prop · GA0325 · 1986-12-31 00:00:00 — Utdragur protokoll vid regeringssammanträde vad avser p. 1-6 och statsrådet vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 [11 C 6. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgelår har under denna anslagsmbrik anvisats ellförslagsanslag av . Från anslaget lämnas statsbidrag lill bl. a.driflkostnader för 125 folkhögskolor enligt folkhögskoleförordningen (SFS1977:551). Deverksamheier somjag nu kommer alt ta upp finns inte inberäknade i underiagetför statsbudgeten för budgeiårei 1986/87. Slyrelsenför stiftelse folkhög skola har ansökt om extra bidrag med . eller räll för skolan all erhålla statsbidrag till elevhemsföreståndare enligl normerna för de statliga internatskolorna. Verksamhetenvid denna skola skiljer sig från andra folkhögskolor så till vida atl skolansedan år 1956 har regeringens tillstånd att antaga studerande . Folkhögskoleverksamheten bedrivs i internal och av de ca 90 eleverna vidskolan bor flertalet på skolans internal. Med hänsyn till de speciellaförutsättningar som således råder vid skolan anserjag det vara befogat allgenom ell särskilt bidrag stödja Vårdinge folkhögskola. Jag förordar aftverksamheten får etl särskilt bidrag av . Jag harvidare för avsikt atl åierkomma till denna fråga i budgetpropositionen för budgelåret1987/88. Undervåren 1986 har sfiftelsen Vuxenutbildarcenlmm konstituerats i . Slyrelsen för Vuxenulbildarcentrum har ansökt om stafligt stöd i form av projektmedel under en treårig försöksperiod. Styrelsen för den nybildade stiftelsen uppger alt centret bl. a. skall arbeta såväl med praktiskt utvecklingsarbete lillsammans med iniresserade vuxenulbild- ningsanordnare som med dokumentation och förmedling av erfarenheter inom områdel. Jag vill i detta sammanhang erinra om att vid sin behandling av anslaget till de samhällsvetenskapliga fakulteterna (UbU 1985/86:32)behandlat en mofion 1985/86; Ub 553 i detta ärende. Styrelsen för stiftelsen om 2 milj. kr. Prop, 1986/87:25 saml all regeringen i samband med utvärdering avverksamheten prövar behovet av och formerna för ett permaneni anslag eller engaranti. Jagförordar att stiftelsen tillerkänns bidrag om sammanlagt 3 milj. kr. ,varvid 1 milj. kr. bör utbetalas under innevarande budgelår. Det föreslagna beloppelär avsett all uigöra ett slartbidrag för stiftelsens verksamhel. Deändamål jag nu har förordal leder till ell ökal medelsbehov under budgetårel1986/87 om . medgivande bör inhämtas att få merbelastadriftsbidragsanslaget till folkhögskolorna med detta belopp. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat om ytterligare utgiftsändamål underförslagsanslaget Bidrag driflen av folkhögskolor m. m. Högskola och forskning [2] D 10. Riksdagenhar tidigare beslutat att den stafliga tandleknikerutbildningen skall avvecklasoch ersättas med motsvarande utbildning. Den slalliga ulbildningen iHuddinge, och har avvecklats och ersatts av motsvarandekommunal/landstingskommunal utbildning. Anlagningen till den slatliga tandteknikerulbildningenvid i upphörde i syfte att utbildningenskulle vara helt avvecklad (prop. 1984/85; 100, UbU 27, rskr.291). Inga medel för ulbildningen finns därmed beräknade fr.o.m. budgetåret1986/87. Eftervad jag har erfarit har inte fullföljt och godkänt det avtalom övertagande av tandteknikerskolan i som statens förhandlingsnämndden har träffat med och läns vårdskoleförbund.Enligt avtalet skulle vårdskoleförbundet fr.o.m. starta tandleknikeruibildningmed minst 16 platser. Ilandet råder brist på tandtekniker. Enligt Landsfings-förbundelsuppfattning utgör den brislande utbildningskapaciteten för landlekniker ett avde mest akuta problemen inom den landslingskommunala vårdutbildningen.Tandteknikerskolan i har svarat för ca en tredjedel avutbildningen av tandtekniker i . Motdenna bakgrund bör enligt min mening tandteknikerutbildningen bedrivasäven i fortsättningen vid i i avvaktan på att förutsättningar finns förett godtagbart