prop · GA03102 · 1986-12-31 00:00:00 — B. kvastar, borstar och viskor av endasi hopbundna kvistar eller annat vegetabiliskt material, med eller utan skaft ............................................... .......... 3, C. bindlar för borsttillverkning: beläggs med samma tull som motsvarande borstmaterial D. andra slag ................................................ .......... 96.04........................................................................ Handsiktaroch handsåll 96.05 Reseetuier med artiklar för toalettändamål, försömnad eller för rengöring av skor eller kläder ........ .......... 6, 96.06 Knappar samt knappformar och andra delar lillknap par; knappämnen: A. knappar av plast ..................................... .......... B. andra slag ............................................... .......... 96.7 Blixtlås och delar till blixtlås ........................... 96.8 Kulpennor; pennor med fill- ellerfiberspets; reservoarpennor och liknande pennor; pennor för duplicering; sliftpennor;pennskaft, pennföriängare o.d.; delar (inbegripet hylsor och hållare) tillartiklar enligt detta nummer, andra än sådana som omfattas av nr 96.09: A. skrivpennor (stålpennor o. och spetsar lillskriv pennor: 1. av ädel melall ...................................... 3, 2. andra .................................................. fri B. andra slag ............................................... 96.09 Blyerts-, anilin- och färgpennor (andra änpennor enligt nr 96.08), blyerts-, anilin- och färgslift, griffiar, pas tellkritor och andra färgkritor, rilkol, skriv- och rilkrita 96.10 Skrivtavlor, även försedda medram ............. 3, 96.11 Dalumstämplar, sigillstämplar, pagineringsslämplaroch liknande handstämplar (inbegripet handverklyg för tryckning eller präglingav etiketter); s. k. typlryckerier 96.12 Färgband för skrivmaskiner ochliknande färgband, indränkta med färg eller på annat sätt preparerade för altkunna ge ett avtryck, även på spolar eller i patroner; färgdynor, ävenindränkta med färg, med eller utan ask 96.13 Cigarettändare och andra ländare,även mekaniska eller elektriska, saml delar till sådana ländare, andra än ländstenaroch vekar 3, 96.14 Rökpipor (inbegripet piphuvuden),cigarr- och cigarettmunstycken samt delar lill sådana artiklar: A. ämnen och icke färdigarbetade huvuden av trä eller rot till rökpipor ........................................ .............. fri B. andraslag ................................................. 3, 96.15 Kammar,hårspännen o.d.; hårnålar, hårklämmor, pa- piljotter o.d., andra än sådana som omfattas av nr 85.16, samt delar lill sådana artiklar: A. kammar,hårspännen o. d.................... 6, B. andraslag: 1. av plast ................................... 2. av annat material ........................ 3, 96.16 Rafräschissöreroch beslag lill sådana; pudervippor och liknande varor för anbringande av kosmeliska pre parat eller toalettmedel: A. rafräschissöreroch beslag till sådana B. andraslag ...................................... 3, 96.17 Termosflaskor och andra lermoskäri,kompletta med ylterhölje; delar till sådana kärl, andra än lösa glas 96.18 Provdockor, skyltdockor o. d.; röriigafigurer och ställ avsådana slag som används i skyltfönster 3, Konstverk, föremål för samlingar samt antikviteter 97 kap. Konstverk, föremål församlingar samt antikviteter Detta kapitel omfattar inte; a. omakulerade frimärken ochbeläggningsstämplar samt kortbrev, brevkort o. d. försedda med frimärke, gångbara eller avsedda som nyutgåva i det land till vilket de är destinerade (49 kap.); b. tealerkulisser, ateljéfonder o.d., målade påtextilvävnad (nr 59.07) med undantag av sådana som kan klassificeras enligt nr 97.06; c. naturliga eller odlade pärlor samtädelstenar och halvädelslenar (nr 71.01- 71.03). Med konslgrafiskaoriginalblad i nr 97.02 förstås avtryck som gjorts i svartvitt eller färgdirekt från en eller flera tryckformar som av konstnären framställts helt förhand, oavsett vilken teknik och vilket material som använts, dock med undantagför mekaniska eller folomekaniska förfaranden. Nr 97.03 skallinte tillämpas för masstillverkade reproduktioner eller för produkler avvanligt hantverk med karaktär av handelsvaror. 