prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Bil 5 Vikfigaområden för biståndet är anfiassad teknik, utbildning av småföretagare,tekniköverföring inom prioriterade industrigrenar, utbildning i underhålloch kvalitetskontroll, industriellt rättsskydd samt standardisering. Stöd lämnas till bl.a.utbildning av småföretagare i regi, utbildning i patenlrättsfrågor genompatent- och registreringsverkel och för den intellektuella äganderätten () samtutveckling av pimpslensbaserad lättbetong i . Verksamhelen inriklas pä vallenförsörjning, vägbyggnad,tele- och byggnadsteknik. En rad seminariergenomförs bl. a. etl uppföljningsseminarium om val-tenstrategin, etlseminarium om vägar och vägtransporter samt en seminarieserie inom området teleteknik. Verksamhelen inom delta område rör huvudsakligenutbildningsplanering och administration, yrkesinriktad utbildning pålandsbygden, idéspridning, regionala program för förvallningsulbildning i deportugisisktalande ländernai och utveckling av den svenska resursbasen. Fortsatt slöd lämnaslill utbildning av planerare vid forEducational Planning (lEEP). Genom för utbildning, vetenskapoch kuliur () lämnas stöd lill regional utbildning av utbildningsadminislralörer och-planerare i porlugisisklalande länder i . Inom massmediaområdet fortsätter stödet till Inter PressService (IPS) och Inlernalional Programme for the Developmeni of Communicalion(IPDC). Inomkuliurområdet genomförs insatser såsom bokutgivning och biblioteksverksamhet,folkteater, konst och konsthantverk, musei- och ulslällningsverksamhel m. m. Verksamheten koncentreras lill fyra områden: Slöd ges rad internationella organisationers informalionsverksamhel, ett spar- och kreditprojekt i ,management-träning för kvinnor i Afrikaoch en ulredning om förstärkning av kvinnobyråer i mottagariänderna iAfrika. Ett regionalt kvinnoprogram för i Nairobipåbörjas under budget- Prop. 1986/87: 100 årel. Syftet är all påverkautformningen av landprogrammen så att de tar Bil. 5 mer hänsyn tillkvinnornas behov saml att bereda och genomföra särskilda kvinnoinsatser. Samarbetet med /inlernationellahandelscentrum (ITC) bygger pä avropsförfarande av ITC:s Ijänsler förproduklion av inslruk-lionsmaterial, praklikfall och övrig kursmaterial,utredningar och förundersökningar, rekryteringsålgårder och uppföljning inomområdet offentlig upphandling och importteknik. Som etl alternativ lillinsatser genom ITC planeras ökat samarbete med svenska konsulter ochinstitutioner. () erhåller stödför atl stimulera sparfrämjande verksamhet i . framgångsriktarbete har ägt rum för all väcka medvetande om det inhemska sparandelsbetydelse för utvecklingssamarbetet och skapa opinion för biständsgivning. undersöksmöjligheter alt införa stöd till folklig spar-och kreditverksamhel i dellångsiktiga ulvecklingssamarbelel med programländerna. Studier i detla syfle hargenomförts i , Sri Länka, och . Verksamhelen inom detla område syflar bl.a. tillalt yllerligare belysa ulvecklingsstralegiska frågor av långsiklig belydelse.Den består huvudsakligen av sludier och uiredningar om vikliga problem iulvecklingsprocessen och utvecklingssamarbetet. Etl par forskningsprojekthar påbörjats i samarbele med , etl om landsbygdsutveckling iÖstafrika och etl om förhållandel mellan ekonomisk tillväxt ochinkomstfördelning. Under denna rubrik anvisas medel, främsl för altkunna möla den ökande eflerfrågan på stöd ål verksamheter som avser atl