prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — På grund av deomstruktureringar som genomförs beräknas Svenska Varv atl även år 1986redovisa förlust. Förelagel har dock goda förutsättningar att efteromstruktureringarna som genomförs bli ett företag med normal lönsamhet. Sedan SGAB bildades av verksamhel som överfördesfrån Geologiska Undersökning har en anpassning av resurserna sketl.För all öka flexibUiteten och möjliggöra elt snabbare agerande, l.ex.när delgäller att utveckla nya affärsområden, har bl. a. en stor del av de administrativastödfunktionerna förls ul lill de olika divisionerna. De olika divisionernaoch avdelningarna har också fått elt ökat resultatansvar. Ullands-uppdragenmotsvarade underår 1985 drygt 20 %av SGAB:s totala omsättning. Denna del avverksamheten beräknas öka ytteriigare. Även inom instrumenlulveckling, mätningm. stödfunktioner ser SGAB goda förutsättningar att upparbeta nyamarknader. och dess dotterbolag ansvarar för avvecklingen av del statliga fartygengagemangel. Ipropositionen om vissa varsvfrågor m. m. 1985/86: 120, NU 34, rskr. 314)redovisades senasl omfattning och förändringar i farlygsinnehavet. har sålt 46 fartyg. Avfartygsinnehavet återstår därefter endasl två fartyg avsedda för transport avflytande naturgas, dvs. de s. k. LNG-fartygen som byggts vid . Under åren1985-1986 sålde åtla fariyg. Bolaget förvallade och drev isamarbele med andra rederier sju fariyg . Därtill har bolagetandelar i eller fordringar avseende 14 fartyg, där kon-traklsenliga betalningarhittills har eriagts. Fullmäklige i beslöt den 7 november1985, efter hörande av regeringen, alt bifalla framställningar från ZenitShipping och att skulle övertabetalningsansvaret för en del av varje fartygslån som inte täcktes av kommandeförsäljningspris för fartyget. Den sammanlagda kostnaden härför var beräknadtill 3,4 mil- ökade andrahandsvärdet på tankfartyg. 1986/87:74 igenom kunde bättre försäljningspris erhållas än vad bolagen beräknat i sinaframställningar till fullmäktige i riksgäldskonlorel. Den haderiksgäldskontoret betalat ut : Om nuvarande andrahandspriserpå tankfartyg kan bibehållas lorde den beräknade kostnaden för avvecklingenunderskridas. 12.3 Den fortsatta ägarpolitiken Jaghar lidigare framhållit att den fortsatta välfärdsulvecklingen i vårl land ärberoende av etl långsiktigt konkurrenskraftigt och expansivt näringsliv. Deåtgärder jag i övrigl förordar syftar väsentligen lill att underiälla för ochslimulera näringslivel alt genomföra de förändringar och nysatsningar som ärnödvändiga för att säkra en sådan utveckling. Samtidigtär det angeläget att landets industriella utveckling kan ske inom ramen förolika slags ägarformer och en differentierad produktionsstruktur. Starkakrafter verkar dock i motsatt riktning. Slora kapitalbehov för såvälrealinvesteringar som utvecklingsarbete och marknadssatsningar verkar mot enökad ägarkoncenlralion inom svensk industri. Ägarkoncentrationen inom svensktnäringsliv är myckel hög. Denstatliga företagsamheten har här en viktig uppgift som en motvikt till enensidig privat ägarkoncenlralion. Genom del statliga engagemanget vidgas denägarmässigä basen för en expansion av svenskl näringsliv. Tillsammans med bl.a.olika kooperativa ägarformer utgör etl statligt ägarengagemang inom industrinen nyttig balanserande faktor såväl ur ell produktions- som ett finansieringsperspektiv.Härutöver har del funnits och finns i de enskilda fallen en rad andra motiv förell statligt ägande. Jag kan här nämna bl.a.regionalpolitiska/arbetsmarknadspolitiska och för-söriningspolitiska skäl. Ivissa fall kan också ett statligt ägande underlätta eller vara helt nödvändigtför alt angelägna strukturförändringar skall komma till stånd. Ett exempelhärpå är tillskapandet av och satsningen på , som var en förutsättning förden svenska handelsslålindustrins effekiivisering och överlevnad. Jaghar tidigare pekat på den stora betydelse som den slalliga företagsamheten harför sysselsätlningen inom vissa regioner liksom för