prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Liksom tidigare bör det också ankomma på SJ altprioritera fördelningen avlillgängliga investeringsmedel såväl mellan olika ändamål som mellanaffärsbanenätet och del ersättningsberättigade bannätet i syfte atl på bäslasätt främja järnvägens fortsatta utveckling. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag all regeringenföreslår alt 1. lill Investeringar i järnvägens infrastruktur för budgetårel1987/88 anvisa etl reservalionsanslag på760000000 kr., 2. godkänna vad jag har anförl beträffandefinansieringen av invesleringar i . SJ beräknar för affärsrörelsens fasla anläggningarmedelsbehovet för /88 till 533 milj. kr. Medlen avses användas för atlfinansiera sådana faslaanläggningar som saknar motsvarighet i vägseklorns infrastruktur. hör verksläder, en del gods- ochpersontrafikterminaler och bangårdar,teleanläggningar och investeringar i elanläggningar. Med hänsyn fill förutseddingående reservation begärs för nästa budgelår elt anslag på 490 milj. kr. Ökningen med 19 milj. kr. iförhållande till innevarande budgelär moisvarar elt realt oförändrat behov ienlighel med planeringsförutsättningarna i 1985 ärs järnvägspolitiskabeslut. Investeringarnas fördelning pä olika ändamål framgår avtabellen nedan. Planerad medelsförbrukning 1987/88 Andamål Milj. kr. Bussverksläder och garage 14 Anläggningar för snabbtåg 5 Investeringarnadomineras av eldriftanläggningar som beräknas svara Prop. 1986/87:100 för drygl en iredjedel av medelsbehovei. Iinvesteringarna ingår en moder- Bil. 8 nisering och försiärkning av koniaklledningarna för all tillåta högrehasiig-heier, öka kapaciteten samtminska störningarna. arbele ingår enligt en rullande femårsplandär ca 300km konlaklledning byggs . Vidare planeras en omfattandeförstärkning av kraftmätningen på sträckan för alt lösanuvarande problem med storaspänningsfall. Effeklen i omformarstationema längs sträckan kommer all ökas, bl.a. genom ombyggnad av tvä omformarstationer. På teleområdet ökarSJ:s behov av informationsöverföring inom såväl telefoniområdel som inomområdena dataöverföring och processtyrning. Behovet lillgodoses medkonventionella kablar, fiberoptiska kablar eller radiolänk. På dessa medier läggs sedanolika mångkanalsystem. Prov med fiberoptiskakablar pågår. Förulom i renprocesstyrning l.ex. på signalstyrningsieknikens omräde, utvecklas datoriseringen inom SJ snabbi ocksä inom andraområden. Bland de arbetsfält därdatoriseringen alll mer griper in kan nämnas lokledning, lidtabellsplanering, bokning och försäljning avpersontrafikbiljel-ler samt slyrningav godsvagnsparken, lekniskl konstruktionsarbete och teknikupphandling där dentotala kostnaden för anskaffning, drift och underhåll värderas (LCC-metodik).Ett datoriserat system för låglägesin-formalion finns numera på Siockholm C ochinförs nu successivt i hela landet.Genom systemet förbättras bl.a. informationen om tågförseningar till allmänheten och internt lill SJ:s personal. Nyatyper av plattformsskyl-lar, som slyrs genom detla syslem, installerassuccessivi. Fjärtblockering,högre tåghastigheter och ökad trafik medför alt den kontrollen avtågen i ökad utsträckning ersätls av kontroll med lekniska hjälpmedel. Dessahar slor betydelse för säkerhelen. Därför fortsälter ulbyggnaden avvarmgångsdeleklorer och ijuvbromsdelektorer vid spåret. /87 kommer 146sädana detektorer all vara i drifl. När det gällerinvesleringar i verkstäder läggs