prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Densvenska socialpolitiken skall även i fortsättningen bygga på generellaålgärder och vara en socialpolitik för hela folkel. Pensionerna värdesäkrasgenom atl basbeloppet beräknas utifrån utvecklingen av konsumentprisindex.Basbeloppet för har fastställts lill . Pensionerna för år 1987kommer därigenom alt öka jämfört med pensioner. Genom denlillämpade värdesäkringsme-toden erhåller pensionärerna full kompensalion förinträffade prisförändringar . Pensionärerna förklaradesig i samband med nedskrivningen av den svenska kronan villigaatl bära sin del av den börda som krävdes för att sanera landets ekonomi. Denekonomiska utvecklingen är nu sådan, att pensionärerna liksom andra grupper isamhället bör få del av förbättringen. Därför föreslås ell extra tillägg till basbeloppet fr.o.m. den 1 juli 1987vid beräkning av pensionsförmåner m.m. Tillägget föreslås bli . Härigenomtillförs landets pensionärer ca 1740 milj. kr. mer ipension för en pensionär med genomsnittlig ATP. Tillägget lillbasbeloppet medför också förbättringar av studiemedel, bidragsförskott ochannat med sammanlagt 115 milj. kr. Den övre hyresgränsen ibestämmelserna om kommunall bostadstillägg till folkpension föreslås höjas från800 kr. Del innebär höjda kommunala bosladslillägg lillpensionärer med upp lill . Samlidigtändras reglerna så all del blir elt åliggande för kommunerna alt utge kommunallbostadstillägg. Dessutom medför förslaget en betydande utjämning avbostadstilläggen mellan pensionärer i olika kommuner. Statens kostnad förförslagel beräknas till 420 milj.kr., och kommunernas till 800 milj. kr. Kommuner med svag ekonomi får i sambandmed atl de nya reglerna genomförs extra skatteutjämningsbidrag från staten. Denya reglerna föreslås gälla från . Pensionärerna får pådetla sätt en påtaglig förbättring av sin slandard. Slatens kostnader för dessaförbättringar blir . och kommunernas 0,8 miljarder kr.Sammanlagt får pensionärerna därmed . Förvärvsarbetande som ärmellan 60 och och som vill minska sin arbelslid kan få delpension. Sedan kompensalionsnivån försämrades har utnyttjandet av denna möjlighel minskal avsevärt. Detta har varit specielll påtagligt för arbetare. Från föreslås därför alt kompensationsnivån återställs av inkomstbortfallet. kommeratt gälla både dem som tar delpension eftertdetla datum och dem Prop.1986/87:100 somredan har delpension. Kostnaden för höjningen beräknas till ca 400 milj. Bil. för1987/88. Det betyder alt pensionärskollektivet tillförs ca . iförbättringar genom förslag i årels budget. Det nuvarande allmännapensionssystemet har i sinhuvudsakliga utformning varit i krafl i drygl . Pensionsberedningen (S1984:03) har i uppgift att se över vissa frågor om reglerna för värdesäkring avpensionsförmånerna, reglerna för intjänande av ATP, ulformningen avefierlevandepensionering-en och reg/erna för rörlig pensionsålder. Beredningenskall också ge sin syn på hur den framtida finansieringen skall tryggas.Utgångspunkt för beredningens arbele är att grunderna för folk- ochtilläggspensioneringen skall ligga fast i sina huvuddrag. Sjukpenningförsäkringenskall ge en ersäitning som motsvarar av arbetsinkomsten upp lill 7,5gånger basbeloppet. Med dagens säll all beräkna sjukpenning uppnås inle alltiddenna nivå vid korlare sjukfall. Kompensationen kan i dessa fall i praktikenbli avsevärl lägre. Regeringen har därför lagl fram förslag om ell nytlberäkningssystem för all kompensalionen även i sådana fall skall kunnamotsvara eftersträvade av den föriorade arbetsinkomsten. Det nyaberäkningssättet skall tillämpas på sjukfall som är kortare än och förde första av längre sjukfall. Motsvarande leknik föreslås ocksåtillämpas för beräkning av ersättning vid tillfällig vård av barn. Kostnadenför reformen beräknas lill ca . De långa sjukfallen, somvarar , ulgör av samthga sjukpenningfall, men svararför av sjukpenningkostnaderna. Långa sjukskrivningsperioder medförofta också stora negaliva konsekvenserför den