prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — 9 § Om ett viltdjur orsakar avsevärd skada eller om del kan antas vara farligt för människorssäkerhet, får polismyndigheten låla avliva djuret. Regeringen får meddela föreskrifter om attpolismyndigheten får låta avliva eller fånga vill, när della är befogat fråndjurskyddssynpunkl. Vem som har Jakirätien 10 § Fastighetsägaren har jakträtten på den mark som hörlill fastighe ten, om inte annat följer av andra slyckel eller av 11 §. I jakträtten ingår också rätt all tillgodogöra sig vilt som omhändertas, påträffas dött eller dödas i annat sammanhang än vid jakl, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med slöd av 25 §. Vid jordbruksarrende har arrendatorn jakträtten på denarrenderade marken, om inle annat har avtalals. Om samernas rätl att jaga finnssärskilda bestämmelser. 11 § Jakträtten påen väg tillkommer den som har jakträtten på den angränsande marken. Går vägen igränsen mellan marker med skilda ägare och äger inte någon av dem vägmärken,har var och en av dem jakträtten på den marken. 12 § På allmäntvatten som gränsar lill en faslighets strand, har fastighetsägaren jakträttintill från strandlinjen. Om detta skulle medföra alt flerastrandägare får jakträtt på samma vattenområde, skall var och en av dem hajakträtt på den del av området som är närmast hans strand. På annat allmänt vatten liksom på sådana , klipporoch skär, som inte hör lill ett visst hemman, får jakt bedrivas endast eflerlillslånd av , om inte regeringen föreskriver något annat. 13 § På en samfällighei får delägarna bara utöva sinjakträtt för egna behov, om de inle har kommii överens om någol annat eller beslutat någol annal i enlighel med vad som gäller för samfällighetens förvaltning. 14 § Jakträtt som har upplåfits i andra fall än i sambandmed jordbruksar rende får inle överlåtas utan fastighetsägarens samtycke. 15 § Harjakträtt upplåtils mol vederlag somöversiiger skall uppsägning alltid ske för atl avlalet skaU upphöra att gälla vid avtalsti dens utgång. Uppsägning skall ske på det sätt som föreskrivs i 8kap. jordabalkensenasl före upplåtelsetidens uigång. hetsägaren ellernyttjanderältshavaren atl upplåtelsevillkoren ändras för Prop. 1986/87:58en ny upplåtelseperiod, skall han senast före den angivna tidpunktenmeddela motparten detta på det sätl som gäller för uppsägning. inte sägs upp inom rätt tid, anses del förlängt på en lid som moisvararupplåtdsefiden, dock längst , eller, om begäran om villkorsändring hargjorts, på den i.id och de villkor i övrigl som besläms enligt 19 § försiastycket. Ifråga om upplåtelser med stöd av rennäringslagen (1971:437) samt upplåtelsersom ingår i arrende eller hyra gäller särskilda bestämmelser. 16 § Förbehåll som slrider mot 15 § första eller andrastycket eller mot 17-22 §§ är utan verkan mot nyttjanderältshavaren eller densom har rätl atl träda i hans ställe. 17 § Om fastighetsägaren har sagl upp elt avtal somavses i 15 §, har nyttjanderätishavaren rält lill förlängning av detta, utomnär 1. nyttjanderätishavaren har åsidosatt sina förpliktelser enligl avtaleti sådan mån att detta skäligen inte bör förlängas, 2. fastighetsägaren gör sannolikt atl han själv eller någon medlem i hansfamilj eller någon som är anställd i hans jordbruk eller skogsbruk skall jagapå fastigheten, 3. fastigheisägaren gör sannolikl att fastigheten skall användas förnågot ändamål som ulesluler fortsatt jakl, 4. fastighetsägaren i annat fall har befogad anledning att upplösaavlals-förhåUandet. 18 §Har fastighetsägaren sagl upp elt avtal som avses i 15 § eller har villkorsändring begärls och föreligger tvist om förlängning av avtalet eller om villkoren för den nya upplåldseperioden, skall fastighetsägaren eller, om villkorsändringen begärts av nyttjanderätishavaren, denne senasl en månad före upplåtelsetidens uigång hänskjuta tvisten lill arrendenämnden. Omen tvist inte har hänskjutits fill arrendenämnden inom den fid som anges iförsta stycket, är uppsägningen eller begäran om villkorsändring ulan verkan. 