prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Utfallet förbudgetårel 1985/86 blev närmare 229 milj. kr. mot anvisade 685 milj. kr. I anslaget /86, 685 milj. kr., ingick - fömtom ersättning för förlorad elproduktion - även enavialsenlig ersättning av annal slag,nämligen ersättning för ökade anläggningskostnader för . Denna ersäitning ingick i anslaget med 550 milj.kr. Detta var ett engångsbelopp som skulle utbetalas enbart under budgetåret1985/86. Beloppet var baserat på uppskattningar och det definitivabeloppet skulle fastställas efterförhandlingar, som var avsedda atl äga mm under /86. Förhandlingarna försenades och kunde inteavslutas /86. Beloppel kandärför komma att belasta anslaget under /87 eller . Denövriga delen av anslaget under budgetårel 1985/86, ersättning för y. föriustergenom minskad elproduktion, var 135 milj. kr. Denna del Prop. 1986/87: 100överskreds således avsevärt. Orsaken härtill lorde främst ha varit att Bil.16 viniern 19851986 blev hårdare än . Ersättningen för /88, somsåledes är det sista under vilketersättning under detta anslag betalas ut, beräknas av slatens energiverk ianslagsframställningen preliminärl lill 110 milj. kr. Det verkliga utfallet beror bl. a, på utvecklingen av prisernaför olja och kol, vattenmagasinensfyUnadsgrad och elbehovet, Elbehovet påverkas bl, a, av hur kaU vinternblir. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer för budgeiårei1987/88 anvisa ett reservalionsanslag av . I statsbudgeten förbudgetårel 1986/87 har under denna anslagsrubrik under tolfte huvudtiteln anvisals ell reservationsanslag av305 milj. kr. Under anslaget redovisas utgtftema för statens stöd tillforskning och utveckling pä energiområdetinom ramen för Huvudprogram Energiforskning. Det nu löpandetreåriga energiforskningsprogrammel upphör i och med utgången av /87. Regeringen tillkaUade ensärskild utredningsman (I 1985:01) meduppgift atl utreda energtforskningens framtida inriktning, omfattning ochinplacering i det lolala statliga forskningsprogrammet samt de organisationsfrågor som hänger samman meddetta. Utredningen, som antog namnel energiforskningsutredningen, avlämnade iapril 1986 sitt betänkande tiil regeringen (SOU 1986:31) Förslag till programför forskning och utveckling inom energiområdet. Utredningen har remissbehandlatsoch bereds inom . Arbetet bedrivs medsikte på atl en proposUion i ämnet skaU kunna förläggas under våren 1987.Anslaget bör i avvaktan pä en sädan propositionföras upp med ett oförändrat belopp. Jaghemsläller att regeringen föreslär alt, i avvakian på särskild proposition iämnel, till Energiforskning för budgeläret 1987/88 beräkna eltreservationsanslag av . Visst internationellt energisamarbete Prop.1986/87:100 16 1985/86 Utgtft 12032623 1986/87 Anslag 15028000 1987/88 Förslag 15983000 Frän anslagetbestrids kostnader för deltagande i internationellt samarbete påkärnenergiområdet säsom reguljära medlemsavgift i InternationellaAtomenergiorganet (lAEA) samt bidraget lill Technical Assistance andCooperation Fund, kostnader för deltagande i dokumentationssystem ,kostnader i samband med deltagande i det nordiskakontaktorganet för atomenergifrågor (NKA) dock inte projektkostnader, kosinader i samband med inlernationeUtkärnenergisamarbele samt kostnaderför delegationen (I 1982:08) för lAEA-frågor. Jag beräknarmedelsbehovet för nästa budgelär under detta anslag till . Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Visst intemationeUt energisamarbete för budgeläret 19S7/88 anvisa ett förslagsanslag av15983000 kr. