prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — har senare med anledning avförslagen i propositionen om induslriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr. 379) preciserat utredningsverksamhetens innehåll ochomfaUning. Jag föreslår att de rikfiinjer som därvid fastställde äveni fortsättningen i huvudsak bör ligga fast. Sedan senasl fattade beslul omutredningsverksamhetens framtida inrikining har dock vissa förändringar inomverkel och i verkets omgivning inträffat som föranleder behov av en ytteriigareprecisering av verkets utredningsverksamhet. Jag kommer därför atl beröra attandra verk och myndigheter vid sidan av statens industriverk i stor omfallningbedriver en näringspolitisk utredningsverksamhet, atl verkel internt utökatresurserna för utredningar även på de avdelningar som arbetar med finansiellaslöd och småförelagsfrågor saml att erfarenheler nu kan dras från det samarbetesom regeringen och verkel haft i samband med all den åriiga ulredningsplanenupprättas. En omfattande utredningsverksamhet bedrivs inom etlflertal myndigheter och organisationer inom industridepartementetsansvarsområde. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) bedriver i huvudsaktvå typer av ulredningsverksamhel. Dels genomförs uiredningar av merövergripande karaklär, varav ca hälften är ulvärderingar av STU:s egnainsalser. Dels görs i anknylning lill STUs program tekniska utredningar,marknadsbeskrivningar och rapporter som beskriver teknisk utveckling i olikaländer. Expertgruppen för forskning och regional utveckling (ERU)har som huvuduppgifl att intiera och samordna forskningen på regionalpolilikensområde. Härutöver genomförs ett antal uppdrag som gäller olika regionersvillkor och utvecklingsbefingelser. Sliftelsens teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet (STATT) har till uppgift all följa den inlernationellateknikutvecklingen och att medverka till ett ökal kontaklutbyte på området. 1vissa fall har rapporteringen utvidgals lill atl innefatta även den nationellainduslripoliliska deballen och den ekonomiska utvecklingen i vissa länder. () syfte är att främjaingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa,analysera och Den samlade näringspolitiska utredningsverksamheten informeraom den tekniska utvecklingen samt all via bl.a. seminarier skapa kontakter ochinitiera samverkan. var verksamhelen mer inrikiad på teknikfrågor. spänner över ett vidare fäll. där exempelvis utbildnings- ochdesignfrågor ingår. Utredningsverksamheteninom det näringspolitiska områdel är således av slor omfattning. De resursersom satsas på utredningar och analyser har ökat. Jag vill för riksdagensinformation nämna att jag har för avsikt att låla göra en översyn av densamlade näringspolitiska utredningsverksamhetens omfattning och inriktning föratl föreslå eventuella ålgärder för en ytteriigare samordning och effektivisering. Detförhållande alt flera verk och myndigheler gör uiredningar på delnäringspolitiska området ändrar inte min bedömning att SIND även ifortsättningen skall ha elt huvudansvar för utredningsverksamheten inom detnäringspolitiska områdel. Verkelhar på ett förtjänstfullt sätt bidragit medkunskap om samhällsförändringar av avgörande belydelse. 1 en serie rapporterhar verket kartlagt förändringarna i invesleringsmönster (t. ex. SIND 1983: 5Invesleringar i företag) och därigenom bidragil lill en debatt om bl. a. dennuvarande statistiska bilden av investeringsnivån i samhället. Verket ger ocksålöpande information om lönsamhets- och produktivitetsutvecklingen inom helaindustrin och inom olika regioner (t.ex. SIND-DATA). De stora företagensutveckling följs med avseende på bl.a. invesleringar, nyetablering,sysselsättning m.m. Verket har vidare i ett antal rapporter beskrivitutvecklingen bland de mindre och medelstora företagen (t. ex. SIND 1986: 2Riskkapitalet och de små företagen - en studie av venture capilal-marknaden). SINDhar dessutom kartlagt vissa regionala och ortsspecifika förhållanden. I