prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kan också varaonödigt av del skälet alt de konlroversiella frågor som krävde omröstninghar slutbehandlats. Bestämmelserna itredje och fiärde styckena om protokoll ansluter nära till gällande lag.Bestämmelsen i tredje slyckel om att röstlängden skall tas in i eller fogas sombilaga till protokollet är visseriigen ny men torde redan nu lillämpasallmänt. Av praktiska skäl har den tidrymd efter vilken det justeradeprolokollet skall hållas tillgängligt för medlemmarna och innehavarna avförlagsandelar förlängts från två lill . 11 8 Slyrelsen skall, omen medlem begär det och styrelsenfinner alt det kan ske utan väsentlig nackdel för eller nämnvärd olägenhelför enskild, på föreningsbanksstämman lämna upplysningar om förhållanden, som kaninverka på bedömandet av årsredovisning och dess ställning iövrigt eller av ett ärende på stämman. Ingår i en koncern avserupplysningsplikten även förhållande till andra koncernföretag samt, omföreningsbanken är moderförening, koncernredovisningen liksom sådanaförhållanden som kan inverka på bedömningen av dotterföretagens ställning. Kan en begärdupplysning lämnas endast med stöd av uppgifter som inte är tillgängliga påstämman, skall upplysningen hållas skriftligentillgänglig för medlemmarna hos samt sändas lillde medlemmar som har begäri upplysningen. Finner styrelsenatt en begärd upplysning inte kan lämnas lill medlemmarna ulan väsentlignackdel för eller nämnvärd olägenhet för enskild,skall upplysningen i stället pä medlemmens begäran lämnas till föreningsbankensrevisorer efter stämman. Revisorerna skall inom efterstämman lill slyrelsen skriftligen yllra sig huruvida den begärda upplysningen har lämnals till demsamt huruvida upplysningen enligt deras mening borde ha föranlett ändring irevisionsberättelsen eller,beträffande föreningsbank som är moderförening, i koncernrevisionsberättelsen,liksom humvida upplysningen i övrigt ger anledning till erinran. Om så är fallet, skalt ändringen eller erinringenanges i yttrandet. Styrelsen skallhålla revisorernas yttrande tillgängligt hos för medlemmarna saml sända det i avskrift till demedlemmar som har begärt upplysningen. Paragrafen, som i huvudsak överensstämmer med 55 8 2 mom.JkL, är den endaav bestämmelserna om föreningsbanks stämma som innehåller från FL avvikande regler. I paragrafen behandlas medlemmarnas räll att pä stämman få upplysningar av styrelsen i frågor som rör förhållanden. Den antydda särregleringen har motiverats av behovel från föreningsbankenatt av hänsyn till bankens kunder i vissa fall kunna vägra atl lämna en upplysning till stämman om kundens förbindelser med för eningsbanken.Detta är enda skillnaden i förhållande till 7 kap. 11 6 NFL. Paragrafenöverensstämmer med 8 kap. 11 6 . 1986/87: 12 Frägerätten är enligtförsia stycket begränsad på det sättet att upplysningar måste lämnas endastdär det kan ske ulan väsentlig nackdel för eller nämnvärdolägenhel för enskild. Ordel "nackdel" ersätter "förfång"utan att någon ändring i sak är avsedd. Befrielse från informationsplikteninlräder inte så fort skada av vad slag som helst kan åberopas. MenförhäUandena kan vara sådana att slyrelsen inte får lämna upplysningar, t, ex,om affärshemligheter skulle yppas för utomstående eller omkonkurrenters intressen skulle främjas. Enskild medlems intresse måste i såfall stå lillbaka för föreningsbanksmedlemmar-nas gemensamma intresse. För föreningsbankernasmedlemmar är frågerätten även begränsad på det sättet att upplysning skallmeddelas endasl om det kan ske utan nämnvärd olägenhel för enskild. Reglerna ommedlems frågerätt på föreningsbanksstämman har hämtats års BL. Ifråga om innebörden av denna regel hänvisas till lagrådets uttalande i prop.1955: 3 s. 315. De förhållanden om vilkamedlemmarna kan begära upplysningar av slyrelsen skall inverka på bedömandet avföreningsbankens årsredovisning och dess ställning i övrigt eller av ärenden påslämman. Har den begärda upplysningen ingen anknytning till