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag () skaU enligt sininstruktion (1974:427, ändrad senast 1986:810) som centralförvaltningsmyndighet bl.a. följa utvecklingen på kärnenergiområdel särskiltbeträffande säkerhetsfrågor, utreda frägor om och ta initiativ till ålgärderför atl höja säkerheten hos kärntekniskaanläggningar, pröva frågor om tiUstånd och utöva tiUsyn enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet samt handha sådana uppgifter med avseende pä kontroU av kärnämne ochkärnteknisk ulmstning som bl. a. följer av internationeUa åtaganden.Inspektionen skall vidare lainiliativ tiU sådan forskning och utveckling som rör säkerheten hoskärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar, säkerheten vid transporter och säkerheten hos metoder förhantering och förvaring av kärnavfaUsamt bidra till all ge allmänheten insyn i och information om kärnsäkerhetsarbeleti landel. Inspeklionen ledsav en styrelse. Chef för inspektionen är en generaldirektör. Tillinspektionen är tre rådgivande nämnder knulna: reaktorsäKerhetsnämnden, safeguardnämnden och forskningsnämnden. Inspeklionenär organiserad på tvä lekniska huvudenheter - för tUlsyn resp. för utredning - samt en administrativ enhetoch ett informationssekretariat. Inspektionensverksamhet finansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgifter till statenskärnkraftinspektion (ändrad 1984:16).Avgifterna beräknas läcka kostnadema för säväl förvaltningen somkärnsäkerhetsforskningen. Anslaget förs därför upp med etl formellt beloppav . Prop.1986/87:100 Bil. Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekosinader Lokalkoslnader lAEA +2341000 (+1515000) + 94000 Tillsyn av atomenergianläggningar m. m. I kärnkraflinspektionens gransknings- ochtiUsynsverksamhet ingår bl.a. atl granska säkerhelen vid nya anläggningar,löpande granska och ulöva tillsyn av anläggningar i drift, följa upp och analyseradrifterfarenheler och tiUbud samt alt genomföra ålerkommandesäkerhetsgranskningar av anläggningar. HärtUl kommer alt följa upp utveckUngen inomolika säkerhetstekniska områden, såväl för kärnkraftsanläggningar som för anläggningar och meloder för förvaring avkärnavfall. Under den närmasteperioden förväntas alla tolv kärnkraflblocken vara i full drift. Drifts-och underhållsrelaierade säkerhetsfrågor träder därmed i förgrunden; både somen följd av uppmärksammade problem och som etl led i ett fortsatt teknisktutvecklingsarbete för att optimalt utnyttja anläggningar och kärnbränsle. Eltslort antal tekniska förbättringar och moderniseringar genomförs löpande vidkärnkraflblocken. Nya bränslelyper införs successivi vid verken och kriterierna för härddrtftenses över i anslutning härtiU, Effeklhöjningar har genomförtsvid fem reaktorer. En ansökan omeffekthöjning vid är föremål för inspektionensprövning. För ytterligare några reaklorer kan effekthöjning bli akluell.För planeras byle av ånggeneratorerna enligt gällande beslut. Programmei för att begränsa utsläppen vidsvåra reaktorhaverier genomförs i enlighetmed de riktiinjer regeringen fastställde i febmari 1986. Programmeipåskyndas där så är möjligt med hänsyn till erfarenhelerna fränTjernobyl, Ulvärderingen av erfarenheterna från reaktorolyckan i Prop.1986/87: 100 Tjernobyl förväntas pägå och kan bl.a. leda Bil. 16 tiu åtgärder på beredskapsområdet och utökade insalser förbevakning av kärnteknisk verksamhet ulomlands. Centrallagret föranvänt kärnbränsle, CLAB, med tUlhörande transportsystem för använtkärnbränsle från verken är i mtinmässig drtfl. Slutförvaret för reaktoravfall,SFR, beräknas bli färdigstäUt under är 1987 och slutiig säkerhelsredovisningoch ansökan om driftstillstånd lämnas in. På kärnavfaUssidanökar anlalet transporter av använt kärnbränsle och kärnavfaU. Samtidigtrycker tidpunkten närmare för besluten om platsval och utformning förde mesl kvalificerade slutförvaren. De omfattande forsknings- ochundersökningsinsatser som måste föregå sådana beslut, mäste genomföras med god framförhällning. Kärnkraflinspektionensförslag lill förvaltningskostnader för /88 innebär i korthet följande: Kompletteringav ADB-utmstning -H IIOOOO Ökadedriftskoslnader för beredskapsorganisationen + 30000 Ökaderesurser för konsultinsatser, resor, m. m. TiUsynen av kärnkraftverken och det långsiktiga arbetetmed atl höja säkerheten kräver hög teknisk kompetens inom etl flertal områden säsom