enserie utredningar har den kommunala näringspolitiken behandlals (SIND 1984:8Kommunal näringspolitik - omfattning och erfarenheler. Dessautredningar har tjänat som etl underlag i bl.a. stat-kommunberedningens arbeleoch som en allmän bakgrund till debatten om kommunernas roll inäringspolitiken. Verkel har också gjort utvärderingar av effeklerna av de s.k. krisorlsgrupperna (SIND 1983: 7). Tillsammansmed allmänna struklurbeskrivningar och karlläggningar av regionalaförändringsförlopp ger dessa sludier en grund till förståelsen för deomvandlingsbehov som alllid finns i en öppen ekonomi. Verkelhar också enligt min mening en mer direkt uppgifl att bistå regeringen medunderlag i olika näringspolitiska frågor. Jag vill erinra om att industriverketpå regeringens uppdrag kartlagt omfaltningen och orsakerna lill det ökadeantalet konkurser (SIND 1985:7 ). Bakgrunden till ulredningenvar att statistiska cenlralbyrån i sina ålerkommande undersökningar redovisadeen hög och tilltagande konkursfrekvens. Det är angeläget alt verket harresurser som snabbt kan sättas in för att belysa akluella frågeslällningar.Verket har på liknande sätt snabbt lagit fram uppgifter om omfattningen ochorsakerna lill förvärven av småförelag (SIND: Uppköp av familjeföretag) och omsmåföretagens upplevelser av byråkrati och krångel m.m. (SIND 1986:4Krångel-Sverige - Myt eller sanning?). Jag viU framhålla atl verket härvidaklivt bidragit lill all skapa ett underlag till näringspolitiskaställningslagande i olika frågor. Verkethar ett ansvar för atl förmedla informalion om det näringspolilis- Prop.1986/87:74 ka stödsystemet. Jag har tidigare låtit uireda attityder ochkunskaper om statlig finansiering och service inom näringspolitiken. Jag kanmed tillfredsslällelse konslalera all ailityderna till slöden ehUgiulredningen är positiva, i synnerhet till de teknikpolitiska stöden. Vidundersökningen framkom dock resultat som visade att kunskaperna om slödformernainle var hell tillfredsställande, framför alll bland de minsta förelagen.Industriverket har tagit del av resultaten och sprider i ökad omfattninginformation om stöden (bl. a. stödhandboken). Industriverkethar också återkommande bidragit med underiag lill industridepartementetsårliga översiki över industrin och industripoUtiken. Slutligenkan nämnas att utredningsverksamheten också bör användas för all ge underlaglill verkets egna operativa insalser inom områdena regional utveckling,induslriell omvandling och småföretagsutveckling. Jaghar nämnt de områden och de uiredningar som industriverket arbetat med.Enligt min mening har verksamhelen i allt väsentligl svarat mot de mål somfastslälldes i och med att beslutade i enlighel med förslagen i dens.k. induslriverkspropositionen (prop. 1982/83:113 NU 39, rskr. 376) och i dens. k. förnyelsepropositionen (prop. 1983/84: 135 NU 42, rskr. Sedan dessamål fastställdes har verkets utredningsverksamhet inom resp. program stärkls.Detta är i slort i enlighet med intentionerna i nämnda propositioner.Effektiviteten i utredningsverksamheten torde dock yllerligare kunna ökas. Jaghar därför med tillfredställelse erfarit atl verket inlett en inlernöversyn i syfle alt ytteriigare samordna och effeklivisera de internautredningsverksamheterna. Jag utgår ifrån atl denna översyn leder till altfördelarna med etl särskilt utredningsprogram och tre separata mindreutredningsresurser inom de operativa programmen tas till vara somdubbelarbete undviks. Jag har också erfarit att verket i samband med sittförslag till utredningsplan senasl avser alt inkomma med enredogörelse av översynen. Inriktningenoch innehållet inom huvudområdena har preciserats i en av regeringenfastställd utredningsplan. Planen ulformas efter förslag från verket. Enligtmin mening har della samspel med verket fungerat på etl konstruktivt sätl. Vidutarbetandet av utredningsplanen har olika centrala frågeslällningarbehandlats och den slulliga planen har alltid kunnat fastställas i samförståndmed verket, vilket