utvecklingen inom enskildaindustribranscher. Utan elt slatligt ägarengagemang hade flera avföretagen/produktionsenheterna knappast existerat . Detta skulle inneburiten sysselsättningsmässig och induslriell utarmning i delar av landet och ivissa branscher. Dekommande årens uppmärksamhet och insatser från ägaren/statensFramtidsperspektiv sida måste koncentreras till fortsatt utveckling i den befintliga gruppen av statsägda företag. Det betyder bl. a. att en mycket betydande del av den slatliga företagssektorn även kommer att finnas inom s. k. mog na branscher. Men det är samlidigt angelägel alt slatligt ägande är repre senterat också inom nya och mera expansiva områden inom näringslivel. Det är därför tUlfredsställande att flera statliga förelag även satsar och har 175 framgång t. ex. inomelektronikindustrin och bioteknikområdet liksom Prop. 1986/87:74 inomtjänstesektorn. Det är naturligt och också helt nödvändigt atl satsningarna pånya områden fortsäller och intensifieras. Avmin tidigare redovisning framgår atl den slatliga företagsgruppen har genomgåtten mycket betydande omstrukturering under de senasle åren. Omfallandeproduktions- och produktanpassningar har skelt. Stora investeringsprogram hargenomförts inom såväl befintliga produklionsanläggningar som för att vidgaverksamhelen till nya produktionsområden och nya marknader. Detlahar varit en kostsam och för många människor påfrestande process. Storasysselsätlningsminskningar har inte kunnat undvikas när vissa verksamheterdragits ned eller hell avvecklals. Från statens sida har gjorts stora insatserbåde direkt i företagen och för atl skapa ny sysselsäUning på de orler därkonsekvenserna blivit särskilt allvarliga. Jag har tidigare nämnt definansiella rekonstruktionerna av Statsföretagsgruppen, och ,vilka tillsammans kostade . I Svenska Varv har undersenare år satsats ca . Belydande insalser har också gjortsför att skapa nya sysselsättningstillfällen där sloraneddragningar/nedläggningar varit nödvändiga. Så har skett bl. a. i Malmfältensamt i Uddevalla- och . Förutsättningarnaför den statliga företagsgruppens fortsatta utveckling är markant bättreän . Såväl stmkturelll som finansielll har förelagen enmycket starkare bas än då. Företagen har kompetent och engagerad personal.Sammanlaget ger detta förelagen goda möjligheter att flytta fram sinapositioner, utveckla nya produkler och verksamhetsområden saml gå in på nyamarknader. bör della kunna ge väsentliga bidrag til! en nödvändiginduslriell expansion i vårt land. Det är en central uppgift för staten somföretagsägare atl medverka i och underlätta denna utveckling. Dennaallmänl sett positiva bild får dock inte undanskymma att det inom den statligaföretagsgruppen finns kvarvarande strukturproblem liksom att nya krav påanpassning i företagen ständigt gör sig gällande. Jag vill understryka atl detär nödvändigl all företagen lar sig an dessa problem. Såväl våra egna svenskaerfarenheter som ulvecklingen i andra länder visar detta. 1 flera länder harstrukturproblemen tillåtits växa till myckel svårhanteriiga proportioner medmassavskedanden, stora regionala problem och en väldig kapitalförstöring somföljd. InomProcordia har genomförts en myckel målinriktad strukturering och koncentrationav verksamhelen. Lönsamheten har successivt kunnat höjas och koncernen slår nuinför en ny utvecklingsfas med goda expansionsmöjligheter på flera intressantaområden. Denna utveckling kan komma att kräva en betydande utökning av det egnakapilalel i . Jag har för avsikt att senare återkomma till regeringeni denna fråga. pågår en lovande utveckling som bl. a. innebär en stark tillväxt av den civila produktionen - lill väsenllig del elt resultat av alt man inom detla område kan utnyttja erfarenheler och kunskaper från den militära verksamheten. Inbrytningar görs på nya marknader med bety dande exportökningar som följd. Somjag i min föredragning åler- 176 kommer lill är delangeläget atl FFV ges en större ekonomisk handlingsfri- Prop. 1986/87:74hel så alt man lättare