reaktorfysik,hållfasthet och maierial, korrosion, elsystem, tillföriitiighet och operatörsarbete.För arbeten raed metoder för hantering och förvaring av kärnavfaU krävsdessulom teknisk kompetens med inriktning på bl. a. kemi, hydrologi och geologi. För den lekniska sidan harkämkraflinspektionén i sin anslagsframställningredovisat en analys över personalbehovet inom olika områden för en treårsperiod. Därvid anges atl förslärkningarunder är nödvändiga på tillsynssidan, för funktions- ochsystemanalys saml för reaktorhärdens säkerhet. Jag anser det väsentligl atlinspeklionens organisation förstärks för att klara de fortsatta insatserna påatl höja säkerheten vid de svenska kärnkraftverken och för atl öka insalsema påall medverka till en förbättring av kärnsäkerheten inlernationeUt. Mot dennabakgrund anserjag att huvudförslagel inte skall tiUämpas för /88. Utöver deförstärkningar som härigenom kan tillföras genom rationaliseringar förordar jag alt inspektionen tillförs ytterligaretre tjänsler. Statenskärnkraftinspektion har i sin anslagsframställan begärt medel för att kunnaanställa högt kvalificerade lekniker i en lönenivå som inle ryms inom nuvarandelöneanslag. Jag har erfarit alt en väsentlig förstärkning pä denna sida kommeratt kunna genomföras inom ramen ärs lönerörelse genom att utnyttja de särskildamedel som avsatts härför. Under budgetåret1986/87 påbörjades en salsning på alt ulöka datorka paciteten främst försäkerhetsgranskningar. För ytterligare komplettering 77 avdenna samt för ökade kostnader för beredskapsorganisationen, resor, Prop.1986/87: IOO m.m. förordar jag atl inspektionen tillförs430000 kr. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag utgifterna för inspeklionen under detta anslag till . Verksamheten finansieras med avgifter enUgl förordningen (1975:421) om vissaavgtfter tiU (ändrad 1984:16). Anslaget försdärför upp med etl formelltbelopp av . Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lill Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Slatenskärnkraftinspektion skaU enligt sin instruktion (1974:427, ändrad senasl1986:810) ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rör säkerhelen hos kärnkraftverk och andrakärntekniska anläggningar för vilka tiUståndbeviljals eller ansökan om tillstånd ingivits, säkerhelen vid transporler avkärnämne och kärnavfall saml säkerhelen hos sådana meloder för hantering ochförvaring av kärnavfaU som används eller kan komma alt användas, i denmån sådana uppgifter inle ankommer på någon annan myndighet. Verksamhetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgiftertill statens kärnkrafiinspeklion (ändrad 1984: 16). Anslaget förs därför uppmed ell formellt belopp av . Förslag tillförändringar för /88 framgår av följande sammanslällning: 1986/87 Beräknad ändring Kärnsäkerhetsforskning m. m. Lokala säkerhetsnämnder 840000 - Avgifier för kärnsäkerheisforskning 46597000 +1331000 Den kärnsäkerhetsforskning som kärnkraftinspektioneninitierar är avsedd dels för atl underbygga den egna tiUsyns- ochgransknings verksamheten, 78 dels för alt direkt bidra tUl säkerhetsarbetet i svenskkärnteknisk verksam- Prop. 1986/87: 100 het. Forskningsprogrammetspelar dessutom en roll genom att det medverkar tUl att kompetens inom landetbyggs upp, underhåUs och hålls tillgänghg inom områden av väsentiig betydelse för inspektionensgranskningsuppgifter. Forskningsinsatserna är fördelade påföljande områden: människa-maskin,material, termohydraulik, kärnbränsle, systemanalys, övervakningssystemoch kärnavfall. Inomforskningsprogrammet planeras ökade insalser inom främsl kärnavfallsområdel, inom materialområdet ochpå säkerhetsanalyser, medan insatserna fortsätter att minska inomtermohydraulikomrädet. Inom anslagetkärnsäkerhetsforskning finansieras del svenska deltagandet i s. k.Haldenprojekl och forskning inom ramen fördel nordiska kontaktorganet föralomenergtfrägor (NKA). Vidare finansieras dels en professur i reaklorsäkerhelvid tekniska