främjademokrali och mänskliga rättigheter. Ansökningar om sådanl bistånd avser oftamöten och seminarier i för atl förbättra kontakterna med svenska organisationeroch institutioner, I de flesta fall är enskilda organisationer förmedlare avsådanl bistånd. Under denna delpost disponerar SIDA medelavsedda all i första hand tillfälligt förslärka SlDA:s ochbiståndskonlorens personal. vändsvid beredning, kontroll och utvärdering av program och insatser Prop. 1986/87:100 som bekostas eller avses finansieras med svenska biståndsmedel. Utred- Bil.5 ningarna genomförs med hjälp av specialister inom industriell teknik, energi, undervisningsplanering, jordbruks- ochvattenfrågor samt medicin. En stordel av verksamheten sker i samarbete med institutionella konsulter, bl. a.Sveriges , , ,i och iGöteborg. Stödet till de enskilda organisafionerna har flerdubblatssedan 1974/75. Denna ökninghar skett i takt med att organisationernas kapacitet ökat. /86utbetalades sammanlagt 295,4 milj. kr. av totall lillgängliga 341,9 milj.kr.Reservationerna har uppgått till avanslaget. Bidrag frånanslagsposlen för enskilda organisaiioner utgick /86 för projekt i 75 olikaländer. Antalet projekt uppgick till mellan 400-500. De nio störstamottagarländerna och storieken av bidragen till dem framgår av följande uppställning : 1985/86 milj.kr. Missionsorganisationernamottog den största delen av bidragen, 128 milj. kr. Bidragen till fackligaresp. kooperaliva insalser var 40 milj. kr. resp. 21 milj.kr. Liksom tidigare århar stödel i huvudsak använts till hälsovårds- och utbildningsprojekt. Stödet lilllandsbygdsutvecklingsprojekt harökai. Slöd har utgått för såvälinvesteringar som drifts- och underhållskostnader i lokal valula. Enskildaorganisafioners u-landsverksamhet stöds även över andra anslagsposter. En slordel av katastrofbiståndet lämnas genom dessa organisationer, liksomdet humanitära biståndet. Totalt utbetalades /86 ca 700milj. genom 250 enskilda organisaiioner i över 90 länder. På uppdrag avregeringen genomförde SIDA en översyn av enskildaorganisationers biståndskapacilet. Med ulredningen som grund fastställde SIDA nya riktlinjer för stödet till de enskilda organi sationerna. De nya riktlinjerna anger en viss förändring i formerna för samarbetet med organisationerna. Tyngdpunkten har förskjutils från ingå- 272 endeförhandsgranskning till uppföljning och utvärdering i efterhand av Prop.1986/87: 100 uppnådda resultat.Riktlinjerna är ultryck för en sirävan aft bättre tillgodo- Bil. 5 se organisationernas egenart, integritet ochförmåga atl bibehålla sin profil. Genom det avregeringen tillkallade särskilda folkrörelserådet har ettinstrument skapats för fördjupat erfarenhetsutbyte och diskussion kringorganisationernas egna biståndsprojekt men också organisationernas syn pådel toiala svenska biståndets innehåll och utformning. Folkrörelserna harhär en möjlighel all lill regeringen framföra sina erfarenheler ochsynpunkter. För regeringen finns en möjlighet alt diskutera mäl och inriktningför den verksamhet som slöds med statliga bislåndsmedel. I folkrörelserädet ingärrepresentanter för olika slag av folkrörelser ochorganisationer med eller utan egen biståndsverksamhet. Ordförandeskapetinnehas av statsrådet med ansvar för biståndsfrågor. Samråd ocherfarenhetsutbyte äger rum mellan SIDA och organisationerna.Erfarenhetsutbytet sker vid årsgenomgångar, konferenser och seminarier,gemensamma fällbesök, uppföljningar