prop · GA03124 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:124 om de homosexuellas situation i samhället Regeringenförelägger vad som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenashemställningar. 1propositionen tas områdesvis upp de homosexuellas situalion i samhället. Ettsärskilt uppdrag frän regeringen till aviseras. Uppdraget börinnefatta att i samråd med berörda myndigheter och dehomosexuellas egna organisationer skall följa utvecklingen vad beträffarförekomsten av diskriminering av homosexuella. bör också följautvecklingen belräffande informationen till och om homosexuella liksom aktuellforskning. Vidareföreslås alt de homosexuellas organisationer skall ges ett särskilt bidrag med500 . för sill arbete på riksplanet. Ipropositionen föreslås ändringar av bestämmelser om olagadiskriminering och om allmänl åtal vid förolämpning. Vidare föreslås att vissabestämmelser om sambor görs tillämpliga på homosexuella sambor. Enligtförslaget utvidgas skyddsobjekten vid olaga diskriminering till atl omfattaäven diskriminering som sker pä grund av att någon har homosexuell läggning.Syftet är att bereda homosexuella samma skydd mot diskriminering som förnärvarande gäller för etniska minoriteter. Av samma skäl föreslås även attallmänt åtal skall kunna väckas också för förolämpning mol nägon med hänvisningtill hans homosexuella läggning, om målsäganden anger brottet till åtal ochåtal av särskilda skäl är påkallat ur allmän synpunkt. Propositioneninnehåller ocksä förslag om en särskild lag om homosexuella sambor. Lageninnebär atl vissa uppräknade bestämmelser om sambor 1 1986/87. skall tillämpas även dåtvå personer lever tillsammans i ett homosexuellt Prop. 1986/87; 124förhållande. Ändringarnai avses träda i kraft den medan lagen om homosexuellasambor bör träda i kraft som lagen om sambors gemensamma hem. Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 §brottsbalken skall ha följande lydelse. Brottsom avses i 1-3 §§ får ej åtalas av annan ån målsägande. Förtal och grovtförtal får dock åtalas av åklagare, om målsägande angiver brottet lill åtaloch åtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt. Under samma förutsättningarfår allmänl åtal väckas för förolämpning mot någon i eller för hansmyndighels-utövning eller förolämpning mot någon med anspelning på hans ras,hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse. Har förtal riktats mol avliden, må åtal väckas av denavlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, omåtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebärbrott som avses i I -3 §§, att någon genom förgripdse å främmande maktsstatsöverhuvud som vistas här i riket eller å främmande makts representant häri riket kränkt den främmande maklen, må brottet åtalas av åklagare utan hinderav vad som stadgas i första slycket. Åtal får dock ej ske utan förordnande avregeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Brott som avses i 1-3 §§ får inle åtalas av annan änmålsägande. Om målsäganden anger brottet lill åtal och åtal av särskilda skälanses påkallat ur allmän synpunkt, får dock åklagare åtala Jör I .förtal och grovt förtal, 2. förolämpningmot någon i eller för hans myndighetsutövning, 3. förolämpningmot någon med anspelning på hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse, eller 4. förolämpiungmot någon ined anspelning på att han har homosexuell läggning. Har förtalriktats mot avliden,/år åtal väckas av den avlidnes efterlevande make,bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl ansespåkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebärbrott som avses i I-3 §§, atlnågon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas /eller på en främmande makts repren-senlant / har kränkt denfrämmande makten,/år brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad somföreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande avregeringen eller den regeringen /lor bemyndigat därtill. Senaste lydelse 1987.: 271. Nuvarandelydelse Föreslagen lyddse Prop. En näringsidkare som i sin verksamhet diskriminerar någonpå grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska urspmng eller trosbekännelsegenom att inte gå honom till hända pä de villkor som näringsidkaren i sinverksamhet tillämpar i förhållande till andra, skall dömas för olaga diskrimineringtill böler eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkaretillämpas ocksä pä den som är anställd i näringsverksamhet eller annars handlarpå en näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmän tjänst ellerinnehar allmänt uppdrag. För olaga diskriminering dömes även anordnare av allmän sammankomsteller offentlig tillställning och medhjälpare till sådan anordnare, om handiskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse genom att vägra honom tillträde lillsammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Om någon som avses i första-tredje styckena på sätt somdär sägs diskriminerar annan på grund av att denne har homosexuell läggning,döms likaledes för olaga diskriminering. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1986:444. 2 Förslagtill Prop. Lag om homosexuella sambor Omtvå personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gälleri fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på dehomosexuella samborna: 1. lagen (1987:000) om samborsgemensamma hem, 3. jordabalken, 10 kap. 9 § , 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, 6 § lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden, 7. bostadsrättslagen (1971:479), 9 § räushjälpslagen (1972:429),saml 9. lagen (1981; 131) om kallelsepå okända borgenärer. ?, lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller detockså de homosexuella samborna. Dennalag träder i kraft den . 3 Förslagtill Prop. 1986/87; 124 Lag om ändring i lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem Härigenomföreskrivs atl 1 § lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem skall ha följandelydelse. 1986/87:1 Föreslagen lydelse 1§ Denna lag gäller sambors gemensamma bostad och bohag. Vadsom föreskrivs i denna lag Vad som föreskrivs i denna lag om sambor gäller endasi sådana om sambor gäller sådana samboför- samboförhållanden där en ogift hållanden där en ogift kvinna och kvinnaoch en ogift man bor lillsam- en ogift man bor tillsammans under mans under äktenskapsliknande äktenskapsliknande förhållanden, förhållanden. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1987:000) om ändring i Härigenom föreskrivs atl 3 kap. 7 § ' iparagrafens lydelse enligl lagen (1987:000) om ändring i skall haföljande lydelse. Lydelse enligt prop. 1986/87:1 Föreslagen lydelse Om den efterlevande maken vid sin död efterlämnar en sambooch bodelning skall förtätlas mellan samborna, skall den efterlevandemakens behållna egendom delas enligt detta kapitel. Skall i den efterievande makens livstid bodelning skemellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skallav den efterlevandes egendom före bodelningen las ut egendom till ett värde sommolsvarar vad som enligt 1 -4 §§ skall tillkomma den först avlidna makensarvingar. Vad som föreskrivs i 4 § för det fall att egendom hartillfallit den efterlevande maken i arv, gäva eller leslamenie skall gälla, omden efterlevande maken genom bodelning med en sambo har erhållit egendomutöver vad maken fömt hade. Vad som föreskrivs i denna balk Vad som föreskrivs i denna balk om samborgäller endast sådana om sambor gäller sådana samboför- samboförhållanden där en ogift hållanden där en ogift kvinna och kvinna och en ogift man bor Ullsam- en ogift man bor tillsammans under mans under äktenskapsliknande äktenskapsliknande förhållanden, förhållanden. ' Balken omtryckt 1981:359, 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1987:000) om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 1 § jordabalken' iparagrafens lydelse enligl lagen (1987:000) om ändring i jordabalken skall haföljande lydelse. Lydelse enligt prop. 1986/87:86 Föreslagen lydelse 12 kap. I § Detta kapitel avser avtal, genom vilka hus eller delar avhus upplåts till nyttjande mol ersäUning. Detta gäller även om lägenheten upplåtitsgenom tjänsteavtal eller avtal i anslutning till sådant avtal. Innefattar avtalet även upplåtelse av jord att nyttjastillsammans med lägenheten, skall detta kapitel tillämpas på avtalet, om jordenskall användas för trädgårdsodling i mindre omfattning eller för annal ändamålän jordbruk. Förenas ett tjänsteavtal, som ej är av ringa belydelse, medupplåtelse av såväl lägenhet för bostadsändamål som jord, skall kapitlettillämpas, om upplåtelsen av lägenheten är mera betydelsefull än upplåtelsenav jorden. Med bostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för att helleller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses annanlägenhet än bostadslägenhet. Vad som föreskrivs i detta kapi- Vad som föreskrivs i detta kapi tel om sambor gäller endast sådana telom sambor gäller sådana sambo- samboförhållanden där en ogift förhållandendär en ogift kvinna kvinna och en ogift man bor tillsam- ochen ogift man bor tillsammans mans under äktenskapsliknande under äktenskapsliknandeförhål- förhållanden, landen. Förbehåll som strider mol en bestämmelse i detta kapitelär ulan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt att träda i hans ställe,om ej annal anges. Omfattar hyresavtalet fler än tio bostadslägenheter, somhyresgästen skall hyra ut i andra hand, får parterna avtala om förbehåll somstrider mol vad som sägs i detta kapitel om sådana lägenheter, underförutsättning att förbehållet inte strider mot bestämmelserna om lokaler ochinte heller avser rätlen till förlängning av avtalet eller gmnderna för faslslällandeav hyresvillkoren i samband med sådan förlängning. Ett sådant förbehåll gäller endastom det godkänts av hyresnämnden. Godkännande behövs dock inte om staten,kommun, landstingskommun, kommunalförbund, allmännyttigt bostadsförelag elleraktiebolag, som hell ägs av en kommun eller landstingskommun, år hyresvärd. Om upplåtelse i vissa fall av bostadslägenheter finnsbestämmelser i bostadsanvisningslagen (1980:94). Balken omtryckt 1971:1209. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, S. , , , , , , ,, , , G. , Lönnqvist Föredragande;statsråden och Proposition om de homosexuellas situation i samhället Statsrådenanmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprolokollenför social- respektive jusliliedeparlemeniel. StatsrådetSigurdsen hemställer att regeringen i en proposition förelägger vadhon och statsrådet har anfört för de åtgärder och det ändamål de harhemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad de har anfört för de åtgärder och ändamålde har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna I och 2. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetSigurdsen Anmälan till proposition om de homosexuellas situation isamhället Ijanuari 1978 tillkallade dåvarande chefen för en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppgift atl undersöka de homosexuellas situation isamhället och alt föreslå åtgärder för att undanröja kvarvarande diskrimineringav homosexuella. Kommittén antog namnet Utredningen om de homosexuellassituation i samhället. Utredningen har under sitt arbete bl. a. företagit olikaundersökningar om de homosexuellas situation. Vidare har samråd skett medberörda myndigheter, organisationer m.fl. Utredningen (Ledamöter vid betänkandets avlämnande; lagmannenCarl-Edvard Sturkell, ordförande, riksdagsledamoten , riksdagsledamotenBritta Bjelle, läraren , landshövdingen ,riksdagsledamoten och riksdagsledamoten ) överiämnadei betänkandet (SOU 1984:63) Homosexuella och samhället. Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1:1. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av deras yttranden bör fogas till prolokollet i detta ärendesom bilaga 1:2. Deförslag till lagstiftningsåtgärder som presenterats av utredningen gällerfrågor som faller inom ansvarsområde. Dessa frågorliksom vissa anknytande spörsmål kommer att tas upp av chefen för . Jagtar i del följande upp övriga frågor som har behandlats av utredningen. Isitt betänkande konstaterar utredningen att den enda säkra skillnaden mellan homosexuella och heterosexuella är att homosexuella känslomäs sigt dras till personer av samma kön. I homosexuella och heterosexuella 10 förhållanden finns motsvarande känslor av vänskap, omsorg,lojalitet, Prop. 1986/87; 124 ömhet, kärlek osv. Dessa konstateranden görutredningen efler noggranna studier av befintlig litteratur m. m. samt efteregna enkäter, intervjuer och samtal med såväl homosexuella som heterosexuella.Att det finns underlag för att dra dessa slutsatser är enligt min meningviktigt eftersom det ger en säker gmnd för ställningstagandet atl homosexuellainte skall diskrimineras och att alla former av diskriminering aktivt börmotarbetas. Många teorier fmns om vad homosexualitet är och hur denuppslår. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att det i forskningen intehar framkommit några säkra kunskaper om orsakerna till homosexuell läggning.Utredningen finner det inte heller särskilt meningsfullt att forska eflermöjliga orsaker till homosexualitet, särskilt inte när uppgiften nu är attundanröja kvarvarande diskriminering. Däremot är det viktigt att ge en riktigbild av vad homosexualitet innebär och hur den kommer lill ullryck. En myckelutbredd uppfattning är exempelvis att homosexualiteten enbart handlar omsexuella upplevelser med en person av samma kön. Utredningen har enligt minmening övertygande påvisat etl annal förhållande nämligen att del handlar omhela personlighetens känsloengagemang där den sexuella läggningen endasi är endel. En annan fråga som las upp av utredningen ärhomosexualitetens omfattning. Här kan man naturiigen inte stödja sig på stafistiskauppgifter. De undersökningar som genomfördes i under 1940-50- talen och somresulterade i de s. k. Kinseyrapporterna visade att av männen och 2-3 %av kvinnorna var uteslutande homosexuella efter puberteten. Uppgifter frän USAunder senare tid antyder att av befolkningen har en homosexuellläggning. Denna andel inkluderar den stora gmpp som efter puberteten även