enskilde.Rehabilileringsberedningen (S 1985:02) häri uppgifl alt pröva förutsättningarnaför en mer flexibel sjukförsäkring. Beredningen skall pröva hurrehabiliteringen skall kunna förbällras och lämna förslag till hur klarareroller och ansvarsförhållanden mellan de olika aktörerna inomrehabiliteringsområdet skall kunna skapas. Pensionärer har f.n. rätttill avgiftsfri sjukhusvård . Därefter betalar pensionären envårdavgift, som uppgår lill högst 55kr. Motivet för pensionärernas rätl lill etl års avgiftsfrisjukhusvård, som genomfördes i etapper fram tillår 1970, var atl förbättra deras sjukförsäkringsskydd i samband med atlvårdavgifterna vid sjukhusvård höjdes. har emellertid pensionärernasekonomiska förhållanden förbättrats avsevärl. Mot denna bakgrund föreslås nuatt rätlen till elt års avgiftsfri sjukhusvård tas bort. Pensionärer börsåledes, i likhet med vad som gäller för dem som uppbär sjukpenning, betala enavgifi på högst . per vårddag vid sjukhusvistelse. De som har helförtidspension skall dock inle beröras av förslaget atl slopa det avgiftsfriaårel. För som enförsäkrad vårdas på sjukhus görs avdrag från hans sjukpenning med . Avdraget avser kostnader för mal, hygien m.m. och inte själva vården. Avdragel får dock utgöra högst en tredjedel av den utgående sjukpenningens bruttobelopp. Något motsvarande avdrag görs inle vid förlossningsvård. Eftersom del inte kan vara rimligt atl skilda regler skall gälla beroende på om sjukpenning eller föräldrapenning ulges vid 5 sjukhusvården bör avdrag göras även vidförlossningsvård. 1986/87:100 skall dock alltid utgesmed minst garantinivån som är . per dag fr.o.m. Bil. 7 den 1 januari1987. Från sjukförsäkringen lämnas också vissaersättningar lill sjukvårdshuvudmännen.Ersällningen lämnas dels i form av en allmän sjukvårdsersättning, dels i formav särskilda ersättningar för avinstilutionalisering inom hälso- ochsjukvården, för förebyggande åtgärder och för hjälpmedel till handikappade. har enöverenskommelse träffals som beräknas ge sammanlagt 12 075 milj. kr. Av dessa avser 540 milj. kr. ersäitning för det fria åretför ålderspensionärer. För atl besparingen för skall komma statentillgodo kommer därför den allmänna sjukvårdsersättningen tillsjukvårdshuvudmännen atl sättas ned med 270 milj. kr. för andra halvårel 1987.Överläggningar har påbörjals om perioden efler . Sjukförsäkringenersätter även de kosinader för läkarvård, sjukvårdande behandling,läkemedelsinköp och sjukresor som överstiger de patientavgifter som harfaslslällls. Den försäkrade belalar vid läkemedelsinköp hela kostnadenupp lill . och hälften av kostnaden mellan . Högstakoslnaden för ell läkemedelsinköp är därigenom . Från den 1 juli 1987föreslås elt nytl system som innebär all den försäkrade betalar hela kostnadenför ett läkemedelsinköp, dock högst . föreslås att vissa av deundanlag från rabatteringen av läkemedel som finns skall avskaffas. Dellainnebär att vitaminer, medel mol gasbildning och salisyre-dämpande medel samtvissa kombinationspreparat för att dämpa hosta åter kommer att omfallas avprisnedsätlningen på läkemedel. Sjukreseförordningen, somträdde 1976, avses bli ändrad fr.o.m. den 1 april 1987.Ersättningsreglerna kommer då all anpassas mot bakgrund av vad som hänt sedandel nuvarande ersättningssystemet infördes. Karensbeloppet för resor med egenbil och taxi bör höjas med . för en tur- och returresa, medankarensbeloppel vid resa med allmänna färdmedel hålls oförändrai. En annanviktig förändring är alt ersättning för resa med bil kommer att lämnas ulanhänsyn lill kostnaden för andra färdmedel och den försäkrades tillstånd.Sammantaget kommer ändringarna att innebära en avsevärl förenkladadministration och att vissa besparingar görs i försäkringsersättningarna. Detbör också skapas förutsättningar för nära samarbete mellan kommunerna,landstingen och försäkringskassorna i syfte att använda bl.a. färdtjänsten ävenför sjukresor. Tandvårdsförsäkringenersätter delar av vuxna patienters kosinader för tandvård efler fastställdaregler