19 §Ogillas fastighetsägarens lalan om atl upplåtelseavtalel skall upphö ra atl gälla, skall villkoren för den fortsatta upplåtelsen fastställas eflervad som kan anses skäligt med hänsyn lUl de viUkor som har gälll för denna, fill inträffade eller fömlsebara förändringar saml lill vad som kan anses vanligt vid jämförbara förhåUanden, om inte parterna har kommit överens om något annat. Vidare skall samma villkor som fömt gäUa, i den mån ändring av villkoren inle begärs. Försiastycket gäller även vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits tillarrendenämnden. 20 §Om en fråga om förlängning av upplåtelseavtalel ännu inte är av gjord när liden för avlalet går ul, har nyttjanderätishavaren jakträtt enligl avtalet lill dess frågan är slutligt avgjord. För den tid som nyttjanderältsha varen sålunda innehar jakträtt skall de fömt gällande upplålelseviUkoren lillämpas lill dess att villkoren för samma fid blir slutligt bestämda. Omen tvist om upplåtelsevillkoren ännu inte är avförd när fiden för avlalet gårut, skall de förut gällande villkoren tiUämpas till dess att villkoren för dennya upplåtelsetiden blir slufligt bestämda. 21 § Skall nyttjanderältshavaren enligt dom eller beslut betala högre 264 avgift än fömt för förfluten tid, skall han betala ränta på det överskjutande beloppelsom om della hade förfallit till betalning vid samma lidpunkl som Prop.1986/87:58 den tidigare avgiften. Skall nyttjanderätishavaren betala lägrebelopp, skall fastighetsägaren beiala ränla på det belopp som han har mottagitför mycket från den dag då han tog emot beloppet. Räntan skall beräknas enligl 5 § räntelagen (1975:635) förfiden innan domen eller beslutet har vunnit laga krafl och enligt 6 §räntelagen för tiden därefler. 22 § Om villkor för den fortsatta upplåtelsen harfastställts enligt 19 §, har nyttjanderältshavaren rätl att säga upp avtalel efter den dag då domen eller beslulel vann laga krafl. Avtaletupphör då att gälla den 30juni som inträffar närmasl efter uppsägningen. Rätt till Jakl efler vissa djur 23 § Under de lider som regeringen föreskriver får 1. den som bor på en gård eller har enträdgård men saknar jakträtt där döda eller fånga och behålla följande djur somkommer in på gården eller i trädgården: vildsvin, räv, grävling, iller, mink,, vessla, ekorte, vildkanin, mullvad, sorkar, lämlar, råttor,skogsmöss, husmus, duvhök, sparvhök, kråka, råka, kaja, skata, björktrasi(snöskata), gråsparv eller pilfink, 2. den som har en handelsträdgård,anläggning för yrkesmässig fmklod-ling eller plantskola men saknar jakträtt därdöda hare, om det behövs för all förhindra skador på träd eller trädplantor;därvid skall djur som dödats tillfalla jakträttshavaren, 3. den som innehar mark men saknarjakträtt där fånga vildkanin och behåUa de fångade djuren. Regeringen får medge att jakt efter björn, varg, järv, loeller säi bedrivs på annans jakiområde. Regeringen får meddela föreskrtfter om undantag frånförsta stycket. 24 § Regeringen får meddela föreskrifter om atl vUl fårfångas eUer fällas på annans jaktmark för märkning eUer undersökning ellerandra åtgärder som företas för atl tillgodose vetenskapliga behov. Vilt som tillfaller staten 25 § För att skydda utrotningshotade, sällsynta och särskUtvärdefulla djurarter och tillförsäkra vetenskapen och undervisningen djur avsådana arter får regeringen föreskriva alt vUl som omhändertas, påträffas dötteller dödas skall tillfalla staten. 26 § Regeringen får meddela föreskrifter omanmälningsskyldighet i fråga om 1. vill som har fällts under jakt, 2. vill som skall tillfalla siaten, 3. vill som har skadais eller dödalsvid sammanstötning med motorfordon. 27 § Jakten skall bedrivas så alt vUtel inte utsättsför onödigl lidande och så att människor och egendom inte ulsätts för fara. 28 § Om vilt har skadats vid jakl, skall jägaren snaraslvidta de ålgärder som behövs för alt djuret skall kunna uppspåras och avlivas. Omälg, hjort eller rådjur har skadats vid jakt på etl jaktområde och lar sig inpå ell annat jaktområde, skall jägaren se liU atl jakträttshavaren där ellerområdets ägare underrättas. Kan dessa nås endast med svårighel, fårpolismyndigheten i ort.en underrättas i stället. 