4. a. Om inteannat följer av anm. 1-3 ovan skall artiklar enligt detta kapitel klassificeras enligt detta kapitel och inle enligt någotannat kapitel i tulltaxan, b. Nr 97.06 skall inte tillämpas för artiklar somkan klassificeras enligt något av de föregående numren i detta kapitel. Ramarkring målningar, teckningar, collage eller liknande prydnadstavlor eller kring konstgrafiska originalblad skall anses utgöra delar till dessa artiklar,under förutsättning att de är av sådana slag och har ett sådant värde som är normalti förhållande lill artiklarna i fråga. 97.1 Målningar och teckningar utfördahelt för hand, andra än teckningar enligt nr 49.06 och andra än handdekore-radeföremål; collage och liknande prydnadstavlor 97.2 Konstgrafiska originalblad ............................ 97.3 Originalskulplurer, oavsettmaterialet .......... 97.4 Frimärken och beläggningsstämplar, frankerings-stämplar,förstadagsbrev saml brevkort, korlbrev o.d. försedda med frimärke, makulerade,eller, om de är omakulerade, inle gångbara och inte avsedda som nyutgåva i delland lill vilket de är destinerade ............ 97.5 Samlingar och föremål för samlingarav zoologiskt, botaniskt, mineralogiskt, anatomiskt, historiskt, arkeologiskt,paleontologiskt, etnografiskt eller numisma-tiskt intresse 97.6 Antikviteler med en ålder av över100 år ...... Denna lagträder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , ,, R. , , , , , , ,Lönnqvist Proposition om tulltaxelag m. m. Lagen(1977:975) med tulltaxa anger de tullar som skall las ut vid införsel av varor.Lagen är utformad i överensstämmelse med en internafionell konvention den 15december 1950 rörande nomenklatur för klassificering av varor i tulltarifferna(den s. k. Brysselkonventionen). Tullsamarbelsrådeli (, CCC) antog eninternationell konvention rörande etl nytt system för harmoniserad varubeskrivningoch kodifiering (, ). Konventionen syftar till atlunderlätta den internationella handeln genom införande av en ny internationellvamnomenklatur. Den nya nomenklaturen, som avses träda i kraft den 1 januari1988, ersätter den nuvarande s. k. CCC-nomenklaluren som grundval för ett slorlantal länders tulltaxor och handelsstafistiska redovisning. Densvenska regeringen beslöt att skulle undertecknasmed förbehåll för ratifikation. Undertecknandet ägde rum vid tullsamarbetsrådetssession den lOjuni 1985. Frågan om anslutning till konventionen togsupp till behandling i regeringens proposition 1986/87:53. I propositionenföreslogs bl.a. att och en ändring i konventionen skullegodkännas av . Vidare föreslogs att skulle godkänna attregeringen säger upp Brysselkonventionen. biföll regeringens förslag(SkU 13, rskr. Regeringen har ratificerat HS-konventionenoch sagt upp Brys-selkonventionen. Generaltullstyrelsenhar haft regeringens uppdrag att efter samråd med kommerskollegium, jordbruksnämnden och saml efter att ha inhämtat synpunkter från berörda bransch- och näringslivsfö reträdare inkomma med elt förslag till en ny lag med tulltaxa baserad på det harmoniserade systemet. Under arbetets gång har s. k. hearings arran gerats av kommerskollegium. 1 dessa sammanträden har förutom berörda myndigheter deltagit representanter för och Sve riges grossistförbund samt för etl stort antal branschorganisationer. 1 vissa sammanträden har även företrädare för enskilda företag deltagit. 12 1986/87. teckning över debranschorganisationer m.fl. som deltagit eller på annat Prop. 1986/87: 102sätt beretts tillfälle att framföra sina synpunkter bör fogas lill protokolleti delta ärende som bilaga 1. skrivelse har generaltullstyrelsen redovisat elt förslagtill en ny lag med tulltaxa baserad på det harmoniserade systemet. Yttranden har avgivits av överstyrelsen för ekonomisktförsvar (numera överstyrelsen för civil beredskap), fisHenisiy-relsen, , . Trädgårdsnäringens riksförbund.Lantbrukarnas riksförbund, , SverigesKemiska Industrikonlor, /. har bl.a. i anledning avyttrandena inkommit med förslag lill vissa ändringar av förslaget till ny lagmed tulltaxa. Övergångentill del harmoniserade systemet nödvändiggör omförhandlingar av lullbindningarinom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet (). 