något av dessa förhållanden behöver styrelsen inle lämnaupplysningen i fråga. Upplysningsplikten avseräven förhällanden till andra föreningar och bolag i samma koncern. Denna regelgäller alla sammanslutningar som ingär i koncernen. Särskild koncernredovisningskall lämnas av den föreningsbank som är moderförening. Upplysningsplikten förföreningsbankens ledning gäller då i fråga om koncernredovisningen. Ledningenbör också vara skyldig atl ge upplysningar om dotierföretagens förhållanden.Särskilda bestämmelser om detta har tagits in i paragrafen. Medlemmamasfrågerätt vad gäller koncernförhållanden är så till vida begränsad att styrelsen i varje särskilt fall skallpröva om en begärd upplysning kan lämnas utan väsentlig nackdel för del företagsom avses eller nämnvärd olägenhet för enskUd. Kan en begärd upplysninglämnas endasl med stöd av uppgifter som inte är tillgängliga på stämman, skallenligt andra sti'ckei upplysningen skriftligen hållastillgänglig hos för medlemmarna saml sändas till de medlemmarsom begärt upplysningen. Enligl tredje siyckeiankommer det på styrelsen att pröva om en begärd upplysning kan lämnas på stämman ulan väsentlig nackdel för förenings banken eller nämnvärd olägenhet för enskUd. Finner styrelsen alt en begärd upplysning av något av dessa skäl inte får lämnas, skall upplysning en i stället på begäran av medlemmen lämnas tiU reviso rerna för yttrande. Revisorernas yttrande skall endast innehåUa ett uttalan de, huruvida den begärda upplysningen lämnats till dem samt huruvida upplysningen enligt deras mening bort föranleda en ändring i revisionsbe rättelsen eller, beträffande föreningsbank som är moderförening, i kon cernrevisionsberättelsen eller annars ger anledning till erinran. Anser revi sorerna att så är fallet, skall de i yttrandet ange den ändring i berättelsen som upplysningen enligt deras mening bort föranleda eller den erinran som " upplysningen annars ger anledning tUl. Styrelsen skall hålla revisorernas Prop. 1986/87:12 yltrandetillgängligt hos för medlemmarna saml sända del i avskrift till de medlemmar som begärtupplysningen. Om en medlem anser att styrelsen utan foghar vägrat atl lämna en begärd upplysning,kan han föra talan vid domstol om alt få ul upplysningen. Däremoi får slämman inle fatta något beslul isaken som fömliklar styrelsen att lämna ut upplysningen. 128 I stadgarna får bestämmas att föreningsbanksstämmans befogenheter skall helt eller delvis utövas av särskiltvalda fullmäktige. En fullmäktig fårinte väljas för längre mandatperiod än . Till fullmäktig får ulsesendast medlem i eller någon som utan att vara medlemenligt 6 kap. 3 8 andra stycket ändå kan väljas till styrelseledamot. Ettfullmäkligsammanträde anses som en föreningsbanksstämma. 1 fråga om fullmäktiggäller bestämmelserna i 1-11 66 om föreningsbanksmedlem. Dock får en fullmäktig inte röstagenom ombud. Angående beslul avfullmäktige i ärenden som avses i 15 8 eller i 10 kap. 3 8 skallmedlemmarna underrättas på det sätt som stadgarna föreskriver. Även om fullmäktigehar utsetts, har föreningsbanksmedlemmarna sådan rätt som avses i 7 6, 8 8 Ijärdestycket och 10 8 fjärde slyckel andra meningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om fullmäktige.Första- fjärde slyckena överensstämmer med 62 8 FL. Det femte stycket saknardäremot motsvarighet i gällande rätt. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 12 8NFL. Det så kalladerepresentativa systemel infördes i svensk föreningslagstiftning för alt lösa deprakliska problem som följde med den ökademedlemsanslutningen till deekonomiska föreningarna och föreningarnasallt större verksamhetsområden. Inom föreningsbanksrörelsen tillämpas systemet med fullmäklige på två helt olikasätt. I Mälarprovinsernasföreningsbank, som med slöd av 23 6 JkL driver sin verksamhet utan anslulna lokala föreningsbanker, utövas stämmansbefogenheter helt av fullmäktige.Enligt normalsiadgarna för de andra centrala föreningsbankerna utövas stämmans befogenheter helt avfullmäktige