och utvärderingar. Ramavtal om biståndsinsatser har ingåtts mellan SIDA ochföljande elva organisaiioner, som lillsammans represenlerar etl 60-talmedlemsorganisationer: Afrikagruppernas rekryieringsorganisalion (), Arbetarrörelsens inlernationella centrum (AIC),Frikyrkan hjälper (), LO/TCO,Handikapprörelsens internationella bislåndsstiftelse (SHIA), Pingstmissionensu-landshjälp. Rädda barnen, (), (), Svensk Volontärsamverkan (SVS) saml Utbildning för biståndsverksamhet(UBV). Av medlen under anslagsposlen går lill dessaorganisationer, övriga ulgår lill närmare 200 andra organisationer. Genom slödel lill volonlärer, som arbelar för enskildaorganisationer, får ett stort antalsvenskar möjlighel till praktisk erfarenhet av arbete i u-land. Anlalelvolonlärer med SIDA-bidrag 1985/86 var 702. För varje volontär utgår ell schablonmässigt bestämt bidrag. m.budgeiårei 1986/87 är bidragelIIOOOO kr. För volonlärbidragen tas av anslagsposten i anspråk. Slöd har även lämnats direkt tillkvinnoorganisalioner i . 1982 revideradesriktlinjerna för della slöd så all stödet huvudsakligen begränsas tillprogramländerna och atl biståndskonloren ansvarar för beredning och uppföljningav insatserna. /86 harytteriigare en direklslödsform introducerats. Slöd lämnasnu lill enskilda organisaiioner i förprojeklverksamhel i anslulning lill landramsfinansieradeprogram. Internationella enskilda organisationer Prop. 1986/87: 100 Bil 5 Tre inlernationella enskilda organisaiioner - Kyrkornas världsråd, Inter- " nationella kooperaliva alliansen och DisabledPeoples' Inlernalional - får bidrag från anslagsposten för sin verksamhel. Tekniskt samarbete och u-krediter Beredningen för internaiiondlttekniskt-ekonomiskt samarbele (BITS) Verksamhetens utveckling Efter en försöksverksamhet bildades BITS som enmyndighel . BITS anslag har ökalkraftigl, från 130 milj. kr. 1980/81, då statsstödda krediter till u-länder,s.k. u-kredicer inrättades, till 568milj.kr. 1985/86. Utbetalningarna har också ökal snabbt eller med i genomsnitt80 % - snabbast för u-kredilsyslemet - ochuppgick /86 fill 592 milj.kr. Verksamheten omfattar bidragtill tekniskl samarbete med vissau-länder, inkl. inlernalionella kurser i , och u-kreditfinansiering avinvesteringsprojekt i . Utbetalningarna förverksamheten har utvecklats enligt följande (milj. Inom det tekniska samarbetet lämnades /86bidrag till ca 140 insalser i 30 länder. Till de internationella kurserna sändeell ännu större anlal länder deltagare. Verksamheten inom u-kreditsystemetfortsatie all expandera. Vid ulgången av 1985/86 hade, sedan u-kredilgivningeninleddes , BITS StäUt sig positiv lill ca 125 projekt till elt tolallkredilbelopp om 7360 milj. kr, varav en del fallit borl då de inle letl tillkonlrakl för de iniresserade svenska förelagen. hade 76u-krediler aniingen lelt till läneavtal (ålaganden) eller var under förhandling(utfästelser). Kreditvolymen för dessa uppgick till 5 470 milj. kr med enberäknad kostnad för biståndsanslaget (för del s.k. gävoelementet) på 1634milj. U-krediter har beviljats för 23 länder, varav flertalet är länder medvilka har avtal om utvecklingssamarbete eller länder med vilka BITS hartekniskl samarbele. Tekniskt samarbete ingår som en del igenomförandet av samarbetsavtal som ingåtl med vissa meninnefattar även förutvarande -,-7 programländer och vissa andra . Detlekniska samarbetet syftar lill all överföra kunnande från till Prop.1986/87: 100 samarbetsländerna. I detla inbegrips att skapa kontakter, planeraprojekt . 