prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — För varje post som tas upp ibalansräkningen som anläggningsflllgång och där skepp eller maskiner,inventarier och dylikl eller byggnader ingår skall anges dels lillgångarnasanskaffningsvärde, dels del sammanlagda beloppet av de av- och nedskrivningarsom har företagits på anskaffningsvärdet inlill balansdagen. Om sådanalillgångar har uppskrivits, skall även anges kvarstående oavskrivet belopp avuppskrivningen. För fasligheter som äranläggningstillgångar skall anges de sammanlagda taxeringsvärdena fördelade påde fillgångar som tagils upp under särskilda posler i balansräkningen. Om det har förekommit sådanaförändringar i resultaträkningen eller balansräkningen beträffande posternasgmppering eller något annal som väsentligl påverkar jämförbarheten mellan åren,skall redogörelse lämnas för förändringarna. Om föreningen driverrörelsegrenar som är väsentligen oberoende av varandra, skall brultoresultatetav varje sådan rörelsegren redovisas särskilt. Deuppgifler och särskilda upplysningar som avses i försia stycket får tas in inoter, om tydliga hänvisningar görs vid de poster i redovisningshandlingarnatill vilka de hänför sig. (Jfr9 kap. 5 § i utredningens förslag.) Paragrafensom i sak överensstämmer med 42 § FL innehåller bestämmelser om skyldighel attlämna vissa tilläggsuppgifler och särskilda upplysningar i anslutning tillresultaträkningen och balansräkningen. Ipunkl 1 upptas föreskrifter om specifikation av föreningens innehav av akfier.Enligt 5 § första stycket gäller dessa föreskrifter även andelar i 181 andraföretag än aktiebolag. Detförekommer att särskilt slörre ekonomiska föreningar äger mindre Prop.1986/87:7 poster av akiier eller andelar i ekonomiska föreningar. I fråga omsådana posler saknar en offentlig specificering nämnvärt intresse. Det medges 9kap. därför alt sådana smärre innehav kan sammanföras i akliespecifikationen ien gemensam post, som kan kallas "Diverse aktier (och andelar)".Förutsättning härför är emellertid att varken aktiernas nominella värde ellerderas värde enligt balansräkningen uppgår till eller del lägre beloppsom motsvarar av den aktieägande föreningens egna kapital. Dessa gränseravser varje aktiepost för sig. Sammanlagda kan alltså de i klump redovisadeposterna väsenfligt överstiga de nämnda beloppen. Del sagda kan belysas medföljande exempel. Föreningen A har aktieposter i bolagen X, Yoch Z, bokförda till sina nominella värden , resp. 52 000kr. I gemensam posl får då upptagas (summan av X ochY) medan aktieposten i Z redovisas särskilt. Från 5 %-regeln bortses i dettaexempel. Undantagetfrån specifikaflonskravet gäller inte för aktier eller andelar i dotterföretag.Detta är i hnje med de allmänna krav som måste ställas på fullgod insyn ikoncernens uppbyggnad och förhållanden. Dispens kan dock meddelas från kravelpå specifikation av innehav av aktier eller andelar i dotterförelag och ävenandra innehav överskridande beloppsgränsen, om del är påkallal från allmän ochenskild synpunki. Bokföringsnämndenhar utfärdai en anvisning om specifikalionsbesläm-melserna (KFS 1978:9, BFN:9). Föreskrifteni punkt 2 innebär all förändringar i det egna kapitalel under räkenskapsåretskall specificeras. Detegna kapitalels poster kan ändras på många sätt, bl.a. genom vinstdispositioneller föriusttäckning, genom återbetalning av insalser, genom nedsätlning avinsatsernas belopp eller genom uppskrivning av anläggningstillgångar. För varjeposl som ändras skall anges slaget av ändring saml dennas belopp. Enlikalydande bestämmelse flnns i aktiebolagslagen (11 kap. 8 § försia stycket3). I likhei med vad som anförts i motiven lill den bestämmelsen (prop. 1975:103 s. 456) skall förevarande punkl förslås så att specifikalionskravel integäller den posl i huvudgmppen "kapital" som utgörs av nettovinsteller förlust för räkenskapsårel. Vad som upptas som sådan posl i enbalansräkning övergår ju efler balansdagen till all utgörabalanserad vinsl eller förlust. Den automatiska överföring