prop · GA0389 · 1986-12-31 00:00:00 — Uteblirvittne, som kallats, dömes vittnet till böter. Uppskjutes målel till annan dag.må vittnet vid vite föreläggas att den dagen komma tillstädes. Uteblir vittnetånyo, dömes vittnet till utgivande av vile eller, om vile ej förlagts, tillböter. Vittne, som ej är tillstädes, då målet företages tillhandläggning, må efter rättens beslut hämtas tiU det rättegångstillfället.Hämtas ej vutnet då och meddelas ej vilesföriäggande. äge rätten förordna, attvutnet skaU hämtas tdl senare rättegångs-tillfälle. Då vittnet hämtats tid rätten,skola böter eller vite för hans underlåtenhet att infinna sig vid deträttegångstillfället ej ådömas. Underlåtervutne att följa föreläggande alt infinna sig vid rätten, skall rätten, om intebegäran om vittnesförhör återkallas eller målet avgörs, förelägga högre viteeller förordna alt vittnet skaU hämtas tid rätlen. Ifråga om vittne, som avses i 13 § första stycket, skolareglerna i 20 och 21 §§ ej tillämpas; sådant vittne må dock hämtas tillrätten. Avstår den som åberopat vUtnefrån vittnets hörande eUerkommer eljest frågan därom atl förfalla, må ej därefter enligl 20 eller 21 §straff ådömas vittnet eller tvångsmedel användas mot honom. Reglerna idetta kapitel om vitesföreläggande och om häkte gäller inte vittne, som avsesi 13 § första stycket. Sådant vittne får däremot hämtas till rätten. Gör vittne sig skyldigt till försummelse eller tredska,som avses i 20 eller 21 §, och vållas därav rättegångskostnad för part, ägerätten, även om yrkande därom ej framstäUls. förplikta vittnet att i denomfattning, som finnes skälig, ersätta kostnaden. Har även part av rättenförpliktats att ersätta motparten sådan kostnad och har parten u/g/v/7ersättningen, äge han av vittnet utbekomma vad vittnet förpliktats utgiva. Vad nu sagts om vittnes skyldighet att ersätta partskostnad äge motsvarande tillämpning beträffande kostnad, som orsakats förstatsverket. Görvittne sig skyldigt till försummelse eller tredska, som avses i 20 eller 21 §,och vällas därav rättegångskostnad för part, skaU rätten på yrkande av partförplikta vittnet att i den omfattning, som finnes skälig, ersätta koslnaden.Har även part av rätten förpliktats att ersätta motparten sådan kostnad och harparten Äe/a//ersättningen, har han rätt att av vittnet få ut vad vittnetförpliktats betala. 37 kap.Om förhör med part under sanningsförsäkran 37 kap. Omförhör med part /tvistemål må för vinnande av bevis förhör under sanningsförsäkran äga rum medena parten eller med båda. Part må påkalla förhör under sanningsförsäkran såväl medsig själv som med motparten. Annanpart än åklagare får höras i bevisningssyfte. I tvistemål får sådant förhöräga rum under ed. Förhöret skaU därvid om möjligt begränsas till sådanomständighet som är av särskild betydelse i målet. Den somenligt 36 kap. 13 § första styckel icke må avlägga vitlnesed mä ej höras undersanningsförsäkran. Förhörmed part leds av parterna, om ej särskilda skäl föranleder annat. Förhöretinleds av den part som har begärt förhöret. Har båda parter begärt förhöret,bestämmer rätten vid behov vilken av dem som skaU inleda förhöret. Därvidskall i brottmål uppgiften anförtros åklagaren, om ej särskilda skäl talar föralt försvararen inleder förhöret. Vid förhöret skall först lillfälle beredas parten all påegen hand eller, om det behövs, med stöd av frågor ge sin berättelse i ettsammanhang. Därefter får ytterligare frågor ställas. Ledande frågor får ej ställas, om inte särskilda skältalar för det. Rätten skaU avvisa frågor, som uppenbart inle hör tiU saken ellersom är förvirrande eller på annat sätl otillbörliga. Innanpart avgiver sin berättelse, skall han avlägga denna försäkran: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete,att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga, tillägga ellerförändra." Sedan part avlagt försäkran, erinre rätten honom om viktendärav. Vid förhör enligt detta kapitel skall i övrigt 36 kap. 9 §andra slycket. 