5 och ge utbildning inom områden där har god kompetens ochkapacilet. BITS medverkan i del lekniskasamarbelel ulgörs av bidrag till konsullinsatser,utbildning för enskilda länder, institutionssamarbete, finansielltstöd, försöksulrustning och inlernationella kurser. Vidare ingår etl samarbele med Svenska inslilutel som avserpersonutbyle, kultursamarbete ochu-stipendier. BITS samarbetar också med genom insatser för utbildningoch driflledning i induslriprojekt där medverkar. Del tekniskasamarbetet sker främst inom sektorerna industri och energi. Flera av deinlernalionella kurserna avser dessa områden. En betydande del av stödel fillutbildningsinsatser för enskilda länder avser också industriområdet,liksom de insatser som gjorts i projekt vilka genomförs av . Stöd inomenergisektorn ulgörs främsl av konsultinsatser, som är den största enskildaverksamhetsformen. En väsenllig del av det finansiella stödet avserutrustning inom energiområdet. Finansielll stöd lämnas på gåvobasis främst förangelägna rehabiliteringsprojekt i länder med betalningsbalansproblem. U-krediter är statsstödda krediler som med utnyttjande avbislåndsmedel kan lämnas på mjuka villkor lill vissa för att finansiera svenska varoroch Ijänsler i projekl som främjar ekonomiska och socialautveckling. U-kreditgivningenhar övervägande inriklals på programländerna för svenskt biständ och de länder i vilkaBITS bedriver lekniskl samarbele. De beviljade och akluella krediterna fördelarsig pä 23 länder med en tyngdpunkt i kredilgivningen på , Algeriel och Kina.Andra slörre mottagarländer är , , , ochZimbabwe. Av aktuella länder för u-kreditgivning lillhör samtliga utomAlgeriet, och låg- och lägre medelinkomsUänder enligtVärldsbankens klassificering. För vissa länder som beviljats u-kredilerbegränsas möjligheterna till nya krediler av en försämrad kreditvärdighel. Kredilgivningen harfrämsl inriktats pä projekl inom energiförsörjning, transporter och kommunikationer samlinduslriell verksamhet. I vissa programländer finansierasu-krediler i samarbele med SIDA, bl.a. förtre projekt som avser vattenkraft i och kraftöverföring i . BITS har i flerafall av parallellfinansiering medverkai med u-krediler till projektdär Väridsbanken eller en regional utvecklingsbank är huvudfinansiär. U-krediler har även beviljats projekt därNordiska invesleringsbanken eller arabfonder är engagerade ifinansieringen. Samfinansiering harmöjliggjort u-kreditgivning till slörre projekl. I vissa fallkan samfinansiering ske i sådana former all risken för skadefall kan ansesminska, vilket öppnar möjligheter lill viss kredilgivning även i länder 275 med begränsad kreditvärdighel. Förmånlighetsgraden (del s.k.gåvoelementet) i u-kredilerna har nor- Prop. 1986/87: 100 mall uppgått lill . Några krediler har avsärskilda skäl lämnats med etl Bil. 5 högre gåvoelement (). Som regel erfordrasi u-kreditsystemet att upphandling sker i inlernalionell konkurrens förall tillgodose en rimlig prisnivå för mottagarländerna. Tillgängligaanslagsmedel för gåvoelement i u-krediter uppgick vid ulgången av 1985/86till I 623 milj. kr. Av de 76 u-krediler som alltjämt var aktuella vidbudgetärsskiftet hade 52 lelt lill åtaganden med en länevolym på 3440 milj. kr till en beräknad kostnadför biståndsanslaget på 906 milj. kr. Denutgående reservationen, som således formellt uppgick till 717 