enhgt en särskild taxa. Denna taxa kommer fr.o.m. den 1 februari 1987att förenklas och förbättras i vissa avseenden. Sammanlaget genomförsförändringarna inom en för tandvårdsförsäkringen oförändrad kostnadsram.Patienter som är får liksom nu avgiftsfri tandvård hos landstingensfolktandvård. Anlalelarbetsskadeärenden har utvecklats mycket snabbt. Förklaringar na till detla är flera. Kunskapen om arbelsskadeförsäkringen har ökat genom information från försäkringskassorna och parterna på arbetsmarknaden. En snabb utveckling har också sketl av praxis och därigenom också en ökning av försäkringskassornas godkännandefrekvens. har också letl lill problem och osäkerhel vadgäller försäkringens tillämpning Prop. 1986/87:100 och administration.Ulvecklingen har lell till en snabbkostnadsutveckling Bil. 7 för arbelsskadeförsäkringen. Ulgifterna överstiger nubetydligt de inkomsler som följer genom arbeisskadeavgiften enligt nuvarandenivå. Arbetsskadefonden, som vid slutet av uppgick lill 1 878 milj. kr., kan med nuvarande utveckling beräknas vara slut vid ulgångenav . Arbeisskadeavgiften föreslås därför höjas med 0,3 procenlenhelerfr.o.m. Riksförsäkringsverkel ochde allmänna försäkringskassorna har påbörjai genomförandet av ett flertal av deförenklingsförslag som arbetsskadeutredningen (S 1984:01) förordal i sillbelänkande (SOU 1985:54). Ytterligare ålgärder kan bli nödvändiga för atl korlaväntetiderna, komma lill rätta med tillämpningsproblemen och hejda den snabbakostnadsutvecklingen. För innevarande budgetårhar 15 milj. kr. särskilt avsatts för all förslärka resurserna förarbetsskadehandläggning. Även efler denna försiärkning beräknas dock resursernavara otillräckliga lill följd av en fortsatt ökad ärendeiillsirömning. Därförföreslås en särskild försiärkning för innevarande budgelår med 15 milj. kr. Förnästkommande budgelår föreslås en särskild försiärkning av resurserna förarbelsskadehandläggning vid försäkringskassorna med 30milj. Socialförsäkringen har belydelse för breda medborgargrupper i samhällel. Del är därför väsentligtall försäkringskassorna kan ge en god service och alt de ges möjlighet atlhandlägga försäkringsärenden på etl sätt som är lillfredsställande för såväl deförsäkrade som för samhället i övrigt. Det är också väsentligt atlmöjligheterna lill medborgarinflytande las tillvara inom försäkringskassorna. Förtroendemannainflytandeli försäkringskassorna försiärks genom de socialförsäkringsnämnder som påbörjarsin verksamhel . Nämnderna kommer all avgöra vissa typer avärenden som har slor belydelse för de försäkrade från trygghets- ochförsörjningssynpunkt samiidigi som ärendena innehåller belydande inslag avskälighetsbedömning. Socialförsäkringensregler och deras tillämpning, liksom allmänhetens förståelse för dessa, ärviktiga förulsältningar för allmänhetens uppfattning om hur servicen inomsocialförsäkringen fungerar. Det pågår en kontinuerlig översyn av lagsliflningoch andra bestämmelser för atl förenkla dessa regler. Impulserna till dessaförändringar kommer till slora delar från försäkringskassornas anslällda. Särskilda projektmedelavsätts för atl ge försäkringskassorna möjlighel all bedriva utvecklingsarbetesom kan leda till enklare regler inomförsäkringsoch bidragssystemen och för all förenkla administrationen. Resultatetav denna försöksverksamhet avrapporleras lill regeringen i anslutning tillanslagsframslällningen. Regeringen har på framslällning av riksförsäkringsverketlämnal förslag lill om förenklingar inom framför alltbidragsförskotlsområdet och reglerna för kommunalt bostadstillägg tillfolkpensionärer. För näsla budgetårföreslås atl det s.k. huvudförslaget endast till en mindre del skall lillämpas för försäkringskassornas förvaltningsanslag och i sinhelhet las ut genom rationalisering av lokaler. Anslaget bör dessulom, utöver vad 7 somlillförs särskilt för arbetsskadehandläggning, tillföras vissa medel för Prop. 1986/87:100 ökningar av ärendevolymen och för administrationen av de nyareglerna för Bil. 7 beräkning av ersättning vid kortare sjukfall och vidtillfällig vård av barn. För alt få underlag för ställningstagande lillresursbehovet på för försäkringsadministrationen kommer etlsärskilt översynsarbele att genomföras. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar en cenlral plats i samhällelsservice lill barnfamiljerna.Barnomsorgen syflar lill alt ge barnen omvårdnad och ulvecklingsfrämjandeslimulans. Den skall siödja föräldrarna i föräldrarollen och förbereda barnenför elt vuxenliv i gemenskap och solidaritet. Barnomsorgen gör del ocksåmöjligt för båda föräldrarna att förvärvsarbela eller sludera. Därigenomfrämjas jämställdheten mellan kvinnor och män. Barnomsorg bedrivs iolika organisatoriska former. För förskolebarnen finns daghem, familjedaghem,deltidsgrupper och öppna förskolor. För skolbarnen flnns frilidshem ochfamiljedaghem. Utbyggnaden avbarnomsorgen fortsälter i enlighet med beslut . beräknas ca 65 %av samtliga förskolebarn i åldrarna få del av den kommunala barnomsorgeni form av daghem, familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola. Riksdagsbeslutet höslen1985 innefattade också principerna för att förverkliga en rält för alla barnatl della i barnomsorg från etl och till dess debörjar skolan. För barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetar eller studerarskall rätlen avse plals i kommunall daghem, föräldrakooperativ ellerfamiljedaghem. För barn som är i familjedaghem eller vars föräldrar ärhemarbetande skall rätten gälla deltagande i öppen förskola eller plats ideltidsgrupp. Den angivna målsättningenskall uppfyllas genom en planmässig utbyggnad som innebär all barnomsorgen föralla barn i åldern 11/skallläcka efterfrågan . Av statsbidraget lillkommunernas barnomsorg avsätts medel för ulvecklings- ochförnyelsearbete inom barnomsorgen. Projekt av detla slag bedrivs f.n. i nära200 kommuner. ()har på regeringens uppdrag analyserat effekterna av det statsbidragssystem sominfördes . En översyn av statsbidragsreglerna pågår med utgångspunkt ibl.a. RRV;s analys. Avsiklen är alt förelägga enproposiiion om slalsbidragel till barnomsorgen. Omsorg om äldre och handikappade Vid sidan av den ekonomiska tryggheten är en braboslad och en väl fungerande social service grundläggande förutsättningar fördelaktighet i samhällsgemenskapen. Möjligheterna för äldre, långtidssjuka ochhandikappade atl leva ett f fullvärdigtliv är starkt beroende av samhällets insatser. Som framhållits i Prop.1986/87:100 regeringsförklaringen kommer arbelet med alt ge äldre ochhandikappade Bil. 7 ökade möjligheter all välja egel boende att fortsätta.Likaså är det väsenlligl all den positiva utvecklingen mol bättre livs- ochboendemiljöer inom långtidssjukvården - bl.a. vid mindre lokala sjukhem -påskyndas. Regeringens fortsattaarbele på dessa områden fokuseras kring två huvudfrågor, nämligen insatser föratt möjliggöra dels strukturförändringar mot öppna vård- och boendeformer inomsocialtjänst och hälso- och sjukvård, dels förbättringar av livsmiljön inomlandstingens institutioner för vården av långtidssjuka. Den parlamentarisktsammansatta äldreberedningen (S 1981:01) beräknas komma medsitt huvudbetänkande om den framlida äldreomsorgen. Äldreomsorgen inriklasalltmer på att de äldre skall ha ett eget självständigt boende. Atl bo kvar i sin invanda miljö gör att den enskildebibehåller sin inlegrilel och delaktighet i samhällslivet. För den som är ungoch handikappad är en egen bostad en förutsättning för elt självständigt ochaklivt liv. Detta förutsätter all bosläder, boendeservice och närmiljö anpassaslill människors behov och att de som så behöver erbjuds social service,omvårdnad samt hälso- och sjukvård. Social hemtjänst ochfärdtjänst är viktiga medel för atl förverkliga de äldrepolitiska ochhandikappoliiiska målen. Den pågående omstruktureringen inom äldre- ochhandikappområdel mol öppna vård- och boendeformer ställer stora krav på framföralll primärkommunernas sociala hemtjänst. Del är därför angelägel alt