prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — uppgick den samlade föriuslen till drygt 1,5 miljarderkronor och "vinstföreiagens" resultat till ca 2,9 miljarder. Drygl25 % av de sysselsalla i kundanpassad industri ålerfinns i expansiva företag. Denklart högsta sysselsättningslillväxlen har de expansiva företagen inom denkundanpassade industrin haft (). I detta fall har tillväxten varil alltförhög för vissa förelag och soUditelen har krafligl försämrals -obalanseradfillväxt. Trots mycket stora exiraordinära nettointäkter - i huvudsakkoncernbidrag har således inte räntabiliteten räckt för den expansionstaklsom gruppen haft. Knappten tredjedel av FoU-kostnaderna i fillverkningsindustrin har under 1980-taletlagts ned i kundanpassad produktion. Drygt hälften satsades för att utvecklateleprodukler. Vadbeträffar utrikeshandeln ökade eleklroindustrin - som dominerar seklorn sinexporl med i fasla priser . Såväl export- som importandelen låg vid . De hadedå ökat med 10 resp. på lio år. Beiräffandedatorer och tillbehör har både export och imporl mångdubblats underfioårsperioden. Instrumentexporten fördubblades , medan importenökade . Ar 1985 var såväl exporten som imporlen av flygplan betydligtstörre än . Utrikeshandeln med flygplan varierar dock kraftigtmellan åren. Förnågra av de vikigaste produkterna i branscherna med kundanpassad produktion är handelsbalansen klart posifiv. Del gäller l. ex. ADB-maski- ner och teleprodukler. Importen av delar och tillbehör till datorer är däremot större än exporten. Importen har dessulom vuxit snabbare . För handeln med instrument är balansen nega tiv liksom . Beträffande flygplan visas ett visst överskott 330 till skiUnad från det underskott som fanns tidigare . Denkundanpassade industrin svarar för én stor del av den svenska Prop.1986/87:74 projektexporten (se vidare avsnitt 12). arbetskraftsbaserade sektorn minskade såväl produktionen som sysselsättningenunder . Detta beror till en del på att teko och varv ingårdär. Tekoindustrins produklion sjönk med i volym ochvarvsproduktionen halverades. Sammanlagi skars sysselsättningen i dessa bådabranscher ner med drygt 50000 personer . Även produktioneni jord- och stenvaruindustrin (lillverkning av produkter av porslin, lergods,glas samt tegel och cement m.m.) har sjunkit åren ochsysselsättningen har reducerats med nära en tredjedel. Den arbetskraftsbaseradeprodukfionen exkl. nu nämnda branscher var i volym i stort seltoförändrad jämfört med , men sysselsättningen var lägre. Denogynnsamma sysselsättningsutvecklingen hänger av allt att döma samman med atlpriset är en viktig konkurtensfaktor när del gäller arbetskraftsbaseradproduktion. Kostnadsutvecklingen i har skapat slarkaincitament till rationaliseringar, vilket minskat arbetskraftsinsaisen perproducerad enhet. Visstillverkning inom den arbetskraftsbaserade sektorn har dock expanderat starkt.Det gäller produktion av gummivaror, kemiska färdigvaror, plastvaror ochgrafiska alster. Endast i en av dessa branscher, nämligen tillverkning avkemiska färdigvaror, har dock sysselsätlningen ökal nämnvärt åren 1975-1984.Närmare bestämi ökade antalel sysselsatta med drygt 6000 personer. I dengrafiska industrin har sysselsältningen ökal obetydligt, medanplastvaruindustrins sysselsättning sjunkil något. Trots alt produklionen har ökat med75 % i volym, har sysselsättningen reducerats med inte mindre än en tredjedel. Sedanår 1982 har räntabiUlelen legat i slort selt stilla kring och gruppenhar således inte känt av vinstkonjunkluren efter devalveringen. Iseklorn ligger andelen sysselsalla i expansiva förelag strax . Denarbetskraftsbaserade produktionens andel av industrins FoU år långt mindre ändess andel av industriproduktionen. har i genomsnitt enfjärdedel av industrins FoU satsats i detta segment, som svarar för mer änhalva industriproduktionen. Maskininduslrin svarar för nära hälften avFoU-kostnaderna och metallvaror, elektriska apparater samt kemiska produkter(exkl. läkemedel) för ytterligare . Inom