enligl min bedömning i del närmasle är en föruisättning förett effektivt erfarenhetsutbyte mellan verket och regeringen. Jag anser därförall den nuvarande ordningen bör bibehållas. Beiräffandehöjningen av anslaget till utredningsverksamheten delar jag inle verkeisbedömning. Jag föreslår etl oförändrai belopp, dvs. kr., /88, men därefter en höjning med sammanlagi 1 milj. kr. förbudgetåren 1988/89 och 1989/90 (avsnitt 17). Jag har bedömt möjligheterna attföra över resurser från andra enheler som goda för att därigenom täckaeventuellt ytterligare ökade medelsbehov. Verket bör även ha möjlighet att iökad utsträckning samfinansiera utredningsprojekt 14 Riksdugen 1986/87. med andra sektorsorgan ochmed olika organisaiioner liksom att även öka andelen uppdragsfinansieradeprojekt. Deberäknade kostnaderna för utredningsprogrammet under /88 framgårav följande tablå (I OOO-lal kr. Andel avförvallningskoslnaderna Särskilda utredningar m. m. 14.3 Samrådsverksamheten vid industridepartementet Min bedömning:Målet för verksamheten i de till industrideparlementel knutna råden ochdelegationerna är att bidra till en bred förslåelse och enighet mellan företrädareför samhället, näringslivel och lönlagarnas organisationer om behovel avsamverkan för alt främja produktionen i näringslivet. Regeringen fäster stortavseende vid verksamhelen inom råden och delegationerna. Inriktningen ochomfattningen av verksamheten är ständigt föremål för omprövning. Regeringenhar fidigare i budgetpropositionen (prop. 1986/87: 100 bil. 14) föreslagitriksdagen att anvisa medel för bl.a. råds- och delegalionsverk-samheten. Förriksdagens informalion vill jag nämna att industridepartementets råd ochdelegationer bidrar med värdefulla impulser till arbelel inominduslrideparlementel och till beslulsprocessen i i frågor avslor betydelse för näringslivets villkor. Detla har varit fallet beträffandeexempelvis mikroelektronikprogrammet och dess fortsättning i etl nationelltinformationsleknologiprogram, regeringens insalser för att komma till rätta medbristen på teknisk personal, arbetet med infrastrukturella frågor inomnäringspolitiken, insatserna för att främja utvecklingen i små och medelsloraföretag, beskattningen av utländska forskare och specialister, uppmärksammandetav kvalitetsfrågornas belydelse, tekopolitikens inrikining ochteknikutvecklingens roll inom regionalpolitiken. Jagfäster således stort avseende vid den möjlighet till överläggningar somdelegationerna och råden erbjuder. Detövergripande målet för verksamheten är att bidra till en bred förståelse ochenighet mellan förelrädare för samhället, näringslivet och löntagarnasorganisaiioner om behovet av samverkan för atl främja produktionen inäringslivel och därigenom bygga upp det välstånd som finns att fördela.Verksamheten bygger på en avgörande förutsättning för den industripolitik somförts , nämligen strävan att skapa öppenhet och samverkan mellansamhället, företagen och de anställda. Följandedelegalioner och råd är knutna fill departementet. Rådet är ett samrådsorgan med ledamöter från regering, näringsliv,cenlral förvaltning och fackliga organisationer för diskussion om övergripandeoch principiella frågor av långsiktig näringspolitisk belydelse. InduslrieUa och lekniskarådet. Rådet används för samråd mellan utbild- Prop. 1986/87: 74 nings-,forsknings- och industriintressen rörande frågor om industrins lekniskaförnyelse. Rådet är regeringens samrådsorgan för regionalpolitiska frågor. I rådetfinns olika representanter för regionala intressen, företrädare för regionalforskning, representanter från de fem riksdagspartierna m.fl. Småföretagsdelegationen.Delegationen är regeringens organ för överläggningar med organisafioner somförelräder små och medelstora företag, fackliga organisationer, berördamyndigheter och forskare rörande inriktningen av slalliga åtgärer som berör desmå och medelstora förelagen. Rådet är regeringens samrådsorgan med företrädare för kooperativverksamhel med huvudsaklig uppgifl alt i samverkan med kooperationen stimulerautvecklingen av såväl befintlig som ny kooperation. Rådetför handels- och distributionsfrågor. Rådets uppgift är att följa utvecklingeninom inrikeshandel och distribution, att diskutera åtgärder inom området ochatt allmänt förbättra kontakterna mellan handelsföretagen och regeringen. Uiövernyss nämnda råd och delegationer finns dessutom etl antal branschråd, som t.ex.bilbranschrådet, lekobranschrådel, läkemedelin-duslrirådet och flygtekniskarådel. 