1 proposifionen omSveriges anslutning lill (prop. 1986/87:53) hänvisade jag bl.a.till att det förhandlingsarbete som här inletts förväntades vara avslutatförst . Jag redovisade vidare min avsikt atl så snartnyssnämnda förhandlingar i var avslutade föreslå regeringen atlpresentera en svensk implementering av den nomenklatur som del nyasystemet utgör genom att lägga fram etl förslag till en ny svensk tulltaxa.Förhandlingarna är i stort sett avslutade. Jag finner del därför lämpligt atlnu föreslå regeringen all lägga fram förslaget lill tulltaxa. Kommerskollegiumhar haft regeringens uppdrag atl kartlägga vilka konsekvenser en ny tulltaxa ienlighet med generaltullslyrelsens förslag kan få för åtaganden enligtGATT. Kollegiet har fortlöpande redovisat resultatet av sin kartläggning. Kommitténför industrins råvamkostnadsufiämning (RÅK) överlämnade i december 1980betänkandet (Ds Jo 1980: 14) Industrins råvarukostnadsutjämning. 1 belänkandetlade kommittén fram förslag om bl. a. övergång lill värdetullar för vissafiskkonserver m. m. Kommitténs förslag har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstanserna bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 2.En sammanställning av remissyttrandena, såvitt rör frågan om tullar påfiskkonserver m.m., har upprättats inom ulrikesdeparlementels handelsavdelningoch finns tillgänglig i ärendel dnr 117/85. Medanledning av förslaget om en övergång till värdetullar för berörda produkterhar omförhandlingar ägt rum inom ramen för . En förteckning över detullbindningar som utgör resultatet av dessa förhandlingar bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 3. Förhandlingsresultatet har anpassats lill den nya HS-nomenklaturenefter vissa lekniska justeringar. i en skrivelse till regeringen hemställt om tullfrihet för tillfälligt konserverade hallon (s. k. hallonpulp). Remissyttranden har i denna fråga avgetts av generallullsty relsen, kommerskollegium och statens jordbruksnämnd. Kommerskolle gium har överlämnat yttranden från 178 och . tillkallades en beredningsgrupp med uppdrag altgöra en över- Prop. 1986/87: 102 syn av tullagstiftningen. Beredningsgruppenöverlämnade belänkandet (Ds UD 1985:4 och 5) Översyn avtullagstiftningen. 1 belänkandet föreslås bl.a. en ny tullagstiftning avseddatt ersätta tullagen (1973:670) och lullförordningen (1973:979). Vidareföreslås att tulltaxan skall ingå som bilaga i en ny lag avsedd alt ersättabåde tullförordningen och lagen med tulltaxa. Gruppen har med hänsyn lillarbetet med att överföra HS-konvenlionens nomenklatur till en ny tulltaxa intelagt fram något förslag lill en sådan bilaga. Beredningsgruppens betänkande harremissbehandlats. Regeringen beslutade om enlagrådsremiss om ny lullagsfiftning m. m. 1 lagrådsremissen, som bygger påberedningsgruppens förslag, läggs fram förslag lill en ny lullag som ersättertullagen. Vidare föreslås en ny lag om tullfrihet m. m. avsedd att ersätta lullförordningen.Härutöver läggs i lagrådsremissen fram förslag till inledande beslämmelser (1-4§§) i en ny lag med tulltaxa, benämnd tulltaxelag. Mol bakgrund av alt en viss tidsförskjutning avlagrådsföredragningen har ägt rum har jag sedan lagrådsremissen beslutadesfunnit del nödvändigt all särskilt ta upp frågan om en ny lag med tulltaxabaserad på . Konventionen förväntas träda i kraft den 1 januari1988. Om så sker bör även den nya tulltaxelagen träda i kraft vid nämndalidpunkt. Jag kommer alltså atl i det följande föreslå en ny lag medtulltaxa, benämnd lulllaxelag, som är avsedd atl ersätta lag medtulltaxa. Genom den lagrådsremiss som jag har berört