huvudverkstaden i Göleborg ned irationaliseringssyfte. I samband därmed kommer andra gods-vagnsverksläder allrustas upp. Programmet omfaltar huvudverkstaden i samt verkstäder i bl.a.Göleborg och Gävle-Dalaområdel. SJ rustar efler handupp sina rangerbangårdar. Moderna spiraibromsan-läggningar eller motsvarandeinstalleras i vissa fall. Arbelet rationaliseras och blir mindre riskfyllt förpersonalen. Ranger-bangärden i och i upprustas1986/87-1987/88. Därefler följer senare under 1980-lalet ochTomteboda. För närvarandepägår ombyggnad av . Arbetena beräknas pägå t.o.m.1987/88. I kommer en ny vagnlvätianlägg-ning alt färdigställas /87. I pägår l.o.m.år 1987 uppförande av ny skölselhall för personvagnar. Sedan avtal träffatsmellan SJ, , SL och ett prival konsortium, uppförs Vasaterminalen varvid norra delen av centralstations- området i Siockholm överdäckas med bussterminal och kontorsbyggnad. Anpassningsverksamheleninom cenlralstaiionsomrädet finansieras i hu vudsakinom ramen för dessa avtal. För investeringar irullande materiel som lok, motorvagnar, person- och Prop. 1986/87: 100godsvagnar, fordon m.m. sker finansiering dels genom SJ:s egna avskriv- Bil. 8 ningsmedel, dels genom all SJ lånar erforderliga medel iriksgäldskontoret på marknadsmässiga villkor. Detla innebär atl räntan fördenna typ av invesleringar är ovillkorlig. För innevarande budgelår harregeringen angett en ram på 640 milj. kr. för investeringarna i rullandemaleriel. För /88räknar SJ med en medelsförbrukning på 950 milj. kr. SJ hemställer att dessa invesleringarfär finansieras ulan någon rambegränsning av statsmakterna. De krav påutbetalningar frän SJ av ränlor och amorteringar som lånefinansieringen innebärgör enligt SJ:s mening atl den nuvarande ramregleringen är obehövlig. Den planerade fördelningenav investeringarna i rullande materiel pä olika ändamål framgår av labellennedan. Planerad medelsförbrukning1987/88 Person- och motorvagnar 640 Maskiner och inventarier 90 Sedan pågående leveranserav loket Rc6 slutförts har SJ 356 Rc-lok. aktuella bedömningar pekarpä att ytterligare ellok behöver anskaffas in pä 1990-talel. I samband härmedundersöker SJ om det är ekonomiskl att gå över till asynkronmotordrivna lok.Asynkrontekniken ger bl.a. lägre moiorunderhäll, ålermatning av energi ochmindre påfrestning på kraftförsörjningsanläggningarna. De pågående leveransernaav diesellok T44 slutförs . Någon ytteriigare beställning planerasför närvarande inle. Däremot kan beställningar av diesellok för växlings- ochlättare lågljänsl bli akluella senare under 1980-talel. Programmet för ombyggnadoch modernisering av äldre lok och lokomotorer planeras få ökad omfattning denärmaste åren. Den äldsta serien Rc-lok moderniseras med böijan 1987/88. Vidarekan det bli aktuellt att i viss ulslräckning bygga om Rc-lok för alt höjahastigheten . För atl fä fler resenäreroch förbällra lönsamheten har SJ beslutat satsa på snabbtåg som förkortarrestiden på de aktuella linjerna . Tekniken bygger på attvagnskorgarna lutas i kurvorna, varvid hastigheten kan ökas jämfört medkonventionella tåg på SJ:s kurvrika järnvägsnät. En beställning har gjorts pä20 snabblågssätt för linjen som avses sättas in i Irafikåren 1990-1993. Inriktningen är därefter att ytteriigare 26 snabblågssätt skallsättas in mellan och successivt . Medhänsyn fiU de delbetalningar som skall göras ingår snabblägen som en lung posti de samlade investeringarna i rullande materiel. I