branscher som tekoindustri,livsmedelsindustri, trävaruindustri, grafisk induslri samtiransportmedelsindustri (exkl. bilindustri) är FoU-kostnaderna mycket låga. Utrikeshandelnhar utvecklats myckel varierande mellan de olika branscherna iarbetskraflsbaserad industri. Mellanåren 1975 och ökade exporten från hela den arbetskraflsba- 33I seradeindustrisektorn med nännare i fasla priser. Om varvsindusirin Prop.1986/87: 74 exkluderas uppgick ökningen till . Maskinindustrindominerade exporten och ökade . Exportensandel av produktionen varierade myckel mellan branscherna. Lägst var den ikonsumfionsvarubranscher som grafisk industri och livsmedels-, dryckesvaru-och lobaksindustrin (se vidare avsnitt 11). Högst exportandelar hade industrierför foto m. m. och maskinindustri. Tekoindustrin ökade exportandelen slarkiunder tioårsperioden. Importeni de arbetskraftsbaserade branscherna ökade drygl jämfört med 1975.Varvsindustrin drog ned ökningen några procentenheter. Även importendominerades av maskininduslrin, där ökningen var . Importandelenav den svenska marknaden skiljde sig stort mellan branscherna. I industrierför foto m. m. samt tekoindusirin var importen slor. 1 lekobranschen hade dendessutom ökal kraftigt i betydelse. Grafisk induslri hade låg importandel, somdock fördubblades . Deflesta av produktgrupperna i den arbetskraftsbaserade induslrin har haftjämförelsevis små förändringar i handelsbalansen . Inom dessa grupperhar dock enskilda produkter siarkt förbällral eller försämrat sin positiongentemot utlandet. Livsmedels-,dryckesvaru- och lobaksindustrin, lekoindustrin saml industrierna förkemtekniska varor, optik och foto har negativ handelsbalans. Vad gällerträvaror och möbler visar däremoi utrikeshandeln etl stort överskott. Denarbetskraftsbaserade maskinindustrin har till stora delar klart positivhandelsbalans. För de delar av transportmedelsinduslrin som hör lill dennaseklor har handelsbalansen i många fall försämrats . Råvarubaseradproduktion (se även avsnitt 10) har ökat i snabbare takt änindustriproduktionen i genomsnitt, men tillväxten har inte räckl lill för allöka sysselsättningen. Tillverkningav kemikalier, basplaster och petroleumprodukter svarade för den snabbasteprodukfionstillväxten inom den råvarubaserade sektorn under perioden 1974-1984.Tillsammans svarar dessa produktgrupper för av produklionen i dennasektor. Även tillverkning av masssa, papper och pappersprodukter som utgör enIredjedel av produklionen -har ökat relativt starki. Antalet sysselsatta i lillverkningav kemikalier, basplasler och petroleumprodukter ökade mellan åren 1975 och1984 med i runda tal 4000 personer. Inom övriga grenar av den råvarubaseradeproduktionen minskade sysselsältningen . Eflersomden råvambaserade induslrin är den i särklass mest konjunkturkänsliga gruppenvarierar dess lönsamhet kraftigl. lågräntabiliteten på -, -och O %. sligilkraftigt och låg det senare årel på . Under1985 sjönk räntabiliteten fill . Denråvarubaserade industrin har en någol lägre sysselsältningsandel i Prop.1986/87: 74 expansiva företag än de andra grupperna. Andelen stannar vid knappt25 %. Drygl10 % av FoU-kosinaderna i induslrin har lagts ned iråvarubaserad produktion. Satsningarna har främst gällt massa- ochpappersindustrin saml framställning av kemikalier och basplaster. Seklomsutrikeshandel har förändrats enligt följande. Exportenfrån den råvarubaserade induslrin ökade i fasta priser mellan åren1975 och 1985. Den dominerande massa- och pappersindustrin hade störstexportandel. var den , medan övriga branscher exporterade omkringhälften av produktionen. Ökningenav sektorns import stannade vid . Då har den i detnärmaste halverade imporlen till petroleumraffinaderier m.m. räknats bort.Importens andel av tillförseln fill den svenska marknaden var imassa- och pappersindustrin och i järn-och stålindustrin. I övrigaråvarubaserade branscher täckte ännu imporlen över hälften av marknaden, trotsalt imporlandelen minskat kraftigl för petroleumraffinaderierna. Branschernainom