29 § Regeringen får meddela föreskrifier om 1. delider när olika slag av vUt får jagas inom skUda delar av landet, 2. fillstånd till jakt under en särskild jakttid (licens), 3. fiUstånd fill jakl för att förhindra skador av vilt, 4. att hund skall finnas tillgänglig vid jakt för uppspårning av skadatvilt. 30 §Vid jakten får användas endast de vapen och jaktmedel i övrigt som regeringen föreskriver. Regeringen får föreskriva att vapen och övriga jaktmedel skaU vara av godkänd typ och att avgifi skall belalas för den prövning som behövs för sådant typgodkännande. Regeringenfår föreskriva alt jakt med skjulvapen får ske endast under vissa fider avdygnet. 31 §Jakl med skjutvapen får inte ske från motordrivna fortskaffningsme del. Sådana fortskaffningsmedel eller andra motordrivna anordningar får inte heller användas för att söka efter, spåra, förfölja eller genskjuta vUt, för att hindra vill att undkomma eller för att avleda vUtets uppmärksamhet från den som jagar. Regeringenfår meddela föreskrifter om undanlag från försia stycket. Regeringenfår meddela föreskrifter som förbjuder eller släUer upp särskilda villkor föralt skjutvapen skall få medföras vid färd med motordrivna fortskaffningsmedel. 32 § Jakl med drivande hund får inte ske på ett områdesom är så beskaffat all del kan fömtses att drevet huvudsakligen kommer atl gåfram över annans jaktområde. 33 § Jakl efler älg får ske endasl efter licens avlänsstyrelsen och inom ett område som har registrerat(licensområde). Detta gäller inle om jakten endasl avser älgktilv. Ettlicensområde skaU vara av sådan storlek och beskaffenhel i övrigt att del ärlämpat för älgjakt. får vägra att registrera ett område somlicensområde eller besluta om avregistrering, om området inle medger enavskjutning av minst etl vuxet djur om årel. 34 § Utan lov är det inte fillåtet att skrämma ellermota vill från någon annans jaktområde i andra fall än som avses i 5 § andra slycketandra meningen. Del är inte heller fillåtet att utan lov locka vill från någonannans jakiområde genom utfodring eller på något annal sätt. 35 § medgivande av jakträttshavaren är del inte lillålelall med fångstredskap eller vapen som kan användas för jakt ta vägen överannans jaktområde. får dock ske på vägar som är upplåtna för allmänheten ochäven annars om del sker i lovliga ärenden. Om hund medförs, skall den 266 utplanteringav vilt m. m. '' 36§ Regeringen får meddela föreskrifier om atl vissa slag av vill inte får sällasut i frihei eller hållas i hägn ulan särskilt tillstånd eller atl andrasärskilda föreskrifter eller villkor skall gälla för sådan verksamhel. 37 § Om del behövs med hänsyn lill vUlvården eller föratt tillgodose något annat syfle i denna lag, får regeringen meddelaföreskrifter som förbjuder eller släller upp särskilda villkor för yrkesmässighandel med vilt. 38 § Regeringen får meddela föreskrifter som innebäratt yrkesmässigt bedriven montering eller annan preparering av vilt inte fårske ulan särskilt tillstånd eller all andra särskilda föreskrifter ellervillkor skall gälla för sådan verksamhet. Förlillsyn över efterlevnaden av sådana föreskrifter och villkor har den myndighetsom regeringen bestämmer räll till tUlträde till de lokaler där montering ellerannan preparering av vilt bedrivs och de lagemtrymmen som används i verksamhelen.Myndigheten har också rätl att på begäran få de upplysningar och handlingar sombehövs för fillsynen. 39§ Till varje länsstyrelse är knuien en länsviltnämnd med uppgift att varalänsstyrelsens rådgivande organ i frågor om viltvården. ulses enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. 40§ Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet alt avlägga prov i fråga omkunskaper och skjutförmåga som villkor för all få jaga och om skyldighet att beialaavgifi för proven. Regeringenfår överlämna åt sammanslutning på jaktens och viltvärdens område atl anordnasådana prov, att utfärda bevis om avlagda prov saml att ta ul avgift förproven. 