sammanhanget kan nämnasatl i snabbtågsinvesteringen ingär som förutsättning en satsning pä olika säkerhelshöjande ålgärder. signalsystem och automatiskhaslighelsövervakning kommer därmed atl Prop. 1986/87:100 införas. Insatsernaför spårkonlroll och spårjustering kommer atl ökas Bil. 8 väsentligt och förplankorsningar kommer säkerheten alt kraftigt förstärkas. Farligatrafikövergångar kommer alt byggas bort genom planskilda korsningar ochhelbommar. Korsningar kommer också all förses med särskilda detektorer för atlvarna tåget för evenluella hinder. Snabbtågens fronl är vidare utformad så atlingel föremål kan hamna under loket. För persontrafiken harunder slutlevererats en beställning av etl 30-lal nya liggvagnar och 35nya sittvagnar. Sillvagnarna har salts in på Inter-City-linjerna. Dessa nyasillvagnar är bl.a. inredda medfamiljekupé, informationsdisk, pausrum och expressgodsutrymme och ellsalongs-utrymme där rullstolsplals finns. Ytteriigare 40 nya sillvagnar harbeställts för leverans underår 1987. I sammanhanget kan nämnas att AB Trafikreslaurangerbeställt 15 restaurangvagnar. Fram lill år 1992beräknas SJ slopa ca 300 äldre silt- och sovvagnar. Av den kvarvarande gamlavagnparken planeras ca 800 vagnar moderniseras under de närmasle 67 åren.Moderniseringen kommer alt omfatta ny toaleltinredning, nya gaveldörrar,högtalarulruslning, belysning, textilier m.m. Ombyggnadsarbetet är kopplat lillprogrammei för asbeslsanering och regeringens åigärdsprogram för år1986. För godstrafiken har,inom ramen för etl avtal mellan SJ och ASEA om överlagande av AB AGEVE, SJbeställt 400 vagnar för kombitrafik och containerlransporter. För näslabudgelär planeras en beställning av ytterligare 200 vagnar med heltöppningsbara sidor (Hbis-vagnar). SJ avser vidare alt använda 20 milj. kr. föratl bygga om godsvagnar till olika kunders behov. Hit hör bl.a. ombyggnad avvagnar för mndvirkeslrans-porter och komplettering av vissa vagnars ulrustningmed godsskyddsväg-gar m.m. för atl höja transporikvaliteten. För förortslrafik har SJhitlills anskaffat 31 molorvagnssält (XIO), varav 2 finansieras genom SJ InveslAB. Aktuella leveranser av lokaltågssätt finansieras primärt av berördatrafikhuvudmän. För trafiken i och i har sålundasammanlagi 14 vagnssätt levererats. Ytterligare 17 vagnssätt har vidarebeställts för irafiken i med slutleverans . Fr.o.m. budgetårel1984/85 svarar dotterbolaget för finansieringen av SJ:s bussar.SJ:s busspark omfaltade ca 1 700 fordon är 1985. /87 anskaffasgenom bussar för ca 80 milj. kr. finansierar vidarevissa invesleringar i bussverkstäder m.m. samt anskaffning av maskiner ochinventarier för busstrafikens behov. Pä motsvarande säll finansierar bolagel ivissa fall motorvagnar och annan spårbunden rullande materiel liksomanläggningar och inventarier avsedda för trafik enligt avtal medtrafikhuvudmännen. svarar också för viss leasing avgodsvagnsmateriel, molsvarande ett anskaffningsvärde på högst 20 milj. kr.under innevarande år. Under innevarande budgetår sker ocksä genom EUROFIMAleasing av godsvagnar motsvarande -inklusive ovannämnda leasing avgodsvagnsmateriel ett anskaffningsvärde på 70 milj. kr. SJ begär i sin anslagsframställning för näslabudgetår att få iräffa finan- 91 sieringsavtal och långtidsförhyra rullandemateriel molsvarande ell sam- Prop. 1986/87:100 manlagi anskaffningsvärdepå 105 milj. kr., dvs. samma beloppsom för Bil. 8 innevarande budgetär men uppräknat för atl avse