och mera effektivt kan tillvarata de expansionsmöjlighelersom finns. SvenskaVai-v genomgår en omvandlingsprocess som saknar motstycke isvensk induslri. Från alt ha varit en av väridens största varvskoncerner kommerSvenska Varv att vara en företagsgrupp med merparten av sinomsättning inom energi- och installationsområdet. Dock kvarstår despecialinriktade varven som belydelsefulla verksamhetsgrenar i koncernen. Inomvarvssektorn pågår en fortsatt marknadsanpassning avverksamheten vid enheterna i . Parallelltmed neddragningen på varvssidan har sålunda skett viktiga nysatsningar inomSvenska Varv, bl. a. inom energiområdel. Möjligheterna att gå vidare inomdessa områden måste tas till vara och förutsättningarna härför förbältras itakt med alt de olönsamma och särskilt riskfyllda delarna av varvsverksamhetenavvecklas. Jag vill här erinra om att dels beviljadeSvenska Varv ett betydande kapitaltillskott, dels reducerade företagetsborgensåtaganden och därmed dess risktagande. Attde senaste årens strukturanpassningar och konsolidering medförl en starkförbättring av företagens läge gäller också i hög grad för de statligaföretagen inom basindustrierna. Genom såväl omfattande rationaliseringar som enutbyggd vidareförädling har förelagen genomgående kunnat stärka sinamarknadspositioner inom viktiga produktgrupper och på de slörre marknaderna.Samtidigt villjag undersiryka alt detta är branscher med en exlreml hårdinternalionell och i vissa fall också slark inhemsk konkurrens. Kraven påeffektivitet i alla verksamhetsled är mycket höga. Inom såväl gruv- ochstålindustrin som skogsindustrin finns delar vilka med stor sannolikhetkommer alt kräva relativt genomgripande åtgärder för att säkra företagenskonkurrenskrafi. Påjärnmalmsområdetger den befintliga globala överkapacitelen - förstärkt med ytteriigaretillkommande kostnadseffektiv kapacitet i andra länder - en stark prispress.Den under är 1986 fallande dollarkursen förstärkte problemen för de svenskajärnverksproducenterna. Inom både och överväger man nu vilka åtgärdersom är nödvändiga för att möta denna situation. Inomhanddsstålsproduktionen finns produktsegmenl där kvarvarande strukturproblemmåsle lösas för alt försatta stora föriuster skall kunna undvikas. I pågårför närvarande arbetet med en ny struktur- och invesleringsplan. Jag vill härerinra om all förelagel erhållil yllerligare finansiella möjligheter för nyasatsningar genom det konverfibla lån som givit . Inomden statliga skogsindustrisekioi-n har problemen blivit markanta päsågverkssidan. Situationen är här densamma som i övriga svenska skogsindustrikoncerner.1 övervägs vad som bör göras för atl ge sågverksrörelsen långsikliga godaöverievnads- och utvecklingsmöjligheter. Minsammanfallande bedömning är alt även de närmasle åren kommer att kännetecknas av en fortsatt konsolidering och strukturanpassning inom de slalliga basindustrierna. Jag vill emellerlid starkt understryka alt denna 177 12 Rik.sdagen 1986/87. processi hög grad måste innefatta också offensiva salsningar. Investering- Prop.1986/87:74 ar i ny teknik, vidareförädling och ulbyggda marknadsfunktioner ärexempel på satsningar som är nödvändiga för att öka företagens konkurrenskraftoch utvecklingsmöjligheter. Det är en uppgift för de slatliga förelagen ocksåinom basindustrierna all aklivi medverka lill att skapa ny produktion, nyaverksamheter och ny sysselsättning. Denslatliga företagsamheten karaktäriseras på många områden av storskalighet iproduktionen, vilkel gör erforderiiga anpassningsåtgärder både kosinadskrävandeoch sysselsältningsmässigt mycket påfrestande. Det senare underslryks av allverksamhelerna i flerlalel fall är lokaliserade till orter och regioner med iövrigl svaga arbetsmarknader. Jag har tidigare i min föredragning redovisal minsyn på näringspolitiken vid slörre sysselsättningsneddragningar. Jag har därunderstrukit att näringslivet har ett ansvar för att minska de negativakonsekvenserna av sådana åtgärder. Detla gäller självfallel också för deslatligt ägda förelagen