prop · GA0372 · 1986-12-31 00:00:00 — Äldre bestämmelser gäUer dock fortfarande ifråga om ränta för tid före nämnda dag. Lag om ändring i gruvlagen (1974:342) Härigenomföreskrivs att 4 kap. 33 § gravlagen (1974:342) skall ha nedan angivnalydelse. 33 § Vid förtättningen fastställd ersättning skall betalas inom tremånader från del avslulningsbeslutet meddelades. På ersättningen utgår räntafrån dagen för avslutningsbeslutet. Har förordnande enligt 32 § tredje stycketmeddelats, skall dock räntan på ersättning som avser anvisad mark beräknasfrån den dag då marken tidigast får tillträdas. Ränla som avses iförsia stycket Ränla som avses i försia stycket beräknas enligt 5 § räntelagen beräknas enligt 5 § räntelagen (1975: 635) för tiden till dess betal- (1986: 00) för tiden till dess betal ning skall ske och enligt 6 § räntela- ning skall ske och enligl 6 eller 8 § gen för tiden därefler. räntelagen för tiden därefter. Dennalag Iräder i kraft . Äldre beslämmelser gäUer dock fortfarande ifråga om ränla för tid före nämnda dag. 14 Förslag till Prop. Lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981) Härigenomföreskrivs atl 17 § konsumentkreditlagen (1977:981) skaU ha nedan angivnalydelse. Villkreditgivaren utnyttja rätt att återtaga vara, skall avräkning göras mellanhonom och köparen. Köparenlillgodoräknas härvid varans värde vid återtagandet. Värdet beräknas efler vadkreditgivaren kan antagas få ut genom all på lämpligt sätt försälja varan. Kreditgivarenfår tillgodoräkna Kreditgivaren får lillgodoräkna sig den obetalda delen av kredit- sig den obetalda delen av kredit fordringen efter avräkning enligt fordringen efter avräkning enligt 13 § samt i förekommande fall 13 § saml i förekommande fall dröjsmålsränta, dock ej enhgt hög- dröjsmälsränta. re räntefot än som anges i 6 § rän telagen (1975:635). Kreditgivarenfår däoämte lillgodoräkna sig ersättning för följande kostnader föråtertagande av varan, nämligen exekulionsavgifl, skälig kostnad för transportav varan samt utgtft för inställelse vid förtätlning för återtagande, ominställelsen har varit påkallad för tillvaratagande av kreditgivarens rält.Vid bestämmande av ersättning för utgift för inslällelse äger bestämmelserna omberäknande av ersättning av aUmänna medel till vittne motsvarande tUlämpning. Imål om handräckning för återtagande får kreditgivaren, enligt vad regeringennärmare föreskriver, tillgodoräkna sig även skälig ersättning för eget arbetemed anledning av målet saml arvode till ombud eller biträde. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarandei fråga om ränta för tid före nämnda dag. Lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Härigenomföreskrivs att 22 och 23 § hyresförhandlingslagen (1978:304) skall ha nedanangivna lydelse. Harförhandlingsöverenskommelse träffats om hyran eller annat hyresvillkor förhyresgäst, har hyresgästen rätl atl utan uppsägning av hyresavtalet hoshyresnämnden ansöka om ändring av överenskommmelsen i den del den avser honom.För att kunna upptas tiU behandling skaU ansökan ha kommit in till hyresnämndeninom från den dag då hyresgästen fick undertättelse om del nyavillkoret eller, i fråga om hyra, från den dag då villkoret böqadetillämpas mot honom. Vidprövning av hyresviUkor enligl försia stycket skall 12 kap. 48 § 41 jordabalken tUlämpasmed den avvikelse som kan följa av 21 §. Skäligheten av belopp som avses i 20§ får prövas även ulan samband med prövning av hyran i övrigl. Beslul varigenomhyresvillkor ändras iräder i stället för förhandlingsöverenskommelsen i den delen.Avser beslutet hyra, skall hyresvärden åläggas att till hyresgästenbetala tUlbaka vad han till följd därav har uppburit för mycket jämte ränta.Ränian skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden förbeloppels mottagande tiU dess att beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 §räntelagen för liden därefter. Beslut varigenomhyresvillkor ändras träder i stället för förhandlingsöverenskommelsen i den delen.Avser beslutet hyra, skall