som har skett ifråga om vinst eller förlust i den föregående balansräkningen behöver inleingå i specifikationen. Om den enda ändringen i övrigt av det egna kapitaletbestår i att en utdelning beslutats, kommer denna sålunda att redovisas som enförändring av beloppel balanserad vinst. Ipunkl 3 uppställs krav på uppgifter till ytteriigare belysning av materiellaanläggningstillgångars värde. Bestämmelseni punkt 4 avser upplysningar om taxeringsvärden. Enligtpunkt 5 föreligger upplysningsskyldighet i fråga om förändringar i resultat- eller balansräkningen som väsentligt påverkar jämförbarheten mellan åren. Om det beiräffande posters gruppering eller i andra hänseen den har förekommit sådana förändringar i resultat- eller balansräkningen 182 som väsentligt påverkarjämförbarheten mellan åren, skall sålunda enligt Prop. punklen redogörelse lämnasför förändringarna. Denna fråga har berörts vid 2 § första slyckel. Enligtpunkt 6 skall resultatet av varandra väsentligen oberoende rörelsegrenarredovisas särskilt. Del resullal som skall visas är brutloresultalel, dvs. iprincip omsättningen minskad med tillverknings- och försäljningskostnader.Inget hindrar en längre gående uppspaltning av resultatet, om det finnsförutsättningar för det. Av detta siyckeföljer att de uppgifter och särskilda upplysningar som avses i försia slyckelfår tas in i noter. Sker det, skall tydlig hänvisning göras vid den eller deposter i redovisningshandlingarna varfill uppgiflen hänför sig. Delta skerlämpligen genom atl i postens text eller vid dess belopp anges notens nummer,t.ex. "Nol 1". Ålerfinns noten på samma sida, är en enkelfolnolhänvisning uppenbarligen lillräcklig. Noterna blir sålunda en form avlillägg till resultat- och balansräkningarna. Dessa lillägg är nalurliglvisoavskiljbara, dvs. noterna och hänvisningarna lill dem får inle uteslutas iavskrifier eller vid iryckning av årsredovisningen. Förvaltningsberättelsenskall upprättas med iakttagande av god redovisningssed. Iförvaltningsberättelsen skall upplysningar lämnas i följande hänseenden: Sådanaförhållanden som inle skall redovisas i resultaträkningen eller i balansräkningen men som är viktiga för bedömningen av föreningens verksamhetsresultat och ställning. Sädana händelser av väsentlig belydelse för föreningensom har inträffat under räkenskapsåret eller efler dettas slul. Väsentliga förändringar imedlemsantalet. Summorna av insalsbelopp som skall återbetalasunder näsla räkenskapsår enligt bestämmelserna i 4 kap. 1 och 3 §§. Den rätt till utdelning som gjordaförlagsinsatser medför. Summan av de föriagsinsatsersom sagts upp och skall inlösas under de näst följande två räkenskapsåren. Medelantalet underräkenskapsårel anslällda personer såväl för företagel i dess helhel som förvarje arbelsslälle med mer än Qugo anställda. Vidare skall anges delsammanlagda beloppel av räkenskapsårets löner och ersättningar dels tillslyrelsen och verkslällande direklören dels till övriga anslällda. har anslällda i flera länder, skall löner och ersättningar angessärskilt för varje land jämle uppgifl om medelantalet anställda i respektiveland. Förvaltningsberättelsenskall innehålla förslag flll dispositioner beträffande föreningens vinst ellerföriust. som avses i 8 kap. 5 § första stycket skall flll förvaltningsberättelsenfogas en finansieringsanalys. I finansieringsanalysen skall redovisasföreningens finansiering och kapitalinvesteringar under räkenskapsårel. (Jfr 9 kap. 6 § iutredningens förslag.) Paragrafen som i sak överensstämmer med 43 § FL innehåller bestäm melser om förvaltningsberättelsen. Paragrafenöverensstämmer i hög grad med 11 kap. 9 § aktiebolagslagen som innehållerföreskrifter om förvallningsberällelse i aktiebolag. I fråga om aktiebolag harbokföringsnämnden utfärdat en anvisning om förvaltningsberättelsens innehåll(KFS 1983: 3, BFN: 19). Detlastycke innehåller den gmndläggande föreskriften att förvaltningsberättelsenskall upprättas med iakttagande av god redovisningssed. Alt god redovisningssedskall iakttas