prop · GA03148 · 1986-12-31 00:00:00 — En sådan utväg pekar på alt det svenska bankväsendetkan undgå konkurrensnackdelar i förhållande till länder, där regleringen avbankernas verksamhet och ställning är mindre strikt. LO föreslår att den rösträtt som kan utövas på grundval avinnehavda bankaktier ska begränsas kraftigt så att en maktkoncentration inom ägark- retsen lör en bank minskas eller undviks. Av samma skäl bör röstning p. g. a. fullmakt begränsas. Medhänvisning till ovanslående punkter är déi utredningen föreslagna Prop.1986/87:148 reglerna för andra koncernbolag än bank inte aktuella vad gäller moderbo laget i en bankkoncern. I övrigt bör!de enligt LOs uppfattning kunna tillämpas. En huvudregel i förslaget är alt en bankimåsle varmoderbolag i en koncern där en annan bank ingår som dotterbolag. Dispens skall inlekunna ges härifrån om moderföretaget är ett icke- finansiellt förelag, t. ex. eltindustriföretag. Föreningen ifrågasätter orri en så kategorisk bestämmelse ärvälmotiverad. Lagstiftaren har redan.satt åtskilliga medel i samhällets händernär det gäller att kontrollera verksamheten inom en bank. Härtill kommer attsärskilda rösträttsregler begränsar enskilda storägares inflytande i bankerna.Det har inte visats, eller ens gjorts gällande i promemorian att den nuvarandeordningen medfört negativa konsekvenser för de berörda bankerna. Med hänsyntill lagstiftningens provisoriska karaktär kan föreningen ändock godtagaförslaget men förutsätter att delta problem ingående belyses i kreditmarknadskommitténskommande belänkande. Vad gäller dispens enligt 1 kap. 4§ andra stycket bördenna utformas så, alt den gäller intill dess att ny lagstiftning (medtillhörande övergångsbestämmelser) om finansiella holdingbolag träder i kraft.I det föreliggande lagförslaget finns inte några bestämmelser om ägarbegränsningi holdingbolag. Här förutsätts att de regler om ägarbegränsning i bank, someventuellt kan komma att införas, skall få motsvarande giltighet i fråga om holdingbolag.Likaså kan en kommande permanent lagstiftning om holdingbolag länkas komma attavvika från den provisoriska lagstiftningen i något eller några väsentligaavseenden. Mot angiven bakgrund är det av vikt att den ovan föreslagnatidsbegränsningen införs i dispensen, så att de nya bestämmelserna inte fårkaraktären av "retroaktiv lagstiftning". I Om - vilket kan varabefogat särkskilt om kreditmarknadskommitténs utredning bedöms bli fördröjd - en lösning enligt promemorieförslaget med dess dispensregel ändå väljs, är det nödvändigt att komplettera försla get med regler för hanteringen av de fall som vid ikraftträdandet är i strid med det införda förbudet. En bank torde vidare ha begränsade möjligheter att förhindra alt ett företag genom aktieförvärv eller på annat sätt får ett sådant inflytande i banken att ett koncernförhållande uppstår. Avsikten med bestämmelsen torde ej heller vara! att den föreslagna tillståndsplikten skall rikta sig mot banken utan mot det bolag som direkt eller indirekt genom ett dotterbolag avser alt engagera sig i en bank i sådan omfattning att ett koncernförhållande uppstår med banken som dotterbolag eller dot- lerdotterbolag. Några närmare bestämmeler om prövningsförfarandet ges 51 En möjlig lösning kan vara följande. Det bolag som är Prop.1986/87:148 moderbolagtill en bank vid ikraftträdandet åläggs att söka Om så inte sker eller om en ansökan avslås bör finnas bestämmelersom öppnar möjlighet för åtgärder som tvingar fram en aktieförsäljning.Vidare bör aktieförvärv som sker i strid med det nya förbudetinte bli giltiga. I promemorian berörs inte de tendenser till en utsuddningav gränserna mellan bankernas och försäkringsbolagens verksamhetsområden som utvecklatsganska långt i vissa andra länder och i viss mån även i . Ett inslag idenna utveckling är olika typer av samgående eller samordning av bankers ochförsäkringsbolags verksamhet. Inspektionen drar av den exemplifiering som gesi promemorian den slutsatsen, atl avsikten