hyresvärden åläggas att till hyresgästenbetala tillbaka vad han till följd därav har uppburit för mycket jämle ränta.Räntan skall beräknas enligl 5 § räntelagen (7986; 00) för tiden förbeloppets mottagande tiU dess att beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6eller 8 § räntelagen för tiden därefter. Beslämmelsemai denna paragraf gäller ej i fråga om överenskommelse som har ingåtts efterförhandling enligt 5 § tredje slycket. Omfattas lägenhet avförhandlingsordning, är avtal som hyresvärden träffar med hyresgästen i frågasom avses i 5 § försia stycket ogiltigt, om förhandling enUgt förhandlingsordningenej har ägl mm. Sådant avtal är även ogiltigl, om det avser hyreshöjning uiövervad som medges i träffad förhandlingsöverenskommelse eUer ändring av grundemaför beräkning av sådan särskild ersättning som avses i 12 kap. 19 a §jordabalken i strid med träffad förhandlingsöverenskommelse. Hyresvärden ärskyldig att beiala tillbaka vad han har uppburil för mycket jämle ränla därpåenligt 6 § räntelagen (1975:635) för tiden därefter. Omfattas lägenhet avförhandlingsordning, är avtal som hyresvärden träffar med hyresgästen i frågasom avses i 5 § första stycket ogiltigt, om förhandling enUgt förhandlingsordningenej har ägl mm. Sådant avtal är även ogiltigt, om det avser hyreshöjning utövervad som medges i träffad förhandlingsöverenskommelse eUer ändring av grundemaför beräkning av sådan särskild ersällning som avses i 12 kap. 19 a §jordabalken i strid med träffad förhandlingsöverenskommelse. Hyresvärden ärskyldig atl betala lillbaka vad han har uppburit för mycket jämte ränla därpåenligl 6 eller 8 § räntelagen (1986:00) för tiden därefler. Försia stycket gäller ej,om mol förhandUng har mött hinder som ej har berott av hyresvärden eller avfastighetsägarorganisation som är part enligt förhandlingsordningen. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäUer dock fortfarande ifråga om ränta för tid före nämnda dag. 16 Förslag till ' Prop. Lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag ochenkla bolag Härigenomföreskrivs atl 2 kap. 13 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolagskall ha nedan angivna lydelse. Haren bolagsman haft nödvän- Har en bolagsman hafl nödvän dig eller nyttig kostnad för bolagets dig eller nyttig koslnad för bolagets räkning, är han berättigad till ränla räkning, är han berättigad till ränta på sin fordran från den dag förd- på sin fordran från den dag ford ringen kom till. Räntan beräknas ringen kom tiU. Räntan beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för enligt 5 § räntelagen (1986:00) för tiden fram till dess ränta skall utgå tiden fram till dess ränta skall utgå enligt 6 § samma lag. enligt 6 eller 8 § samma lag. Försummaren bolagsman att Försummar en bolagsman att göra avtalat tillskott eller att redo- göra avtalat tillskolt eller att redo visa influtna medel, skall han betala visa influtna medel, skaU han betala ränta beräknad enligt 6 § räntelagen ränta beräknad enligt 6 eller 8 § från den dag tillskottet eller redo- räntelagen från den dag tillskottet visningen bort ske. eUer redovisningen bort ske. Dennalag träder i krafl . Äldre beslämmelser gäller dock fortfarandei fråga om ränta för tid före nämnda dag. Lag om ändring i lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem att 28 § skallha nedan angivna lydelse. 28§ Avgifter skall belalas vid anförd- Avgifter skall betalas vid anford- På obetalt belopp uigår ränta ran. Ifråga om huvudmannens rätt enligt 6 § räntelagen (1975:635) till ränla på obetalt belopp gäller för anfordran. (1986:00). Omen engångsavgtft skall fördelas på åriiga inbetalningar, utgår ränta enligl 5 §räntelagen på varie del av avgiften som förfaller till betalning från den dagdå den första inbetalningen skall ske till dess den ifrågavarande delen avavgiften betalas. På de delar av avgiften som förfallit lill belalning men ännuej betalts utgår ränta enligt första stycket. Dennalag träder i krafl . Äldre bestämmelser gäUer dock fortfarande i fråga om ränta för tid före nämnda dag. Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenomföreskrivs att 16 kap. 12 § vattenlagen (1983:291) skall ha nedan angivnalydelse. Föreslagen lydelse 16 kap.12 § På sådan ersällning somavses i 11 § första slycket ulgår ränta enUgt 5 § räntelagen (1975:635) frånden dag marken tiUträddes eller vattenförelaget eller åtgärden utfördes, ominle något annat följer av andra stycket. Om betalningen inte sker i rätt lid,utgår ränta enligt 6 § räntelagen för tiden efler del dröjsmålet inträdde.Inlösen fullbordas utan hinder av att ränla inte betalas. På ersättning som avseroförutsedd skada ulgår ränta enligl 6 § räntelagen från den dag ersättningsanspråketframställdes vid . På sådan ersättning somavses i 11 § första stycket utgår ränla enligt 5 § räntelagen (1986:00) frånden dag marken tillträddes eller vattenföretaget eller åtgärden utfördes, ominte någol annat följer av andra slycket. Om betalningen inte sker i rätt tid,utgår ränta enligt 6 eller 8 § räntelagen för tiden efter del dröjsmåletinträdde. Inlösen fuUbordas utan hinder av att ränla inle betalas. På ersättning som avseroförutsedd skada utgår ränta enligl 6 eller 8 § räntelagen från den dag ersättningsanspråketframstäUdes vid . Om den ersättningsskyldigeförsummar atl betala sådan ersättning enUgt 11 § första stycket som skallbelalas genom nedsältning, skall på begäran av den som ärberättigad till ersättningen eller del därav söka verkstäUighet av den domeller det beslut, varigenom ersättningen bestämls. Dennalag träder i kraft . Äldre beslämmelser gäller dock fortfarandei fråga om ränla för tid före nämnda dag. 19 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1984:486) om hyresstopp Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1984:486) om hyresstopp skall ha nedan angivnalydelse. 2§Den som uppsåtligen bryter mot 1 § första stycket döms tUl böter eller fängelsei högst . Är brottet grovt döms till fängelse i högst . Hyresvärdenär skyldig att betala Hyresvärden är skyldig att betala tillbaka vad han haruppburit för tillbaka vad han har uppburit för mycket jämte ränlaenligt 6 § ränte- mycket jämte ränta enligt 6 § eller lagen (1975:635) fråndagen för be- 8 § räntelagen (1986:00) för beloppets mottagande. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäUer dock fortfarande ifråga om ränta för tid före nämnda dag. Sammanställning av remissyttranden över betänkande (SOU1985:11) av räntelagsutredningen Efterremiss har yttrande över betänkandet avgetts av hovrätten för Nedre Nortland,riksåklagaren, , datainspektionen, försäkringsrätlskommittén(Ju 1974:09), rättegångsutredningen (Ju 1977:06), kommerskollegium, ,bankinspektionen, , försäkringsinspektionen, statens pris- ochkarteUnämnd, /KO, , juridiskafakultetsnämnden vid , , iJämtlands län, riksbanksfuUmäktige, . , , styrelsen för konungariketSveriges stadshypotekskassa. gemensamt med Post- ochKredit banken , , . ,, gemensamt med ,, , SHIO-Familjeföretagen ochSveriges trähusfabrikers riksförbund, av Tjänstemännens centralorganisationTCO, Centralorganisationen /SR, ,, , , . Motormännensriksförund M, , Kooperativa förbundel KF, , . aukloriserade revisorer , . Yllrandehar dessutom inkommit från , . Länsstyrelseni har bifogat yltrande från kronofogdemyndigheten i Östersundoch från Västernortlands och läns handelskammare. FöreningenSveriges kronofogdar har likaledes bifogal yttrande från kronofogdemyndigheteni samt dessutom från sydsvenska lokalavdelningen och motsvarandeavdelningar för Väsira och för Mellersla . harbifogal yttrande från kommunens juridiska avdelning och drätselnämnd. Landsorganisationeni LO och har beretts tUlfälle atl yttra sig, men har avstått från au ytlra sig. Delväsentligen nya i förslaget är de särskilda bestämmelserna för privatpersoneroch konsumenter. Med hänsyn härtill är det särskilt viktigt att bestämmelsernaär klara och koncisa. Förslaget är från denna synpunkt tiltfredsstäUande.Hovrätten vUl dock anmärka följande (se avsnitt 8). Jaghar inte