en18-månadersperiod. Slutligen begärs atl i fortsättningen utan rambegränsning får möjlighet att anskaffagodsvagnar som hyrs ut lill SJ;sgodskunder för pri val vagnsan vändning. Jag delar med hänvisning lill redovisningen idet föregående SJ:s bedömning av investeringsbehovet för investeringar iIrafikrörelsens fasla anläggningar under /88. Det är väsentligtför trafikrörelsens fortsatta utveckling alt investeringarna för attmodernisera verkstäder, person- och godslrafikierminaler, bangårdar,teleanläggningar, elanläggningar m.m. Ugger på en hög nivå. När det gällerfinansieringen av trafikrörelsens invesleringar i rullande maleriel, fordonm.m. har SJ sedan 1985 års järnvägspolitiska beslut möjlighet till upplåning iriksgäldskonlorel på marknadsmässiga villkor. Erfarenheterna avfinansieringsformen är goda. Riksgäldskonlorel kan erbjuda bäde löpande ochlångfristiga krediter vilket innebär atl SJ kan erhålla ett konkurrenskraftigtalternativ till finansiering pä denallmänna kredilmarknaden. Med finansieringsformen kan också SJ använda avskrivningsmedeloch försäljningsinkomster för finansiering av nya objekl. Jag anser alt dennafinansieringsform fortsätiningsvis bör gälla också för rörelsens fastaanläggningar. Därmed kan de ekonomiska villkoren för affärsdelen inom SJytterligare anpassas till vad som gäller inom transportbranschen i övrigt.Genom upplåning i förstärks också resultatkravet på SJ. Det bör ankomma påregeringen att ange en ram för de invesleringar som får finansieras genomupplåning i . I enlighel med de planeringsförutsättningar somSJ fäll genom jämvägspolitiska beslut hat jag, utöver kvarståendemedel från föregående budgetår, beräknat ramen för näsla budgelår till 490milj. för affärsrörelsens fasla anläggningar. Därmed kan invesleringsnivånbibehållas pä realt setl oförändrad nivå. Behovel av nyanskaffningoch modernisering av rullande materiel är som framgått högst belydande. Påpersontrafiksidan krävs med hänsyn till vagnparkens nuvarandeålderssammansättning en fortsatt successiv anskaffning av nya sittvagnar. Denbeslutade satsningen på snabbtåg innebär vidare en omfattande nyanskaffning.Det föreligger även etl belydande behov av ombyggnad av äldre personvagnar.Genom det ombyggnadsarbete som kommer atl äga rum vid enligtregeringens åtgärds-program kan också SJ:s personvagnspark moderniseras isnabbare takt vilket stärker järnvägens konkurrenskraft. Vidare kan liden förasbestsaneringen av personvagnarna förkorias. På godslrafiksidan satsarSJ i första hand pä alt åslad komma en effektivare användning av den befintliga vagnparken. vagnar, bl.a. för kombitrafik, kommer dock atlbehöva inköpas. 1986/87:100 kommer etl omfattande ombyggnadsprogram för äldre godsvagnar. Sammantaget innebär dellaall jag inte har några erinringar mot SJ:s bedömning av medelsbehovet för1987/88, dvs. 950 milj. kr. vilkel svarar mot ell beräknat preliminärtlånebehov i på 628 milj. kr. Enligt min mening bör regeringenfaslställa ramen för invesleringsomfaltningen lill 950 milj. kr. Del faklumall del lidigare villkorliga räntekravet för denna typ av invesleringar ersattsmed ell ovillkorligt ränlekrav innebär ett ökat tryck på SJ alt noggrant prövalönsamheten i de beställningar som kan ske inom fastställd ram. När del gällerfinansieringsavtal med EUROFIMA och leasing av godsvagnar via kanjag också ansluta mig lill SJ:suppfallning om det totala finansieringsbehovet. Med hänsyn till vad jag har anfört om dentidsmässiga