prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Elt90-tal remissinstanser avstyrker bostadskommitténs förslag om införande av etlräntelånesystem, bl.a. RRV, , riksbanksfullmäktige, allmännapensionsfonden, Sladshypolekskassan, , , , , samt ett 50-talkommuner. LO avstyrker och förordar reallån. Etl25-lal remissinslanser är tveksamma till förslaget, bl.a. statskon- 46 loret,SCB, , konjunkiurinstitiiieti , sta- Prop.1986/87:48 tens , i ,TCO och ett 15-lal kommuner. Ettfåtal är positiva till ränielån eller tillslyrker förslaget, bl.a. ,och länsbostadsnämnden i , /SR och, såvittgäller nyproduktionen, . Ytterligareutredning föreslås av bl.a. RRV, kammarrälten i , statens råd förbyggnadsforskning, riksgäldsfullmäktige, , . Statens bostadsfinansieringsaktiebolag och . Syftetmed ett räntelån är att i en ekonomi med inflation omfördela kapitalutgifter itiden. Lån lill höga kapitalkostnader i nya hus kan återbetalas utan särskildaproblem, om den nominella ökningen av inkomster och fastighetspriser på längresikt i vart fall inle är lägre än den ökning av kapitalutgifter och skulder somorsakas av ränldånen. Somexempel på hur ell räntelån av den typ som bosladskommiitén har föreslagitfungerar under olika antaganden i fråga om inflation och räntor redovisas i delföljande låneskulden i fem resp. hus uttryckt i procent avnyproduktionspriset resp. år. Vidare redovisas i tablån olika mått påräntelånens utveckling. Beräkningen avser hyres- och bosladsrättshus ochbygger på följande fömtsättningar. Produktionspriserna antas utvecklas sompriserna i allmänhel. Ränlebidrag lämnas lill av ränian. Kapitalutgiften är2,av produktionspriset det första årel. Den minskar sedan realt med enprocenl åriigen bl. a. för all ge uirymme för underhåll. Avtablån framgår bl.a. atl fasfighetsägarna själva genom räntelån mycket väl kanbära en del av den omfördelning av kapitalutgifter som uteslutande skergenom ränlebidrag, under fömlsätlning att den nominella ränian är hög och/elleratt den reala räntan är låg. Sådana fömtsättningar har också gälll i densvenska ekonomin under en följd av år, bl.a. under praktiskt tagel hela den fidbosladskommiitén har arbelal. Deförutsättningar som gäller inom regeringskansliel för långtidsbudgelberäkningar innebär all räntorna sjunker och all inflalionen blir låg. För bostadssektorn, som för har 10-åriga räntebindningsli- der för priorilerade lån, innebär dessa anlaganden övergångsvis höga reala 47 påpekar, fungerar i Prop. 1986/87:48 detla perspektivinte ett räntelånesystem utan särskilda subventioner för atl begränsalåneskuldens tillväxt. Varjesystem som innebär atl en del av kapitalutgiften omfördelas i tiden, bygger påen avvägning av vad husen och hushållen kan bära nu och . Sådanaavvägningar måste utgå från någon form av medeltal. För den enskilde har dettaförhållande mindre betydelse så länge siaten genom bidrag svarar för helaomfördelningen. Om delar av omfördelningen i stället sker genom räntelån, bUrsitualionen annorlunda. Om fastighetspriser i enskilda fall eller på olikaorter utvecklas sämre än genomsnittet påverkas också utrymmet för omfördelningav kapitalkostnader i motsvarande mån. Hus med en lägre värdeutveckling ängenomsnitiel kan därvid komma i elt läge där de kan bära deräntelån som förutsätts generelll. Ett långsiktigt verkande räntelånesystemmåsle, som bl.a. bosladssiyrelsen har påpekat, innehålla skyddsregler försådana situationer, även om de samhällsekonomiska fömtsättningarna är sådanaatt elt räntelånesystem allmänt sell skulle kunna fungera. Bosladsinvesleringarär