oberoende av branschtillhörighet. Den förbättring av deslatliga företagens ställning som sketl ger dem slörremöjligheter till effektiva egna insatser i de fall neddragningar blirnödvändiga. Jaghar lidigare också framhållit att näringslivet vid nysatsningar särskilt börpröva möjligheterna alt förlägga verksamhel fill de regioner där behovet av nysysselsättning är storl. Det är mycket viktigt att detla forllöpande görs ocksåinom alla de statliga företagen. Samtidigtvilljag framhålla alt de slatliga förelagen inle bör åläggas att ta störresysselsättningsansvar och därmed högre kostnader än företag med andra ägare. Omägaren/staten vill få till stånd mera långtgående ålgärder bör detta därförregleras i särskilda avtal. Härför finns möjligheter genom del s, k.offerlförfarandel. Delta synsäll, som närmare utvecklades i propositionen omrekonstruktion av Staisförelagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr. 181) harvarit en viktig utgångspunkt förden statliga företagspolitiken under desenasle åren. Detär i företagen som den industriella utvecklingen sker. Det är där somÄgarrollen olika utvecklingsvägar utvärderas och besluten fattas ominvesteringar, produktion och marknadssatsningar. På ägaren faller ansvaret atti vissa myckel väsentliga avseenden ge förutsättningarna för företagensagerande. På ägaren ankommer bl.a. alt svara för atl förelagen har styrelsermed högsia möjliga kompelens. Ägaren skall vidare ange den allmänna verksamhetsinriktningenoch eventuella speciella krav på de olika företagen saml säkerställa företagetskapitalförsörjning. Jag vill i det följande kortfattat redovisa min syn på detstatliga ägandet i dessa avseenden. Detär en viklig uppgift för ägaren atl definiera sina önskemål och krav vad gäller de enskilda förelagens utveckling. Detla får ökad aktualitet när förelagen kan lämna en period där akuta överlevnadsproblem dominerat och i stället överväga nya och mera offensiva utvecklingsvägar. Del är frågor, som för varie förelagsgrupp bör diskuteras mellan ägare, slyrelse och ledning samt de anslälldas företrädare. Jag vill än en gång undersiryka alt också de statliga förelagen skall medverka till ökad tillväxt genom salsningar på nya produkter, nya marknader och ny sysselsättning. De möjligheter lill en ekonomiskt försvarbar expansion som finns måsle där- 178 förtas till vara. Företagen bör arbela efter långsikliga struktur- och investeringsplaner.Sådana planer finns eller ularbelas i alla de statligaföretagen. En mera offensiv utveckling släller samlidigt krav pä ägaren vadavser den framtida kapitalförsöriningen. Jag återkommer till detta senare i minföredragning. Jagvill i del här sammanhangei framhålla vikten av att del i de slatliga företagenfinns en väl utvecklad samverkan med de anslällda och deras organisafioner. Enaktiv medverkan från facklig sida i de analyser och överväganden som görs avföretagets situation och utvecklingsmöjligheter är en styrkefaktor i förtagen.Det ger möjligheter lill en ökad bredd i bedömningarna och slörre förståelseför de beslul som fattas. Del finns inom den statliga företagssektorn mångaexempel på en mycket väl fungerande sådan samverkan. Jag utgår från att det ialla de slalliga företagen forllöpande las de initiativ som krävs för attvidmakthålla och vidareutveckla ett konstruktivt samarbete med de anslälldaoch deras represenlanler. Iföretagens siralegiska överväganden utgör ofta del inlernationella beroendeten central faklor. Jag vill därför här också någol beröra de statligaförelagens egen utlandsverksamhet. De statliga företagen har dels en omfattandeexport, dels viss verksamhet utomlands i egen regi. Ett flertal företag harproducerande enheter ulomlands. Om de statliga företagen skall kunna säkra enfortsalt konkurrenskraft och expansionsförmåga så är utlandsverksamheten oftaett nödvändigt produktions- och marknadsmässigl komplement lill den inhemskaverksamhelen. Förhållandena är i detta avseende desamma som för näringslivet iövrigt. Jag har tidigare i min föredragning (avsnill 9) redovisal min syngenerelll på svensk industris internationalisering. Vad gäller de statsägdaföretagen villjag undersiryka att de satsningar som görs utomlands skall varaenbart elt komplement till den svenska verksamheten. Del är den inhemskaverksamhelen som skall vara basen och som måste ges högsta prioritet vad gälleröverväganden om investeringar, produklion och utvecklingsarbete. Enliglmin mening måste också de slatliga företagen leva och utvecklas av egen kraft.En hell avgörande förutsättning härför är alt företagen har en långsiktigt godlönsamhet. Brislande lönsamhel med löpande förlust-täckning genom bidrag överstatsbudgeien är ingen god grund för en positiv företagsutveckling. Såvälstatsfinansiella som induslriella hänsyn talar mot en sådan förelagspolitik.Även i delta avseende är erfarenheterna från både vårt eget land och andraländer entydigt avskräckande. Engod och stabil lönsamhet är nödvändig för atl säkra den ekonomiska basen förerforderliga investeringar och marknadssatsningar samt erforderligtutvecklingsarbete. Lönsamheten blir därmed också grunden för en tryggaresysselsättning. Detta är inte minsl viktigt för företag, vilka har en slor delav sin verksamhel i regioner med en i övrigl svag arbetsmarknad. ärfallet för flera av de stalsägda företagen. Detekonomiska resulialel skall även medge en avkaslning på det kapital som satsasi företaget. Det kravel har naturligt nog fått slå tillbaka under denkonsolideringsperiod som flertalet av de statsägda företagen gått igenom underde . Lönsamheten är emellertid nu sådan i så gott somalla företagen atl ägaren bör erhålla avkastning på insatt kapital. Del Prop.1986/87:74 torde därvid bli fråga om en successiv uppbyggnad avuidelningsvolymen. Jag är medvelen om att del för enslaka företag kan dröjaännu något eller innan utdelning över huvud taget kan bli aktuell. Jaghar dock anledning att förvänta mig en betydande utdelningshöjning inom denstatliga företagsseklorn redan under innevarande år. Dessa medel ökar slatensmöjligheter att som ägare medverka till nya offensiva satsningar inom denstatliga företagsseklorn. Jag ålerkommer senare till denna fråga. Attden statliga företagsamheten kommer att vä- Riskexponering sentligen finnas inom samma områden som betyder enfortsalt slark konjunkturkänslighet och hög riskexponering för staten somägare. Inomde enskilda företagen görs stora anslrängningar för all minskakonjunkturberoendet och riskiäget. Som exempel från basindustrierna kan nämnasintegrafion framål i produktionskedjan liksom mera långsikliga och närakundrelationer. Delsärskilt slora slatliga riskiagandei har också minskat belydligl genom alt dencivila fartygsproduklionen avvecklats . Inom såväl Svenska övrigt som inom och pågår en utveckling i sammariktning. Målel är alt skapa en bättre balans mellan verksamheter med olikakonjunklurkänslighel, marknadsprofil, kapitalintensitet etc. Härigenom erhållsen jämnare försäljnings- och lönsamhetsutveckling. Somjag nämnde tidigare varden rekonstruktion av Stats-företagsgruppen som genomfördes en viktigåtgärd i detta avseende. Enfortsalt strävan mol en minskad konjunkturkänslighet och riskexponering i deenskilda företagen och därmed sammantaget för den statliga företagsamheten ärangelägen. Ivissa fall kan det vara lämpligt alt siaten delar det direkla risktagandet ietl företag med andra intressenter och alt ägandet då sker på likvärdigavillkor. Delta var ett lungt vägande skäl till ägarförändringen i . Jaghar fidigare framhållit all de statliga företagen successivi bör kunna Nyttägarkapiial ulvecklas så atl mera offensiva satsningar blir möjliga. Dettakommer alt slälla krav på nyu ägarkapiial som ell komplemenl till definansiella resurser som ges av egna vinstmedel. En huvuduppgifl för siaten somägare är all medverka lill att företagen får lillgång till sådanl nylt egetkapital. Frågan om kapitaltillskott i form av nyemission diskuteras förnärvarande mellan förelrädare för industridepartementet och . Jagavser att återkomma