milj. kr., var dock hell intecknad för utestående utfästelser. /86reducerades reservationen dels genom statsmakternas beslut alt återföra reservationsmedel till slatstiudgeten, dels genom att utbetalningarnaöversteg de för detta budgetår anvisade medlen för u-krediter. I det u-kreditsystemsom gällde garanterades u-krediter för projekl iprogramländerna ytterst mot biståndsanslagen, s. k. biståndsgarantier. Övrigakrediter garanterades normalt inom ramen för EKN:s s. k. s/u-system. Om särskildaskäl förelegat har regeringen medgivit att u-krediter i andra än programländer garanterasmot bislåndsanslagen. I det nuvarande systemet garanteras samtliga u-krediter motbiståndsanslagen. Det totala garanliengagemanget under s.k. bislåndsgarantier uppgick den 30 juni1986 lill 3 089 milj.kr. 1 beloppet ingår biståndsgaranlerade engagemang för vissa krediter till Mcizambique, , och Sri Länka, vilkainte avser u-krediter. För u-kredilsyslemethar upprättats en säkerhetsreserv lill vilken garantipremier uppbärs förbiståndsgaranlerade krediter. Till reserven har även förls medel fränbiståndsanslaget. Reserven belastas för skadeersättningar vilka 1985/86uppgick lill 32,1 milj. kr. Totall uppgår reserven till 171 milj. kr. vilkelmoisvarar av utestående garantiengagemang. Genom all anslagsmedlen för BITS verksamhet används förupphandling av svenska varor och tjänsler uppnås en direkl effekt för svensk export.Genomatt kunskaperna om och erfarenhelerna av de svenska resurserna ökar uppnäs ocksä en indirektexporleffekl. /86utbetalades 487 milj. kr. för gåvoelemenl i u-krediler, vilket möjliggjordeen export för närmare 2000 milj. kr. Även det lekniska samarbetet gerexporteffekter utöver dem som följer av att anslagsmedlen används förupphandling i . En av BITS gjord enkät om effekterna avde.konsulistudier som genomfört;; med stöd från BITS och till vilka bidrag om ca 62 milj. kr. utbetalats gavvid handen alt den ytterligare export som sludierna lett till för de engageradeföretagen uppgick till ca 150 milj.kr. Den totala exportsom biståndet genom BITS medverkar lill kan sammanfattningsvis uppskattas lillungefär utbetalningarna. Blandade krediter i internationella fora Prop. 1986/87: 100 Bil 5 S.k. blandadekrediter och biståndskrediler utgör numera ofia konkurrensmedel på en radutlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner och urgröpning avbiståndets kvalilet har lett till altanvändningen av blandade krediter ägnats slor uppmärksamhet i internationellafora. () har antagit allmänna rikllinjer för utnyttjandeav offenOigl bistånd i kombination med stalsstödd exportkreditgivning. beslöl atl förmånlighetsgraden (gävoelementet) för blandade krediterskulle höjas till lägst (mol tidigare ). Vidare förstärktes de s. k.nolifieringsreglerna för krediter med en förmånlighetsgrad mellan 25 och 50%.Etl deltagarland inom den s.k. consensus-överenskommelsen skall meddela övrigadellagare om avsiklen alt erbjuda blandade krediter eller dylikt och möjliggöraför förelag i dessa länder atl konkurrera med liknande villkor (malching). Riktlinjerna syflar lillatl stärka bisländsinriklningen på de kombinerade kredilerna, och begränsadenna form av kredilgivning. Diskussioner pågår om ytterligare höjningar av denlägsta tillåtna förmånlighetsgraden och en skärpning och utvidgning avreglerna. Fonden för industriellt samarbete med verksamhet skall bidra till industriell utveckling i u-ländernagenom alt