extremt långsiktiga. De förräntas realt i första hand genom sinvärdeutveckling. Nya bostäder klarar därför inte avkastningskrav som förutsälteren real förränlning på lånat kapital. Äldre bostäder kan däremoi klara myckethöga nominella avkastningskrav om de avser ursprunglig nomineU låneskuld. Dettamedför atl kapitalutgifter för bostäder praktiskt tagel alltid behöver uQämnasöver liden. Etträntelånesystem är elt av flera medel att uppnå en sådan uQämning. harvisats all räntelån kan uQämna kapitalutgifter vid en över beståendehög inflation och höga nominella räntor. Nuvarande samhällsekonomiskaförutsättningar är dock, somjag har nämnt tidigare, inte sådana atl elträntelånesystem bör införas. Bostadsbidragenhar vuxit fram genom en forllöpande serie av reformer sedan millen av1930-lalet. Bidragen har haft till mål alt höja bostadsstandarden, att minskatrångboddheten, att uQämna kostnadsskillnader samt atl allmänt siärka de svagahushåUens bärkraft. Betoningen av dessa delmål har skiftat över tiden. Deregler som gäller beslulades 1976 (prop. 1975/76:145, CU 25, rskr 308). Bidragen består av två delar, ett statligt bosladsbidrag som besläms av antalet barn, och etl stalskommunalt bo sladsbidrag som påverkas också av bostadskostnadens storiek. Del slat liga bosladsbidragel kan ses som ell behovspröval barnbidrag. kommunalabostadsbidraget täcker av bostadskostnaden mellan en Prop. 1986/87:48 nedreoch en övre hyresgräns. Det är avsell att gé även de mindre bärkraftigahushållen möjligheter att hålla sig med modema bostäder av tillräcklig storlek.Den övre hyresgränsen molsvarade från början i princip nybyggnadshyran för enboslad som var tillräckligt stor för all hushåUet inte skulle anses trångbott. Under1970-lalets senare del ökades del slalliga bostadsbidraget. Samtidigturholkades det slatskommunala bidragel, så att de övre hyresgränserna medliden kom all svara ungefär mol medelhyran i beståndet för resp.lägenhetsstoriek. hade nära tre Qärdedelar av de hushåll som fick slöden bostadskostnad som låg över den övre hyresgränsen. År1979 lillkallades bosladsbidragskommillén med uppgift all se överbidragssystemet. Kommittén skulle överväga bl.a. om det fortfarande fanns skälför en bostadsanknytning av slödel. liUkallades den familjeekonomiskakommiitén med uppgifl all föreslå åtgärder för all bäitre tillgodosebarnfamiljernas och då främsl flerbarnsfamiQernas behov. Kommittéerna fann attfamiQeekonomiskt stöd fortsätiningsvis borde lämnas dels i form av barnbidragoch flerbarnstillägg, dels i form av behovspröval slöd inom bostadsbidragensram. Den allmänt konsumlionsstöd-jande delen av bostadsbidragen borde därvidenligl bosladsbidragskommillén ökas, så all den kom atl täcka normalabostadskostnader. TiU hushåll med bostäder i nyproduktionen eller på orter medhögt bostadskostnads-läge borde enligl kommiitén kommunerna lämna ettkompletterande slöd för alt fånga upp de typiska merkostnaderna för sådanabostäder. Kommitténsförslag i denna del, som således innebar att stödets direkla anknylning lillhushållets faktiska bosladskoslnad skulle tas bort, krifisera-des från mångahåll. Kommitténs betänkande (SOU 1982:58) Bostadsbidragen och yttrandena överdelta överlämnades fill bosladskommiitén som underlag för dess fortsalla arbelemed bostadsbidragen. Iavvakian på resultatet av bosiadskommitléns arbele har de övre hyresgränsernaför bostadsbidragen höjls kraftigl i två etapper, så att de kanförväntas ligga betydligt över medelhyran. De når dock fortfarande inte upp lillnybyggnadshyrorna. Bostadskommitténhar