avtal mellan stat och kommun. beräknarmedel (+1338000 kr.) för ändamålet /87 under Utbildning för vårdyrken. Jaghemställer alt regeringen föreslår att Prop. 1986/87: 25 lillUtbildning för vårdyrken på tilläggsbudget I till stalsbudgelen för budgetårel1986/87 anvisa etl reservationsanslag av . [3] . Högskolanför lärarutbildning i Siockholm anordnar, utöver helfartsutbildningen påindustri- och hanlverkslärariinjen, också halvfartsulbildning med start budgetårel1985/86. Utbildning på halvfart anordnas i , , Södermanlandsoch . Nämnda län har stor brist på behöriga yrkeslärare. Medelför handledarkostnader har tidigare beräknats under anslaget B 17. Bidrag tilldriften av gymnasieskolan. Detta anslag är elt förslagsanslag. Fr. o. m. budgelåret1986/87 beräknas denna lyp av kosinader under förevarande anslag. När medel förhalvfarlsulbildningen beräknades för /86 fördes hela handledarkoslnadenupp under nämnda förslagsanslag. Medel för halva handledarkostnader bör nu iställelföras upp under delta anslag. Kosinaderna uppgår för budgeiårei 1986/87 till1222000 kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att lillUtbildningför undervisningsyrken på tilläggsbudget I till statsbudgeten /87 anvisa etl reservationsanslag av . [4] D 20. Medicinska fakulteterna Omvandling av en tjänst som professor m. m. Innehavarenav den extra ordinarie professuren i medicin, särskilt lungmedicin, vidkarolinska institutet uppnår nedre pensionsgränsen . Tjänstensom professor är förenad med Ijänst som överläkare vid . Sedanden finns en professur i kardiologi inrättad vid iGöteborg. Tjänslen är landets enda i ämnel. Vid en ulredning om fömtsättningarnaför inrättande av tjänsten framkom att både ochuniversitetet i hade goda och i stort sett likvärdiga förutsättningarför utveckling av forskningen kring en professur i kardiologi. är det mot bakgrund av den snabba utvecklingen inom den kardiologiskaforskningen samt en motsvarande snabb utveckling inom det hjärtkirurgiskaforskningsfältet angeläget att ytterligare resurser för forskning ochforskarutbildning inom området tillskapas. Vidare framhåller institutet alt denkardiologiska forskningen har en lång tradilion vid institutet. En iniensiv ochinternationellt uppmärksammad forskning bedrivs vid flera avundervisningssjukhusen i . sjukhusel erbjuder unikamöjligheter för en framgångsrik kardiologisk forskning. Motdenna bakgrund föreslår insfitutet atl den ledigblivande Ijänslen 17 2 1986/87. som professor i medicin,särskilt lungmedicin, ändras till en ordinarie Prop. 1986/87:25 tjänsl somprofessor i kardiologi. Universitets-och högskoleämbetet har i anslagsframställningen 1986/87 biträtt förslaget ochhemställt att en ordinarie tjänst som professor i kardiologi, förenad med överiäkartjänsl,inrättas vid . Hälso- och sjukvårdsnämndeni landstingskommun har förklarat sig beredd att inrätta en ijänslsom överläkare vid avsedd all förenas med professuren i kardiologi. Iärendel har skrivelser inkommit från . Jagmeddelade budgetproposition min avsikl att återkomma med förslag idenna fråga. Jaganser att den kardiologiska forskningen bör stärkas och förordar att enordinarie ijänst som professor i kardiologi med den föreslagna sjukvårdsanknytningeninrättas vid den Ijuli 1987. Därvid dras professuren imedicin, särskilt lungmedicin, in. Jaghemsläller all regeringen föreslår atl bemyndigaregeringen alt inrälla en tjänsl som professor i enlighel med vad jagföreslagit. [5] D 23. Dettaanslag avser malemalisk-naturvelenskaplig forskning och forskamlbildning viduniversiteten i , , , och . Naturvetenskapligaforskningsrådel har finansierat etl slort antal s. k. mellantjänsteravsedda för forskning. Rådet föreslog i sin anslagsframställning för budgetåret1986/87 alt ett antal sådana tjänster fortsättningsvis skulle finansieras viaanslag till högskolornas fasta organisafion. Förslagel till överföringarberörde drygt 50 forskare med tillsvi-dareförordnanden vid universitetens