främja samägda s. k. joint venture-företag för tillverkning ellertjänsteproduktion. Fondens uppgift är atl genom en relativt begränsad insals medslalliga medel stimulera svenska företag all gä in i elt samarbete i u-länderoch alt salsa egna resurser häri. Stimulansen skall särskilt inriklas pä defattigare som tidigare endasl i begränsad ulslräckning försöklengagera svenska förelag i industrisalsningar. är enligt sinasladgar en självständig slallig stiftelse. De huvuduppgifter som ålagts fondenär förmedling av kontakter, medverkan till och finansiering avinvesteringsstudier samt finansiell medverkan i långsiktiga samverkansprojeklgenom aktieteckning samt lån- och garanligivning. Fondens grundkapilal,ursprungligen lOOmilj.kr., förstärktesför /86 och innevarande budgetår med 25 milj. kr resp. 40 milj. kr. till165 milj. kr. och skall enligt beslut sleg för sleg höjas lill 250milj. Därtill har fonden fått slalsgaranlier för lån inom en rammolsvarande högst det vid varje lillfälle inbetalda beloppel iSWEDFUND:s grundfond. De toiala utestående kontrakterade åtagandena förakliesalsningar, långarantigivning och förstudier uppgick lill165 milj. kr. Utbetalningarna uppgick vid samma lidpunkl lill ca 112 milj.kr.Fondens löpande kostnader läcktes l.o.m.1984/85 i huvudsak av avkaslning från del egna grundkapitalet och vissa administrativabidrag från statsbudgeten under verksamhelens tre försia år. /86redovisas elt underskott som sammanhänger med ökade utbetalningar lill projeklunder genomförande och driflssvårigheter i mindre projekl i vissa afrikanskaländer. medverkar finansieUt per den 30 juni1986 i sammanlagt Prop. 1986/87: 100 36 projekl inkl.finansiering av förstudier. Av dessa befann sig 34 under Bil. 5 förhandling om genomförande, under uppbyggnad eller i produktion. Del lotala värdet av investeringarnai de 34 pågående projekten beräknas uppgå till ca 1800 milj.kr. finansiella åtagande i dessa projekt uppgår fill 171 milj. kr. fördelatmed på aktiesalsning, på långivning och i garantiåtaganden m. m. . Övriga finansiärer är projektens svenska och lokala intressenter, nationella och regionala utvecklingsinslitutioner, exportkreditorgan, affärsbanker m.fl. I genom snitl uppgår finansiella insats tillca av projektens toiala investeringskostnader medan övriga finansiärer bidrar med åter stående . Av de 34 pågåendeprojekien ligger 19 i nuvarande eller tidigare programländer, medan deåterstående 15 avser projekl i länder med vilka önskar utveckla ettbredare samarbete eller vars utvecklingspolitik i övrigt ligger i linje med degrundläggande kriterierna för verksamhet. Det faktum atl överhälften av projekien finns i programländer anser svara väl motstatsmakternas prioritet för insatser i de fattigare länderna. Genomsniltsslorleken påSWEDFUND:s insats i varje projekt är för 4,8 milj. kr. och för ochLatinamerika 7,0 milj. kr. Med hänsyn till den ringa slorieken på projekten iAfrika och mera begränsade induslriella erfarenheter där, blir arbetsinsatsenfrån sida relativt stor. De pågående projektenväntas skapa drygl 6000 nya arbetstillfällen i värdländerna. Flertalet projektkommer atl producera för avsättning på inlernalionella marknader och därmedbidra positivt till respeklive landsvalulabalans. Urvalet av projekl inriklas mot sådana som baserar sintillverkning pä lokala råvaror och resurser. Ansträngningar görs för atlutveckla projekl med en produktionsteknik som bedöms kunna