föreslagit att bostadsbidragen ges en tydligare bostadsanknytning än i dag.Det görs enligt förslaget väsentUgen genom förändringar i tre avseenden. Denstafiiga, icke bosladskostnadsanknulna delen av slödel slopas. Bidrag lämnaslill en beslämd andel av hela bosladskoslnaden upp lill en hyresgräns somläggs betydligt högre . Den andel med vilken bidrag lämnas, ökasför vaQe barn i hushållet. Målel bör enligl kommittén vara atl bosladsbidragskall kunna lämnas upp fill nyproduktionshyran för en bostad där varje barn hareget mm. Kommitténhar härutöver redovisat etl alternativt förslag, som till sin ulformning meransluter till dagens regler. Även del syftar liU atl bidrag skall kunna lämnasi högre bosladskoslnadslägen än lidigare och med sådana belopp alt bostaden kanöka i storlek för varje barn. Kommitténförordar för egen del det första alternativet, som enligt kommillén är enklare alt förstå för bidragsmottagarna och har det tydligast uttalade syftet att stimulera hushållen att höja sin bostadsstandard. 4 1986/87. Kommitténsförslag i denna del tillstyrks av flertalel av remissinstanser- Prop.1986/87:48 na. Flera påpekar emellertid all förslagel kommer att medföra påtagligaförsämringar för hushåll med låga eller normala bosladskoslnader och atl 1- och2-barnshushållen själva kommer alt få bära en slörre andel av framlidabosladskoslnadsökningar. Om inle bidragsandelama för dessa hushåll höjs iförhållande till kommitténs förslag, bör stödel enligt i slället ulformas enligt kommitténs andra alternativ. och LO framhåller att det uteblivna konsumtionsstödettill hushåll i lägre bostadskostnadslägen sannoUkt måsle kompenseras på annalsätl, exempelvis genom ökade barnbidrag. Kommittén har för övrigl själv gjortsamma reflektion såvitt gäller mångbarnshus-hållen. Kommuneroch kommunala samarbelsorgan i storstadsregionerna framhåller alt högrehyresgränser måsle få tillämpas efler lokala beslut. Föregen del villjag anföra följande. Barnfamiljernahar lägre ekonomisk bärkraft än andra hushåU med samma inkomsler. Mångaföräldrar, inle minst ensamföräldrar, saknar möjligheter att förvärvsarbela isamma utsträckning som andra. Genom del familjepolitiska slödel söker samhällelminska effekterna av sådana generella skillnader i bärkraft ochförvärvsförmåga mellan olika gmpper av hushåll. Del direkla famiQepolitiskastödet uppgår nu till nära 20 miQarder kronor . ökas barnbidragenoch flerbarnstilläggen med ytterligare nära . Deekonomiska skillnaderna mellan olika hushåU av samma lyp är fortfarande slora.Av olika undersökningar, bl.a. dem som kommittéerna redovisar, framgår det attbetydande grupper av bamfamiljer inte kan bära kosinaderna för de bosläder somfinns tiUgängliga på marknaden. Del finns en uppenbar risk atl de ekonomisktsvagare barnfamiQema ställs vid sidan av den slandardulveckling som kommerandra tiU del, och att segrega-fionen i boendet därigenom snarare ökar änminskar. Del finns tecken på att vissa hushåll inte klarar all behålla denutrymmesstandard som de har uppnåll. De nuvarande bidragen riskerar allförslärka sådana tendenser, eflersom bidragen även i numera vanligakostnadslägen inte längre påverkas av den fakiiska kostnaden för bostaden. Jagdelar kommitténs och remissinstansernas åsikt att det individueUa bostadsstödetäven i fortsättningen måsle ha en klcU" bostadspolitisk inriktning, ochatl del inte bör ersältas av ett mer allmänt inkomslpröval konsumlionssiöd.För att de hushåU som är beroende av bostadsbidragen skaU kunna få del av denstandard som är en självklarhet