ochde tekniska högskolornas matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakultetersamt vid . Jag anmälde i proposiiion 1985/86: 100,bil 10 s avsikt att återkomma med förslag fill överföringar budgelåret1986/87. Regeringen har mot bakgrund härav föreskrivii attsamtliga kostnader för ett antal tjänster, som t. o. m. /86finansierats via projektmedel lill naturvetenskapliga forskningsrådet, skall fr.o. m. /87 bestridas från de anslag som enligt beslut anvisalsberörda högskoleenheler för utbildning och forskning. Regeringen har vidare iregleringsbrev för /87 föreskrivit att naturvetenskapligaforskningsrådet inle får disponera medel motsvarande kostnaderna förifrågavarande Ijänster. Medlenför finansiering av de tjänster som angivils i regeringens ovannämnda beslutbör nu anvisas berörda högskoleenheter. Kostnaderna härför läcks av det undernaturvetenskapliga forskningsrådet innehållna beloppet. Under förevarandeanslag bör följande belopp anvisas för finansiering av tjänsterna: 1986/87: 25 Jaghemsläller att regeringen föreslår alttill Matematisk-naturvetenskapliga fakullelerna på filläggsbud-gel I till stalsbudgelenför /87 anvisa ett reservationsanslag av . [6] D24. Deltaanslag avser teknisk forskning och forskarutbildning vid tekniska högskolan iStockholm, universiteten i , och , och högskolan i Jaghänvisar lill vad jag i det föregående anfört under anslaget D 23, Matematisk-naturvetenskapligafakullelerna. Medel för finansiering av de ijänsler som i fortsäUningen skallfinansieras från anslag till leknisk fakultet bör nu anvisas under detlaanslag. Kostnaderna härför läcks av ett under naturvetenskapliga forskningsrådelinnehållet belopp. Följande medel bör anvisas för finansiering av tjänsterna. Tekniskahögskolan i -- - Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Tekniska fakulteterna på tilläggsbudget I lill stalsbudgelen /87 anvisa etl reservationsanslag av . F. Kulturverksamhet m. m. [7] F 9. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek m. m. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av . Från anslaget utgår s.k. bibliotekser sällning till litterära upphovsmän och översättare för att deras verk lånas ut genom folk- och skolbibliotek. Ersättningen, som lillförs ges författarfond, beräknas på grundval av vissa belopp per hemlån och referensexemplar. F. n. uppgår grundbeloppen till per hemlån och per referensexemplar av originalverk och till hälften av nämnda belopp per hemlån resp. referensexemplar av verk i svensk översättning. I årels budgetproposition (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s. 397) anförde jag atl medelsbehovei för biblioteksersältningen borde beräknas med utgångs punkt i nu gällande grundbelopp i avvaktan på resultatet av pågående förhandlingar med berörda upphovsmannaorganisationer om nya grundbe- 19 Förbiblioteksersättningen har anvisat ett preliminärl be- Prop.1986/87: 25 lopp av . för budgetårel 1986/87 (KrU 18, rskr. Regeringensförhandlare har träffat överenskommelse med ,Föreningen och ombiblioteksersättningens grundbelopp för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Enligtöverenskommelsen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 45 /87 och /88. Regeringen har den 24 april1986 godkänt överenskommelsen. Densålunda träffade överenskommelsen innebär, att regeringen åtagit sig allföreslå atl för innevarande budgetår räkna upp gmndbe-loppet förhemlån av originalverk med . Övriga grundbelopp bör höjas i motsvarandemån. Beloppen bör således vara för hemlån och förreferensexemplar av originalverk samt för hemlån och förreferensexemplar av översatta verk. På grundval av dessa belopp beräknar jagmedelsbehovet för biblioteksersättningen till , d.v.s. 3 185 000kr. utöver vad preliminärt har anvisal för innevarande budgetår. Vadgäller gmndbelopp för /88 bör regeringen återkomma lillriksdagen med förslag i näsla budgelproposition. Därvid har regeringensjälvfallet att beakta den ingångna överenskommelsen med berördaorganisationer. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört ombiblioteksersättningens grundbelopp för /87, 2. till Ersättning ål författare m.fi.för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. på fllläggsbudget I tillstatsbudgeten för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87: 25 Utdragur prolokoll vid regeringssammanlräde såviit avser punkterna 1-3 och statsrådet såvittavser punklen 4 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 [1] Aktiebolaget (Svelab) Regeringengodkände elt dagtecknat avtal mellanföreträdare för staten och om försäljning av slatensandel i Aktiebolaget laboralorieljänst (Svelab) lill kommunförbundei.Statens andel av aktiekapitalet om . har sedan köpet av statens akiier ibolaget även förvärvat de akiier i bolaget som ägts av ,och . köp av Svelabfår ses som yllerligare ett sleg i riktning mot en effektivare och ändamålsenligarelaboralorieservice inom bl. a. områdena livsmedelskontroll, vallenkontroll,veterinärmedicinsk diagnostik och miljökontroll. Jag hemställer att regeringenbereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om Aktiebolaget laboratorieljänst. [2] G 1. Chefenför har tidigare denna dag i sin anmälan till tilläggsbudget I för innevarande budgetår (anslaget Matematisk-natur vetenskapliga fakullelerna) närmare redogjorl för vissa överföringar som har gjorts av forskartjänster från naturvetenskapliga forskningsrådel lill högskolornas fasta organisalion. Medel för de tre tjänsler som därvid överförts till bör anvisas under lantbmksuni versitelets anslag. Kosinaderna härför uppgår till . Motsvarande belopp hålls inne under anslaget m. m. under åttonde huvudtiteln. Jaghemsläller all regeringen föreslår Prop.1986/87:25 altlill på lilläggsbudgel I till statsbudgeten för budgetårel1986/87 anvisa ell reservalionsanslag av . [3] G 4. Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m. m. Påslalsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 28,4 milj. kr. Av beloppel disponerar byggnadsstyrelsen6,1 milj. kr. enligl en särskild inredningsplan och utruslningsnämnden föruniversitet och högskolor 22,3 milj. kr. enligl en särskild utmstningsplan. och högskolor (UUH) Detbehövs en ny koslnadsram avseende utmstning av ladugård vid Sverigeslantbruksuniversitet i , . Ulmstningskostnaderna beräknas till2,7 milj. kr. Jagföreslår all under mbriken lantbmksuniversilet. Röbäcksdalen,Ombyggnad av djurstallaren ny kostnadsram av 1,3 milj. kr. förs upp i gällande utmstningsplanunder detta anslag i prislägel . För att besirida kosinadernaför innevarande budgelår bör 1,2 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen attbesluta om anskaffning av ulmstning inom den kostnadsram somjag har förordat idet föregående, 2. till Inredning och utrustning av lokaler vidSveriges m.m. på tilläggsbudget I till slatsbudgelen /87 anvisa ett reservafionsanslag av . [4] H 15. Sanering av BT Kemis område i Underförevarande anslagsrubrik har anvisats medel för alt läcka kostnaderna försaneringsarbetet inom BT Kemis område i . Hitlills har påförevarande anslag saml anslaget Oförutsedda utgifler anvisals sammanlagtomkring 40 milj. kr. Det egenlliga saneringsarbetet är ihuvudsak avslutat. Anslaget används nu främst för täckande av kostnader föravledning av dränagevatten från områdel fill reningsverk i . i Malmöhuslän Prop. Länsstyrelsenhar i skrivelse anmäll all dränagevatten från området ävenunder kommande budgelår måste omhändertas och avledas fill . anger kostnaderna för del fortsatla saneringsarbetelför nästa budgelår till . Med hänsyn till alt bl. a. vissabesparingar kan göras på anslaget redovisar eu medelsbehov för budgetårel1986/87 av . för här aktuellt ändamål. Detär angelägel att saneringsarbetel på BT Kemis område i i alla delarkan fortsätta och slutföras på ett från hälso- och miljöskyddssynpunkt tillfredsställandesätt. För att täcka kostnaderna i enlighet med redovisning börpå tilläggsbudget I för innevarande budgetår anvisas . för saneringav BT Kemis område i . Jaghemställer att regeringen föreslår altlill Sanering av BT Kemis område i på lilläggsbudgel I till slalsbudgetenför /87 anvisa ett reservationsanslag av . Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /87. Arbetsmarknad m. m. [1]B3. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisals etlreservationsanslag av 2025,2 milj. kr. varav 1779,2 milj. kr. har beräknats förupphandling av arbetsmarknadsutbildning. Därutöver har 200 milj. kr. av ejutnyttjade anslagsmedel, reservationsandel från /86, beräknatskunna användas för sådan upphandling. () har i en skrivelse den 26 seplember 1986 anmäll att de beräknade medlenför upphandling av arbetsmarknadsutbildning under budgetårel 1986/87 intekommer att räcka för den omfattning som riksdag och regering beslutat om. Enav orsakerna lill detla är alt vissa kostnader i del tidigare systemet harredovisats och reglerats i efierhand, medan del nya systemel med uppdragsfinansieradarbetsmarknadsutbildning förutsätter medelsramar som medger betalning till utbildningsanordnareni aktuellt kostnadsläge. Avden anledningen ökar priset för den utbildning som AMS upphandlar från AMU-gruppenmed 151 milj. kr. dels på grund av löne- och prishöjningar, som inte harkunnat beaklas vid anslagsberäkningen för /87, dels på grund avsådana fördyringar som förväntas inträffa under innevarande budgelår. Vidarebegär AMS i samråd med AMU-styrelsen 49 milj. kr. till följd av ändradberäkning av AM13-gruppens kapitalkostnader jämförl med del underlag somregeringen log ställning till budgelproposition. Härutöver begär AMS75 milj. kr. för utökade köp av utbildning vid vuxenutbildning och försärskilda insatser i vissa utsatta län m. m. Föregen del räknar jag med att högsl 114 milj. kr. erfordras för att täcka demerkostnader för AMS som bl. a. uppstått till följd av övergången en nyverksamhetsform för arbetsmarknadsutbildningen och som inle har beaktatstidigare. IAMS skrivelse anmäls vidare att de reservationsmedel som återstår för ny upphandling av arbetsmarknadsutbildning, sedan kvarstående utbelal- 24 ningarfrån föregående budgelår har betalats, uppgår till högst 171 milj. kr. Prop.1986/87: 25 och inte fill 200 milj. kr. som hade beräknats. Således fattas 29milj. i den kalkyl som ligger till grund för AMS upphandling av arbetsmarknadsutbildning.För att säkerställa den omfattning av arbetsmarknadsutbildning för innevarandebudgetår, som statsmakterna beslutat om (prop. 1985/86: 100 bil. 12, AU 11, rskr.153), anserjag del nödvändigt att AMS kompenseras härför. Sammanlagtbör AMS således lillföras ytterligare 143 milj. kr. Jagfinner i övrigt ingen anledning att frångå den tidigare planerade omfaltningenav arbetsmarknadsutbildningen. Det innebär bl. a. att sådana insatser som AMSvill göra i samband med lokala större förändringar i sysselsättningen, fårklaras inom den planerade ramen. Idet åtgärdspaket för som regeringen beslutade om i september i åringick bl.a. 6 milj. kr. för utbildningsinsatser i . Enligt regeringensbeslul skulle den särskilda utbildningssatsningen finansieras med medel för beredskapsarbeieunder anslaget B 5. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alttill Arbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgelåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde vad avser p. 1 och 2 samt 7-12; statsrådet vad avser p.3-6 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /87 [1] C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för budgeiårei 1986/87 anvisats ett reservalionsanslagav 362 milj. kr. Över delta anslag anvisas medel till följande ändamål: - lokaliseringsbidrag beviljadeav statens industriverk eller av regeringen efter den Ijuli 1984, - offertslöd beviljade efter den1 , - lån till privala regionalainvestmentbolag, - kapitaltillskott m. m. lill SfiftelsenIndustricentra, - viss administration av regionalpolitisktslöd, - evenluella