fungera i länder medoutvecklad infrastruktur och med liten lillgång lill service- och underhållstjänsler. Samlidigt läggs vikt vidprojekl som medför all ny och någol mer avancerad leknik än vad som tidigarefunnits, introduceras i landel. Som svenska parler isamarbetet genom förekommer både stora och små förelag, statliga,kooperativa och privata. Den svenska exporten till projektens invesleringslasberäknas uppgå lill ca 520 milj. kr.De svenska företagens intresse är emellerlid inle genomgående knutet lillexport från . Andra incitament gäller utnyttjandet av en befinlligmateriell eller personell överkapacitet, marknadsföring av en ny intressantprodukt saml utveckling av ny teknik. Biståndet fördelat påenskilda länder Den följande slalisliken avser de ulbelalningar somgjorls budgeiårei 1985/ 86 av , , BITS och IMPOD.Ulbelalningar som inle kunnal länderfördelas, har förts till de regionalaposlerna eller övrigposlen.Så har också sketl med bidragen lill de länder som lolall erhållil mindre än 1 milj. kr. Också visstforskningsbislånd och humanitärt biståndredovisas pä del sättet. Utbetalningarna för u-krediter avser avräkningar motbiståndsanslaget för gåvoelemenl för kredilförbindelser som utfärdals under1985/86. Ulgifterna för den cenirala biståndsadministrationen har utelämnats.Med hänsyn lill IMPOD:s arbetssätt ingär dock i dessulbelalningar lönekosinader för personal med unlantag av chefen för kontoret saml viss administrativ personal. Detmultilaterala biståndet (underanslaget C 1) ingår inte i statistiken emedan del inte visal sig möjligt atl påell rättvisande sätt fördela del biståndet på enskilda länder. 1986/87:100 Bil. 1986/87: 100 Bil. ooc m a\r-' NCfi "ror-oc ri sO r-- ' (1 oo r-l r4 oc r m t O Tf r-l - -sD \0 r*~i in o " "f '' r- \C r c/1 H ri Tf 00 ?i 00 o Oro Tf - TTt rf '.<, ,C r-J 1 O oo ' ro i/-, r-l tro o :: 3 C.,-3 O O r-- O o vC ; o o vj:; 'JD o - f"i oo un Tf ri oo ; rof, Tf vjD r-- -6 £- .. ~ .T c <" -c. o :5 u " S -c/1 a:i;.E B i2 .2 ra n 4J r' d c OJ ra -J JZ OJ fU u E 3 ra S 00 on *=* OJj c _; : v- 1- := ( .D D. ra o Cl l: 3 3 j: 0 0 3 >, X ffl ai a ffl a u u 0 U U LJ LU LD UJ 1986/87:100Bil. av O ' Tf vn o o n 00 ro Tt 00r-l O O Tf un O '* r-- ro i/"i O (4ri f* O On rJ 00\C -! ra :t3 -3 yi . '3 u ra li 3 § UJ O - o "/n :ra 2 »J ..; c/5 ctSi.5 3 ca CQ .2 G cg rt E ra.S.Era 3 3 3 OOOO !i o o -a i i m u. m u. ii Prop.1986/87: 100 Bil. OJ "/ T~ S- 3 i ro rj ' ri t r*-, o » (1 o ON ri vn Ttr-r--nrJDOoooi r-it--o ro rri ri I/n (1 ri o r-~- r-i ro ro Tt r) Tf 00 ON ri Tt \£> no oo u-i I rt r-- ro r-~ (i ON -o ON r4 Ot \0 c/I f- ro o rsl ON 0\ ro -JE"5 3 l- =33 - X 5 i:; j.. : 5 3 S j: O .ra § 5 i t; ra(iaa cra OJ .t; s s s :- s s u I- 1- 131 U oo 00 Q z z z z :*: 3 :i i- .ra ra .ra OJ a. a. o. o. c u _ = o a ra IJ o .Ec >, 1986/87:100 Bil. ro Tf -rf Tt ro O On ' ON Tf Tf r-l\0 un »/-ir- O ro or-l 00 wn vn r O O U"! vn r- 'O :;aj t/1 Tf riOO Tf r-, O\0 oo ro Tt - r-lCl i/~i r*-i o rO rO O »V"i (~-l O r~ r-- Oro Ov O u-, ri oo o oo un O o u-, r 1 O MD ro ro ~ n c "J ''ra E ra £ 01 ' ch D.a;: .E E On r, ri i On rO sC r*-i c/1 y) _1ra y c/1 c/i c/5 E 3 ,11 (U 3 c (U ci: ra c ra Ll .3 3 c/1c/1 'S "u -C t c/1 CO - -* UJ< <_):i;o Nordiskt biståndssamarbete Prop.1986/87: loo De nordiska länderna har sedan början av 1960-lalelsamarbetat på biståndsområdet. Projektverksamheten regleras genom en konvenlion mellan samtliganordiska länder, vilken undertecknades .