10 § första styckel, 13 § första styc kel, 16 §, 17 § tredje styckel samt 18 och 19 §§ tillämpas. Vid förhör under ed skall, förutom de lagrum anges iförsta stycket, 36 kap. 5 och 6 §§, 8 § andra styckel, 11 §samt 14 och 15 §§ tillämpas. I brottmål skaU, förutom de lagrum som anges i första styckel,36 kap. 24 och 25 §§ tillämpas i fråga om ersättning tiU målsägande, somkallats liU förhör i anledning av åklagarens lalan. Vid tillämpning av de bestämmelser som anges i förstatredje styckena skaU vad som sägs om vittne anses gälla part. Mötersynnerligt hinder mot upptagande av bevis genom skriftlig handling vidhuvudförhandlingen, må enligl rättens beslut beviset upptagas utomhuvudförhandlingen. Upptagande av bevis genom skriftlig handling får äga rumutom huvudförhandling 1. omhandlingen inte kan företes vid sådan förhandling eller 2. omupptagande vid sådan förhandling medför kostnader eller ölägenheter som inlestår i rimligt förhållande tdl åtgärdens betydelse. Om det är av synnerlig vikt för utredningen, får ävenannan handläggning äga rum i anslutning till bevisupptagning enligl första slycket. Är medhänsyn till föremålets beskaffenhet eller av annan anledning av synnerligvikt. att syn hålles före huvudförhandlingen, eller kan syn eljest ej lämpligenhållas vid huvudförhandlingen, mä den enligt rättens beslut äga rum utomhuvudförhandlingen. Syn får äga rum utom huvudförhandling 1. somsynen inte kan hållas vid sådan förhandhng, 2. om synvid sådan förhandling medför kostnader eller olägenheter som inte står irimligt förhållande till synens betydelse eller 3. om det,på grund av att beslut i viss fråga skall fattas under förberedelsen ellereljest med hänsyn tiU omständigheterna, är av synnerlig vikt atl synen hålls förehuvudförhandlingen. Vid synmå, ehuru den äger rum utom huvudförhandlingen, även annat bevis upptagas, omdet finnes erforderligt, för att syftet med synen skaU vinnas. Om detär av synnerlig vikt för utredningen, får även annan handläggning äga rum ianslutning till syn enligl 2 §. Dåsakkunnig höres muntligen. företages förhöret av rätten. Med rättenstillstånd må dock sakkunnig höras av parterna. Rätten och parterna äge ställafrågor till den sakkunnige. Rätten skall avvisa frågor, som uppenbart ej höra tillsaken eller som äro förvirrande eller eljest otillbörliga. Har den sakkunnige avgivit skriftligt utlåtande, må, omrätten finner det lämpligt, utlåtandet helt eller delvis uppläsas. I samband medförhör med sakkun-n/'gydrskriftligtutlåtande, som han avlämnat, läsas upp med rättens tillslånd. Vad i 36kap. 7 § första stycket, 9 § andra stycket 5am/15, 18 och 19 §§ är stadgat omvittne skall äga motsvarande tillämpning beträffande sakkunnig. Vad somsägs i 36 kap. 9 § andra stycket, 15 § och 1719 §§ om vittne skall tillämpasockså ifråga om sakkunnig. Görsakkunnig sig skyldig lill försummelse eller tredska, som avses i 12, /ieller14 §, och vållas därav rättegångskostnad för part, äge rätten, även om yrkandedärom ej framstäUls. förplikta den sakkunnige att i den omfattning, som finnesskälig, ersätta kostnaden. Har även part av rätten förpliktats att ersätta motpartensådan kostnad och har parten utgivit ersättningen, äge han av den sakkunnigeutbekomma vad denne förpliktats utgiva. Vad nu stadgats om sakkunnigs skyldighet atl ersätta partskostnad äge motsvarande tillämpning beträffande kostnad, som orsakats förstatsverket. Görsakkunnig sig skyldig till försummelse eller tredska, som avses i 12 eller 14 §,eller uteblir sakkunnig, som kallats till förhör, och vållas däravrättegångskostnad för part, skaU rätten på yrkande av part förplikta den sakkunnigeatt i den omfattning, som finnes skälig, ersätta kostnaden. Har även part avrätten förpliktats att ersätta motparten sådan kostnad och har parten fte/a//ersättningen,harhan rätt att av den sakkunnige få ut vad denne förpliktats att betala. Om rättegången i tingsrätt I Om rättegången i tvistemål 41 kap. Om inledande av rättegång Väckande av talan 1 § Talanskall väckas genom skriftlig ansökan hos rätten. Talan anses väckt när ansökningenhar kommit in till rätten. 