för övriga medborgare, måste bidragkunna lämnas i betydligt högre kostnadslägen än . Bidragen måste likasåfillåla att även dessa hushåll får en utrymmesstandard som ligger högre än delminimum som trångboddhetsnormen anger. Alla hushåll bör på sikl kunna hållasig med moderna bosläder som ger varje barn elt egel rum. Omdelta mål skall kunna uppnås med fortfarande rimligl begränsade bostadsbidrag, måste de delar av nuvarande stöd minskas som närmast har karaklären av inkomslpröval konsumfionsstöd. En sådan omläggning kan sägas innebära atl stödet flyttas från de första kronoma av bostadskostna- 50 dentill de sista. De som bor billigt men ändå har en god standard får Prop.1986/87:48 mindre stöd. De som bor billigt därför ätt de inte har råd meden fillräcklig standard, kan med bibehållet eller ökat slöd skaffa sig enboslad som svarar mol deras behov. Bostadsbidragen kommer därmed atl på ellannat säll än uQämna kostnadsskillnaderna för dem som bor i bostäder avolika ålder men med likvärdig standard. Ensådan omläggning har förordals av kommittén och också lUlstyrkts av denalldeles övervägande majorileten av remissinstanserna. Jagvill för egen del peka på alt om en sådan omläggning genomförs , såskulle bidragen för en del hushåll komma alt minska med stora belopp. I vissafall skulle minskningarna uppgå till mer än . Det är lätlatt inse att hushållen i många fall skulle få stora svårigheter all bära ensådan förändring. Vissa hushåll skulle inle längre klara koslnadema för singrundkonsumtion, bostaden frånräknad. Del är en följd av alt bostadsbidragen också har uppgiften all ge ett allmänl konsumtionsstöd och därmed i vissafall täcker mer än bosladskoslnaden. En omedelbar omläggning skulle därför fördessa gmpper behöva kombineras med elt kompenserande slöd av annat slag.Möjligheterna atl tillgodose sådana behov i annan form än genombostadsbidragen är emellertid begränsade. Det finns inle uirymme för mer än ellinkomslpröval stödsystem. Marginaleffekterna för hushållen vid fleraparallella inkomsiprövade slödformer skulle bli hell oacceptabla. Som jagåterkommer fill i det följande är del tvärtom angeläget all söka minskamarginaleffekterna redan i dagens syslem. Minslulsals är all en omläggning, som innebär all bostadsbidragen ges en renodladbostadspolitisk inrikining, inle kan genomföras i ell sleg. Omläggningen måslegenomföras successivt, i en takt som bestäms bl.a. av hänsyn till tillväxten avhushållens inkomster. Kommitténshuvudalternativ innebär att bidraget bestäms uteslutande som en andel av bostadskostnadenupp till ett högsia belopp. Många har ställt sig posiliva till konstruktionen.Även jag finner den föredömligt enkel. Just dess enkelhet gör det emellertidinte möjligl alt genomföra förslaget i etapper. Skall omläggningen kunnagenomföras på det mjuka sätl som jag anser nödvändigl, måsle man ulgå fråndagens system. Den lekniska utformningen av systemet bör därför ligga nära delandra alternativ som kommittén har redovisat. Minaförslag i det följande bygger således på att bostadsbidragen successivtändras, så att siödet får en ökad bostadspolitisk inrikining. Stödet tUlhushåll med höga boendekostnader bör byggas ut så långl att det täckerkostnader för nybyggda bostäder. Målet bör vidare vara atl bidragendifferentieras på sådant säll all stöd kan lämnas till kosinaderna för eget rumför varje barn. Omläggningenbör påböQas i och med . Bostadsbidragenär behovsprövade i den meningen all de avvägs mol del enskilda hushålletsinkomster och andra resurser. mot föräldrarnastaxerade