15 Upprättade lagförslag Prop-1986/87:74 Ienlighet med del anförda (avsnitten 9.3.8 och 11.4) har inom induslrideparlementelupprättats förslag till: 1. lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m.m., 2. lag om ändring i lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m., 3. lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmaleriel, m.m., 4. lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Förslagetunder 2 har upprättats i samråd med chefen för juslitiedepartementel,förslaget under 3 i samråd med statsrådet och förslaget under 4 i samrådmed chefen för . Förslagetunder 4 är av så enkel beskaffenhet att det lorde vara obehövligt all höralagrådel. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen delsall anla förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m., 2. lag om ändring i lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m., 3. lag om ändring av lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m., 4. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 5. de rikfiinjer somjag harförordat för industriell utveckling inom etl informationsleknologiskt program(avsnitt 10.2.1), 6. att systemet medforskningsbidrag fill teknikbaseräde småföretag avskaffas (avsniu 10.3.5), 7. att reservationsanslagetForskningsbidrag till teknikbaseräde småföretag under tolfte huvudtiteln skallupphöra fr.o.m. /88 (avsniu 10.3.5), 8. de ändrade riktlinjer och detminskade kapitalbehovet för stöd industrieUt utvecklingsarbete genomSliftelsen Fonden för industriellt utvecklingsarbete somjag har förordat(avsnitt 10.3.2), 9. att i enlighet med vad jag harförordat stödformen industrigaranlilån avskaffas (avsnitt 11.4), 10. altreservationsanslaget Bidrag lill Sfiftelsen Insfitutet för Företagsutveckling under tolfte huvudtiteln skall upphöra fr. o. m. /88 (avsnitt 11.7). Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle atl ta del av vad jaghar anfört om 11. svenska företags investeringari utlandet (avsnitt 9.2), 12. grunderna för alt beviljatillstånd till utländska förvärv av svenska företag (avsnitt 9.3.3), 13. ändrade ekonomiska befogenheterför affärsverket FFV (avsnitt 12.5), 14. näringspolifiken i övrigl. 17 Anslagsfrågor för /88 Prop. Iårets budgelproposition (prop. 1986/87:100 bil. 14) har regeringen föreslagitatt, i avvakian på särskild proposiiion, för /88 beräkna tillStålens industriverk: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , tillSlatens industriverk: Utredningsverksamhet elt reservationsanslag av 4500000kr., lillBidrag till för företagsutveckling ett reservafionsanslagav , till Branschfrämjande ålgärder elt reservationsanslag av , tUlSmåföretagsutveckling ett reservationsanslag av , fillTäckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. etl förslagsanslag av50000000 kr., tillEuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete ett reservafionsanslag av , tillIndustriell utveckling inom mikroelektroniken ell reservalionsanslag av . Jag vill nu ta upp dessa och vissa andra anslagsfrågor. Industri m. m. är cenlral förvaltningsmyndighet för ärendensom rör industri och hantverk samt för det regionalpoliliska stödel lillnäringslivet. kan även la upp frågor som inte direkt hänför sigtiil nämnda näringar, men ändå är av betydelse för dessa från induslri- ochregionalpolilisk synpunkt. Industriverketutövar statens huvudmannaansvar för den regionala utvecklingsfonden i varielän och svarar för service till fonderna i frågor med anknytning till