harheterosexuella upplevelser i större eller mindre utsträckning. Uppgifter avdenna karaktär måste bedömas som osäkra och kommer dessutom från ett annat landmed dess sociala och kulturella förhållanden. Oavsett om andelen i ärnågot högre eller lägre kan man hävda att det under alla förhållanden rör sigom många människor även i vårt land. Många är, utan atl själva varahomosexuella, berörda genom atl anhöriga eller andra närslående har en sexuellläggning. I syfte att klarlägga de homosexuellas situation i dagenssamhälle har utredningen gjort omfattande undersökningar dels bland allmänhetendär merparten är heterosexuella och dels bland homosexuella. Vidare har olikalitteraturstudier genomförts. Dessa undersökningar har lett utredningen tillslutsatsen att två förhållanden är avgörande för de homosexuellas situation.Det första är alt tystnaden om homosexuella och homosexualitet har varit i detnärmaste total. Det andra är atl det existerar ett socialt tabu eller indirektförbud mol homosexualitet. Samhället är byggt på en heterosexuell grund. Dettagenomsyrar den uppfostran vi ger våra barn, liksom den bild av normal samlevnad som samhället i övrigl ger. Mänga homosexuella har givit uttryck för hur svårt det varit för dem atl acceptera sin homosexuella läggning och att leva med 11 Omvärldens inställning och reaktioner införhomosexuella och homo- Prop. 1986/87:124 sexualitet är skiftande. Utredningenkonstaterar dock att samhällets syn på homosexualitet blivitöppnare, vilket underlättat situationen för många homosexuella. En vanligreaktion bland människor är den helt likgiltiga. En annan reaktion kan vara atthelt ta avstånd. Många människor är inte negativa till homosexuella men taravstånd från homosexuella beteenden. De flesta homosexuella döljer sin homosexualitet även förvänner och anhöriga. Fruktan för atl bli avslöjad är en stor påfrestning. Dettagör att många isolerar sig, medan andra väljer att leva ett dubbelliv med såvälheterosexuella som homosexuella kontakter. döljs de homosexuellakontakterna. Att den homosexuelle döljer sin känslomässiga läggning grundarsig ofta på atl han eller hon inte vet hur omgivningen kommer att reagera. I förekommer inte någon diskriminering ibemärkelsen lagregler som går ut på alt särbehandla homosexuella. Detförekommer emellertid en annan ofta dold, ibland omedveten, oacceptabelbehandling av homosexuella. Jag ställer mig bakom utredningens slutsats atl omdiskriminering av homosexuella skall kunna undanröjas är det nödvändigt attsamhället bidrar till alt negativa attityder och felaktiga begreppsbildningarmotverkas. Detta kan ske på olika vägar, exempelvis genom lagstiftning,information, undervisning och en öppen samhällsdebatt. Av de enkätundersökningar som utredningen gjort blandhomosexuella framgår att av dem som svarat (1259 personer) levde cirka hälfteni ett förhållande med någon av samma kön. Flertalet av den andra hälften skullevilja leva i ett sådant förhällande. Utredningen anser att en mängd yttreomständigheter bidrar till alt många inle lever i ett stabilt parförhållande.Sådana faktorer är brist på naturiiga mötesplatser för homosexuella, mötesplatsernassvårtillgänglighet, den inriktning på tillfälliga kontakter som en del avmötesplatserna har etc. Jag instämmer i utredningens slutsats att det mästevara en viktig samhällsuppgift att underlätta för homosexuella att träffa andrahomosexuella under goda sociala förhållanden liksom all underlätta en stabilhomosexuell samlevnad. Flertalet remissinstanser anser atl utredningen på ettförtjänstfullt sätl kartlagt de homosexuellas situalion i samhället och ställersig bakom utredningens gmndläggande värderingar. finner attutredningen bör kunna ge upphov till en fördjupad diskussion om homosexuellaoch samhället. Styrelsen anser dock att utredningen hyser en övertro till vadsamhället kan åstadkomma lagstiftnings- och informationsvägen i en såsammansatt och känslig fråga. Styrelsen efterlyser vidare en fördjupad analysav homosexualiteten i sig. () anser att man genom utredningenfåll betydligt ökad kunskap om arten och graden av diskriminering och därigenomökade möjligheter att se vad som behöver åtgärdas. ) beklagar att utredningen inte haft förmåga att se någotannat än problem i samband med diskussionen om de homosexuellas situation. Dehomosexuellas egna organisationer anser att utredningen väl beskrivit dagenssituation för de homosexuella och att målsättningen är kraftfull men altdenna inte följts 12 upp i förslagsdelarna. Kyrkans roU Prop. 1986/87; 124 Utredningenhar i etl särskilt avsnitt behandlat kyrkans och andra religiösa samfunds rollför attityder till homosexuella och homosexualitet. Jag instämmer iutredningens konstaterande att de kristna samfundens