inkomsi, sedan underskoltsavdrag lagls Prop. 1986/87:48 tillbaka lillinkomsten. studerade utförligt olika möjligheter att fåfram elt mer aktuellt inkomstmått som uppfyllde rimliga krav på säkerhet ochhanterlighel. och därefter bosladskommiitén fannemellertid alt inkomstprövningen fortfarande i allt väsentligt måste grundaspå inkomsiuppgifter från laxeringen. Därvid bör man enligt kommittéerna utgåfrån den sammanräknade inkomsten, dvs. den inkomst som redovisas innan ännuunderskoltsavdrag och övriga allmänna avdrag utnytQats. Flertaletav de remissinslanser som har yltrat sig i frågan delar kommittéernasbedömning. Löntagarorganisationerna rekommenderar alt man för framlidenstuderar möjligheterna atl ersätta bostadsbidragen med riklade individuellabosladssubvenlioner ulan inkomstprövning. Endast LO uttalar sig klart för attinkomstprövningen nu bör gmndas på etl annal inkomst-mått, nämligen enkompletterad sjukpenninggrundande inkomst. Bostadsbidragskommitténföreslog härutöver atl vissa andra inkomsllill-skotl hos hushållen skullebeaktas vid inkomstprövningen. Bosladskommiitén har av förenklingsskälföreslagil alt så inte sker. Även i denna del släller sig flertalet av dem somyttrar sig bakom bosiadskommitléns förslag, utom på en punkl. Det gällerunderhållsbidrag och bidragsförskoll. Effekterna av dessa kan enligt kommitténför ensamföräldrarnas del vägas in i de generella bidragsreglerna, i praklikengenom att avtrappningcn av bidragen för dessa hushåll påbörjas vid en lägreinkomsi än för andra hushåll. Flera påpekar alt underhåUsbidrag ochbidragsförskott i stor utsträckning utbetalas för barn som ingår i nya famiQebildningar.En rättvis fördelning av stödet dels mellan vårdnadshavare med olikasamlevnadsförhållanden, dels mellan hushåll med och utan sådanaförsörjningstillskoli. förutsätier att underhållsbidrag och bidragsförskottbeaktas i alla hushåll där de förekommer. Till dem som avvisar kommitténsförslag i denna del hör riksförsäkringsverkel och statisfiska centralbyrån, sompåpekar alt det handlar om skattefria iransfereringar om sammanlagi ca 4,5miljarder kronor . Föregen del finner jag det nödvändigt att hålla fast vid enbehovsprövning som grundas på en avvägning mot hushållens inkomster. Jag delardärvid bosiadskommitléns uppfattning att inkomstprövningen normalt bör gmndaspå uppgifter från laxeringen och ulgå från det som kallas sammanräknad inkomstoch i övrigl förenklas så långt som möjligl. Jag kan emellerlid inte anslulamig till kommitténs förslag atl underhållsbidrag och bidragsförskott iprakliken skall beaktas bara för de föräldrar som fortsätter att bo ensamma medsina barn. Sådana tillskott får naturligtvis en lika stor inverkan påförsörjningsförmågan i andra hushåU. Etl belopp som motsvarar bidragsförskottetbör därför vid inkomstprövningen alllid läggas till inkomsten för de hushålldär sådana tillskolt förekommer. En konsekvens av della ställningstagande äratl den inkomst vid vilken bidragel börjar reduceras i fortsättningen bör varasamma för ensamboende föräldrar och makar. Avlrappning ochmarginaleffekter ' Prop. Avtrappningcnav bostadsbidragen har tilldragit sig stor uppmärksamhet. Inkomslrdaleradebidrag medför ofrånkomligen marginaleffekter som minskar hushållens utbyle avinkomstökningar. Minskas takten i avtrappningcn för att minskamarginalefl'eklerna, ökar bidragen för hushåll med högre inkomsler. Nya grupperkommer då in i systemel. Marginaleffekterna kommer därmed att beröra flerhushåll . När inkomstskallen är progressiv kan marginaleffekternaför de nytillkommande