råvarubaserad industri har till stor del stora överskoll i handeln medutlandet. Det gäller pappersmassa och pappersvaror samt järn och slål. Vissaförbällringar har dessulom skett . För övriga metallerhar b:anschen gått från underskott lill överskott i handelsbalansen. Det varspeciellt exporten som ökade krafligl. Den kemiska industrin inom denna seklorvisade negativ handelsbalans . föregående avsnitten har näringslivets strukturomvandling beskriviis ulifrånen rad olika uigångspunkter. De förändringar och utvecklingstendenser som harredovisats för olika sektorer inom främst industrin får självfallet varierandegenomslag i skilda delar av landel. Det beror dels på skillnader inäringslivsstrukluren i utgångsläget. Regioner som domineras av krympandeindustrisektorer blir särskilt drabbade. När det gäller växande delar avindustrin varierar lokaliseringsförutsättningarna regionalt, vilket medför atttillväxten fördelas ojämnl över landet. Idetla avsnitt redovisas översikligt vissa drag i industrins regionalastrukturomvandling . Analysen begränsas i första handtill de sysselsällningsmässiga förändringarna i ett urval regioner medvarierande näringslivsslruklur. Ensammanfattande bedömning är att industrins geografiska fördelnings mönster uppvisar en påfallande stabilitet. Det gäller åtminstone på de region- och sektorsnivåer som redovisningen här avser. Trots slora föränd ringar totalt sett i landets induslri kvarstår skillnaderna i industristruktur mellan olika delar av landet i sina huvud drag. Vissa skillnader har snarasl förstärkts. Det innebär också alt indu stristrukturen inom resp. region, dvs. fördelningen mellan olika industri seklorer, har förändrats endasl måttligt. Dendominerande förändring som har sketl är den totalasysselsättningsminskningen inom industrin (tabell 8.2). 1 hela landel varminskningen , vilket motsvarade över 160000 personer. I Bergslagenförsvann nästan en fjärdedel av all induslrisysselsällning. I Stockholmsregionenvar minskningslakten densamma som i riket som helhet, vilket innebär attregionen behöll sin andel av landets industrisysselsatta. Bergslagsregionen ochStockholms län svarade för ungefär lika stora andelar, eller vardera,av den minskade industrisysselsättningen i landel . För attfå ett mått på betydelsen för resp. region av dessa förändringar kan dejämföras med att Bergslagen vid periodens börian hade av landetsindustrisysselsatta och av landets befolkning. hade avindustrisysselsättningen och av befolkningen. Sysselsättningen minskadei flera regioner i ungefär samma lakl i den arbetskraftsbaserade och denråvarubaserade produkfionen. Eftersom dessa sektorer tillsammans svarar förhuvuddelen av industrisysselsätlningen i flertalet regioner innebär det altindustristrukturen inom dessa har förändrals i en mycket begränsad omfattning.Forskningsdriven produklion i t. ex. skogslänen och Bergslagen har ökat, menförändringarna i absoluta tal är små. Induslrisysselsättningensfördelning på de olika sektorerna i regionerna framgår av figur 8.4. Figur 8.4Industrisysselsättningen i vissa regioner, procentuell fördelningmellan arbetskraflsbaserad (A), råvarubaserad (R), kundanpassad (K) ochforskningsdriven (F) produktion Deredovisade regionernas andelar av landets totala industrisysselsäit- Prop.1986/87:74 ning i de olika sektorerna framgår av tabell 8.2. Som jämförelseanges också regionernas andelar av landets befolkning. Tabell8.2 Vissa regioners procentuella andelar av landets industrisysselsättning ochbefolkning Källa:Bearbetning av SCB:s industristatistik. Någraav de mest framträdande dragen från figur 8.4 och labell 8.2 är följande: - Den kundanpassade produkfionensstarka ställning i . Var fjärde industrisysselsäit i länetarbetar inom denna sektor och näslan fyra av lio sysselsatta med denna lyp avproduktion i landet finns i . ökadedessutom denna sysselsättning. Del innebar att regionens andel av landets sysselsättningi sektorn också ökade. - Den råvarubaseradeproduktionens dominans i Bergslagen. Varannan