2 § Ansökningen skall innehålla 1. bestämtyrkande, 2. redogörelse förde omständigheter som yrkandet gmndas på, uppställda efter sitt sammanhang ochom möjligt i numrerade punkter, 3. uppgift om debevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis samt 4. uppgift omsådana omständigheter som medför att rätten är behörig, om behörigheten inteframgår av ansökningen i övrigl. Åberopas löpande skuldebrev, växel eller check, börhandlingen i original eller kopia fogas till ansökningen. 3 § Om det kan antas att det inte föreligger nägon tvistmellan parterna, behöver redogörelsen enligt 2 § första stycket 2 inte vara utförligare än som krävs för att man skall kunna fastställa vad saken gäller. Uppgift om bevis enligt 2 § första stycket 3 behöver då inte heller lämnas. I vilka fall yrkande om ersättning för rättegångskostnadskall tas upp redan i ansökningen framgår av 18 kap. 14 §. 4 § Den som bedriver inkassoverksamhet för vilken fordras lillstånd enligt 2 § inkassolagen (1974:182) skall för ansökan enligt 3 § använda särskild blankett som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om det främjar en ändamålsenlig handläggning fårregeringen eller myndigheten medge att sådan blankett får användas även avandra som i större omfattning driver in fordringar. Regeringen eller myndigheten får meddela föreskrifter omanvändningen av blanketter. Har ansökan gjorts på blankett kallas målet i denna balkblankettmål, så länge målet handläggs enligt 41 eller 42 kap. eller 44 kap. 19 §. 5 § Föreskriven ansökningsavgift skall betalas näransökningen görs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock medge att avgiften i blankettmål betalas i efterskott. Föreslagen lyddse Prop, 1986/87:89 6 § Är ansökningen så ofullständig att den inte kan läggastill grund för rättegäng eller har ansökningsavgiften inte betalats, skallrätten förelägga sökanden att avhjälpa bristen vid påföljd att ansökningenannars avvisas. Om det är uppenbart att föreläggandet inte kommer atlföljas, behöver föreläggande inte utfärdas. 1 sådant fall får rätten genastavvisa ansökningen. 7 § Om ansökningen inte avvisas, skall rätten, i mål därdel finns svarande, genast utfärda stämning. Stämningen skall tillsammans medansökningen och vid denna fogade handlingar delges svaranden. Är det uppenbart att kärandens framställning strider motallmänt kända förhållanden eller att den inte innehåller laga skäl för käromäleteller att käromålet av annan anledning är ogmndat och kan bristen inteavhjälpas genom åtgärd som avses i 43 kap. 6 §, behöver stämning inle utfärdas.1 sådant fall skall rätten genast avgöra målet genom dom. 8 § När stämning utfärdas skall rätten ta ställning tillom målet skall förberedas i förenklad form enligt 42 kap. eller vid annan förberedelse enligt 43 kap. Mål där förlikning om saken är tillåten och som integäller fastställelse humvida visst rättsförhållande består eller inte bestårskall förberedas enligt 42 kap., 1. om käranden begär sädanförberedelse eller 2, om det kan antas att en förberedelse i förenklad formär tillräcklig och käranden inte begär annan förberedelse. 1 annat fall skall mål förberedas enligt 43 kap. 9 §Finns det inte någon svarande i målet, skall rätten förbereda målet enligt 43 kap., om mälet ej kan avgöras genast. 42 kap. Omförberedelse i förenklad form I § Vid förberedelse i förenklad form skall svaranden istämningen föreläggas att avge svaromål, vid påföljd att käromålet annars kanbifallas hell eller delvis. Den lid inom vilken svaromålet skall ha kommit inskall bestämmas från delgivningen av stämningen, om det intefinns anledning att föreskriva . Avföreläggandet skall framgå hur stora rättegångskostnader svaranden kan åläggasatt betala om käromålet bifalls helt. 22 1986/87. 2 § Svaromåletskall vara skriftligt. En svarande som begär att fä svara muntligen skall docktillåtas detta, om inte särskilda skäl talar för att svaromålet avgesskriftligen. 