även i fråga om resultaträkningen och balansräkningen följer avhänvisningen i 1 § andra stycket lill bokföringslagen. Enligtpunkterna I och 2 skall upplysning lämnas om sådana för bedömningen av föreningensresultat och ställning viktiga förhållanden som inle skall redovisas iresultat- eller balansräkning och om sådana händelser av väsentlig betydelseför föreningen som har inträffat under räkenskapsåret eller därefler. Den nuangivna uppgiftsskyldigheten kan i regel inle modifieras genom åberopande avall del skulle skada föreningen. Alt det ändå finns etl visst utrymme för ensådan modifiering av uppgiftsskyldighelen framgår av förarbetena tillmolsvarande beslämmelser i aktiebolagslagen (se prop. 1975: 103 s. 768-769 och789). Vid granskningen av förslaget till aktiebolagslag uppehöll sig lagrådelutförligt vid frågan i vilken utsträckning uppgifter borde kunna utelämnas iförvaltningsberättelsen därför att del kunde lända förelaget till förfång altde offenfliggjordes. Vad lagrådet anförde i denna del lämnadedepartementschefen utan erinran. Uttalandena får betydelse också i förevarandesammanhang. Lagrådeterinrade först om all departementschefen i remissen lill lagrådel själv hadeuttalat atl framfldsinriklad informaflon skulle behöva begränsas till fall däroffenflighet inte skadade planläggningen. Vidare pekade lagrådet på atlreglerna om begränsningar i skyldigheten för styrelsen och verkställandedirektören atl lämna aklieägarna upplysningar indikerade atl det fannsupplysningar som inte behövde tas med i förvaltningsberättelsen. Enligtlagrådels mening borde emellertid ytteriigare avgränsningar göras. Sålundaborde redovisningsskyldigheten inte omfalta projekt som ännu befann sig på ett förberedandesladium. Delsamma gällde anbud som ännu inte letl till avtal. Det förhållandelatl förelagel förfogade över yrkeshemligheter ansåg lagrådel inle vara av denart alt det borde anmärkas. Avslutningsvis anförde lagrådel beträffande denföreslagna bestämmelsen (11 kap. 9 § ABL): "Manmåste emellertid vid tolkningen av 11 kap. 9 § göra ytteriigare undantag. Situationer kan tänkas uppstå - och förekommer säkerligen också i praktiken - då offentliggörandet av exempelvis ett avtal eller en beställning, som ett bolag gjort och som förvisso är en affärshändelse av 184 detslag som 11 kap. 9 § tar sikle på, skulle ha en förödande verkan på Prop.1986/87:7 bolagets rörelse. Den effekt, som med stor säkerhel vore all fömtse,kan exempelvis vara att bolaget skulle direkt föriora en betydande del av en 9kap. marknad eller utsättas för övermäktig konkurrens från utlandet med påtagligrisk för sådan förlust. En öppen redovisning i dessa och liknande fall skullevarken vara i myndigheternas, de anslälldas eller andra borgenärers elleraktieägarnas inlresse. Här måste - i viss parallellilet med brottsbalkensbestämmelse om handlande i nöd - den underförstådda regeln anses gälla attslyrelsen skall kunna underiåla redovisning om en sådan skulle vara uppenbart oförsvarligmed hänsyn till bolagets iniressen." Enligtpunkterna 3 och 4 skall viss informalion lämnas om förändringar imedlemsantalet och om medlemsinsatskapital som skall återbetalas. Informationenkan lämnas i en specificerande not lill förvaltningsberättelsen, om del bidrartill att öka läsbarheten och överskådligheten. Enligtpunkterna 5 och 6 skall uppgift lämnas om den rätt lill utdelning somförlagsinsatserna innebär och om de förlagsinsatser som skall återbetalasunder de nästföljande två räkenskapsåren. Detta innebär att utomstående kan fåvissa uppgifler om förlagsinsatserna redan i förvaltningsberättelsen utan attbehöva la del av den förleckning som föreskrivs i 5 kap. 6 §. Enligtpunkt 7 skall vissa uppgifler lämnas om medelantalet anslällda i föreningen ochför arbetsställe samt om löner och ersättningar. Bestämmelsen överensstämmer ihuvudsak med 11 kap. 9 § andra stycket akliebolagslagen. harutfärdat en anvisning om lillämpningen av sisinämnda lagrum (KFS 1982:10, BFN:17). Idetla stycke föreskrivs att