högskolan i , dels verksamheten vid de lokala säkerhetsnämnderna vid de fyrakärnkraftverken frän detla anslag. Kärnkraftinspektionenföreslär all anslaget räknas upp . Kärnkraftinspektionens tiUsyns- och granskningsverksamhetger myndigheten goda möjligheter atl överblicka behovet av forskning inom kärnsäkerhelsområdel samlidigt som detta gerunderlag för att insatserna skall kunna prioriteras inom området. För del långsikliga arbetet med all höjasäkerheten spelar insatserna inom människa-maskinområdet en stor roll genom enökad kunskap om fakiorer och förhällandensom har avgörande belydelse för den mänskliga tillförlitligheten och därmed försäkerhelen i kärnkraftverken. Med ökande ålder på anläggningarna ökarmaterialproblemen. Det är viktigt atl klarlägga vilken påverkan påsäkerheten som materialproblemen kan ge upphov till samt att klarlägga hur säkerhetskraven kan lillgodoses ochförbättras i dessa avseenden. Det är vidare angelägel att öka insatserna försäkerhetsanalyser för att identifiera olika faktorers belydelse försäkerhelen. I internationell jämförelse har Sverigekommit myckel långt när det gäller metoderför slutförvaring av kärnavfaU. Lång tid återstår till den tidpunkt då slulligstäUning måste tas i dessa frågor. Det är emellertid väsentligl att kunskap ochkompelens för oberoende säkerhetsgranskning byggs upp fördessa frägor. Jag delar därför inspektionens bedömningav hur resurserna inom kärnsäkerhetsforskningen bör disponeras. Med hänsyn tiU deomprioriteringar som är möjliga att genomföra inom forskningsprogrammet beräknar jagmedelsbehovet för kärnsäkerhetsforskningen tUl . För de lokala säkerhetsnämnderna beräknarjag ett medelsbehov av sammanlagt . för nästa budgelår. De ställningstaganden somjag har redovisat innebärsammanfattningsvis 79 all jag för den verksamhet som finansieras över anslaget /88 beräknar . Anslaget tillförs medel genom avgtfterfrån dem som har tUlstånd enligt lagen (1984: 3) om kärnteknisk verksamhet att uppföra, inneha eUer driva enkärnkraftsreaklor. Anslaget bör därför, liksom för innevarande budgetår, förasupp med ett formellt belopp av . Prop.1986/87: 100 Bil. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning för budgeiårei1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag är enligt sininslruktion (1981:672, senast ändrad1986:821) en central förvaltningsmyndighet med uppgtft att dels övervakagenomförandet av det program för hantering av använt kärnbränsle och avveckling av kärntekniskaanläggningar, varom stadgas i 12 § lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet, kärntekniklagen, dels handlägga vissafinansieringsfrågor pä kärnavfallsområdet. Deluppgifter för nämnden är (prop.1984/85:120, NU 30, rskr. 362) att svara för avgiftsuttag, medelsredovisningoch betala ul ersättningar, granska kostnadsuppskattningar för sluthanteringen, bedöma olika hanteringsmetoder för allutröna i vad mån de bör ingå ikraftreaklorinnehavarnas forsknings- och utvecklingsprogram försluthanteringen samt följa upp kraftreaktorinnehavarnas åtgärder för sluthanlering av använl kärnbränsleoch avveckUng av anläggningar. Vidare har nämnden tiU uppgifl att verka förinformation lill allmänheten omarbetet vad gäller använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från detta samtavveckUng och rivning av reakloranläggningar. leds av en styrelse. Chef för nämndenär en överdirektör. Beräknad ändrine 1987/88 (varav löner) (varav engångskostnad) Lokalkostnader Projektmedel (2 196000) (-500000) För /88 har nämnden föreslagil attresurserna för allmänna kontorsgöromål förstärks med en tjänst som assistent fr.o. m. /88.1 övrigl har nämnden räknal med ett huvudförslag som innebär enminskningav övriga förvaltningskostnader . Nämnden har i skrivelse tillregeringen hemstäUt om att beräknade lönemedel ianslagsframstäUningen räknas upp med hela årskostnaden för en tjänst i N 2427 och atlförvaltningskostnaderna räknas upp med samma belopp. Nämndensverksamhel