regleringen av SJ:s investeringar harjag dock räknat ominvesleringsuirymmel lill atl avse /88. innebär att ramenbör bibehållas oförändrad, dvs. 70 milj. kr. Erfarenhelerna avverksamhelen i är posiliva. Bl.a. har den nya finansieringsformenbidragit lill etl ökal affärsmässigt agerande inom SJ:s busslrafikdivision.Graden av självfinansiering i verksamhet har successivi ökal vilkel bl.a. innebär alt den statliga kreditgarantinpå 600 milj. kr. hitlills endast behöviutnyttjas i begränsad omfattning (ca 300 milj. kr. När del gäller godsvagnarvisar ulvecklingen alt en ökad privalvagnsan-vändning stärker godskundernasinlresse för järnvägstransporter. Jag anser atl det är angelägel atl SJ genomSJ kan få ökade möjligheter atl stimulera en sådan utveckling. Jagtillstyrker därför förslaget om prival-vagnsulhyrning men anser altfinansieringen bör ske inom en ram, som i likhet med vad som redan gäller förinköp av rullande materiel, bör faslslällas av regeringen. För näsla budgelärhar jag beräknai ramen för anskaffning av godsvagnar som hyrs ul lill SJ:sgodskunder för prival-vagnsanvändning till högsl 30 milj. kr. Med hänvisning lill del anförda hemställer jagall regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag anförlbeiräffande finansiering av investering ar i traflkrörelsens fasta anläggningar, 2. godkänna vad jag haranfört beträffande finansiering av visst rullande materiel. Ersättning till slatensjärnvägar för köp avvissa Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 1467100000 Reservafion 19296000 1986/87 Anslag 1366000000 1987/88Förslag 1364000000 Frän anslaget betalasersäitning till SJ för sådana ijänslersom är önskvärda från samhällsekonomiska uigångspunkter men som inte ärföretagsekonomiskt moliverade för SJ som affärsverk. SJ har i sin anslagsframställning begärtersäitning över anslaget med sammanlagt 1491 milj. kr. Av della belopp avsermerparten - 1 325 milj. kr. -ersättning för driften av olönsammajärnvägslinjer. Vidare ingår i beloppet 10 milj. kr. för förstärkt underhäll påbandelar som inle tillhör riksnätet, 70 milj. kr. för trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar, 42 milj. kr. för vissa andra kosinader vidjärnvägskorsningar, 26 milj. kr. för fortsatta rabattätgärder i persontrafiken,10 milj. kr. för vissa kapitalkostnader för spårutbyggnader på Västkustbanansamt 8 milj. kr. för vissa kapitalkostnader för invesleringar i fastaanläggningar inom SL-områdel. SJ har vidare i anslagsframställningen begärt 30milj. som ersättning för projekiering av vissa investeringsobjekt försysselsättningsskapande åtgärder. Den ersättning SJ får för driften av trafiksvagabannätet är regionalpoliliskl betingad. Enligt de riktlinjer som gäller skallersättningen ha som utgångspunkt den senast faslställda ersättningsnivån. Föratt beloppet rätt skall avspegla de merkoslnader SJ har för att driva trafikenskall vidare hänsyn tas lill inträffade och förvänlade ändringar i kosinaderoch intäkter som t.ex. förändringar i trafiken och i taxenivån. För persontrafiken på deriksnälsbanor som ingär i del ersättningsberättigade bannätet har SJ ienlighel med del järnvägspolitiska beslulel lämnal elt förslag för delinlerregionala lågutbudet under den tägplan som skall gälla juni 1987-maj 1988.Förslaget innebär på några linjer en uiökad tågtrafik och försök medutvecklingstrafik men en rad neddragningar och ersättning avtågförbindelser med busstrafik. Förslaget innefaltar eU krav