någon erinran mot det nu framlagda förslaget till räntelag och desamtidigt framlagda förslagen till följdändringar i , jordabalkenm.fl. I slort kan jag även ansluta mig tiU utredarens överväganden. Datainspektioneninskränker sitt yttrande till att endast avse förslagen om ändradedröjsmålsränteregler och om sanktioner. Datainspektionenbeaktar att dröjsmälsräntan enligt gällande regler -och än mer om dessa regleröverträds av fordringsägare - kan öka betal-ningssvårighetema för en skuldtyngdkonsument. Datainspektionentog genom skrivelse initiativ tUl den ändring av räntelagensom skedde såvitt avser dröjsmålsräntefoten och att en översyngjordes. Skälet tiU inspektionens iniliativ var atl den dåvarande dröjsmålsräntefolen,diskontot plus fyra procenlenheler, inle längre slod i rimligt förhållandetill det allmänna ränteläget. Fordringsägare debiterade då vad man ansåg varaskälig dröjsmålsränta, dvs. långt över vad räntelagen stadgade och utan att haavtal om sådan ränla. Detta medförde slora problem i tUlsynen enligtinkassolagen. Vidare hade vissa prakliska problem uppmärksammals vid lagenstillämpning. framgår atl sisinämnda frågor bordeuppmärksammas av utredningen. Så har lyvärt inle sketl. Direktivenanger också att utredningen skaU söka förenkla lagens regler. Eftersomräntelagens huvudsakliga tillämpning sker utom rälla och handhas av personermed begränsad eller ingen juridisk utbildning är det särskilt angeläget altlagtexten är utformad efter enkla principer och löser de vanligen uppkommandeproblemen utan atl juridisk sakkunskap behöver anlitas. Som exempel påmissförstånd beträffande nuvarande räntelagen kan noteras atl så kvalificeradeorgan som drätselnämnd och kammarkontor lidigare uppenbarligenuppfattat alt skrivningen atl "lagen gäller om inle annal är särskiltföreskrivet" innebär all man som fordringsägare kunde föreskriva, dvs.ensidigl besluta atl andra gmnder än räntelagens skulle tUlämpas för dröjsmålsräntedebitering. Ulredningen synes halyckats i förenklingssträvandena vad gäller all männa reklamationsnämndens hanlering av kanske något hundratal ären den . Däremot skulle ett genomförande av förslagel innebära avse- 47 värdaprakliska svårigheter såväl initiall vid ikrafträdandel som därefter Prop.1986/87:72 för alla kreditgivare, således inle bara för alla företag som säljerpå kredii eller eljest ger krediter, utan även för kommuner och landsting ochåtskUliga stafliga myndigheler, dvs. i uppskattningsvis etl anlal miljonerfall . Någon uppskattning av omfattningen av dessa olägenheter har ejgjorts av ulredningen. Räntelagsulredningenhar inte heller påvisat några missförhållanden av sådan art och omfattning attde kan moiivera föreslagna ändringar och dänned förenade avsevärda kostnader. Utredningenkonstaterar alt konsuments belalningsdröjsmål vanligen är relativt kort och rörförhållandevis små belopp. Detta synes tala mot att göra någon sådan förändringsom ulredningen föreslår, utan snarare för att ändringen av lagen nu inskränkslill en generellt utformad jämkningsregel för sådana sällsynta ytterlighetsfaUdär nuvarande regler skulle kunna tänkas ge ett orimligl resullal, varvid dockbåda avtalsparternas situation bör beaktas. Inspektionennoterar att behovel av översyn av räntelagens regler i vissa av inspektionenpåtalade avseenden kvarstår. finneratl skäl föreligger alt avstyrka det framlagda förslaget. InomRSVs verksamhetsområde får utredningens förslag belydelse främst förexekulionsväsendet. Räntelagenfår direkt aktualitet inte bara för myndigheter utan också för privatpersonersaml för störte och mindre näringsidkare. Man bör därför slälla särskilda kravpå utformningen av en lag med så varierande tilläm-parkrels. Enligl RSVs meninguppfyller lagförslaget inte berättigade krav på klarhet och överskådlighet. Somexempel kan nämnas att en konsument som vill ha reda på sin dröjsmålsräntaskall läsa räntelagens 8 § som hänvisar till 6 § som hänvisar tiU bl.a. 4 § somhänvisar tUl 3 §. Reglernabör således vara så klart utformade så att