inhämtadeslagrådets yttrande över förslaget till lulllaxelag såvitt avser de fyrainledande bestämmelserna (1-4 §§). Förslaget i denna del bör fogas tillprotokollet som bilaga 4. Lagrådet har i sitt yttrande, som bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5, lämnat förslaget utan erinran utomsåvitt avser 1 § i förslaget till lulllaxelag. I samband med alt jag närmarekommenterar förslaget till lulllaxelag kommer jag alt gå in på vad lagrådet haranfört och förorda alt paragrafen utformas i enlighet med lagrådets förslag. Iövrigt överensstämmer de inledande bestämmelserna i det lagförslag som jaglägger fram i det följande - bortsett från några smärre redaktionella ändringar- med det fill lagrådet remitterade förslaget. I det följande redovisar jag först de allmännautgångspunkterna för förslaget lill lulllaxelag (avsnitt 2.1). Därefterbehandlar jag efler samråd med chefen för frågan om enövergång till värde-tullar för beredningar av fisk, kräftdjur och blötdjur(avsnitt 2.2) och frågan om tullfrihet för vissa fetter och hallon (avsnitt2.3). Jag tar också, efler samråd med chefen för jorbruksdepartementel, uppvissa frågor om tull-skyddet för tomater samt äpple- och päronsaft (avsnitt2.4). Slutligen kommenterar jag närmare förslaget lill tulltaxelag ispecialmotiveringen till lagförslaget (avsnitt 4). 2.1 Den nya lagstiftningen - allmänna utgångspunkter 1986/87: 102 Mitt förslag:Föreskrifterna om lullsatser samlas i en ny lag benämnd lulllaxelag. Lagenskall vara baserad på nomenklaturen i konventionen rörande systemet förharmoniserad varubeskrivning och kodifiering, den s. k. HS-konventionen.Nuvarande tullnivåer överförs så långt som möjligt lill den nya lagen ioförändrat skick. Regeringen bemyndigas att besluta om när lagen skall träda ikraft. Beredningsgruppensförslag: Föreskrifter om tullsatsernas storlek bör las in i en bilaga lill enny lag som ersätter tullförordningen och lagen med tulltaxa. Remissinstanserna:Beredningsgruppens förslag har inle föranlett några invändningar frånremissinstanserna i allmänhet. har emellertid påpekat attberedningsgruppens lösning kan förorsaka praktiska problem när del gäller altpå ett enkelt sätt åberopa föreskrifterna om lullsatser. Bakgrundentill mitt förslag: 1 propositionen om anslutning till (prop.1986/87:53) redovisade jag den utveckling av de internationella handelsmönstrensom lett lill upprättandet av en ny konvention om en internationell vamnomenklatur.Vidare lämnade jag en beskrivning av innehållet i konventionens artiklar ochdess bilaga. Jag hänvisade vidare bl.a. till alt del för svenskt vidkommandepågick ell myckel omfattande arbete med att överföra den nya nomenklaturen fillsvensk lagstiftning och att utarbeta andra bestämmelser i samband härmed.Generaltullstyrelsen har, som jag inledningsvis har nämnt, haft regeringensuppdrag att efter samråd med berörda myndigheter samt efter att ha inhämtatsynpunkter från berörda bransch- och näringslivsförelrädare inkomma med förslagtill en ny lag med tulltaxa baserad på del harmoniserade systemet. Utgångspunktenför generaltullslyrelsens arbeie med atl utforma elt förslag lill ny lag medtulltaxa har varil att nuvarande lullnivåer och GATT-bindningar skall överförastill den nya nomenklaturen i oförändrat skick. Om detta av olika skäl inte har varilmöjligt eller praktiskt genomförbart, har myndigheterna haft i uppdrag att vidmöten med berörda näringslivsförelrädare redovisa förslagen lill ändringarseparat med angivande av skälen för förändringarna saml den handel som berörsav dessa. 1samband med de möten som ägt rum, och för vilka jag inledningsvis harredogjort, har från myndigheternas sida lämnats en redogörelse för hur varornaenligt de olika fyrställiga numren i CCC-nomenklaluren kommer att klassificerasenligt det harmoniserade systemet. Vidare har redovisats omfattningen av varje fyrställigtnummer i den nya nomenklaturen med hänvisning lill de olika varugruppernasklassificering enligt den nuvarande lagen med tulltaxa. Generaltullstyrelsenhar också lagt fram förslag lill en förenklad underuppdelning av tulltaxenumreni sådana fall där tulldifferen- tieringen skulle bli alltför långtgående för att kunnatillämpas i praktiken. 