förvaltningsberättelsen skall innehålla förslagflll dispositioner beträffande vinst eller förlust. Förslaget skall omfattabelopp som i balansräkningen redovisas som balanserad vinsl eller föriust ochnettovinst eller föriust för räkenskapsåret. Det som redovisas som fria fonderbehöver tas med bara om en minskning av en sådan fond föreslås. Härstadgas skyldighet för större ekonomiska föreningar, dvs. sådana som enligt 8kap. 5 § första stycket är skyldiga atl ha auktoriserad revisor, att utarbetafinansieringsanalys. Avsikten med enfinansieringsanalys är att den skall lämna upplysning om den fmansieringspoliflk och investeringspolitik som föreningen har fört. Av analysen bör därför framgå de olika finansieringskällorna och kapitalanvändningen saml hur rörelsekapitalels huvudsakliga beståndsde lar har förändrats. Finansieringsanalysen som redovisningsform är ganska ny och därför har ännu inle i alla avseenden någon helt klar praxis utveck lats beträffande analysens ulformning. Beiräffande finansieringsanalysens uppställning och innehåll kan emellertid hänvisas till FAR:s redovisnings- rekommendaflon om finansieringsanalyser. Den sisinämnda redovisnings rekommendationen avser visserligen aktiebolag men torde även kunna 185 Qäna som ledning föruppställning av en flnansieringsanalys i en ekono- Prop. 1986/87: 7 miskförening. Attfinansieringsanalys i vissa fall skall upprättas för koncerner framgår 9kap. av 11 § sjätte stycket. skall, utöver årsredovisning för moderföreningen, för varjeräkenskapsår avges en koncernredovisning beslående av koncernresullaträkningoch koncernbalansräkning. Redovisningen skall hänföra sig till balansdagen förmoderföreningen. Bestämmelsernai 3 § tillämpas även på koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse.Moderföreningen är dock utan särskilt föreläggande skyldig atl sända in nämndahandlingar lill . (Jfr9 kap. 7 § i utredningens förslag.) Paragrafensom överensslämmer med 43 a § försia och andra styckena FL innehållergrundläggande beslämmelser om koncernredovisningens omfallning m. m. Idelta siycke föreskrivs alt alla moderföreningar skall avge koncernredovisning,som skall beslå av koncernresullaträkning och koncernbalansräkning.Redovisningen skall hänföra sig till balansdagen för moderföreningen. Allaförelag inom samma koncern skall enligt 12 § bokföringslagen ha sammaräkenskapsår, om inle på grund av synnerliga skäl medgerannat. All koncernredovisning skall upprättas av alla moderföreningar innebäratl så skall göras också av sådana moderföreningar som själva är dotterföretagtill andra föreningar. Hänvisningeni detla stycke till 3 § innebär att koncemredovisningshandlingarna skallunderslällas revisorerna i en månad föreordinarie föreningsstämma saml atl koncernredovisningen ochkoncernrevisionsberättelsen skall offentliggöras. Som framgår av lagtextenskall dessa handlingar alltid sändas in lill . Handlingarna skallsändas in lill i del län där moderföreningen har sitt säte.Hänvisningen till 3 § innebär emellertid atl koncernredovisningen ochkoncernrevisionsberättelsen tillika skall hållas tillgängliga för medlemmarnai moderföreningen. Detär sålunda atl märka alt när det gäller en koncern skall koncernredo visnings- och koncernrevisionshandlingarna sändas till obe roende av koncernens storlek. Denna ordning har tillskapats eftersom förhållandena även i en någol mindre koncern kan vara av belydande inlresse från insynssynpunkt. Visserligen är en koncernredovisning en 186 sammanfallande redovisningsom för sin användbarhel bör kompletteras Prop. 1986/87:7 medårsredovisning för moderföretaget. Tillgången till koncernredovisningarnaunderlättar emellerlid insynen i koncernförhållanden för olika 9 kap.inlressenlkategorier. Uppgiflerna i en viss koncernredovisning kan således ge anledninglill alt begära atl en årsredovisning skall sändas in till länsstyrelsenenligt bestämmelserna i 3 §. Koncernresullaträkningenoch koncernbalansräkningen skall var för sig utgöra elt sammandrag avmoderföreningens och dotterföretagens