3 § Svaromåletskall innehålla bestämda uppgifter om svarandens inställning till kärandensyrkande. Om svaranden motsätter sig bifall till ansökningen, skall han angesina skäl. Svaromålet bör ta upp de invändningar om rättegångshinder somsvaranden vill göra. Har käranden gmndat ansökningen på löpande skuldebrev,växel eller check, skall de skriftliga bevis som svaranden vill åberopa ges in lillrätten inom tiden för avgivande av svaromål. Av 18 kap. 14 § framgår att svaranden, om han vill haersättning för sina rättegångskostnader, skall yrka sådan ersättning isvaromålet. 4 § Målet skall avgöras enligl 44 kap. 19 § genom domeller förenklad dom, om svaranden 1. inte haravgivit svaromål, 2. i sitt svaromålinte har tagit ställning till kärandens yrkande eller 3. i sitt svaromålinte har anfört sådana skäl mot bifall som kan vara av betydelse vid prövningav saken. Har käranden grundat sin ansökning på löpande skuldebrev,växel eller check och har i samband med ansökningen fordringsbeviset givits intill rätten i original eller kopia, skall förenklad dom meddelas, om svarandenej anfört sannolika skäl för sitt bestridande. Sådan dom skall dock inlemeddelas, om svaranden har visat skriftlig handling av angivet slag sombevis för en fordran som kan användas till kvittning eller käranden medger atten sådan fordran finns. 5 § Rätten skall pä lämpligt sätt söka undanröja sådanaofullständighe ter eller oklarheter som påverkar frågan om saken kan avgöras efter förberedelse i förenklad form. 6 § Om det i svaromålet anges skäl som medför altmålet inle kan avgöras genast, skall rätten förelägga käranden att, vid påföljd att målet annars avskrivs, ange om han vill att handläggningen av mälet skall fortsätta. Önskar käranden att handläggningen fortsätter, skall hanskriftligen utveckla sin talan och därvid yttra sig över vad svaranden anfört.Han skall även lämna uppgifter om de bevis han åberopar och om vad som skallstyrkas med varje bevis. Rätten fär förelägga käranden att skriftligen lämna deuppgifter som behövs enligt andra stycket vid påföljd att ansökningen annarsavvisas. 7 § Begär käranden att handläggningen skallfortsätta och är en fortsatt förberedelse nödvändig, skall målet förberedas enligt 43 kap. Om käran den utan att begära sådan förberedelse inskränker sin talan eller åbero par någon ny omständighet, får rätten utfärda ett nytt föreläggande för svaranden att avge svaromål som avses i I §. 1986/87: 89 Om annan förberedelse Allmänna bestämmelser 1 § Vid förberedelse enligl detta kapitel skall klarläggas 1. parternasyrkanden och invändningar samt de omständigheter som parterna gmndar sin talan pä, 2. vad parterna är oense om, 3. vilka bevis som skallförebringas och vad som skall styrkas med varje bevis, 4. om ytterligare utredning ellerandra åtgärder skall vidtas före målets avgörande och 5. om det finns fömtsättningar förföriikning. 2 §Rätten skall driva förberedelsen med inriktning på ett snabbt avgö rande av målet. Eftersamråd med parterna skall rätten möjligt upprätta en plan för måletshandläggning, om det inte är obehövligt pä grund av målets beskaffenhet. 3 §Mäl förbereds genom sammanträde, skriftväxling eller annan hand läggning. Om det är lämpligt får olika former av förberedelse förenas. Sammanträdeskall hållas, om det kan antas att förberedelsens syfte därigenom främjas. Sammanträdetskall hållas per telefon, 1. om det är lämpligt med hänsyntill sammanträdets ändamål och övriga omständigheter eller 2. om inställelse inför rättenskulle orsaka kostnader eller olägenheter, som inte står i rimligt förhållandetill betydelsen av den fråga som föranlett sammanträdet, och ändamålet medsammanträdet ändå kan antas bli i väsentlig mån uppnått. Vadsom sägs om sammanträde i 818 §§ gäller inte sammanträde som hålls pertelefon. 4 §Om målet skall förberedas enligt detta kapitel utan föregående för beredelse i förenklad form, skall rätten i stämningen förelägga svaran den att avge svaromål. Rätten bestämmer om svaromålet skall lämnas skriftiigen eller vid sammanträde. 