är att gränsen mellan de bådaområdena i vart fall t. v. skall upprätthållas. Det skulle alltså t. ex.innebära att ett försäkringsbolag inte skall få ingå som ett dotterbolag tillett holdingbolag vilket också är moderbolag till en bank. Inspektionen vill isammanhanget erinra om att inget hindrar att ett försäkringsbolag mednuvarande regler kan få en stark ställning i ett holdingbolag som ärmoderföretag i en finansiell koncern. Om det finns aktier med differentieradrösträtt i holdingbolaget kan nämligen ett försäkringsbolag utantillståndsprövning förvärva drygt en tredjedel av aktiekapitalet inom dengällande ramen på av rösttalet. TCO vill understryka bankernas särställning som företagoch att bankernas kunder, dvs bl. a. insättarna, är beroende av bankernassäkerhet och sunda utveckling på ett helt annat sätt än vad som kan sägas gällakunder i andra företag. Detta gäller inte minst därför att insättarna anförtrorbankerna medel ulan någon säkerhet. Det är således av väsentlig betydelse att banker inte ärunderordnade annan verksamhet. 1 de fall regeringen enligt den föreslagnalagstiftningen skulle komma att ge tillstånd för finansiella koncerner alt haett holdingbolag i toppen, måste speciella regler gälla för holdingbolageisägarförhållanden och storleken på dess eget kapital, som överensstämmer medreglerna för banker. 2.12 () och Vilka åtgärder som får vidtas i en bank är noggrantreglerat. Ett kontrollsystem med övervakningsmyndighet är sedan längeinrättat. Denna ordning gör redan i sig alt bankverksamhet måste bedrivasunder betryggande former. Under sådana förhållanden anser vi det ej motiveratatt utesluta vissa typer av företag som möjliga moderbolag i aktuella typer avkoncerner. Enligt promemorian skall man genom en ny regel i förstakapitlet bank aktiebolagslagen förbjuda vissa former av bankägande. Om avsikten där med är att förändra redan nu etablerade ägarförhållanden, försätts berörda 52 ägare i entvångssituation och riskerar avsevärda förluster. En sådan Prop.1986/87:148 inskränkning av äganderätten vore oacceptabel.' I den föreslagna lagstiftningstekniken ingår vidare attregeringen skall "om särskilda skäl föreligger" kunna'dispensera fråndet förbjudna ägandet. Genom denna regel blir ägarna beroende av hurregeringen bedömer deras ägande. Några särskilda normer för denna regeringensbedömning läggs inte fast. Från näringslivets sida måste vi bestämt reagera motvarje tendens att göra ägandet av juridiska personer med uppgift att produceravaror eller tjänster till en fräga för regeringens skönsmässiga avgörande. Vikan därför inle godta den föreslagna konstruktionen av lagstiftningen. 2.13 Svenska revisorsamfundet (SRS) Koncerndefinitionen lar endast sikte pä klarakoncernbildningar, dvs. sådana där moderföretag står i ett visstägarförhållande till dotterföretaget eller där företaget på annan grund här ettbestämmande inflytande över dotterföretaget och en betydande andel avresultatet av dess verksamhet. De särskilda koncernreglerna grundas på altkoncernen består av juridiskt självständiga rättssubjekt men i verkligheten ären under enhetlig ledning slående ekonomisk enhet. Mot denna bakgrund harreglerna i första hand till syfte att skydda det bundna kapitalet ikoncernbolagen och föreskriva sådan redovisning all intressenterna får insyn isåväl hela koncernens som de enskilda koncernbolagens verkliga ekonomiskaställning samt bolagens inbördes förhållande. Syftet med utredningsförslaget äremellertid elt annat varför det måste ifrågasättas om denna definition i dettasammanhang innebär en lämplig avgränsning mellan "förbudsfallen" ochandra fall där företag är nära associerade med varandra. Av särskilt intresseär här hur gemensamma dotterbolag (s. k. 50/50 bolag) skall behandlas. 