statensnäringspolkik. Huvuduppgiflernaför industriverket är dels alt främja industrins omvandling och tillväxt genomutredningsverksamhet, industripolitiskt stöd och företagsutvecklande insatser,dels att bidra fill en balanserad regional utveckling genom regionalpolitisktfinansiellt företagsstöd och särskilda insatser i anslutning härtill. Industriverkethandlägger dessutom vissa ärenden om investeringsfonder m. m. Vidareskall verket svara för medelsförvaltning och personaladministration samt lämnadel biträde i övrigt som behövs för verksamheten vid nämnden förhemslöjdsfrågor och sprängämnesinspektionen. Verkelfår utföra uppdrag för annan. För uppdrag åt annan än regeringen 214 skallersättning tas ut. Närärenden som gäller statligt stöd till enskilda företag avgörs, skall Prop.1986/87:74 industriverket beakta inlernationella förpliktelser. Industriverketleds av en slyrelse. Chef för indusiriverkel är generaldirektören. Inom verketfinns fem enheter: en för utredningsverksamhet, en för industriell omvandlingoch tillväxt, en för regional utveckling och finansiellt stöd, en försmåförelagsutveckling och en för administration. Inom verket finns också ettinformationssekretariat. En regionalpolitisk nämnd och en nämnd förfartygsfinansiering är knutna lill verket. Verksamhetenvid industriverket är indelad i huvudprogrammen Utredningsverksamhet,Industriell omvandling och tillväxt. Regional utveckling ochSmåföretagsutveckling. /88 behandlar jag i detla sammanhang följande anslag förverksamheten vid industriverket: - B I. : Förvaltningskostnader - B 2. - B 4. Åtgärder för alt främjaindustridesign - B 11. - B 12. - B 13. Täckande av förluster vidviss garantigivning, m. m. - B 14. Föranslagen B 2. : Utredningsverksamhet, B 4. Åtgärder för attfrämja industridesign. Branschfrämjande åtgärder och B 12.Småförelagsutveckling lägger jag fram förslag om medelsramar för budgetåren1988/89 och 1989/90. Genom ramar för vissa anslag kan industriverket göra enbedömning i slort om den berörda verksamhetens omfattning . Detta bör underlätta verksamhetsplaneringen. Utöverde medelsförslag som tas upp i detta sammanhang har regeringen i 1987 årsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 14) lagt fram medelsförslag avseendeinduslripoliliska åtgärder för tekoindustrin och regionalpolitiska åtgärdersom berör induslriverkets verksamhet. 1985/86Utgift 51091726 1986/87Anslag 52000000 1987/88Förslag 52 998000 Anslagetfördelas fr. o. m. /85 på fyra program, nämligenUtredningsverksamhet, Industriell omvandling och tillväxt, Regional utvecklingsamt Småförelagsutveckling. I följande tabell anges för informationen uppskattning av hur förvaltningskostnaderna kan komma att fördelas mellan deolika programmen för budgeiårei 1987/88: Huvudprogram Förslag 1987/88 (IOOO-tal kr.) Industriell omvandling ochUllväxt 17489 Regional utveckling 15952 215 Anslagsberäkningenframgår av sammanställningen. 1986/87: 74 Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Medel som lillförs anslaget från anslaget E 4. Utbildning och rådgivning m. m. för atl spara energi' -350000 -350000 Anslaget upphör fr. o. m. /88. Regeringenbeslutade ijuni 1985 atl elt ADB-syslem för slödformer inom statensindustriverks ansvarsområde skulle införas. beräknar koslnademaför systemutformningen till . för /88. Driftstartenberäknas ske i böoan av . Medhänsyn lill de besparingar som uppkommer genom att ADB-systemet införs samtgenom ändring av administrativa mtiner bör ytteriigare besparingar undertreårsperioden /88-1989/90 inte åläggas verkel. Verket förordar i ställeten oförändrad anslagsnivå för /88 jämfört med /87. Förstatens industriverk bör medel beräknas med ulgångspunkl i en real minskning avutgifterna om . För nästa budgetår föreslår jag atl utgifternaminskas . Beträffandeutgifterna för ADB-systemet för stödformer inom industriverkets ansvarsområdeanser jag att de bör bekostas från anslaget C 2. m.