lill regeringen i denna fråga vid elt senare fillfälle. Jaghar lidigare nämnt att utdelningen till ägaren successivt bör kunna höjas i destatliga förelagen. De resurser som staten erhåller på detta säll bör användasför tillskotl av nytl eget kapital lill företag inom den slalliga ägarsfären.Härigenom kommer utdelningarna atl återanvändas för nya induslriellasalsningar. Detär emellerfid inte givet atl staten alltid ensam skall svara för tillskott avnytt kapital. Det kan sålunda vara lämpligt atl genomföra en riskspridningtill fler ägare i samband med ett större behov av nytl egetkapital i ett Nyaägare kan också kompletlera staten genom att tillföra Prop. 1986/87: 74företaget ytterligare kompetens, marknadskontakter elc. Även rent stalsfinansiellabegränsningar kan motivera att staten avstår från a»teckna nytt kapital. Jagär sålunda av den principiella uppfattningen atl det ulifrån såväl ägarens somföretagens synpunkt i vissa fall kan vara motiverat med en spridning av ägandetinom den statliga företagsseklorn. En omsorgsfull prövning måste emellerlidgöras i varie enskilt fall, som kan komma att aktualiseras. Jag vill slarkiundersiryka att detta är en politik som myckel starkt skiljer sig från demassiva och ofta ideologiskt betingade utförsäljningar av slalligföretagsamhet som pågår i vissa andra länder. För svenskl vidkommande är delfråga om atl företrädesvis i samband med nödvändiga kaplalförstärkningar i etlföretag låta nya intressenter träda in som minoritetsägare. Därvid skallställas slora krav på de nya delägarnas kompetens, resurser och långsiktigaavsikler. Fråganom en ägarspridning i slatliga företag har tagils upp av LO i brev av den 8december 1986 lill regeringen. LO framhåller alt man bör pröva all vidgamöjligheterna för de statliga företagens finansiering genom atl släppa in nyadelägare med långsiktiga ägarintressen. understryks alt staten börbehålla aktiemajoriteten i bolagen. LO anser det också vara positivi förföretagen om aktier blir börsnoterade. Enägarspridning är ofta kopplad lill en börsintroduktion av aktierna. Enligl minmening kan en sådan i vissa fall vara lämplig också för företag där staten ärmajoritetsägare. Etl skäl härför är att flertalel av de placerare som kan varaaktuella som nya delägare måste även om placeringen är långsiktig - hamöjligheter att avyttra sina aktier. Den naturliga marknaden ärdärvid börsen. Förföretagel i fråga finns del, vilket också LO påpekar, posifiva effekter av enmarknadsnotering. En sådan är atl det ger ökade möjligheter alt vidta t. ex.angelägna strukturella förändringar genom atl betalning av företagsköp kangöras med egna aktier. Att inte ha denna möjlighet är en konkurrensnackdel förde slatliga företagen. En marknadsnotering öppnar också nya möjligheter vadgäller framfida kapitalförsörjning. Idet avtal mellan siaten och de nya delägarna i , som förelagts riksdagenför godkännande, har överenskommits att företaget skall noteras på StockholmsFondbörs när förutsättningar härför föreligger. Skälen fill detta är de jagredovisat ovan. Jagvill understryka att en börsinlroduktion naturiigtvis inle i sigpåverkar slatens ägarandel i ett förelag där andra ägare har släppts in. Hurstor denna statliga andel skall vara har fortfarande ägaren/staten exklusivbeslutanderätt över. Om inte staten särskilt beslutar därom blir det endaslövriga delägares aktier som kan bli föremål för börshandel. 12.4 Samordning inom den statliga företagsgruppen Jagvili nägot beröra frägan om samordning inom den statliga företagssek torn mellan olika förelags verksamheier. En sådan samordning som har diskuterats är kombinationen . Debåda bolagen har kommii överens om villkoren för elt lån Prop. 1986/87:74 från till . Lånebeloppet är 700 milj. kr. och lånel har denkonstruktionen att skulden kan omvandlas till aktier iSSAB om så önskar. Somjag framhållit i annal sammanhang (prop.1986/87:71), anser jag detta vara ett bra arrangemang, som ytterligare stärkerbasen för del kommersiella samarbetet mellan de båda företagen.