på ökaddriftersältning med 10 milj. kr. Enligt min mening är detangelägel atl pröva möjligheterna att ulöka tågtrafiken liksom atl ersälta eller kompletlera vissa järnvägsförbindelser med busstrafik, allt i syfle att förbällra kollektivtrafiken och ta lill vara båda irafikmedlens fördelar. Jag anser dock atl det behövs ytterligare överväganden och beslulsunderiag om regionalpolitiska och miljömässiga konsekvenser vid avvägningar mellan läg och buss för alt få kunskap om hur kollektivtrafiken bäst kan förbättras. I del lidigare nämnda trafikpoli- 94 tiska utvecklingsarbetet kommer därför dennafråga all särskilt belysas. 1986/87:100 avvaktan på detta arbete harregeringen genom beslut den 9 oklober 1986 Bil. 8 föreskrivii atl SJ islort skall bibehålla nuvarande intertegionala trafikutbud. Jag har mol dennabakgrund inle beräknai nägol behov av särskilda medel för ändamålel. Vid beräkningen avdriftersältningen har däremot viss hänsyn tagils till en förutsatt nedlrappningav SJ:s gemensamma kosinader bl.a. för linjeorganisationen lill följd av deförändringar som skelt i järnvägsnätets och trafikens omfattning under senareär. Jag har vidare beaktat alt kostnadsnivån i tågtrafiken bör kunnanedbringas genom sedvanlig rationalisering. Jag har mot denna bakgrund beräknatmedelsbehovei till 1 278 milj. kr. Vad gäller SJ:s bedömningav ersällningsbehovet för förstärkt underhåll på bandelar utanför riksnätet ochför vissa övriga kosinader vid järnvägskorsningar har jag inga erinringar. Jagförordar därför att för dessa ändamål anvisas 10 milj. kr. resp. 42 milj. kr. Den ersällning SJ får förtrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder betingas huvudsakligen av vägtrafikenssäkerhetskrav. Bidraget avser såväl vägskyddsanläggningar, exempelvis ljus-och ljudsignaler och bommar, som andra åtgärder, l.ex. slopande av vägar,ersältningsvägar, plan-, profil-och siktförbättringar m.m. SJ har för nästabudgetår begärt en ökning av anslaget frän 25 milj. kr. lill tolall 70 milj.kr. för alt därmed kunna forcera säkerhetsarbetet. Jag delar SJ:s bedömningatt del är angelägel atl påskynda arbelet med atl förbättra säkerhelen vidjärnvägskorsningar. Jag vill dock understryka att SJ med egna medel i betydandeulslräckning bidrar lill en bättresäkerhel vid plankorsningar. Den totala resursinsatsen vid SJ under innevarandebudgetår beräknas lill ca 60 milj. kr. Jag vill ocksä erinra om desäkerhetshöjande åtgärder som kommer att genomföras innan SJ:s snabbtåg las itrafik. Insatserna för alt öka säkerhelen vid järnvägskorsningar är alltsåbetydligt störte än vad del statliga bidragels slorlek i sig visar. EnUgtföregående års budgetproposition har även en nivåhöjning sketl av ersättningenmed 10 milj. kr. Jag beräknar mol denna bakgrund en ersäitning med 26 milj. kr.för ändamålel. Jag vill i della sammanhang nämna atl SJ i sinanslagsframslällning tagil upp frågan om lagstifining i syfle alt ge järnvägenökade möjligheter all ta mark i anspråk när det behövs för all minska antaletplankorsningar. Frågan bereds inom . Den ersällning som SJ fårför att lämna kommersiellt icke moliverade rabatter har successivt avvecklals.För närvarande anvisas över själle huvudlileln endasl bidrag för atttillhandahålla pensionärsrabatler. Därmed har etl närmande kunnat göras lill den situation som gäller för SJ:skonkurrenter. Erfarenheterna av SJ:s pris- och rabattpolilik visar ocksä alläven järnvägen ulan särskild ekonomisk ersättning kan erbjuda en prisochrabattpolilik som förenar önskemålet om all sprida resandei över veckans olikadagar med en anpassning av prisnivån för olika resandegrupper i samhället. Jag bedömer att dennaanpassning nu bör kunna ske fulll ut. SJ har självfallel, i likhei med vad som redan gäller för inrikesflygel och för den 95 långväga busslrafiken, möjligheter att kunnaerbjuda även pensionärerna . 