1 promemorian nämns på sidan 4 exenipel på redanbefintliga koncernförhållanden, som icke skulle stå i överensstämmelse med denföreslagna lagstiftningen. Förslaget har icke behandlat om särskildaavvecklingsregler även bör gälla för sådana koncerner som redanvid de föreslagna lagändringarnas ikraftträdande existerar och vars verksamhet inlestår i överensstämmelse med de föreslagna förändringarna. Icke minst frånkonkurrensrättsliga synpunkter ter sig en sådan lagstiftning betänklig. Dekoncerner som redan finns kan därigenom komma att få konkurrensfördelarjämfört med sädana koncerner som bildas efter lagändringarnas ikraftträdande. 2.15 Föreningen () FAR finner det tveksamt om begreppet moderföretagbeskrivits på ett heltäckande sätt i de föreslagna reglerna i 1 kap. 4 och 5 §§ bankaktiebo lagslagen. Det närmaste moderföretaget kan majoriletsägas av ett annat företag som i sin tur har ett moderföretag. För undvikande av atl reglerna 53 kringgåsbör reglerna utformas så att varje överordnat moderföretag inbe- Prop.1986/87:148 gripes. Det kan också övervägas om begreppen koncern, moderföretagoch dotterföretag behöver definieras. De i 1 kap. 3 § bankaktiebolagslagengivna definitionerna täcker endast de fall då moderföretaget är elt bankaktiebolag.Det kan behöva anges alt reglerna i 3 § om dessa begrepp skall ha motsvarandetillämpning i 4 och 5 §§. Det kan vidare behöva övervägas om inte varje moderbolagsom ej är bank generellt skulle förbjudas låna frän dotterbolag som är bankeller annat finansiellt institut. Särskilt är detta påkallat med tanke på möjlighetenatt flera över varandra liggande moderförelag kan förekomma. 3 Särskild reglering av koncernföretag Bankinspektionen anser att det är viktigt att regeringenvid sin dispensprövning preciserar de förulsättningar som skall gälla för deolika koncernföretagen inom ramen för den hänvisning som görs i 5 § föstastycket i förslaget lill lag om ändring i bankakliebolagslagen. Det kanifrågasättas om inle den prövning regeringen skall göra skulle framgä tydligareom 5 § första stycket skrivs samman med 4 § andra stycket i förslaget. I sammanhangetnoteras att de i förarbetena angivna förutsätlningara, alt koncernbidragmellan de i koncernen ingående företagen får ges endast efter medgivande avbankinspektionen och alt krediter och andra medelsöverföringar mellan företagengenast skall anmälas till bankinspektionen, går längre än vad som f n. gällerenligt banklagen. Det framgår av förarbetena atl för de koncernföretag, förvilka gäller särskild lagstiftning, denna skall i första hand tillämpas. Detframgår också att främst finansbolagslagen enligt förslaget behöver utfyllasmed tillämpning av banklagsbestämmelser med hänsyn till banknärheten. Förmoderföretaget uttalas i förarbetena alt det skall stå under tillsyn avbankinspektionen och att regeringen skall äga rätt atl utse offentligastyrelseledamöter i företaget och godkänna styrelseordförande i bolaget. Enligt bankinspektionens uppfattning vore del värdefulltom i förarbetena också görs vägledande uttalanden om vad som i nyssnämndahänseende bör gälla även beträffande andra förelag i koncernen. 3.2 Hovrätten över och Hovrätten anser det vara en riklig tanke alt reglerna ibanklagstiftningen i betydande utsträckning tillämpas pä övriga företag i koncernen. Hovrätten vill här till en början påpeka alt bankrörelselagen ännu inte antagils av , varför man inte riktigt vet vad man nu uttalar sig om. Vilka regler som skall komma i tillämpning enligt förslaget är oklart, eftersom man bara använt uttrycket "i tillämpliga delar" i lagtexten. Enligthovrät tens mening bör lagen här klarare ange färdriktningen. 