industrisysselsäit i regionenfinns i dessa branscher. Trots att knappl var tjugonde svensk är bosatt iregionen arbetar var sjätte av landets sysselsatta inom råvarubaserad industrii Bergslagen. - I skogslänen svarararbetskraftsbaserad och råvarubaserad produktion för ungefär lika stora andelarav sysselsältningen. av landets sysselsatta inom råvarubaseradproduklion finns i regionen jämfört med endasl av befolkningen. - Industrin i stödområde A ärliten såväl absolut som i relation till befolkningen. Den arbetskraftsbaseradeproduklionen dominerar fortfarande i regionen. haremellertid en krafiig omfördelning skett från denna sektor till råvarubaseradproduktion. - Av de studerade regionerna ärdel sydöstra som har en industristmktur som närmast liknar landetsenligt den sektorsindelning som här har valts. av landetssysselsättning i de olika sektorerna finns i denna region. Det är något mer änregionens andel av landels befolkni:ig. 8.7 Regionala skillnader i fråga om teknikerintensiteteninom Prop. 1986/87:74 industrin' Redovisningen ovan av förändringarna i den toiala industrisysselsätlningenger självfallet endast en grov bild av pågående strukturförändringar inomindustrisektorn. När utbildad arbetskraft, FoU-resurser och starka nätverkblir vikliga utvecklings- och lokaliseringsfaklorer för näringslivel, så ökarstorstädernas och universitelens dragningskraft. Det är uppenbart att detfinns en mycket stark koncentration av teknisk kompelens till sådana orter(labell 8.3. Tabell 8.3 Regional fördelning av befolkning samtcivilingenjörer och tekniskt inriktade forskare 1980 (procent) Landsdel Befolkning Civilingenjörer/ Sydvästra syd Stödjepkter norr Bergslagen Norra inlandet Övr landet Anm.: Beträffande regionindelningen; se SOU 1984:74Regional utveckling och regional utjämning. Den grupp av industritjänstemän som har tekniskt inriktadearbelsfunk-fioner ökade med mellan . Under sammaperiod minskade den totala induslrisysselsättningen . Till "tekniskatjänstemän" har räknals sådana som arbetar med konstruktion,kvalitetskontroll, systemering, programmering m.fl. lekniskl inriktadeuppgifter. Hos denna grupp tjänstemän finns en stor del av indusirinsteknologiska kompetens samlad. Antalet tekniska tjänstemän och deras andel avden totala industrisysselsättningen kan ge en indikation på hur teknikintensivindustrin är i olika regioner. I tabell 8.4 redovisas sädana uppgifter församfiiga län. ' Avsnittet baseras på opublicerat underlagsmalerial frändet arbete om teknik spridning som statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,universitets- och högskoleämbetet samt bedriver på regeringens uppdrag. Ar betet kommer att redovisas i en rapport frän de fyra verken . Tabell8.4 Antal "tekniska tjänstemän" per län och deras andel av Prop.1986/87: 74 industrisysselsättningeni resp. län 1983 Avtabell 8.5 framgår förändringen av antalet tekniska tjänstemän mellan åren 1975och 1983. De tekniskt inriktade tjänstemännens andel av den totalainduslrisysselsättningen har ökat i samtliga regioner. I flertalet av de merperifera regionerna beror det främst på att industrisysselsättningen totalt selthar minskal. I storstadsregionerna och de s. k. stödjepunkterna, dvs. i förstahand övriga universitets- och högskoleorter, har även antalet lekniskatjänstemän ökat. Sammantagethar de regionala skillnaderna i fräga om industrins teknik-inlensilel mätt pådetla sätl ökal . Antal "tekniska tjänstemän" och deras andel avindustrisysselsättningen i resp. region 1975 och 1983 Andel av ind syss Andel av ind syss Mindre orter, söder Mindre orter, norr 22 1986/87. 