trols att antalel medlemmar i en cenlral föreningsbank normalt settär myckel litet och egentligen inte alls motiverar att fullmäktigsyslemettillämpas, Emellerlid användssysiemel här för atl lillgodose medlemmarnas krav på ell inflylande i dencentrala som svarar mot de lokala föreningsbankernasstorlek. I första stycketföreskrivs atl i stadgarna får bestämmas atl förenings banksstämmansbefogenheter helt eller delvis skall utövas av därtill valda fullmäktige. Några regler om sättet att utse fullmäktige samt om deras behörighettas inte upp i lagen. Det får ankomma på att, omfullmäktige skall utses, i stadgarna meddela föreskrifter om detta. Om fullmäktige ges generell behörighet, betyder detta att de enskilda medlem marnas enda uppgift blir alt ulse fullmäktige. Ges inle sådan behörighet, uppstården situationen att får två sidoordnade beslutan de organ, de fullmäktige, som beslutar i vissa särskilt angivna frågor, och ' stämman, som beslutar i övriga angelägenheter. Det är däremot intetiUåtet Prop. 1986/87: 12 atttillämpa systemel så, alt en församling utses, som består av både fullmäktigeoch enskilda medlemmar. Av andra stycketframgår all fullmäktig liksom får väljas på högst . De centralaföreningsbankerna kan emellertid i likhet med vad man nu gör föreskriva enlängsta tid . Endast föreningsbanksmedlem eller den som utanatl vara medlem ändå kan väljas till styrelseledamot kan utses till fullmäktig. I konsekvens medatt fullmäktige helt eller delvis kan ta över föreningsbanksstämmansbefogenheter föreskrivs i tredje stycket atl fullmäktigsam-manträde skall ansessom föreningsbanksstämma. Där föreskrivs även att fuUmäktig inte fårrösta genom ombud. Detta ligger i fullmäktiguppdragets natur. Till skUlnadfrån vad som gäller för medlem torde fullmäktig även vara skyldig att infinnasig tUl sammanträdet. Lagen innehåller inte några regler om medlems rätt attnärvara vid fullmäktigsammanträdei eller att få förslag underställt fullmäkflgesprövning. Det är lämpligt att sådana frågor regleras i stadgarna. Om fullmäktigeutses, innebär det att bestämmelserna om medlem i I 11 68 i StäUet skallgälla i fråga om fullmäktig. Innebörden av bestämmelsen är emellertidockså att föreningsbanksmedlemmarna i den utsträckning stämmans befogenhetöverlämnats åt fullmäktige förlorar sin rätt enligt nyssnämndaparagrafer. Skall fullmäktige helt utöva stämmans befogenheter, vilket tordevara det vanliga, får sålunda den rätt som tillkommer medlemmarna enligt 1-1188 utövas endast av fullmäktige. Från denna princip har emellertid gjortsundantag i femte stycket. Regeln i fiärdestycket om underrättelse tiU medlem i vissa faU sammanhänger med atl den i 15 8 tredje stycketbestämda utträdesfristen börjar löpa förstdå medlemmen underrättas om beslut som fattats av fullmäktige. Stadgarna skallinnehålla föreskrifter om hur sådan underrättelse skail ske. Som tidigare nämntsinnebär del representativa systemet inte att föreningsbanksmedlemmarnahelt avskärs från sin rätt enligt 1-11 66- Enligt femte stycket avförevarande paragraf behåller sålunda medlemmarna sin rätt att få ärendenbehandlade vid fuUmäktiges sammanträde. Medlem har vidare rätt att få ta del avoch rekvirera årsredovisning m.m. inför fullmäktiges sammanträde samt att ta del avprotokoll från sådant sammanträde. Dessa regler skall ses mot bakgrund av attföreningsbanksmedlem har rätt att föra talan mot beslut av fuUmäktige enligt 18 8.Något hinder mot att genom bestämmelser i stadgarna ge medlemmarnaytteriigare rättigheter, t. ex närvarorält vid fuUmäktigsammanträde och rätt tiUupplysningar enligt II 5 föreligger inte. 13 § Föreningsbanksstämmans beslut ulgörs av den meningsom har fått mer än hälflen av de avgivna röslema eller, vid lika röstetal, denmening som ordförandenbiträder. Vid val anses den vald som fått de flesta rösterna. Vid lika röstetalavgörs valet genom lottning, om inte annal beslutas av slämman innan valetförrättas. Försia stycket gäller inte, om annatföljer av denna lag, bankrördsda