3.3 Fullmäktige i riksbank Prop. Fullmäktige delar uppfattningen att verksamhetsområdet förifrågavarande koncerner begränsas på det sätt som' framgår av 5 S förstastycket. Fullmäktige vill härvid understryka angelägenheten att nämnda syftenskall nås. Endast koncerner med praktiskt taget uteslutande finansiell ellerdärtill knuten verksamhet bör godkännas. Koncerner i vilka även induslri-ellerhandelsföretag ingår skall enligt fullmäktiges mening inte kunna beviljasundantag. Inte heller bör fastighetsbolag som ingår i en finansiell koncern fåinneha andra fastigheter an sådana som behövs för koncernbolagens egenverksamhet. I likhet med vad som gäller för banker i traditionellakoncerner förutsätter fullmäktige att moderbolaget i annan koncern vari bankingår måste begära tillstånd för varje förvärv eller avyttring av aklier ochför varje förändring av bolagsordningen i dotterbolag. Det kan ifrågasättas om moderbolaget skall kunna bedrivaannan verksamhet än att förvalta sitt aktieinnehav i dotterbolag och andrabolag. Det ligger nära till hands att tänka sig att moderbolaget svarar för ivarje fall en del av den upplåning som behövs i finansrörelsen. Möjligheterföreligger då att moderbolaget antingen slussar dessa medel vidare till sinadotterbolag eller lånar ut dem till andra låntagare. Moderbolagets upp- och utlåning aktualiserar en fråga sominte berörts i promemorian, nämligen den kreditpolitiska lagstiftningenstillämplighet på den nya formen av finansiell koncern. Moderbolagets verksamhetinnefattas normalt inte i lagen om kreditpoiitiska medel. Detta innebär atteffekten av exempelvis en utlåningsreglering skulle kunna urvattnas genom attmoderföretaget övertog utlåning som annars skulle företas i dotterbolagensfinansrörelse. Den enklaste lösningen för att förhindra sådana effektertorde vara att i tillståndet föreskriva att moderbolaget inte får ge kredit,utöver vad som behövs i förvaltningsverksamhelen, till annan låntagare ändotterbolag. Eventuellt bör den kompletteringen göras att dotterbolagen somdriver finansrörelse skall tillhöra någon av följande kategorier: bank,finansbolag, kredilaktiebolag eller fondkommissionär. Enligt 1 kap. 5 § första stycket i förslaget till ändringi den nya bankaktie bolagslagen blir ett antal bestämmelser i bankrörelselagen automatiskt tillämpliga pä alla förelagen i koncernen. Även andra bestämmelser om banks rörelse och ledning blir genom denna lagtekniska lösning direkt tillämpliga. sägs emellertid i promemorian (s 30) att regeringen i beslutet om undantag, "i samband med dispens" för finansiell koncern, bör ges rätt atl avgöra i vilken omfattning de nämnda bestämmelserna skall träffa de övriga koncernföretagen (dvs. dem som inte är bank). Delta är en onödig dubbel reglering, eftersom enligt lagtexten bestämmelserna blir direkt tillämpliga och alltså skall efterlevas av alla koncernföretagen under 55 Regeringsavgöranden på detta område kan Prop. 1986/87:148 dessutom kommai strid med normgivningsmakt. k. sambandsparagrafen i fondkommissionslagen har enligt betänkandet utgjortförebild till följande regel. Om en bank ingår i en koncern där moderföretagetinte är bank skall bestämmelserna i bankrörelselagen om bankrörelse och omtillsynen av bank saml bestämmelserna om banks ledning i tillämpliga delargälla företagen i koncernen. Vidare skall enligt förslaget begränsningarna ifråga om banks rörelse avse företagen gemensamt. Det bör påpekas attbetänkandet inte föreslär en sambandsregel som tar sikte på samband mellanmoderföretaget och annat företag utom koncernen. Skulle ägarna av eller de somleder GOTA-gruppen leda annat förelag utanför koncernen, t. ex. eltfinansbolag, skulle olika regler gälla för finansbolaget i koncernen och förfinansbolaget utanför koncernen, dvs. i s.k. oäkta koncerner. De av sammapersoner direkt och indirekt ägda finansbolagen är alltså underkastade delvis olikaregler. Ipromemorian föreslås atl några av de grundläggande banklagsbestämmelsernaskall tillämpas på bolagen i en finansiell koncern, d. v. s en koncern med ett holdingbolagsom moderbolag. Föreningen ansluter sig till förslaget även i dessa delar. Ettled i förslaget är att elt dotterbolag i en finansiell koncern inte skall fådriva annan verksamhet än sådan som är tillåten för ett bankägt finansbolag. Idelta sammanhang vill föreningen dock uttrycka förhoppningen att det för de bankägdafinansbolagen gällande förbudet mot förvärv av placeringsaktier ellerfasligheter kommer att omprövas av kreditmarknadskommittén. I en framtidalagstiftning