9 Tjänsteproduktion och tjänsteexport Prop. Utvecklingenhar gått mot att aUi fler arbelar med tjänsleprodukfion inom näringslivet(inkl. statliga bolag och affärsdrivande verk). ingår alll merijänstearbeie i produktion av varor; tjänsleinnehållet i varorna ökar. Ökadinternationell konkurrens har medfört ökade kunskapskrav och ökadijänsleinlensilet. För alt hävda sig krävs effektivitet i hela konstruktions-,tillverknings- och distributionskedjan. Ny teknik, framför alll informationsteknologin,har givit nya möjligheter till förbällringar. Här berörs logistikfunktionersåsom transporter och materialadministration. Teknikenhar sall sin prägel på ulvecklingen. har insikten ommaterialhanteringens belydelse påverkal företagen atl satsa på snabbarematerialflöden för att därmed binda mindre kapital. Denna ökade medvetenhethar också påverkat transportvägarna och marknadsföringen av transporttjänstermot alllmer totala system frän producent fram lill slutkonsument. Tjänstesektornkan definieras utifrån: - lyp av arbete (sysselsatta), - typ av bransch(förädlingsvärde), - typ av konsumlion/förbmkning. Figur9.1 visar hur dessa tre variabler utvecklats sedan är 1970. År1985 var 1,4 miljoner personer sysselsatta i näringslivets tjänstesektor,definierad enligt branschtillhörighet'. Förädlingsvärdet uppgick lill182 miljarder kronor, vilkel utgjorde av hela näringslivets. Somframgick av avsnitt 7 har de tjänsieproducerande branscherna expanderatkraftigl. Till en del beror tillväxten på att industrin i ökad utsträckningköper tjänsterna externt, såväl från hell fristående tjänsteföretag som frånegna närstående bolag. Tjänsieproducerande avdelningar har i vissa fall fåttbilda egna bolag och förs därmed i statistiken över från t.ex. tillverkningsindustritill tjänstesektorn. sker även en ökning av tjänsteproduktionen inomindustrin, vilket denna statistik inle redovisar. Hurmånga som totalt sysselsätts med tjänsteproduktion i näringslivet är svårareatt exakt slå fast. Del finns flera statistikkällor där detla speglas men påolika sätt och med någol skilda resultat. Att antalel ökar såväl i helanäringslivet som inom industrin står dock klarl. Inom industrin uppskattas ca 400000 vara sysselsatta med tjänsteproduktion. För näringslivet somhelhel har antalet uppskattats till 1,8 miljoner sysselsatta. 'Här avses handel, restauranger och hotell, samfärdsel, post och televerk,banker, försäkringsinstitut m. m. samt andra tjänster såsom städning och reparationer,dvs. SNl 6-9, 338 Figur 9.1Sysselsättning, förädlingsvärde och konsumtion/förbrukning 1970-1985 (index1970 = 100) tarsjtition tx±i förbrulo-iing av tjänster C1960 ärs pris) förädlingsvärde i tjänste- näringama C1960 års pris) - - sysselsatta i tjärstenäringama och sjssBlsatta med tjänsteproduktion inom indLBtrin Konsumtionen ochförbrukningen av tjänsler har också ökat. Nationalräkenskaperna visar envolymökning av Ijänstekonsumtionen (dvs. konsumenternas köp av ijänsler) på . Förbrukningen av ijänster som insats i produklionen (dvs.producenternas köp av tjänsler) har ökat . Enkraftigt expanderande del bland tjänsteföretagen återfinns i uppdragssektorn. Näringsgrenenuppdragsverksamhel utgörs av flera olika verksamhetsområden. De viktigasteenskilda områdena är juridisk och kameral rådgivning, datakonsult- ochdalaserviceverksamhet, byggkonsultverksamhei, ingenjörsbyråer samt annons-,reklam- och marknadsundersökningsverksamhet. Därtill tillkommer en stor"övrig" sektor med mycket varierande typer av uppdragsijänsler, bl.a.administrativ organisation, bevakning saml ekonomisk konsultverksamhet. Uppdragsseklornsförädlingsvärde och sysselsättning uppgick är 1985 till 24 miljarder kronorresp. Detta motsvarar av näringslivelssammanlagda förädlingsvärde och sysselsättning. Seklorn är därmed slörre änmånga enskilda industribranscher både i fråga om produktionsvolym ochsysselsättning. Exempelvis är dess förädlings- värde slörre änbilindustrins och mer än dubbelt så stort som järn- och Prop. 1986/87: 74stålindustrins. Sysselsättningeninom uppdragssektorn har ökal mycket snabbt. I genomsnitt ökade antaletsysselsatta med . Detta skall jämförasmed en årlig minskning i näringslivets lotala sysselsättning under denna periodmed . Inom fillverkningsindustrin minskade under sammaperiod sysselsätlningen med , medan de tjänsieproducerandenäringarna sammantagna ökade med . Inomindustriföretagen minskar andelen personer sysselsatta