medel för ombyggnadav outnyttjade bostadslägenheter i . Den30 uppgick de medel som inle var ianspråklagna genom beslut till 126milj. kr., efter det att beslutat att tillföra anslaget 100 milj. kr.på tilläggsbudget II till slalsbudgeten för /86. Riksdagenhar uppmärksammal den ogynnsamma utvecklingen i Blekingelän. I samband med behandlingen av prop. 1985/86: 100 bil. 14 framhåller arbelsmarknadsulskolleli sitt betänkande (AU 13 s. 92) att tidigare uttalanden om engenerös tillämpning av bestämmelserna om regionalpoliliskt slöd i fråga omärenden som gäller kommunerna i länet bör äga fortsatt gilfighet. Över huvudtaget fömtsätter utskottet atl länsmyndigheterna i sina strävanden alt på olikavägar förbättra situationen i länet får ett verkningsfullt stöd av de resursersom centralt står fill berörda departements samt statens industriverks och andramyndighelers förfogande. Blekingelän har en ogynnsam industristruktur. Etl fåtal stora företags dominans gör arbetsmarknaden i länet sårbar. Det är därför nödvändigt att förnya, utveckla och differentiera industristrukturen i . Nyföreta gandel måste öka. Det är också angeläget med åtgärder för atl höja teknik- 26 nivån i befintliga små ochmedelstora företag liksom atl höja kompetensen Prop. 1986/87:25 hos de anslällda. Deslöd som regeringen har lämnal till etableringen av Elektronikcenlrumi och Verkstadstekniskt centrum i är vikliga led i deltaarbete. Det gäller också de regionalpolitiska stöd som har lämnats till framlidsinriktadeprojekl i en rad företag i länet. Härigenom har nya arbetstillfällen tillkommitoch modern leknisk ulrusining har kunnal las i bmk. Enfortsatt positiv utveckling av näringslivet i hämmas bl. a. av bristandetillgång på riskvilligt kapital och av brister i länets infrastmktur. Jagföreslår därför atl vissa åtgärder vidtas i syfte alt förbättra fömtsättningarnai dessa avseenden. De åtgärder jag avser är för det första kapitaltillskott tillell regionalt investmentbolag med verksamhel i . Under förutsätlningatl näringslivet i regionen bidrar med medel bör också staten bidra och då medlika stort belopp som näringslivet - dock högsl 35 milj. kr. Vidare bör 10milj. avsättas till för utvecklingsinsatser i länet saml9 milj. kr. för uppmslning av i i . Detsärskilda lillskotl på 100 milj. kr. som anvisades anslaget C 2.Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget II för budgetårel1985/86 bör medge all även dessa kostnader kan belasta anslaget. Eflersomde medel som anvisats på detla anslag normall inle får användas fill sådanaändamål som jag föreslagit, bör regeringen inhämla godkännandehärtill. Jaghemsläller all regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om användningen av medel på anslaget C 2.Lokaliseringsbidrag m. m. [2] C 10. Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden Någotanslag för detla ändamål finns inle upptaget i statsbudgeten för budgelåret1986/87. I nordiska ministerrådets arbele harfrågor rörande ulvecklingen i området behandlats av den s. k. Västnordenkommiltéen.Denna bildades under nordisk äm-betsmannakommittée för regionalpolifik (NÄRP)som hör lill minislerrådel. Västnordenkommiltéen presenierade etlhandlingsprogram för gemensamma utvecklingsinsatser inom detla område. Dettaprogram ligger till gmnd för de insalser som görs i Västnordenområdet. Sedanår 1970 har Nordisk industrialiseringsfond för (prop. 1970:11, UU 1, rskr. 50) funnits. Fonden inrättades i samband med 27 inträde i EFTA. Till dennafond har bidragit med sammanlagt 5,4 Prop. 1986/87: . har fonden påbörjat en återbetalning av de tillskjutnamedlen vilken avses vara fullföljd . Idecember 1983 beslutade nordiska ministerrådet att förutsättningarna för enutvecklingsfond för Västnorden skulle utredas. Denexpertgrupp som tillsattes för att utreda behovet av och rollen för en sådanutvecklingsfond har redovisat sina förslag i betänkandet 0kono-misk udvikling iVestnorden, Nordisk utredningsserie : 15.