finna enmer permanent lösnig av kostnadsfördelningen mellan staten, kommuner ochlandstingskommuner i samband med omstruktureringen av vården. Utredningsarbeteav betydelse härför pågår bl.a. inom äldreberedningen. I avvaktan härpå bör,som ett provisorium för i första hand , en höjning av årsarbetarbidragettill social hemhjälp med . motsvarande ca 250 milj. kr. leda till alten betydande del av kommunernas koslnadsökningar för omstruktureringen kantäckas och att kommunerna därför kan avstå från ytterligare krav på ersättningfrån landsiingskommunerna. Den lotala överföringen av medel från landstingskommunernalill kommunerna kan därmed behållas på hitlills överenskommen nivå. Avsiktenär att efler 1988 få till stånd en mer permaneni lösning. Skulle inte detlavisa sig vara möjligt bör etl liknande förfarande tillämpas även . Statsbidraget till densociala hemhjälpen ger kommunerna stora möjligheter att ordna omsorgen efterlokala förutsättningar. Inom hemhjälpen pågår etl omfattande förnyelse- ochutvecklingsarbete, som i huvudsak finansieras med kommunala medel och till vilkel även statligt stöd ulgår. Åtgärderna förhandikappade har hög prioritet i regeringens politik. Målet inomhandikappområdel är att göra samhället lillgängligl för alla människor. Endasldå kan samhället präglas av den gemenskap, som behövs för atl utveckla ochförbättra villkoren för alla. I regeringsförklaringen betonas handikappadesrätl till arbete och delaktighet i samhället. Av särskild betydelse ärhandikappade ungdomars möjligheter atl få arbete. Det system avhandikappålgärder som vuxit fram har i grunden förändrat levnadsvillkoren för handikappade. Ålgärderna bygger på uppfaltningen att handikappses som en otillräcklighet Prop. 1986/87:100 eller en bristandeförutsätlning i den verksamhet eller i den miljö, som Bil. 7 utestängermänniskor med funklionsnedsättningar. Genom omprioriteringarhar uirymme skapats för nya insatser inom handikappområdet. Insatserna avserolika ändamål och ålgärder under social-, ulbildnings- ocharbetsmarknadsdepartementen. Medel har dessutom reserverats för en reformeringav bilstödet för handikappade, som preliminärt kommer att genomföras /89. Regeringen har nyligenbeslulat lillkalla en särskild utredningsman med uppgift atl karllägga ochanalysera den nuvarande situationen på hjälpmedelsområdet saml, omutredningsmannen finner del motiverat, föreslå förändringar i syfle att få enbättre fungerande hjälpmedelsverksamhet sett såväl ur den enskildes som ursamhällels perspekliv. kommer ensärskild arbelsgrupp att lägga ell förslag om omsorgerna för andra barn ochungdomar än dem som omfattas av den nya omsorgslagen. Hälso- och sjukvård m.m. Hälso- och sjukvården har en avgörande betydelseför välfärden. Tryggheten att det vid sjukdom finns tillgång till enmedmänsklig och kvalificerad service värderas högt av befolkningen. Internationellajämförelser visar att den svenska hälso- och sjukvården har hög kvalitet ochatt befolkningen har en god tillgänglighet lill olika former av vård. Encentral utgångspunki är att utifrån dessa förutsättningar vidareutveckla hälso-och sjukvården i enlighet med hälso- och sjukvårdslagens (HSL) övergripande målom en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen och enligt deriktlinjer för den framlida hälso- och sjukvården som fastlagt (prop.1984/85:181, SoU 28, rskr 400). Landstingen har ansvaretför atl utforma hälso- och sjukvården med ulgångspunkl från dessa övergripandemål och rikthnjer och för att anpassa verksamheterna till de regionala ochlokala förutsättningarna. Staten har enligt HSL ett övergripande ansvar förplanering och samordning av hälsooch sjukvården samt för atl utvecklingenanpassas till de samhällsekonomiska ramar som den långsiktiga ekonomiskapohdken förutsätier. Etl viktigt led iregeringens arbele med atl öka möjlighelen till att hälsooch sjukvården skallkunna ges på hka villkor för hela befolkningen är den övergång till etl percapita baserat ersättningssystem till sjukvårdshuvudmännen