resultaträkningar och balansräkningar.Sammandraget skall upprällas enligt god redovisningssed. Koncernresullaträkningenskall utvisa koncernens årsresultat efter avdrag för redovisad vinstutdelninginom koncernen och efler avdrag eller tillägg för ökning eller minskning avinlernvinsl under räkenskapsåret. Koncernbalansräkningen skall utvisa beloppelav frilt egel kapital eller ansamlad förlust i koncernen efter avdrag förinternvinster. Med inlernvinsl avses moderföreningens andel av vinst somuppkommit genom alt en flllgång har överlåtits inom koncernen, i den mån intetillgången därefter överlåtits lill köpare ulanför koncernen eller tillgångenförbrakats eller dess värde satts ned hos det företag inom koncernen som harförvärvat tillgången. Omdet med hänsyn lill koncernens sammansällning eller andra särskilda skäl ärförenal med synnerliga svårigheler alt vid koncernredovisningen i vissthänseende tillämpa första eller andra slycket, får de undantag göras somförhållandena kräver. För sådana undantag skall lämnas en moliverad redogörelsei moderföreningens förvaltningsberättelse. Iförvaltningsberättelsen för en moderförening skall vidare i tillämpliga delarlämnas sådana upplysningar om koncernen som avses i 9 § andra stycket 1, 2 och7. Redogörelse skall lämnas för vilka metoder och värderingsprinciper som haranvänts vid upprätiandei av koncernredovisningen. Vidare skall uppges delbelopp som av det fria egna kapitalet i koncernen enligt årsredovisningarna förföretag inom denna skall föras över lill bundet eget kapital. Elldotterföretag skall i förvaltningsberättelsen eller, om förelagel inte ärskyldigt atl upprätta förvaltningsberättelse, i en bilaga lill sin balansräkningange namnel på moderföreningen och i förekommande fall dennas moderförening. skall vidare ange hur stor del av årels inköp ochförsäljningar som avser annal förelag inom samma koncern. Uppgiflerom koncernens lagerreserv skall tas in i koncernredovisningen, om koncernen ärav sådan slorlek som avses i 8 kap. 5 § Iredje slyckel. 1 sådana fall skalllill koncernredovisningen fogas en flnansieringsanalys för koncernen. (Jfr9 kap. 8 § i ulredningens förslag.) Paragrafensom i sak överensslämmer med 43 a § Iredje-åttonde slyckena FL innehållerbeslämmelser om koncernredovisningens innehåll. Försia stycket Prop. Enkoncernredovisning skall vara ett bearbetat sammandrag av de enskilda koncernföretagens redovisningar. Med sammandrag förslås alt poster av ' likarladkaraktär i de enskilda redovisningarna läggs samman och presenleras i en posti koncernredovisningen. Koncernredovisningen kommer alltså alt se ut som om denvar uppgjord för etl enskill förelag, nämligen den ekonomiska enhel för vilkenkoncernen är etl ultryck. Vadnu sagts kommer till uttryck i första stycket. Där föreskrivs attresultaträkning och balansräkning för koncernen skall var för sig vara ettsammandrag av koncernföretagens redovisningar och att god redovisningssed ärvägledande. Bokföringslagens beslämmelser om innehållet i resullal- ochbalansräkningar skall givetvis beaktas i detla sammanhang. Av hänvisningen tillgod redovisningssed följer också atl moderföretaget i flilämpliga delar skalliaktta bestämmelserna i 2 och 4-8 §§ della kapilel. Dettastycke behandlar internvinster och avser att förhindra att sådana vinslerpåverkar redovisningsresullatet för koncernen i dess helhet. När allainternvinster är eliminerade skall koncernens resultaträkning enbart visaresultatet av transaktioner med omvärlden. I tredje meningen anges vad somavses med inlernvinsl. Uttrycket "moderföreningens andel" av vinsteninnebär att vid uträkningen av internvinst avdrag får göras för den vinst sombelöper på minoritetsandelar i dotterföretaget. Endast så stor del av vinstensom motsvarar moderföreningens andel i ett dotterföretags aklie- ellerinsatskapital anses alltså utgöra inlernvinsl. Någranärmare regler om hur elimineringen av koncernföretagens interna förhållandenskall gå till har inte lämnats. Detta är avsiktligt och överensstämmer