gen (1986:000) eller stadgarna. Beträffandebeslut som avses i 14 och 15 86 kan dock i stadgarna endast föreskrivas villkor som går längre än som 76 angesi dessa paragrafer. Paragrafenmotsvarar i viss mån 56 8 försia slyckel 4 saml 67 6 fjärde Prop. 1986/87:12 stycket FL och överensstämmer med 7 kap. 13 8 NFL och 8 kap. 12 8 . Deninnehåller beslämmelser som anger vad som fordras i rösthänseende för att ettgiltigt stämmobeslut skall föreligga. \ första stycketföreskrivs att föreningsbanksstämmans beslul ulgörs av den mening som har fållmer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening ordföranden biträder. Dettainnebär att det i andra frågor än sådana somrör val, krävs röstmajoritet för giltiga beslul. I fall där fler än tvåförslag har väckts, kan det således bli nödvändigt att ställa voteringsproposiflon med kontraproposition, så att vid denslutliga omröstningen endast två förslag står mot varandra. En ordförande sominte är röstberättigad i egenskap av medlem, ställföreträdare eller ombud fårgivetvis inte delta i själva omröstningen. Om lika röstetal förekommer i denna, avgör han däremot hurbeslutet skall falla. En ordförande som är röstberättigad kan å andra sidansjälvfallet delta också i omröstningen. Den ordningen bör därvid iakttas althan röstar, öppet eller slutet, såsom medlemtillsammans med övriga medlemmar.Om lika röstetal föreligger när rösträkningen är avslutad måste han naturligenöppet förklara vUken mening han i egenskap av ordförande biträder, ävennär omröstningen varit sluten. I stycketföreskrivs vidare alt vid val den anses vald som fått de flesla rösterna. Vidlika röstetal avgörs valet genom lottning. Detta innebär att man vid val inteskall arbeta med systemet med voteringsproposiflon och kontraproposition. Omvalet står mellan flera än två, kan därför en av dem få de flestarösterna och därvid bli vald även om han inte får så många som mer än hälften avsamtliga avgivna röster. Även enligt gällande rätt är ett val med sådanmajoritet giltigt, om inte något annat föreskrivs i stadgarna. En nyhet är slutligen bestämmelsen attföreningsbanksstämman innan valet påbörjas kan besluta hur man skall förfaravid lika rösletal. Enligt andrastycket är bestämmelserna i första stycket dispositiva. I föreningsbankernasnormalstadgar förekommer emellertid inle några från huvudregeln avvikandeföreskrifter. I 14 och 15 88 ställs emellertid för giltighet av vissa stämmobeslut krav påslörre röstmajoritet än mer än hälften av deavgivna rösterna. I sådana fall kan enligt andra slycket andra meningen stadgarna inte minska men däremot skärpakraven genom att fordra ännu störreröstmajoritet eller ställa upp andra villkor. Det förekommer exempelvis i de lokala föreningsbankernasnormalstadgar att ändring av stadgamainte får ske om inte ändringen godkänts av såväl den centrala föreningsbankensom SFF. I andra fall än de som avses i 14 och 15 86 kan sladgarna innehålla beslämmelser som ökar ellerminskar kraven på röstmajoritet. 14 § Beslut att ändra stadgarna fattas avföreningsbanksstämman. Beslulel är giltigt om samtliga röstberättigade har förenatsig om det. Beslutet är även gUtigt, om det har fattals på två på varandraföljande föreningsbanks-stämmor och på den senare stämman biträtts av minsl tvåtredjedelar av de röstandeeller den större majoritet som krävs enligl 15 6. Paragrafenmotsvarar 67 8 första stycket FL. Den överensstämmer med Prop. 1986/87: 12 gällande rätt och med 7 kap. 14 6 första stycketNFL. Paragrafen motsvarar 8 kap. 13 8 första stycket . Jämfört med reglernaom ändring av aktiebolags bolagsordning så som dessa var utformade i 1944 årsaktiebolagslag är de nu gällande reglerna i FL relativt enkla. I samband medtUlkomsten av aktiebolagslag förenklades emellerlid reglerna ombolagsordningsändringar högst avsevärt. Den nya lagen föreskriver kvalificerad majoritetsom förutsättning för stadgeändringar bara i vissa särskilt angivna fall. Somskäl för dessa långtgående förändringar åberopades att bolagen måste gesmöjlighet