borgenärer, gäldenärer ochexekutiva myndigheter tillämpar dem kortekt. RSV instämmer i de farhågorhärvidlag som uttalas av experten i hans särskilda yttrande (s 222).För såväl parter som kronofogdemyndigheter är det vid tillämpning av räntelagenav vikt att det av förekommande exekutionstitlar kan ufläsas om tillägget skallvara . Detla bör klart framgå av samtligaexekutionstitlar således även belalningsföreläg-ganden och lagsökningsulslag.Dessulom borde del övervägas att ålägga domstolarna att kontrollera framställdaränleanspråk, så atl exekutionstiteln anger kortekt ränta. Enexekutionstitel kan gmndas på flera belalningsanspråk, vilka ger borgenären rätt till olika ränlesalser. Detta är en situation som medför 48 belydandeprakliska komplikationer för kronofogdemyndighetema. 1986/87:72 gankommer att diskuteras närmare i samband med ett pågående projekt avseendemtiner för handläggning av enskUda mål hos kronofogdemyn-dighema(ADB-E-projektel). Allmänt skall dock här framhållas att lagstiftaren ocksåbör beakta hänsynen till ett rationellt indrivningsförfarande. Det böreftersträvas att tidsödande och komplicerade ränteberäkningar inte aktualiserasom de inte är sakligt motiverade. Också när ränleberäk-ningama sker med hjälpav daiorer kvarstår nackdelama både vid utformningen av program och t.ex. isamband med inregistrering av mål hos kronofogdemyndighetema. En jämförelse kangöras med utredningens resonemang angående domstolamas arbetsbelastning isamband med beräkning av ränta vid viss rättegångskostnad (s. 161 nf). Lagförslagetär tillämpligt på penningfordringar inom förmögenhetsrättens område. Iproposition (1975:102) med förslaget till räntelag uttalas (s. 96 x) att analogtillämpning av räntelagens bestämmelser skall kunna ske inom bl.a.familjerätten. Enligt propositionen kan fordringar av familjerättslig artpreciseras på sådant sätt atl förmögenhetsrältsliga regler blir direkttillämpliga. Som exempel nämns all skuldebrev utfärdas för att ge utiryck åtfamiljerättslig underhållsskyldighet. Detta uttalande har i den praktiskatillämpningen visat sig vara svårtolkat. För atl ränla skall kunna tas ut videxekutiv verkstäUighet måste förpUktelsen vara faslställd genomexekutionstitel. Det är tveksamt om ett förordnande om ränta kan las med il.ex. en äklenskapsskUlnadsdom avseende framtida underhållsskyldighet.Sannolikt är meningen alt underhållsberättigad efter inträffad betalningsförsummelsemåsle utverka en särskUd exekutionstitel avseende ränta. Eftersom räntan stårförmögenhetsrätten nära torde den inte omfattas av 15 kap 1 § första punktenutsökningsbalken, varför införsel inte kan ske för densamma. Om meningen är attränta skall utgå för underhållsbidrag bör detta regleras i ochgtflermålsbalken. Dessutom är det välkommet med etl klargörande motivutalande ikommande proposition avseende ny räntelag. Beträffande ränta i samband medunderhållsskyldighet hänvisas tUl revisorers rapport /85:7Statens utgifter för bidragförskoti Handläggningen avbidragsförskottsärenden. I remissvaret över denna rapport har RSV anfört attfrågan om ränla på underhållsbidrag bör ulredas närmare. Utredningensförslag synes inte påverka RSVs verksamhetsområde i övrigl. RSV motsätter sigdärför inte att förslaget med beaklande av ovan anförda synpunkter -genomförs. Följandemera allmänna reflexlioner må dock anföras (se avsnitt 2). Denföreslagna nya räntelagen innebär en tUl vissa delar förenklad hante ring därigenom att endast en räntefot normalt kommer alt tillämpas i försäkringsbolagens reglering av konsumentskador. kvarstår dock problematiken i vissa fall vid bestämmandel från vilken tidpunkt ränta skall böria löpa när det gäller skadestånd och försäkringsersättning. 