medregleringen av aktiebolags koncernredovisning. Denna fråga bör lämnas tillpraxis, där metodema efler hand utvecklas. Det kan i delta sammanhang nämnasatt Föreningen () i sin medlemsmatrikel årligenbehandlar bl. a. metodproblem vid upprättande av koncernredovisning. Idetla stycke finns bestämmelser om att moderföreningen i undanlagsfall kan avvika från redovisningsbestämmelserna i första och andra slyckena. Avvikelse får ske, om det med hänsyn flll koncernens sammansällning eller andra särskilda skäl är förenal med synneriiga svårigheter att lillämpa försia och andra styckena. Skilda bokslutsdagar kan i regel inte anses ge anledning till att inte ta med ett dotterföretag i sammanhanget. Undantags regeln tar i slället sikte på bl. a. de tillfällen då ett dotterföretag ärutländskt och följer avvikande redovisningsregler. Även valutakurser och kursdiffe renser kan ha sådan inverkan på dotterföretagets redovisning alt en kon cernredovisning ger en vilseledande bild av verkligheten. I fråga om dot terförelag som har införlivats med koncernen kan vidare under ett 188 övergångsskedeskilda kontoplaner och konteringsprinciper ge obalans ål Prop. 1986/87:7 eltkoncernsammandrag, varför undantagsbestämmelsen kan behöva åberopas. Samma kanförhållandet vara i fråga om ett övertagel 9 kap. företag med annaträkenskapsår än koncernen i övrigt. En sådan omständighet är dock inlelillräcklig grund för atl helt och hållet utesluta företaget frånkoncernredovisningen, med hänsyn till alt krav bör kunna slällas på attmånadsbokslut eller annat periodiskt bokslut utarbetas. Vid överlagande av ettföretag kan del vara svårt alt beiräffande vissa flllgångsposter ikoncernbalansräkningen redovisa sådana tilläggsuppgifler och särskildaupplysningar som anges i 8 § första slyckel 3, nämligen anskaffningsvärden,samlade avskrivningar o. dyl. Sådana svårigheter kan också vara skäl att avvikafrån huvudregeln. Såsomframgår av della stycke skall en eventuell avvikelse samt skälen för dennaanges i moderföreningens förvaltningsberättelse. Idelta siycke ges föreskrifter om att vissa ytterligare uppgifter som är avintresse för bedömningen av koncernens resullal och ställning skall las in imoderföreningens förvaltningsberättelse. I denna skall sålunda enligt hänvisningentill 9 § tas med upplysningar om viktiga förhållanden och händelser avväsenflig betydelse för koncernen som ulgör kompletlerande underlag för denfullständiga koncernbedömningen. Vidare skall på sätt föreskrivs om denenskilda föreningen redovisas antalet anställda inom koncernen samt löne- ochersätlningssummor, fördelal såväl på föreningsledningen och övriga anställdasom på de olika koncernföretagen samt, i förekommande fall, olika länder. Föratl möjliggöra en bäitre förslåelse för del siffermaterial som presenteras ikoncernredovisningshandlingarna föreskrivs vidare att uppgift skall lämnas omvilka metoder och värderingsprinciper som kommii lill användning. Redogörelserskall alltså lämnas om bl. a. lillämpad koncernbalans-melod och de principersom har använls för omräkning av utländska dotterförelags räkenskaper tillsvensk valula. Genomden fullständiga koncernredovisningen kommer direkt atl framgå både koncernensårsresultat (nettovinst eller förlust), och beloppel av frilt egel kapitaleller av ansamlad föriust i koncernen. Dessa uppgifter ligger lill grand förberäkningen av hur slor överskottsutdelning som kan göras i moderföreningen. Emellertidmåsle för en korrekt bedömning av möjligheterna atl förfoga överrörelseresultatet dessutom lämnas uppgift om det belopp som av det fria egnakapitalet i koncernen skall överföras lill bundet eget kapital. Bestämmelsehärom har lagits in i förevarande siycke. Genom att ange detta belopp klarläggsatt en del av det fria egna kapitalel på balansdagen på grand avkoncernföretagens årsredovisningar kan komma atl bli disponerat ikoncernförelag på sådanl säll alt det inle kan förfogas över för vinstutdelning.I beloppel ingår avsättningar lill bundna fonder (reservfond etc).