41§ För att främja villvården eller andra liknande ändamål som är förenliga medsyftet med denna lag får regeringen meddela föreskrifier om skyldighel för densom jagar 1. alt betala en årlig avgift (jaktvårdsavgift), 2. att betala en avgift för vissa slag av vill som fälls. Avgifter som avses iförsta stycket 1 skall bilda en fond (jaktvårdsfon den) som efter regeringens bestämmande får användas för angivna ända mål. 42§ För lillsyn över efterievnaden av denna lag och föreskrifter, som harmeddelats med stöd av lagen, får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer utse jakttillsynsman. Jaktfillsynsmän får förordnas atl med slöd av47 § ta egendom i beslag. 43 § För Jaktbrott döms till böter eller fängelse den som 1. meduppsåt eller av grov oaktsamhet olovligen jagar på annans jakt område eller där tillägnar sig vilt eller underlåter att iaktta vad som före skrivits i en för jakt meddelad licens eller 2. meduppsåt eller av oaktsamhet bryter mol 3 §, 31 § försia slyckel, 32 § eUer mol en föreskrift som har meddelals med slöd av 25 §, 29 § 1 eller 30 § första stycket. 44 §Om ett jaktbroll är atl anse som grovt, döms lill fängelse i högst tvä år. Vidbedömande av om broitei är grovt skall särskilt beaklas 1. omdel avsåg ell utrotningshotat, sällsynt eller värdefullt vilt, 2. om det har utförts vanemässigt eller i större omfattning, 3. om del har utförts med otillåten hjälp av etl motordrivet fortskaffningsmedeleller någon annan motordriven anordning. 45 § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. bryter mot 5 § andra stycket, 6 § försia slyckel eller 13 §, 2. underiåler atl fullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivits medstöd av 26 §, om gärningen inle är belagd med straff i lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott, 3. bryter mot 27 §, om ansvar för gärningen inte kan ådömas enligtbrottsbalken, 4. underiåter alt fullgöra skyldighel enligt 28 § eller vad som åliggerhonom enligl 38 § andra stycket andra meningen, 5. bryter mot en föreskrifl som har meddelals med stöd av 29 § 4, 30 §andra stycket eller 31 § tredje stycket, 6. bryter mol 35 § eller mol en föreskrifl som har meddelats med stöd av36 §, 37 §, 38 § första stycket, 40 § första stycket eUer 41 § försia siyckeieller 7. underiålerall följa en jaklledares anvisningar för jakten. Den som med uppsåt bryter rnot 34 § döms lill böter. Densom av oaktsamhet inle iakttar vad som har föreskrivits i en för jakt meddeladlicens döms tiU böler, högsl . 46 §Den som obehörigen lar befattning med vilt som han vet eller har skälig anledning alt anta har dödats eller åtkommits genom jaktbroll eller broll som avses i 45 § tredje slycket, döms (ör jakthäleri lUl böter eUer fängelse i högsl . Ombrottet är all anse som grovt, döms lill fängelse i högsl . Vid bedömandeav om brottet är grovt skall särskilt beaktas sådana omständigheter som angesi 44 § andra stycket 1 och 2. 47 § Ertappas någon på bar gärning då han begår jaktbroll, får vill och sådanegendom som enligl 49 § kan antas bli förverkad eller som kan antas 268 ha betydelse för utredning om brottet tas i beslag av jakträttshavareneUer prop. 1986/87:58 av någon som förelräder honom. Samma befogenheltillkommer därtill förordnade jaktfillsynsmän saml därtill behöriga tjänstemänvid kusl- eller gränsbevakning. Har egendom lagits i beslag, skall anmälan om detta skyndsamigöras till polis- eller åklagarmyndigheten. Den som tar emot anmälan skallförfara som om han själv gjort beslaget. För atl undvika att vilt som har lagils i beslag förstörs,får djuret efter värdering säljas på lämpligt sätt. 48 § Om någon har begått jaktbroll eller brott som avses i45 § iredje stycket eller 46 §, skall vilt som han har kommit över genom broitei förklaras förverkat, om det inle är uppenbart oskäligt. I stället för viltet kan dess värde helt eller delvis förklaras förverkat. Det som förverkats tillfaller jakträttshavaren i de fallsom föreskrivs av regeringen. 