bör sålunda möjligheter öppnas för banker och finansbolag atlmedverka vid t. ex. leasing av fast egendom. är ganska ensamt om atlupprätthålla ett förbud pä delta område. TCOvill understryka viklen av alt samhällets insyn i de finansiella koncernernasäkerställs. Offentlig styrelserepresentalion måste därför bli regel i holdingbolagi finansiella koncerner, vilka inrymmer banker som dotterbolag.Bankinspektionens roll och möjlighet att agera är också av stor betydelse, t.ex. vad gäller frågan om koncernbidrag i en finansiell koncern. TCO tillstyrkerföreliggande förslag härvid. Utöverden föreslagna offentliga representationen vill TCO påpeka svå righeten för de anställda atl få information och överblick i koncerner. De fackliga organisationerna inom koncernen måste förutom representation i de ingående förelagen också garanteras representation i moderbolaget. Det sägs vidare i promemorian att regeringen bör ges rättatt avgöra i vilken omfattning de nämnda reglerna skall träffa de övrigakoncernföretagen (s. 30 fjärde stycket). Lagtekniskt ställer vi oss tveksammatill loku-tionen "tillämpliga delar". Vi hänvisar här tillregeringsrådet resonemang i lagrådets yttrande över förslag till nyfondkommissions- och börslagstiftning (prop 1978/79:9 s. 267 O- Enligt bankinspektionens uppfattning är det angeläget meden sådan regel som föresläs i 5 § andra stycket. Det är dock tveksamt om den, ivart fall under den provisoriska lagstiftningens giltighetstid, bör varaförenad med möjlighet till undanlag. 4.2 Hovrätten över och Den föreslagna kapilaltäckningsregeln skiljer sig från densom enligt 57 § lagen (1955:183) om bankrörelse f n. gäller för bankaktiebolag.Hovrätten efterlyser en motivering till skillnaden. Hovrätten har, pä skäl somman har redovisat tidigare, invändningar mot den för regeringen föreslagnamöjligheten att medge undantag från kapilaltäckningsregeln. Nägon motiveringtill varför man stannat för har ej lämnats i promemorian. I brist pänärmare utredning anser hovrätten sig ej kunna ta ställning till den föreslagnaregeln om kapilaltäckning. 4.3 Fullmäktige i riksbank Fullmäktige anser att en regel är ett nödvändigt inslagoch tillstyrker alt en sådan införes. Enligt fullmäktiges mening kan emellertidifrågasättas om den föreslagna regeln och dess tänkta tillämpning på någrapunkter är tillräckligt långtgående. För det första noterar fullmäktige atl det är del imoderbolaget upptagna bokförda värdet av dotterbolagens aktier som skall varabestämmande för det egna kapitalets storiek. Fullmäktige förutsätter därvid attdet bokförda värdet svarar mot anskaffningskostnaderna för aktierna i fråga ochatt det inte genom nedskrivningar kan reduceras kraftigt i efterhand. För det andra ställs inga krav på eget kapital utöver detbokförda värdet av dotterbolagens aktier. Eventuella andra tillgångar bör kanske också bli föremål för kapitaltäckning. Detta framstår enligt fullmäktiges mening som nödvändigt oni holdingbolaget skulle tillålas bedriva utlåning till låntagare utanför koncernen. Dessutom kan kapitaltäckning behöva krävas för hel- eller delägda bolag som inle driver bankverksamhet. från attregeringen beaktar de risker som ligger häri vid tillståndsprövning- Prop.1986/87:148 en av koncernbildningen. Fördel tredje, slutligen, får även beträffande detföreslagna, lagstadgade kravet på kapilaltäckning regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen medge undanlag om särskilda skälföreligger. 