångfaldigande regleras ipunkterna I och 2. Rätten avser alla typer av mångfaldigande, således både etldirekt överförande av krelsmönslret (från en ritning, etl fotonegaliv, en glasplåleller liknande) till en kiselskiva och ell överförande från en dalabas där krelsmönslretfinns lagrat. Del är också fråga om en framslällning av exemplar av mönstret,när en ritning av mönstret kopieras eller när mönslrel förs över till förlagor,s. I likhet med vad som gäller enligt upphovsrätten faller under mångfaldiganderättenockså överföring av mönstret på en anordning genom vilken del kan återges, t.ex. upptagning i en dators minne. Ensamrättenenligt punkt 3 avser alla handlingar varigenom exemplar av krelsmönslret görstillgängliga för allmänheten. Som exempel på sådana handlingar nämns atlexemplar av mönslrel eller produkler som mönstret ingår i bjuds ut tillförsäljning, uthyrning eller utlåning. Spridningsrätten avser i första handmönstret i ursprungligt skick. Somjag har berört i den allmänna motiveringen(avsnitt 3.3) kan även en bearbelning av ell möns-ler i sådan liten grad skiljasig från dess ursprung att det inte kan sägas röra sig om något egentligtnyskapande. Ett sådant mönsier skulle alltså inte anses utgöra ett nytt mönsterutan omfattas av den ensamrätt som tillkommer den som har skapat detursprungliga mönstret. Det får därför inte heller spridas vidare utan dennessamtycke. Däremot är det i likhei med vad som gäller enligt 4 § andra stycket upphovsrällslageninte fråga om intrång i ensamrätten, om någon utnyttjar vissa idéer bakom ettkretsmönster och självständigt skapar elt nytt mönster. Att så är falletföljer redan av all skyddel enligl vad som har nämnls är ell formskydd ochinte ett idéskydd. Denspridningsrätt som skaparen av etl kretsmönster får enligt punkl 3 konsumeraspå visst sätt genom bestämmelser i 3 §. omfattningenav denna konsumtion behandlas i specialmotiveringen lill Prop. 1986/87: 49den paragrafen. Bestämmelsen reglerar endasl frågan om skyddet löperul. Av första stycket följer att skyddel uppslår redan vid skapandet avmönstret. Detta åtnjuter följaklligen skydd även för liden mellan skapandet ochdet första kommersiella utnyttjandet. Också etl kommersiellt utnyttjandeutanför skall beaktas vid beräkningen av skyddstid. Omett kretsmönster inle över huvud taget utnyttjas kommersiellt, börjar intenågon skyddstid alt löpa. Konsekvensen av detla blir all sådana mönsier får ellskydd som beslår . Med hänsyn lill den tekniska ulvecklingen på områdeltorde dock ett sådanl mönster ganska snabbt komma all mista sitt kommersiella inlresse.Det kan därför knappasl uppkomma några problem med ett beslående skydd i dessasituationer. Det är ju inte heller enskilda idéer bakom mönstrets utformning ellersärskilda detaljer i delta som skyddas ulan ulformningen som sådan. Behovet av elträttsskydd framträder därför egentligen inte förrän mönstret genomkommersiellt ulnytljande har fått allmän spridning. Omelt kretsmönster har lillkommil som resultat av en bearbetning av etl lidigare mönsier,böljar en särskild skyddslid att löpa för bearbetningen. En föruisättning fördetta är förstås att bearbetningen uppfyller de nämnda kraven på individueUtskapande insats. Eltskydd av del slag som skapas genom förevarande lag utesluter inte i och för sigatt även andra skyddsformer - bortsett från det särskilda undantag som görs förupphovsrättens del (10 § upphovsrällslagen) - kan bli aklueUa. Om exempelvis dekrav som gäller för palenterbarhet är uppfyllda, bör sålunda patent kunnameddelas för t. ex. en tillverkningsmetod för integrerade krelsar eller förvissa idéer bakom dessa eller den lekniska lösningen av ett problem iutformningen av kretsmönstret. Utanhinder av I § får exemplar framställas av krelsmönslret uteslutande förundervisning om eller analys av mönstret. Enstaka exemplar får ocksåframställas för enskilt bruk. Sålunda framställda exemplar får inte utnyttjasför något annat ändamål. Paragrafeninnehåller inskränkningar i ensamrätten till exemplarframställning enligt 1 §.Bestämmelsen motsvarar i huvudsak en beslämmelse i den amerikanska lagen (Section906). Denexemplarframställning som möjliggörs genom bestämmelsen tar i första hand siklepå utförande av mönslrel på papper eller liknande men gäller enligt sinordalydelse också för överföring av mönsier till t.ex. en kiselskiva. böan regleras exemplarframställning i undervisningssyfte och framställning isyfle att analysera mönstret. Del senare förfarandel brukar med en engelsk termbenämnas "reverse ". Dennärmare innebörden av begreppet "reverse " har be- Prop.1986/87:49 rörts i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3). Också när detgäller gränsdragningen mellan bearbelning och nyskapande hänvisas till denallmänna motiveringen. Närdet gäller exemplarframställning för undervisningsändamål har inga särskildabegränsningar ställts upp i fråga om slagel av undervisning. Bestämmelsen omfaltarsåledes alla former av undervisning, t.ex. i lekniska skolor, kursverksamheloch liknande. Vidaretillåter bestämmelsen sådan exemplarframställning som sker uteslutande förenskilt bruk.