4 1986/87. () har, som framgår av betänkandet ochkommittédirektiven, i olika sammanhang fört fram önskemål om förenklingar ireglema om ränta såvitt gäller konsumentförhållanden. har nämligen getl vid handen alt räntelagen är komplicerad och lättmedför tillämpningsproblem för parter och andra. Som ett exempel på desvårigheter som kan möla i den prakliska tiUämpningen kan nämnas hävning avett kreditköp där köpeskiUingen har erlagts i ett flertal poster vid skildalidpunkter och där den från börian utgående avkastningsräntan vid viss tidpunktskall övergå i dröjsmälsränta. Nämndenhar i sin praxis emellanåt tillåtit sig vissa förenklade lösningar avräntefrågorna. I en del fall när beloppen har någoriunda motsvarat varandra harnämnden funnit skäligt att vid hävning av ett köp kvitta köparens ränlekrav motden nylla som köparen hunnit ha av godset. har nämnden viduppskattningen av skadestånd eller prisavdrag låtit ränlekrav flyta in i ett"skäligt" belopp "i ett för alll". Bland annat avinformationsskäl bmkar nämnden vidare ange dröjsmålsräntan i procent medutgångspunkt från det vid beslutslillfället gällande diskontot, ulanreservalion för kommande ändringar av diskontot. Medhänsyn tiU det som har sagts nu är det inte utan viss besvikelse som nämndenkonstaterar att del remitterade förslaget till ny räntelag inle synes innebäranågon mer påtaglig förenkling. Utredningen har visserligen, genom förslagetatt räntefoten alllid skall vara densamma i konsumentförhållanden, vare sigkonsumenten är gäldenär eller borgenär och vare sig del är fråga omavkastningsränta eller dröjsmälsränta, undanröjt ett problem nämligentidpunkten för växlingen mellan de två typerna av ränta. Denna fördel haremellertid uppnåtts genom en rätt drastisk sänkning av dröjsmälsräntan, någotsom man enligl ARN:s uppfattning av andra skäl har anledning att ställa sigIveksam till. I övrigt förefaUer utredningens förslag snarare ägnat att i vissahänseenden kompUcera regelsystemet ytterligare. Forskningsnämndenvill slutligen tUlägga följande. De undersökningar, t. ex. i formen av examensarbeten, som gjorts vid juridiska insthulionen i , visar att verkan av konsumentlagstiftning i många avseenden är mycket begränsad. Det föreligger inte några bevis för att konsumenlrätts liga regler har påverkat beteenden hos säljare eller konsumenter på ett sätt som inte hade kunnat åstadkommas genom t ex branschöverenskom melser. De mera seriösa företagen, som får anses vara i majoritet, följer sådana överenskommelser, de mindre seriösa bryr sig varken om överens kommelser eller lagsttftning, som ofta får betecknas som mera välmenande än effektiv. vältaligt exempel är säljares plikt enligt konsumentkredifla gen atl redogöra för de verkliga kosinaderna för ett kreditköp. En läsning av tidningarnas annonssidor visar att i stort setl ingen bryr sig om vad som i del hänseendel står i lagen. Enligt forskningsnämndens mening kan 50 maninte utesluta, att de nyheter, som förslagel tUl Ny räntelag innehåller, Prop. 1986/87:72 kommer att bli föremål för en liknande utveckling. () - som meddelar verkställighetsföreskrifter till förordningnen (1975:1318)om dröjsmålsränta på stafliga fordringar - anser att ett genomförande avförslagen i betänkandet medför vissa problem. Vid bestämning av dröjsmälsräntaoch andra belalningsvUlkor måste borgenären klarlägga om en betalningsskyldigkan anses som privatperson eller inte privatperson. Detla bUr nödvändigt omdröjsmålsräntan för privatpersoner sätts lägre än för andra och om minst 30dagars betalningsfrist blir obligatorisk i förhåUanden tUl en privatperson.Många företag, statliga affärsverk och uppdragsmyndigheter samt kommunala organfakturerar ett slort antal kunder. Att regislrera dessa efler om de ärprivatpersoner eller inte medför besvär. Del kan dessutom förekomma att t exsamma abonnemang avser en person både som företagare och som privatperson. Nunämnda förhållanden kan även medföra risk för atl del uppkommer extra kostnadersom kan påverka priset på den ifrågavarande varan eller tjänsten. Motbakgrand av vad nu sagts anser RRV det tveksamt om de föreslagna reglema gersådana sociala fördelar atl de uppväger de nackdelar som berörts. Detta gällersärskilt om de specielll korta betalningslider som iblandförekommer, såsom utredningen fömtsätter, kommer alt försvinna.