1 promemorian anges utan närmare diskussion att kravet på egetkapital i moderbolaget bör kunna sänkas efter en företagsekonomisk bedömning,dock högst ned till av det bokförda värdet av dotterbolagens aktier.Fullmäktige ställer sig frågande inför innebörden av en företagsekonomisk bedömning.1 den praktiska tillämpningen torde resultatet bli att 75 procentskapitaltäckning blir regel snarare än undanlag. Fullmäktige har svårt att finnamotiv för en sänkning av kravet pä eget kapital pä angivna grunder. Fullmäktige berör i detta sammanhang också frågan omaktiekapitalets fördelning på aktier med olika röstetal. Enligt planerna för holdingbolageti GOTA-gruppen, som det framgår av betänkandet, skulle SPP och försäkringsbolagetWasa äga av aktiekapitalet. Med hänsyn till att för försäkringsbolag gälleren övre gräns för aktieinnehav i ett och samma bolag på av röstetalet ibolaget i fråga, måste såvitt fullmäktige förstår, planerna implicera antingenatt SPP och skulle få dispens från angivna regel eller all holdingbolagetutger aktier med olika röstetal. Försäkringsinspeklionen har såvitt fullmäktige har sigbekant inte tidigare givit dispens för förvärv av aktier i bolag av liknandeslag. Om lösningen skall sökas genom att bolaget emitterar aktier med olikaröstetal bör lämpligheten härav beaktas i samband med regeringenstillståndsprövning. Kapitaltäckning har, som den har fungerat, varit eltviktigt medel att tillförsäkra ekonomiskt skydd i bankverksamheten, särskiltför bankens insättare. Den har utgjort den yttersta garantin för att bankensverksamhet baseras på elt tillräckligt kapital. Med den förslagna regeln blir kapitalkravet förmoderbolaget högre än det som gäller för bankerna. Med hänsyn lill intresset avkonkurrens pä lika villkor bör enligt bankföreningens mening kapitalkravetsåvitt möjligt vara delsamma, oavsett om moderföretaget i en finansiell koncernär bank eller holdingbolag. Enligt bankföreningen bör likställigheten med bank leda tillatt inle bara eget kapital ulan även förlagslän inräknas i kapitalbasen för holdingbolaget.Eftersom reserveringar säsom i bank inte kan förekomma i holdingbolaget, blirlikväl kapitalbasen där mindre, uppskattningsvis två tredjedelar av banks. Pägrund härav och med hänsyn till vad som anförts om skyddsintressenastillgodoseende, bör kapitaltäckningsgraden bestämmas till tvä tredjedelar avdel bokförda värdet av moderbolagets aktier eller andelar i dotterföretagen medundantag för de kreditaktiebolag som anges i promemorian. 4.5 föreningsbankers förbund (SFF) Prop. Om förslaget i betänkandet trots SFFs synpunkter leder tilllagstiftning vill SFF dock reservera sig på följande punkt. Förslaget om att kravet pä eget kapital i moderförelagetskall kunna sänkas - efter beslut av regeringen eller efter regeringensbemyndigande bankinspektionen - dock högst i sådan omfattning att avdet bokförda värdet av dotterföretagens aktier eller andelar motsvaras av egetkapital i moderföretaget. SFF kan inte finna atl en sådan lättnad i kapitalkravetför moderföretaget är tillfredsställande gentemot övriga bankinstitut, om holdingbolagetpå deUa sätt delvis skulle kunna lånefinansiera verksamheten. I en skiljaktig mening till börsslyrelsens yttrande hartvå ledamöter av styrelsen anfört att det inte är nödvändigt med en i förvägfastställd nedre gräns för dispens från kapitaltäckningskravet. 4.7 Föreningen () FAR ifrågasätter om det inte borde intagas en bestämmelsei lagtexten att sådan dispens, som föresläs beträffande kapitaltäckningskravet,medför förbud att finansiera vad som fattas i eget kapital genom lån fråndotterföretag. En finansiell koncern skulle utan en sådan bestämmelse kunnatill viss del finansiera sin egen uppbyggnad och eventuella utvidgning med insättarnasmedel. Enligt kommitténs mening är det ytterst betydelsefullt attkapitalläckning-en i det svenska banksystemet inte minskas. Kapitaltäckningskraveti en finansiell koncern av holdingmodell bör således inte vara lägre än i ennuvarande bankkoncern. Från denna utgångspunkt är den i 1 kap. 5§ andra stycketföreslagna huvudregeln tillfredsställande. Däremot anser sig kommittén intekunna godta den i I kap. 5 § fjärde stycket intagna bestämmelsen, såvitt denavser rätt för regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen att medge undantag från huvudregeln, om särskilda skälföreligger. Kommitténvill för sin del bestämt motsätta sig att någon slags företags ekonomisk bedömning av moderföretaget läggs till grund för ett undantag från huvudregeln.