att möta kraven på snabbare anpassning efter förändrade villkor.Motsvarande förenklingar föreslås införda i bankaktiebolagslagen. För deekonomiskaföreningarnas del är behovel av förenkling av reglerna om stadgeändring något mindreframlrädande. De nuvarande reglerna är förhållandevis enkla samlidigt somanknytningen mellan en förening och dess medlemmar ofta är av starktpersonlig karaktär. Det är angeläget att ändringar av stadgarna grundligtövervägs och diskuteras av medlemmama. Mot den bakgrunden har reglerna i FL ihuvudsak oförändrade lyfts över till föreningsbankslagen. Inledningsvisföreskrivs att beslut om ändring av sladgarna fattas av föreningsbanksstämman.För att stämman skall kunna fatta ett giltigt beslut om stadgeändring krävsemellertid därutöver antingen att samtliga röslberättigade förenat sig ombeslutet eller att beslulel har fattats av två på varandra följande stämmor och påden senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Detta är emellertidendast en huvudregel. För vissa ändringsbeslut krävs enligt 15 8 störremajoritet. Av 13 6 andra stycket följer också att längre gående krav kan ställasupp i stadgarna. Det bör strykasunder att det är antalet röstande och alltså inte antalet röster som äravgörande. Skillnad mellan dessa lal uppkommer emellertid endast om stadgarnainnehåller bestämmelser om graderad rösträtt. Beträffande uttrycket "de röstande" bör framhållasatl den som avstår från atl rösta eller somvid sluten omröstning lämnar blank röstsedel inte kan anses tillhöra deröstande. 15 § Ett beslut om sådan ändring av stadgarna sominnebär att en medlems förpliktelse att erlägga insatser tillföreningsbanken ökas eller att hans rätt till överskottsutdelning inskränks är giltigt, ombeslutet på den senare stämman enligt 14 8 biträtts av minst tre Qärdedelar avde röstande. Ett beslut om sådanändring av stadgarna som innebär att en medlems rätt till behållnatillgångar vid dess upplösning inskränks ärgiltigt, om beslutet på den senare stämman enligt 14 § biträtts av samtliga röstande. Detsamma gäller, om ändringeninnebär en inskränkning i en medlemsrätt att återfå insats enligt 4 kap. 1 eller 3 8 eller innebär att en medlems utträde ur försvårasoch ändringen skall gälla även demsom var medlemmar i när frågan avgjordes. Ett beslut omändring av sladgarna i de hänseenden som avses i första ochandra styckena får inle tillämpas mot en medlem som inte har sam tyckt tilländringen och som säger upp sig till utträde ur inom en månad från del all slutligt beslut fattades eller, om beslutet 78 fattadesav fullmäklige, från det medlemmen underrättades om beslutet. I Prop.1986/87: 12 ettsådanl fall får medlemmen, oavsett vad stadgarna föreskriver, utträda urföreningsbanken vid den utgång av ett räkenskapsår som infaller näst efteren månad efter uppsägningen. Vid utträdet har medlemmen den rätl som enligt 4 kap. 1 6 försia och andra styckenatillkommer en avgående Paragrafen, som motsvarar 67 6 andra och tredjeslyckena och 68 6 andra Stycket FL, uppställer längre gående villkor förgiltighet av beslut om att ändra sladgarna i vissa särskilt angivna fall. I paragrafensIredje stycke finns beslämmelser om medlems rätt till utträde urföreningsbanken efler sådana stadgeändringar. Förslaget överensstämmer medgällande rätl och med 7 kap. 15 8 NFL. Av 14 8 följer attgiltigt beslul om ändring av stadgar alltid kan fattas, omsamtliga röstberättigade förenar sig om det. Uppnås inte enighet bland samtligaröstberättigade, måste beslutet fattas på två på varandra följande stämmor ochpå den senare stämman biträdas av en majoritet bestående av minst tvåtredjedelar av de röstande. Enhgt första stycket i denna paragraf krävs attbeslut om sådan ändring av stadgarna, som innebär att medlemmarnas fömliktdseatt erlägga insatser till ökas eller medlems rätt till överskottsuldelning inskränks, vid densenare stämman måste biträdas av minst tre fjärdedelar av de röstande för attkunna bli giltigt. Med ökning av insatser bör jämställasskyldighet