1986/87: 102 Härvid har också lämnats redogörelserför innebörden av och skälen till de föreslagna förenklingarna, vilka kanmedföra både tullhöjningar och tullsänkningar i förhållande till nuvarande lullnivåeroch GATT-bindningar. har i form av en nyckel' utarbetat enjämförelse mellan CCC-nomenklaluren och del harmoniserade systemet. Vid hearingarna accepterades flertalet av deförenklingsförslag som lades fram. Från näringslivets sida framfördes i dettasammanhang vissa förslag till tulländringar som inte innebär egentligaförenklingar eller som inte har direkt samband med övergången lill en på HS-konventionenbaserad ny lag med tulltaxa. Sådana förslag har emellertid inle beaktats i generaltullslyrelsensförslag lill ny lag med tulltaxa, ulan vederbörande har hänvisats tillmöjligheten att framföra förslagen i annat sammanhang. Jag har inledningsvis berört den av regeringen beslutadelagrådsremissen om ny tullagstiftning m. m. I lagrådsremissen log jag upp bl.a.frågan om föreskrifter om tullsatser och om förhållandet mellan dessa och annantullagstiftning. 1 anledning av att beredningsgruppen för översyn av tull-lagstiflningenhade föreslagit att den nya tulltaxan skulle tas in som en bilaga i en ny lagavsedd att ersätta tullförordningen och lag med tulltaxa framhöll jagi lagrådsremissen bl. a. följande: "Som jag har redovisat finns föreskrifter om lullsatsernasstoriek i lagen (1977:975) med tulltaxa, medan grundläggande bestämmelser omuttagande av tull och om olika slag av tullfrihet, nedsättning och återbetalningav tull finns i tullförordningen (1973: 979). Frågan om bemyndiganden itullagstiftningen har, som beredningsgruppen redovisar, berörts i samband medriksdagsbehandlingen av propositionen 1981/82: 120 om ändring i lagen medtulltaxa m. m. Konstitutionsulskottet konstaterade därvid i etl yttrande till skatteulskottet(SkU 1981/82:59, KU 1981/82 y) atl det i vissa fall för samma slags varor,beroende på ursprungsland, anges en viss lullsats i lag och en från dennaavvikande lullsals i en av regeringen med stöd av tidigarebemyndigande utfärdad förordning. Vidare påtalade utskottet att bestämmelsernapå tullområdet är svåröverskådliga och benämningen på tullförordningen missvisande.Utskottet framhöll ocksä att möjligheterna för regeringen atl besluta omavvikelser från lagen med tulltaxa inte framgår direkl av denna utan först vid etlstudium av tullförordningens beslämmelser. Ulskoltel fann det viktigt att man idet fortsalla utredningsarbetet beträffande tullagstiftningen övervägde de möjlighetersom stär till buds att erhålla en mera överskådlig och enhetligreglering vad gäller föreskrifter om bl. a. lullsatsernas storiek. Jag anser att sambandet mellan föreskrifterna omtullsatsernas storiek och föreskrifterna om olika slag av tullfrihet,nedsättning av tull och återbetalning av tull i och för sig framgår klarare medden lösning som beredningsgruppen har vall, nämligen alt de förstnämndaföreskrifterna skall tas in som en bilaga till den föreslagna nya lagen.Föreskrifterna om tullsatsernas storlek är emellertid av en sådan omfattningalt den enligt min ' mening mofiverar all de liksom samlas i ensärskild lag. De har också en annan karaktär än de särskilda reglerna omtullfrihet m. m. ' Nyckeln, som är utesluten här, finns tillgänglig iutrikesdepartementets ärende dnr 1069/84 (handelsavdelningen). 