1,de invändningar omrättegångshinder som svaranden vill göra, 2,bestämda uppgifter omsvarandens inställning till kärandens yrkanden, 3. omkärandens yrkanden inte medges, gmnden för svarandens in ställning med yttrande över de omständigheter som käranden gmndar sin talan på och med angivande av de omständigheter som svaranden vill anföra samt 4. uppgiftom de skriftliga bevis som svaranden åberopar, om de övriga bevis som han är beredd att ange och om vad som skall styrkas med varje bevis. Svarandenskall, även om han förelagts att avge svaromål under 339 Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 89 förberedelsei förenklad form, föreläggas att avge svaromål enligt första stycket, omförberedelsens syfte därigenom främjas. 5 §Under den fortsatta förberedelsen skall parterna ange alla de ytterligare omständigheter som de vill anföra, yttra sig över vad motpar ten anfört samt slutligt bestämma yrkanden och gmnder. De skall också, i den mån det inte skett tidigare, lämna uppgift om de bevis som de vill åberopa och om vad de vill styrka med varje bevis samt yttra sig om behovet av ytterligare utredning. Varjepart är skyldig att under förberedelsen lägga fram av honom åberopadeskriftliga bevis, som han inte redan företett. Han är också skyldig atl påframställning av motparten lämna uppgift om sitt innehav av skriftliga bevisoch föremål som har betydelse som bevis. Parternaskall före ett sammanträde sätta sig in i saken på sådant sätt att någotytterligare sammanträde för förberedelse om möjligt inte behövs. 6 § Rätten skall, allt eftermålets beskaffenhet, se till att tvistefrågorna blir klarlagda, atl parternaanger allt de vill åberopa och att i övrigt de åtgärder vidtas som behövs föratt förbereda målet för avgörande. 7 § Är saken sådan att förlikningdärom är tillåten, skall rätten, i den mån det är lämpligt med hänsyn tillmålets beskaffenhet och övriga omständigheter, verka för att parterna förliks. Rättenfår inte fortsätta förlikningsverksamhet, om det framgår att någon av parternavill ha målet prövat. 8 § Om svaranden i ett mål därförlikning om saken är tillåten skall avge skriftligt svaromål enligt 4 §första stycket, skall rätten förelägga honom att göra detta vid påföljd attförenklad dom annars kan meddelas mot honom. Parter i sådana mål får även iandra fall föreläggas att yttra sig skriftligen vid sådan påföljd. 9 § Om det skall hållassammanträde i ett mål, där förlikning om saken är tillåten, skall rättenförelägga parterna att inställa sig vid påföljd att förenklad dom annars kanmeddelas mot den som uteblir. Varje part som skall infinna sig personligen skallföreläggas vite. 10 §Om det skall hållas sammanträde i ett mål, där förlikning om saken inte är tillåten, skall käranden föreläggas att inställa sig vid påföljd att hans talan annars förfaller. Om käranden skail infinna sig personligen, skall rätten ocksä förelägga vite. Svaranden skall alltid föreläggas vite. Omdet kan antas att sammanträdets syfte blir i väsentlig mån uppnått trots enparts utevaro, skall parten föreläggas att inställa sig vid påföljd attsammanträdet kan hällas även om han uteblir. 11 § Är saken sådan att förlikning därom ärtillåten, fåren part förelåg- 340 Föreslagen lydelse Prop. gasatt slutligt bestämma sin talan (slutföreläggande), om det är nödvändigt medhänsyn till hur parten utfört sin talan tidigare under målets handläggning.Efter det att tiden för yttrande har gått ut, får parten inte åberopa en nyomständighet eller ett nytt bevis, om han inte gör sannolikt att han haftgiltig ursäkt för sin underlåtenhet att åberopa omständigheten eller beviset. 12 § Om båda parterna uteblir frånett sammanträde som inle avser bara rättegångsfrågor, skall målet avskrivas. 