att betala in insatserna än somursprungligen varit avsett. Beslut om sådan ändringav stadgama, som innebär atl medlems räll till behållnalillgångar vid dess upplösning inskränks, kräver enligt andra slycket biträdeav samtliga röstande vid den senare stämman. Samma sak gäller i fråga omändring som innebär inskränkning i medlems räll att få tillbaka sina insatsereller innebär all medlems utträde ur försvåras. I dessa bådasenare fall finns dock den ytterligare bestämmelsen atl krav på enighet vid densenare stämman föreligger bara om ändringen skall tillämpas också mol dem somär medlemmar när beslutet fattas. Motsällningsvis följer för de båda senarefallen att vanliga regler om stadgeändring kan tillämpas om ändringen skallgälla bara nytillkommande medlemmar. Paragrafens tredje styckeinnehåller beslämmelser om medlems räll att utträda ur , omstadgarna utan hans samtycke ändrats i de hänseenden som avses i första ochandra styckena. En medlem som är närvarande på stämman - personligen, genomställföreträdare eller genom ombud - men lägger ner sin röst anses inte hasamtyckt utan har utträdesrätt. Om stadgeändringen beslutats av fullmäklige,har samtliga medlemmar denna utträdesrätl utom de fullmäkflge som själva fåranses ha samtyckt till densamma. 16 8 Ett beslut om ändring av stadgarna skallgenast anmälas för registrering sedan ändringen har stadfästs. Beslutet fårinle verkställas förrän registrering har skett. Beslut som innebär nedsättning avmedlemsinsatsernas belopp eller Prop. 1986/87: 12 annan lindring avmedlemmarnas insatsskyldighet enligt stadgarna får inte verkställas förrän ettår efter registreringen. Paragrafen motsvarar 68 6 första och tredje styckena FLoch 8 kap. 13 6 andra stycket saml överensstämmer med 7 kap. 14 8 Iredje och Qärde styckena NFL. Ett beslut om ändring av enföreningsbanks stadgar kräver för giltighet enligt 2 kap. 2 8 stadfästelse avregeringen eller av bankinspektionen. I försia stycket föreskrivs altändringsbeslutet genast efter det att stadfästelse meddelats skall anmälas förregisirering. Om registreringvägras förfaller rättsverkningarna av ändringsbeslutet.Stadgeändringen får inte heller verkställas förrän registrering harskett. I andra stycketuppställs en regel som avser att bereda insättare och andra borgenärer ett visstskydd mot att egna kapital hastigt minskar. Redanstadfäslelseprövningen utgör en garantiför att en föreningsbank inte genom en stadgeändring försämrar sin kapitalbas ien oacceptabel utsträckning. 1 detta stycke föreskrivs emellertid somen förstärkning av borgenärsskyddet att vissa beslut om stadgeändring inte får verkställas förrän efterregistreringen av stadgeändringen. Bestämmelsen överensstämmer medgällande rätt. 17 8Föreningsbanksstämman får inte fatta beslut som är ägnade alt ge otillbörlig fördel ål en medlem eller någonannan lUl nackdel för förenings banken eller annan medlem. Paragrafenmotsvarar 20 6 andra stycket FL och överensstämmer med 7 kap. 16 5 NFL och 8 kap. 15 8 . Den innehålleren generalklausul som riktar sig till föreningsbanksstämman. Stämman fårsålunda inte fatta beslut som är ägnade att ge otillbörliga fördelar åt vissamedlemmar eller andra tiU nackdel förföreningsbanken eller andra medlemmar. En i huvudsak likalydande generalklausul finns i 6 kap. 158 första stycket, vilken paragraf riktar sig flll styrelsen. Den närmareinnebörden av klausulen har redovisats i anslutning till den paragrafen. 18 §Om elt beslut av föreningsbanksstämman inte har kommit till i behörig ordning eller i övrigt strider mol denna lag, bankrörelselagen (1986:000) eller stadgarna, kan talan motföreningsbanken om att beslutet skall upphävas eller ändras föras av medlem, innehavare av förlagsande lar, styrelsen eller styrelseledamot. Talanskall väckas för beslutet. . Väcks inte talan inomdenna tid, är rätten till talanförlorad. Talan får väckas senare än vad som sägs i andra stycket när 1. beslutet är sådant att del intelagligen kan fattas ens med alla medlemmarssamlycke,