1986/87:100 rabatter ulan krav på särskildersättning av statsmakterna. Jag vill vidare i Bil. 8 sammanhanget hänvisa till1985 års järnvägspolitiska beslut där en fortlöpande minskning förutsattes skeav statliga bidrag till SJ:s olikarabatterbjudanden. Jag förutsätter mot denna bakgrund all SJ ser över sitltaxesystem så all behovet av särskild ersättning kan slopas för nästabudgelär. betyder alt jag avstyrker SJ:s medelsberäkning pä 26 milj. kr.för ändamålel. Med den ändradefinansieringen som beslutats för investeringarna på enligt dennordiska handlingsplanen för full sysselsättning och ekonomisk utvecklingbortfaller behovel atl ge ersättning till SJ med 10 milj. kr. för atl täckaviss del av kapilalkostnaderna. Jag ålerkommer senare under anslaget D4. lillfinansieringen av dessa investeringar. Med mitt ställningstagande somjaglidigare redovisat atl fortsättningsvis finansiera investeringarna iSlockholmsområdel enligt avtalet mellan SJ, ochstaten genom lån i riksgäldskonlorel har jag beräknai en ersäitning lill SJ förstatens andel av kapitalkostnader med 8 milj. kr. SJ:s förslag slutligen omsärskild ersäitning för täckande av vissa projekteringskostnader har sombakgrund järnvägspolitiska beslul enligt vilket SJ skall planera försysselsällningsskapande invesleringar molsvarande av de lolalainvesteringarna i fasla anläggningar. Jag har förslåelse för att denprojekteringsreserv som SJ därmed tvingas bygga upp kan innebära vissamerkoslnader som saknar motsvarighet hos konkurterande transportmedel. Med hänsynlill att bl.a. SJ:s kostnadsansvarkommer all övervägas inför ett trafikpolitiskt beslul ärjag förnärvarande inle beredd att förorda någon särskild driftersättning för ändamålet. Det sammanlagdamedelsbehovei för ersättning uppgår därmed lill 1 364,0 milj. kr. som ocksåframgår av nedansiående sammanslällning. Ändamål Anvisat Beräkning 1987/88 Drift av det ersättnings berättigade bannätet 1262,0 1325.0 1278,0 Förstärkt banunderhållutanför riksnätet 10,0 10,0 10,0 Bibehållande av vissa olönsamma stationer 1,0 - - Trafiksäkerhetsfrämjandeål gärder vid järnvägskorsningar 25,0 70.0 26,0 Vissa övriga kostnadervid järnvägskorsningar 40,0 42,0 42,0 Fortsatta rabattåtgärderi persontrafik på järnväg 25,0 26.0 - Ersättning för vissakapital kostnader 3,0 18.0 8,0 Projektering avsysselsätt ningsinvesteringar - 30,0 - Bil 8 Med hänvisningtill vad jag har anförl hemställer jag att regeringen föreslär att lill Ersättning lUI förköp av vissa tjänster för /88 anvisa etl reservationsanslagpå . 1985/86 Ulgift 12864000 Reservation 4281000 1986/87 Anslag 14900000 1987/88 Förslag 14900000' Frän anslaget betalasinvesleringar vad gäller försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civiladel. SJ har beräknai anslagsbehovet för /88 lill 28 milj. kr.,en ökning i förhållande till innevarande budgelår med 13,1 milj. kr. Chefen förförsvarsdepartementet har för avsikt atl förelägga regeringenförslag lill ell nylt försvarspolitiskt beslul. I avvakian härpå föreslär jagatt anslaget förs upp med oförändrai belopp.