13 1986/87. förfallningslekniskaskäl talar också, som generallullstyrelsen påpekat, Prop. 1986/87: 102 molberedningsgruppens lösning. De olägenheter som konstilulionsulskottet harpåtalat bör man enligt min mening kunna komma till rätta med genom atl i en nylag med tulltaxa i en inledande bestämmelse hänvisa fill all avvikelser frånföreskrifterna om lullsatserna kan finnas i annan lag eller förordning. Jagförordar därför atl föreskrifterna om tullsatsernas storlek liksom hittillsskall tas in i en särskild lag med tulltaxa och atl tullförordningen skallersättas av en lag om tullfrihet m. Skälenför mitt förslag: Mol bakgrund av vad jag har redovisat förordar jagsåledes att föreskrifterna om lullsatsernas storlek tas in i en särskild lagmed tulltaxa. Lagen bör enligt min mening benämnas tulllaxe-lagen. Det börframgå av lagen atl avvikelser från den kan ske lill följd av föreskrifter iandra författningar eller genom beslut i enskilda fall. Beträffande lagensutformning och framför allt de inledande bestämmelserna återkommer jag ispecialmotiveringen (avsnitt 4). Närdet sedan gäller själva tulltaxan innebär enligt min mening tillkomsten av HS-konventionenett slorl steg mol en slörre harmonisering av utformningen av olika länderstulltaxor. Åven bör därför utforma sin tulltaxa på grundval av den nyanomenklaturen. 1generaltullstyrelsens förslag till er, ny lag med tulltaxa är tullsatsernaoförändrade för flertalet varuslag. Ändringar av tullsatserna och omformu-leringarhar föreslagils endast i vissa fall. Del är sådana fall då ändringarna är småoch/eller berör relativt obetydliga varuslag och då etl bibehållande avnuvarande tullnivå skulle nödvändiggöra underuppdelningar av berörda tulllaxenummeri en utsträckning som dels är omotiverad från handels- och näringspolitisksynpunkt, dels skulle medföra stora administrativa svårigheter för såvältullmyndigheter som näringsliv. Övergångentill del harmoniserade systemet medför således enligt förslaget inte någratulländringar av betydelse och de som ändå av tekniska skäl ansetts böra tas ini förslaget har som regel godtagits av övriga berörda myndigheter ochorganisationer i samband med hearingarna. Jag förordar att den nya tulltaxanutformas i huvudsaklig överensstämmelse med generaltullstyrelsens ursprungligaförslag. 1 vissa fall har emellertid generaltullstyrelsens förslag fillytterligare ändringar inte följts. Det gäller sådana ändringar som inle börgenomföras utan närmare utredning. Jag har för avsikt atl i senare sammanhangta ställning lill generaltullslyrelsens förslag på dessa punkter. Dennya tulltaxan har utformats med hänsyn lill uppnådda resultat av GATT-förhandlingarnarörande överföringen av tullbindningar till den nya nomenklaturen.Dessa förhandlingar har i stort sett avslutals. Det är min avsikt alt omresultatet av de återstående förhandlingarna skulle påverka föreskrifterna iden svenska tulltaxelagen återkomma till regeringen med förslag lill ändringav lagen. Delär inte möjligl att i delta sammanhang i detalj redogöra för vilka förändringar av tullsatserna som följer av förslaget lill lulllaxelag. Med hjälp av den nyckel som generallullstyrelsen har utarbetat och som jag i det föregående har berört går det emellertid att med utgångspunkt från varans nuvarande tulltaxenummer få kännedom om varans tulllaxenummer i lag- '°2 förslagetoch därigenom också om den föreslagna lullsalsen för varan i fråga. förväntasträda i kraft förutsatt atl ett tillräckligt antal länderhar deponerat sina ratifikationsinstrument fill konventionen. Det kan dock förnärvarande inte med tillräcklig säkerhet fastslås alt konventionen kommer allträda i kraft vid den avsedda tidpunkten. Ikraftträdandet av den nyatulltaxelagen är beroende av konventionen träder i kraft.Med hänsyn lill vad jag nu har anfört förordar jag atl regeringen bemyndigas atlbestämma om när den nya tulllaxelagen skall träda i kraft. Dennya tulltaxelagen kräver ändringar i åtskilliga andra lagar. Jag ämnar senareåterkomma lill regeringen och föreslå att regeringen lämnar en proposition tillriksdagen om de följdändringar som behövs i anledning av den nya tulltaxelagen. 1986/87: 102 2.2 Värdetullar för beredningar av fisk, kräftdjur ochblötdjur Mittförslag: bör godkänna förslagen till överenskommelser mellan å enasidan och å andra sidan och beträffande vissa bindningar iGATT av tullarna för beredningar av fisk, kräftdjur och blötdjur.