uppfattning alltjämt harstor belydelse för människors ställningstaganden när det gäller homosexualitet.Enligt utredningen skulle det vara av stor betydelse framför alll för de mångakristna homosexuella om företrädare för de olika samfunden böriade debatterahomosexualitet och de homosexuellas situation inte bara inom den egnaorganisationen utan även utåtriktat. Remissvarenvisar på olika åsiktsyttringar inom de kristna samfunden. Ärkebiskopen har isitt remissyttrande bl.a. anfört att kyrkans på grundade uppfattning attdel homosexuella beteendet strider mot skapelseordningen inte ger nägon rättatt beröva de homosexuella deras människovärde och inte heller får leda tillatt man inskränker de krav som kärleken till medmänniskan ställer. Enhomosexuell människa bör godkännas som en fullvärdig medlem i såväl kyrkanssom samhällets verksamhetsformer. Ekumeniska gruppen för kristna homosexuella (EKHO)hänvisar till en utredning som gjorts för biskopsmötet där det bl. a. hävdasatt både effektetiska och sinnelagsetiska skäl talar för att kyrkan delsaccepterar den genuina homosexualiteten dels verkar för bestående förbindelsermellan människor med genuin homosexuell läggning. EKHO anser att många kristnanu kan företräda en positiv syn på homosexualitet, en uppfattning byggd påkristen tro, en historisk-kritisk bibelsyn och en väl genomtänkt människosyn.Den åriigen återkommande nattvardsgudstjänsten i i underden homosexuella frigörelseveckan har varit startpunkt för debatt såväl inomsom utom de kristna samfunden. Utredningenanför att homosexuell läggning som sådan inte får vara orsak till någonsärbehandling inom försvarsmakten. Det är naturligt atl man såväl inomförsvaret som inom andra samhällsområden tar vederbörlig hånsyn till desvårigheter olika människors problem kan orsaka dem. För att ta denna hänsynkrävs emellertid inte någon särskild klassificering som homosexuell vilket görsi dag. Utredningen fömtsätter att denna klassificering tas bort ur försvaretsföreskrifter om "Medicinsk undersökning och utvärdering". Sammauppfattning redovisar värnpliktsutbildningskommitté i betänkandet (SOU1986:43) Befrielse från värnpliktstjänstgöring. Överbefälhavaren () anser isitt remissvar över betänkan-del Homosexuella och samhället att homosexualiteti sig inte utgör anledning tUl någon särbehandling inom försvarsmakten. ÖB hardärför intet att erinra mot utredningens överväganden. Minbedömning: En särskild lagstiftning mot diskriminering av homosexuella påarbetsmarknaden bör ej införas. Utredningen:Överensstämmer i huvudsak med min bedömning. Remissinstanserna:Flera remissinstanser från arbetsmarknadsområdet avstyrker särlagstiftning förhomosexuella. Några av dessa poängterar att man även avstyrktediskrimineringsutredningens förslag om särskild lagstiftning mot etniskdiskriminering i arbetslivet. ()förordar särlagstiftning. Skälenför min bedömning: Utredningen har avvisat tanken på att införa en lagstiftningpå arbetsmarknaden som endast skulle avse homosexuella. Jag instämmer iutredningens ställningstagande och ser inga skäl att föreslå nägon sådansärskild lagstiftning. Förhållandenapå arbetsmarknaden skall huvudsakligen lösas av arbetsmarknadens parter.Systemet med förhandlingar och avtal på arbetsmarknaden bör innebära ett skyddmot osaklig och diskriminerande behandling av arbetstagarna. Defackliga organisationerna har en viktig uppgift att motverka tendenser tilldiskriminering av homosexuella pä arbetsmarknaden. Jag är övertygad om attdessa organisationer kommer att verka för en likabehandling av dehomosexuella. Ikontakter med företrädare för arbetsmarknadsorganisationer har utredningentagit upp bl. a. frågan om sexuell läggning kan vara saklig gmnd för uppsägningeller omplacering. De svar man fåll har varit entydiga och innebär att enligtorganisationernas uppfattning är sexuell läggning inte saklig gmnd föruppsägning eller omplacering. Utredningenanser sig efter sina undersökningar övertygad om att en oacceptabelsärbehandling av homosexuella förekommer på vissa arbetsplatser. Utredningenpekar ocksä på att om atutyderna i samhället blir öppnare vågar flerhomosexuella uppträda öppet. Det kan då inte uteslutas att riskerna föroacceptabel särbehandling ökar. Även erfarenheterna frän bl.a. under desenaste årens AIDS-epidemi av diskriminering av homosexuella på arbetsmarknadeninger farhågor. Del är därför viktigt alt förhållandena på arbetsmarknaden följs. Jagkommer i ett senare avsnitt att behandla frågan om att ge iuppdrag att i samråd med berörda myndigheter följa utvecklingen bl. a. vadgäller eventuell diskriminering av homosexuella på arbetsmarknaden. Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för . 4 Bostadsfrågor m. m. 1986/87; 124