(prop. 1986/87:100 bil. Under detta anslag anvisas medel för bl.a. vissadministration av regionalpoliliskl stöd. De regionalpoliliska stöden utgör denslörsta delen av de slödformer som kommer atl ingå i ADB-systemet. Jaghemställer all regeringen föreslår atltill Slatens industriverk: Förvaltningskostnader för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . B 2.Statens industriverk: Utredningsverksamhet Prop.1986/87:74 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frånanslaget betalas kostnader för experter och tillfällig personal, resor samtövriga kostnader som hänger samman med utredningsverksamheten inom statensindustriverks arbetsområde. a. enligt de rikllinjer som regeringen fastställer i en årligutredningsplan. Utredningsplanen, som ulformas efter förslag frånindustriverket, bör inle binda samtliga utredningsresurser inom verkel, utangöra det möjligt att vissa utredningsbehov som uppkommer kantillgodoses. Utredningsplanenför innevarande budgelår omfattar bl.a. en grupp projekl som syftar till attbygga upp och vidmakthålla baskunskapen om industriutvecklingen. Vidareomfattar utredningsplanen projekt som, via sludier av företagens beleende ochstrukturförändringar samt sektorslu-dier, behandlar olika aspekter avindustrins funktionssätt. Slutligen omfaltar utredningsplanen vissa projektsom framför alll berör effekter och erfarenheter av induslripolifiska åtgärder. Indusiriverkelskall till regeringen lämna underlag till en utredningsplan för budgetåret1987/88 . Industriverketföreslår en uppräkning av anslaget till 5,4 milj. kr. för /88,dvs. en ökning med 0,9 milj. kr. Anslagetbör föras upp med ett oförändrat belopp för budgeiårei 1987/88, dvs. bör gälla som en gemensam ram för budgetåren 1988/89 och 1989/90. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. medgeatl under budgetåren 1988/89 och 1989/90, uiöver under budgetårel 1987/88 ej disponerade medel, sammanlagt lOOOOOOO kr. får användas för utredningsverksamhet vid statens induslriverk, 2. fillStatens induslriverk: Utredningsverksamhet för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Åtgärder för att främja industridesign Prop. (förslag) 5000000 Istatsbudgeten för /85 anvisades till Åtgärder för att främjaindustridesign 15 milj. kr. att användas under budgetåren 1984/85-1986/87. Ienlighet med vad jag fidigare har anfört (avsnitt 11.9) bör detlareservafionsanslag på nytt föras upp på statsbudgeten för /88. ErfarenheternahittiUs ger inle anledning lill någon ändring av formerna för stöd till attfrämja industridesign. Enligt industriverket bör Design Center få etl fortsattbibehållet stöd. Även insatser för alt främja design i enskilda småföretag börfortsätta. hemsläller att 6 milj. kr. anslås för budgetåret1987/88. Medhänvisning till vad jag lidigare anfört om Design m. m. (avsnitt 11.9)beräknarjag medel för att främja industridesign med 5 milj. kr. för budgelåret1987/88. bör gälla som en gemensam ram för budgetåren 1988/89 och 1989/90. Jaghemsläller att regeringen föreslår att 1. medgeatt under budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ej disponerade medel, sammanlagt lOOOOOOO kr. får användas fill ålgärder för att främja industridesign, 2. tillÅtgärder för ait främja industridesign för /88 anvisa etl reservationsanslag av . 1985/86Utgift 19966498 Reservafion 31446350 1986/87Anslag 16638000 1987/88Förslag 17000000 Frånanslaget bekostas industriverkets verksamhet med branschfräm jande åtgärder för vissa branscher. Åtgärderna omfattar utbildningsinsat ser samt omställningsfrämjande och exporlfrämjande verksamhet enligt av statsmakterna tidsbegränsade program. Inom ramen för anslaget för branschfrämjande verksamhet bedrivs dels ell program för den träbearbe tande industrin, dels etl struktur- och ulvecklingsprogram för övriga indu strisektorer. Programmetför den träbearbetande industrin har förlängts till att omfat- Prop. 1986/87:74 ta budgetåren 1984/85-1986/87 (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr. /84 omfattas även sågverksindustrin av programmet (prop. 1982/83:IOO bil. 14, NU 34, rskr.