i direkl produklion avvaror, medan andelen anställda som producerar tjänsler ökar. Inomtjänstemannakategorin har antalet högre befattningshavare ökal både i absolutatal och andelsmässigt. Utbildningsnivån har ökal markant, vilket framgick avavsnitt 3.5. Kompetensen i förelagen ökar. Antalet Ijänslemän på de lägrenivåerna uppvisar däremot en kraftig absolut minskning. Enväsentlig del av ökningen ulgörs av tjänstemän som är verksamma med olikaarbetsuppgifter inom dataområdet (systemering, programmering, planering elc).Vidare växer funklioner som exempelvis försäljning och marknadsföring, tekniskservice och transportplanering, informaiions-och kommunikafivt arbete. Anlalelijänslemän inom bl. a. skilda ekonomiska/kamerala områden som l.ex. bokföring,redovisning och fakturering minskar. Även antalel tjänstemän inom direktproduktionsanknutna funktioner som administration av plalsförvaltning,arbetsledning och tillverkningsplanering krymper. Detär de funktioner som är mindre knutna till förelagens produklion som vuxitkraftigast inom induslrin. Del kan förefalla vara något motstridigt, eftersomdessa tjänsler per definifion i större ulslräckning än andra borde ha"lämnat" industriföretagen. En av anledningarna till all denna typ avtjänster uppvisar en sådan krafiig lillväxl är ökningen av ADB-tjänster. Somlidigare nämnts har molsvarande tjänster inom frislående konsultverksamhetockså ökal starkt. Denna krafiiga ökning gäller även funktioner med anknytningtill ekonomi, redovisning och marknadsförings-verksamhet. De kraftigast växandedelarna på tjänsteområdet expanderar således både inom industriföretagen ochutanför i form av fristående konsulter. Detförefaller därvid finnas etl vanligt utvecklingsförlopp: efterfrågan på en visstjänst (speciellt vid eflerfrågan av ijänsler med viss kompelens) böriar inomde större förelagen. Allt eftersom fördelarna med dessa blir uppenbara även förandra företag växer därefter en marknad fram för fristående tjänsteföretag.Detta är särskilt viktigt för de små företag som själva inte kan anställa enmängd olika experter. Delsamma gäller för många andra organisationer inom andrasektorer. De är hänvisade lill alt köpa tjänsterna på en extern marknad. Vissa,framför allt störte företag behöver också sina egna specialister, 340 som är insatta i det egnaförelagets krav och förutsållningar. Företagen behöver också personal som kandiskutera och formulera problem som externt anlilade experter sedan kan hjälpalill all lösa. Attraktiva Ijänster växer därför även inom företagen. Underefterkrigstiden har varuproduktionen (råvaror, industriprodukter och energi)succesivt tagit i anspråk en allt mindre andel av samhällels resurser lillförmån för olika lyper av tjänsteproduktion. omvandling till ettposlindustrielll samhälle har emellertid inte medfört att detjänsieproducerande näringarnas betydelse för utrikeshandeln ökat i motsvarandemån. Tabell9.1 Bytesbalansen (miljarder kronor) provisioner, reklam m m -30,6 ränlor och utdelningar m m -22,2 -10,4 Källor:Handelsstatistiken, , Sjöfartsslatistiken och Riksbankensstatistiska årsbok. I tabell 9.1 redovisas ensammanställning av bytesbalansen fördelad på olika typer avtransaktioner. Där framgår, att varuexporten svarar för mer än tre fjärdedelarav inkomslerna från utlandet. Varuproduktionen (råvaror, industriprodukter ochenergi) svarar dock, som framgår av avsnitt 7.1, för inte mer än en tredjedelav produktionen och sysselsättningen i samhällel. Reala Ijänster, dvsprestationer som tar i anspråk reala produktionsresurser i , svarar förknappt av inkomslerna från utlandet. Återstående avbytesbalansens inkomstsida består av finansiella tjänster, dvs prestationer sominte tar i anspråk reala resurser. Närahälften av den reala tjänsteexporten utgörs av transporter. Därnäst istorleksordning kommer turismen samt entreprenader och tekniska konsulttjänstersom svarar för knappt 25 resp. av den reala tjänsteexporten. Inkomsternaav finansiella tjänster består fill av räntor och utdelningar.