avseende finansiering omfattar bl. a. atl svara för förvaltning av inbetalade avgifier enligtfinansieringslagen och utbetala ersättningar till reaktorägarna. Avredovisningen för framgår att avgifternauppgick till 1 061 milj. kr. (924 milj. kr. Utbetalade ersättningaruppgick till 777 milj. kr. Ränteintäkterna uppgick tUl 212 milj. kr. ochöverskottet av förvaltningen till 490 milj.kr. För första halvårel1986 redovisas ett resuUat av fondförvaltningen på 398 milj. kr. För budgetårel1985/86 uppgick avgifterna till 1 141,7 milj. kr. I ersättningar har utbetalats733,1 milj. kr. uppgicknämndens fordran pä till 1003,3 milj. kr. och tolall avsatta medeltill 2723,2 milj, kr. Sedan finansieringssystemet trädde i kraft har ca 4800milj. utbetalats till reaktorägarria i ersättning för kosinader för hantering av använt kärnbränsle. De under /86 utbetaldaersättningarna har disponerats för forsknings- och utvecklingsarbeten avseendemetoder för slutförvar, förskottsbetalningaravseende konirakterade upparbelningsljänsier till Co-géma, transportutrustningför använt kärnbränsle, fardigstäUande av cen-IraUager för använt kärnbränsle i Simpevarp (CLAB), samt ulbyggnad av slutförvarför reaktoravfall i Forsmark (SFR). Lån har /86 beviljats till med 190 milj.kr. för invesleringar i det iredje kärnkraftaggregaiet, och till med 120 milj. kr. för finansiering i samband med förvärvel av . Densammanlagda ulestående lånesumman uppgår därmed till 1 395 miij. fattadevåren 1986 beslut om ändringar i finansieringssystemet för använtkärnbränsle (prop. 1985/86:132, NU 25, rskr, 323). Förändringen innebär atträtten till ålerlän av inbetalda medel avskaffats fr. o. m. . Deavgifter som kärnkraflförelagen betalar in till staten för att finansiera framtida kostnader förhantering av använl kärnbränsle och avveckling av anläggningar skall i sinhelhet placeras på räntebärande De ålerlän som lämnals ul före den 1juli 1986 påverkas Prop. 1986/87:100 inte av förändringen. beslul innebär ocksä attstatens kostnader för den fortsatta avvecklingenav det europeiska bolaget för upparbelning av bestrålat kärnbränsleinom , Eurochemic, skall finansieras från de medel som belalas in tillstaten inom ramen för finansieringssystemet, Eurochemic trädde 1982, medlemsländer skaU svara för avvecklingskostnaderna.Ersättningen för del uppgår till ca 4 milj. kr. under åren 1987-1990.Nämnden har tagit hänsyn tiU delta utgiftsbehov i förslaget till avgifter fr.o. SKN Plan 86 och förslag tiU avgift för cir 1987 Nämnden har överlämnat SKN Plan 86 ochförslag till avgift för . Nämnden har föreslagit att avgtften börligga på samma nivå som 1986, dvs. /kWh för hela kärnkraflinduslrin.Regeringen beslutade den 11december 1986 att de avgifier som reaktorinnehavarna enligt 5 § lagen (1981:669) om finansiering av framlidautgifter skall eriägga tiU statenför är 1987 i genomsnitt skall uppgå till elektriskenergi som levereras från reaktoranläggningarna. Vidare har regeringen uppdragil åt kärnbränslenämnden allfastställa avgiften för varje reaklorinnehavare, verksamhel under budgeiårei 1987/88 beräknar jag utgtftema förkärnbränslenämnden under detta anslag tiU . Nämndens verksamhet finansieras ienlighet med lagen (1981:669. senasländrad 1986:601) om finansiering av framtida utgifter för använl kärnbränslem.m., den s.k. finansieringslagen, med avgifter från elproduktionen fränkärnkraftverk. Det bör därför liksom föras upp med ettformellt belopp av . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till /88 anvisa ett reservationsanslag av . Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik under lolfte huvudtiteln anvisats etlreservationsanslag av . Jag avser föreslå regeringen att ien särskild proposition redovisa förslag angående statensvallenfallsverk. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrat belopp. Hemställan Prop, 1986/87: 100 Jag hemställer atl regeringen föreslär att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Statens vattenfaUsverk:Kraftstationer m. m. för /88 beräkna ett reservationsanslag av . finns ca 1 100 anstäUdavarav ca 950 i Studsvik. Koncernen är verksam inom forskning, utveckling och teknikdemonstration på flera energiområden. Denär fr.o.m. organiserad i fyra divisioner, nämligenEnergiteknik, Kärnteknik, samtMetal (). Därtill kommer tvä service-divisioner, somfungerar som självständiga resultatenheter: Induslricen-tmm ochManagemenlservice. Inom divisionEnergUeknik finns resurser för forskning och utveckling avseende bl. a. fastabränslen, bränslekaraktärisering, miljöpåverkan, förbränning, förgasning,fjärr- och värmeteknik samt solteknologi. PUot-anläggningar för förbränning i s. k.snabb fluidiserande bädd och för förgasning av biomassa har uppförts. Till divisionen hör bl.a. dotterbolagen , Miljökonsulterna i och . Kärnieknikdivisionenhar specialiserat sig på områden som säker reak-lordrift, avfallshantering ochavancerade tillämpningar av besträlningslek-nik för industriell användning.Forskningsreaktorn R 2. som togs i drifl är 1960, är i huvudsak enmalerialprovningsreaklor. Den utnyttjas också för bl.a. industriellneutronbesträlning och som neutronkälla för aUmänna forskningsändamål. IStudsvik finns också ett avancerat bränslelaboralo-rium, som medgerarbete med mycket starkt radioaktiva objekt, TiU division Kärnteknik hörminoritetsandelar i , och ., ,knutna. Inom MPC-divisionenhar Sludsvik samlal utveckling, tillverkning och försäljning av mät- ochstyrmetoder för stålindustrin. Till gmnd för verksamheten ligger egna patent.En särskild produklionsanläggning för ändamålel har etablerats i Studsvik. Alnordivisionenomfattar moderbolaget med dotterbolag och arbetar medinstrument för mätning av radioakliv strålning, temperatur, luftfuktighet och luftflöden, Studsvikskoncernen ansvarar förförvallningen av Studsviksomrädet, Förvaltningenhandhas organisaloriskl av division Industricentrum. För statens räkning hålls vidare kompelens ochresurser för speciella uppgtfler, bl.a. behandling och mellanförvarihg av radioaktivt avfall, avveckling av uttjäntaforskningsanläggningar m. m. DivisionManagementservice samordnar de redovisnings- och personaladministrativa tjänsterna i koncemen. Sludsvik begär medel dels för forskning som bedrivskonlinueriigl, dels 83 för vissa exiraordinära insalser med anledning avtidigare verksamhet som har bedrivUs som ett led i uppbyggnaden av det svenskakärnkraftprogram- Prop. 1986/87: IOO met. Av följande tablåframgår de anslagna medlen för budgetåren 1985/86-1986/87 samtbolagets beräkning av medelsbehovet för /88 (milj. ningsreaklorer, m. m. aklivl avfall i Studsvik, m. m. 1985/86 Utgift 38635000 Reservation 1986/87 Anslag 57410000 1987/88 Förslag 41600000 Från anslaget lämnasmedel till verksamhel inom , Studsvikskoncernenbestår av moderbolaget samt dollerbolag. Koncernens affärsidé är "alt pä högteknologisknivå utveckla och marknadsföratjänster, produkter och system för energi- och miljöteknik". Omsättningen för del förlängda räkenskapsåret 1985uppgick tUI72l milj. kr. Under är 1985drabbades bolaget av förluster deis pä gmnd av R2-reak-torns avslällning i8 månader för byle av reaktortank, dels på gmnd av en vikande orderingång inomområden som varil starkt expansiva. Varsel om uppsägning av 200personer utfärdades ijuni 1986. Bolaget begär under anslaget Verksamhet vid . för /88. Av följande lablå framgår anslagna medel /87 saml bolagels beräkning av medelsbehovei för /88 (milj. 1986/87 Anslag 1987/88 AF c) Egen och branschrelalerad forskning d) Lokaliseringsbeungade kosinader Forskning och utveckling Prop. 1986/87: 100 Avde begärda medlen avser 44,9 milj. kr. resurser för forskning och ''" utveckling samt därmed sammanhängande verksamhet. Utöverden kommersiella verksamhelen ulnylljas R2-reak-torn också förnaturvetenskaplig grundforskning. UniversUet och högskolor har tillgångtill reaktorn. Bolagel har för /88 beräknat 17,0 milj. kr. för all upplåta reaktornför gmndforskning.