49 § Jaktredskap, fortskaffningsmedel och andra hjälpmedelsom har använts eller medförts vid jaktbroll får förklaras förverkade, om del be hövs för alt förebygga brott eller om det annars finns särskUda skäl. I slället för hjälpmedlet kan dess värde helt eller delvisförklaras förverkat. 50 § I fråga omförverkad egendom gäller särskilda bestämmelser om förfarandet med sådanegendom i den mån inle annal följer av 47 § tredje stycket eller 48 § andra slycket.Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från dessa bestämmelser i frågaom djur som behövs för forskningsändamål eller av någon annan särskildanledning inte bör säljas på det säll som anges i bestämmelserna. 51 § Vad som sägsi 4648 §§ om vilt gäller även i fråga om skinn, ägg och bon. 52§ Regeringen får överiåla åt en förvaUningsmyndighel att meddela sådanaföreskrifter eller beslut som avses i 6 § andra slyckel, 23-26, 29 och 30 §§,31 § andra och Iredje slyckena, 36 och 37 §§, 38 § första slycket, 40 § förstastycket, 41 § första stycket 2, 48 § andra slycket och 50 §. 53 § Bestämmelser om arrendenämnd finns i 8 kap.jordabalken och i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Om en partinle godtar en arrendenämnds beslut i fråga om förlängning av ett avtal om jaklrätlsupplålelseeller om villkoren för en sådan föriängning, får parten klandra beslulel genomatt väcka talan mol den andra parten vid den fastighetsdomstol inom vars omrädefastigheten är belägen. Klandras inte beslutet från den dag dåbeslutet medde- lades, är partens rätl lilllalan förlorad. Tvist som efter är anhängig Prop. 1986/87:58 viddomstol, får återförvisas lill arrendenämnden. Fastighetsdomstolensdom i fråga om faslslällande av villkor enligl 19 § och hovrättens dom i frågaom förlängning av ett avtal om jakträttsupplåtelse eller fastställande avvillkor i samband med sådan förlängning får inte överklagas. 54§ beslul enligl 12 och 33 §§ får överklagas hos slalens nalurvårdsverk.Naturvårdsverkets beslul i en överklagad fråga får inle överklagas.Naturvårdsverkets beslul i övrigl med anledning av besvärs-ärendet fåröverklagas hos kammartälten genom besvär. Föreskrifterom hur sådana beslul får överklagas som fattats av en myndighet med stöd av eltbemyndigande enligl denna lag meddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1987 då lagen (1938:274) om rält till jakl skall upphöra all gälla. Bestämmelserna i 15-22 §§ gäller inle i fråga omupplåtelser av jakträtt som har skett före lagens ikraftträdande. Äldre bestämmelser om jakträtt för boslällshavare,kronohemmans åbor och innehavare av kronotorp, , odlingslägenheter, kolonatoch fjällägenheter och om ansvar och särskild rättsverkan vid brott mot sådanabestämmelser skall fortfarande gälla. Den nya lagen inskränker inte de rälligheler somavses i 8 § försia stycket lagen (1938:274) om räll fill jakt. Bestämmelserna i8 § andra slycket samma lag skall tUlämpas i fråga om servitut som innefattarjakträtten på viss faslighel och som upplåtits . Inom område, som jakt har registreratsmed stöd av 13 § jaktstadgan (1938:279) som älgjaktsområde utan att varalicensområde, får älgjakt ske enligt äldre beslämmelser tills vidare, docklängst till ulgången av . Jakträitshavare, som är född eUertidigare och som för samordnad älgjakt har jagat älghuvudsakligen inom ett sådanl område som avses i föregående mening, kan fåområdet registrerat som licensområde för fiden och ges licensför elt vuxet djur att skjutas av två eller . Förälgjakten inom renskötselområdel får regeringen eller myndighel som regeringen besiämmer för en övergångstid meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna i 33 §. Lag om ändring i lagen (1943:459) om tillsyn över hundar; Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1943:459) omtillsyn över hundar dels att nuvarande 4 och 5 §§ skall betecknas 6 respektive8 §, dels att rubriken till lagen skall ha följande lydelse, dels att 1 och 3 §§samt den nya 8 § skall ha följande lydelse, dds alt det i lagen