13 § Omen part uteblir från ettsammanträde till vilket han förelagts att inställa sig vid påföljd av förenkladdom, skall sådan dom meddelas, om den närvarande parten yrkar det och sådan dominte är utesluten på gmnd av bestämmelsema i 44 kap. 18 eller 19 §. Omen part underlåter att följa ett föreläggande att yttra sig skriftligen vidpåföljd av förenklad dom, skall sådan dom meddelas enligt vad som sägs i förstastycket om motparten yrkar det. Yrkasinte förenklad dom i fall som avses i första och andra styckena, skall måletavskrivas. Om det är svaranden som underlåter att följa ett föreläggande, skalldock rätten pä kärandens begäran utfärda ett nytt föreläggande till svaranden.Underlåter denne att följa även det nya föreläggandet och yrkas inte förenkladdom, skall målet avskrivas. 14 §En part skall anses ha följt ett föreläggande att yttra sig skriftligen endast om han avgivit ett yttrande som bestämt visar hans inställning till de frågor som föreläggandet avser eller om föreläggandets syfte ändå kan anses tillgodosett i väsentlig mån. Gällerföreläggandet svaromål enligt 4 § första stycket, skall det anses tillräckligtatt svaranden bestämt anger sin inställning till kärandens yrkanden och, om hanmotsätter sig att dessa bifalls, skäl som kan vara av betydelse vid prövning avsaken. 15 § Uteblir käranden från ettsammanträde i mål, där förlikning om saken inte är tilläten, skall måletavskrivas, om käranden förelagts att inställa sig till sammanträdet vid påföljdatt hans talan annars förfaller. 16 § Underlåter en part att följaett vitesföreläggande enligt detta kapitel, skall rätten, om partens närvaroär nödvändig, förelägga högre vite. I mäl, där förlikning om saken inte ärtillåten, fär rätten i stället besluta att parten skall hämtas till rätten. 17 § Om en part som blivitförelagd att infinna sig personligen vid ett sammanträde uteblir ellerinställer sig endast genom ombud, får sammanträdet ändå hållas, om det främjarförberedelsens syfte. Detsamma gäller om rätten beslutat att en part skallhämtas till sammanträdet men det visar sig att hämtning inte kan ske. Haren part förelagts att inställa sig till sammanträdet vid sådan påföljd som sägs i 10 § andra stycket, får sammanträdet hållas även om han uteblir. Föreslagen lydelse Prop. 18 § 1 förelägganden som avser endast rättegängsfrågor fårrätten inte ange som påföljd att målet avgörs genom förenklad dom eller atltalan förfaller. Sådana frågor får avgöras även om parterna eller nägon av demunderlåter att inställa sig till sammanträde eller att yttra sig skriftligen. 19 § Är det till fördel för handläggningen avmålet, skall rätten innan förberedelsen avslutas göra en skriftlig sammanfattning av parternas ståndpunkter, såsom de uppfattas av rätten. Parterna skall beredas till fälle att yttra sig över sammanfattningen. Om sammanträde hålls, skall om möjligt sammanfattningengöras och parternas yttrande inhämtas vid sammanträdet. 20 § Förberedelsen är avslutad, när i behövligutsträckning parternas ståndpunkter har klarlagts, uppgifter om bevisning lämnats och förbe redande åtgärder i övrigt vidtagits. När förberedelsen avslutats, skall rätten avgöra mälet.Om någon del av målet kan avgöras särskilt, får målet i denna del företas tillavgörande trots att förberedelsen i övrigt inte avslutats. 21 § Rätten får under förberedelsen av mål, därförlikning om saken är tillåten, förordna särskild medlare, om det är lämpligt med hänsyn till målets beskaffenhet och det finns anledning anta att kostnaderna för att lösa tvisten kan minskas väsentligt genom medlingen. Om någon av parterna motsätter sig att medlare förordnas, får förordnande inte ske. Rätten skall bestämma inom vilken tid medlingen skallavslutas. 22 § Medlaren skall till rätten fortlöpande redovisasina åtgärder i målet. Sedan medlingen avslutats, skall medlaren till rätten redovisa de resultat som uppnåtts under medlingen. 23 § Medlaren har rätt till skälig ersättning av allmännamedel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget krävt. 44 kap. Om avgörande av mål Allmänna bestämmelser 1 § Rätten skallse till att varje mål blir utrett efter vad dess beskaffenhet kräver. 2 § Mål avgörs påhandlingarna eller efler huvudförhandling. Uppkommer under denna handläggningbehov av ytterligare förberedande ätgärder skall bestämmelserna omförberedelse tillämpas.