som tillämpasfr.o.m. Regeringen har i prop. 1985/86:167 om vissa ersällningar tillsjukvårdshuvudmännen, m.m. redovisat ersättningarna för , De nya ersättningarnakommer att ge en ytterhgare utjämning av de ekonomiska villkoren försjukvårdshuvudmännen bl.a. genom att ersättningen för sjukhusvård förts in iden allmänna sjukvårdsersättningen. Vidare har de tidigare ersättningarna förhemsjukvård och öppna vårdformer inom psykiatrin förts samman till en samladersättning för avinstilutionalisering. Förändringen syflar till alt slimulera till en fortsatt snabb utveckling av öppna vårdformer för patienier som lidigare varithänvisade till atl vistas långa tider 10 För att ytterligare verka för utjämning avbefolkningens möjligheter aft få Prop. 1986/87:100 tillgång till vård pålika villkor har en arbetsgrupp inom Bil. 7 hälso- ochsjukvårdsberedning tagil fram förslag lillålgärder för alt öka rekryteringen av läkare lill glesbygdslänen och lill allmänläkarvården. På grundval av riksdagensbeslut om ändrade former för de statliga ersättningarna till sjukvårdshuvudmännenhar regeringen givit socialslyrelsen i uppdrag atl i samarbete medLandstingsförbundet och Spri redovisa den fakiiska och planerade ulvecklingenav de förebyggande insatsernas omfattning och inriktning. Denna uppföljninghar genomförts bl.a. i form av enomfattande enkäl lill landslingen och har redovisats av socialslyrelsen i enrapport till regeringen (Socialslyrelsen redovisar 1986:7 Atl förebyggaohälsa). Av redovisningen framgåralt det sker en relativt snabb utveckling av det förebyggande arbetet inomlandstingen och atl del finns en sirävan atl omstrukturera verksamhelen enligtde utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården som antagit i sambandmed behandlingen av prop. 1984/85:181. För den fortsallaulbyggnaden av de förebyggande insatserna är de samhällsmedicinskaenheterna/funktionerna i landslingen av stor betydelse. Men folkhälsan är intebara en fråga för sjukvården. Den har att göra med människans livsbetingelser,arbetsmiljön, den yllre miljön, kosten, för att nämna några exempel. För atlkunna sprida kunskaper från hälso- och sjukvården lill andra seklorer är ensamverkan över olika samhällssektorers och myndigheters gränser nödvändig. harentydiga data presenterats som visar atl arbetare inom LO-grupperna har enhögre sjuklighet och större dödhghel än andra jämförbara grupper. De fackligaorganisalionerna och andra folkrörelser har en nyckelroll i del förebyggandearbelet. LO och socialslyrelsen har i samarbele med Landstingsförbundetutarbetat förslag lill elt utvecklingsprojekt med syfte all väcka ökalengagemang och delaktighet kring förhållanden som påverkar hälsan. avsätts för della projekt näsla budgetår. Ett grundläggande krav ärall hälsö- och sjukvården så långl möjligt anpassas till människornas behov ochönskemål. Befolkningen har i allmänhel slort förtroende för hälso- ochsjukvården. I olika sammanhang framhålls dock att öppethållandetider,kontaktmöjligheter och tidsbesläll-ning, långa väntetider och brislandekontinuitet i läkarkontakter m.m. uppfattas som problem. Regeringen haruppmärksammat dessa frågor och bedriver i samarbele med landslingen elt anlalprojekl som syftar lill all utveckla en bättre service inom hälso- ochsjukvården. Utvecklingen inom hälso-och sjukvården har medförl all frågeställ ningar har fått en allt större betydelse och det är uppenbart all vissa delarav den medicinska forskningen och de nya behandlingsmetoder denna kan ge upphov tiil kommer att aktualisera svåra etiska frågor för den enskilde och för samhället. Några av de frågor inom detla problemområde som f.n. är aktuella är befruktning ulanför människokroppen, fosterdiagnostik, gentek nik Och dödsbegreppet. En proposition med förslag till lag om dödens inträde avses föreläggas . Både den demografiska ochmedicinlekniska utvecklingen kommer under Prop. 1986/87:100 de närmasteårtiondena att ställa krav på en forllöpande omstrukturering av Bil. 7 hälso-och sjukvården.