skall införas fyranya paragrafer, 4,5, 7 och 9 §§ av följande lydelse. Lag om tillsyn över hundar Hund skall hållas under sådan lillsyn som med hänsyn tilldess natur och övriga omständigheter erfordras för alt förebygga att den orsakarskada eller avsevärd olägenhet. Lag om tillsyn över hundar och katter Hundar och katter skall hållas under sådan tillsyn som medhänsyn lill deras nalur och övriga omständigheter behövs för atl förebygga atlde orsakar skador eller avsevärda olägenheter. IJaktlagen (1987:00) finns särskUda bestämmelser om vad som skall iakttas föratt hindra hundar från ati driva eller förfölja vilt. EftersattestUlsynen över hund, äger polismyndigheten meddela de föreskrifter somomständigheterna påkalla, såsom all hunden skall vara försedd med munkorg ellerhållas bunden eller instängd. Vad sålunda föreskrivits skall bevisligendelgivas hundens ägare eller annan som mottagii hunden lill underhåll ellernyttjande. Är fråga om hund som avses i 2 §, äger polismyndighetenock, där så finnes nödigt, låla döda hunden. skall polismyndigheteninhämta yttrande från veterinär, om del ej är uppenbart obehövligt eller farai dröjsmål. Anträffas hund som avses i 2 § lös på omräde där hemdurfinnas, får hunden, om den ej låter sig upp- Eftersätis tillsynen över hund, får polismyndighetenmeddela de beslut som omständigheterna kräver, såsom atl hunden skaU varaförsedd med munkorg eller hållas bunden eller instängd. Beslutet skall delgeshundens ägare eller den som mottagit hunden lill underhåU eller nyttjande. Är det fråga om en hund som avses i 2 §, får poUsmyndighetenbesluta ait hunden skaU omhändertas genom myndighetens försorg. För sådantomhändertagande gäller 18 och 19 §§ lagen (1944:219) om djurskydd. Innan enhund avlivas skaU dock polismyndigheten inhämta yttrande från veterinär, omdel ej är uppenbart obehövligt eUer fara i dröjsmål. Anträffas en hund som avses i 2 § lös på område därhemdjur finns, får hunden, om den ej låter sig tas tagas, dödas av den som äger eller vårdar hemdjuren. Densom sälunda dödat hund är skyldig att snarasl möjligl anmäla förhållandet tilipolismyndigheten. om hand, dödas av den som äger eller vårdar hemdjuren. Densom sålunda dödat en hund är skyldig att snarasl möjligt anmäla förhållandet tUlpolismyndigheten. Beslut enligi första eller andra stycket gäller omedelbartom inte någoi annat förordnas. Om en hund springer lös i etl område där dei ftnns vili,får Jakträttshavaren eller någon som företräder honom ta hand om hunden. Närdetta har skett skall hundens ägare eller innehavare underrättas. Omdessa inte är kända skaU i slällei polismyndigheten i orien underrättas. Kan inte hunden tas om hand får polismyndigheten låta dödahunden, om detta är angeläget från vilivärdssynpunki och försvarligt även medhänsyn till omständigheterna i övrigt. Den som viU återfå en hund som har lagits om hand ärskyldig all beiala ersättning för hundens föda och de övriga kostnader som omhändertagandethar medfört. Har inle ägaren eller innehavaren, mol ersättning enligt förstasiyckei, åieriagii hunden inom efier dei att han underrättades omomhändertagandet eller inom Ivå veckor efler del alt polismyndighetenunderrättades, får jakträttshavaren behålla hunden. En katt som med skäl kan antas vara övergiven ellerförvildad, får dödas av jakträttshavaren eller av någon som företräder denne.Inom tätbebyggt område krävs dock lillslånd av polismyndigheten. Den som uppsålligeneller av oaktsamhet bryter mot 2 § eller 3 § tredje stycket andra punklen ellermot föreskrift som meddelats med Den sommed uppsåt eller av oaktsamhet bryter mol 2 §, 3 § Iredje stycket andrameningen eller 7 § andra meningen eller mot före- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. stöd av 3 § första stycket, dömes skrift som harmeddelats med stöd till böler. av 3 § första slyckel, döms lill Den som försummar ati lämna underrättelse enligi 4 §första stycket döms tiU böter, högst . beslut enUgt denna lag får överklagashos . beslut får överklagas hos kammarrätten genombesvär.