hushållen bli högre än vad de fidigare var för de hushållsom då omfattades av systemet. Dessa konsekvenser av en minskadavtrappningstakt kan undvikas bara genom all stödet minskas för de svagaslegrupperna, eller genom att stödet till viss del omvandlas till ett ickeinkomslpröval bidrag. Avtrappningcnav bidragen görs i två sleg. Upp fill en nedre inkomslgräns lämnasbidragel med oreduceral belopp. Bidraget minskas därefler av inkomsienöver denna gräns, upp lill en övre inkomstgräns. Ovanför denna reducerasbidraget av den överskjulande inkomsten. är den nedreinkomstgränsen för makar . och för ensamboende . Den övreinkomstgränsen är för alla hushåll . Bosladskommiiténhar föreslagit att avtrappningcn genomgående skall ske av inkomsten överden nuvarande nedre inkomslgränsen, saml alt denna gräns även i fortsättningenskall vara olika för makar och ensamboende. Förslaget, som medför attmarginaleffekterna minskar någol för flertalel hushåll med normalaförvärvsinkomster, tillstyrks av dem som har yttrat sig i frågan. Ävenjag anser att en enhetlig reduktionsfaklor bör tUlämpas vid avtrappningcn. Detmedför också att sysiemel blir enklare. Mina förslag i det föregående medförvidare den ytterligare förenklingen att systemet med olika inkomslgränser förmakar och ensamboende avskaffas. Kommillénsförslag till ändrade avtrappningsregler medför att de totala kostnaderna förbostadsbidragen ökar, som stödel minskar till hushåll med inkomstermellan och strax över de nuvarande inkomstgränserna. För alt så långt möjligtmotverka denna senare effekt bör inkomstgränsen höjas i förhållande tiUkommitténs förslag. Jag kommer i det följande all föreslå all den för år 1988sätts tiU . För att begränsa kostnaderna och undvika att bostadsbidragenenbart genom ändringarna i avtrappningsreglerna kommer att omfatta grupper somnu inte har stöd, bör samiidigi reduklionsfaktorn sältas tiU . Bostadsbidragentill vissa gmpper av hushåll uppgår numera till så stora belopp, all deknappast längre kan hanteras inom ramen för ett inkomst-prövat stöd. Jag tänkerdå närmast på bidragen till hushåll med fyra eUer fler barn. Bidragen upphörinte förtän vid famUjeinkomster . Det har medfört att nära nioav tio sådana hushåU nu har bostadsbidrag. Det är inte meningsfulll attbehovspröva ett stöd som praktiskt taget alla får. I en sådan siluation bör detgenerella stödet byggas ut, och del behovsprövade siödet minskas i motsvarandemån. Jag återkommer tUl delta i del följande. Den sammanlagna effeklenav mina förslag nu och i del följande blir all inga hushåll med inkomsler över200 . blir kvar 1988. att marginaleffektenav bostadsbidragen för flertalet hushåll sjunker samt attden högsta förekommande marginaleffekten av skatter och bosladsbidrag sjunkermed . Jag kommer vidare i det följande all föreslå all ellfastställt bosladsbidrag normalt inle skall omprövas under bidragsårel. Delmedför alt de omedelbara marginaleffekterna av bostadsbidragen hellförsvinner. Mittförslag: Behovet av bostadsbidrag skall i försia hand bedömas med hänsyn lillden sammanräknade inkomsien enligl laxeringen årel före bidragsårel. Bidragetreduceras av den del av inkomsien som översfiger en inkomslgräns somär lika för alla hushåll. För bidragsårel 1988 sätts denna gräns vid . Studiemedeloch barns inkomsler beaktas inte. Visst undantag görs dock för barnpension. Till denbidragsgmndande inkomsien läggs vad som uppbärs i underhållsbidrag ellerbidragsförskott. För bidragsårel 1988 maximeras della lillägg lill värdel avetl bidragsförskott för varje berört hushåll. Skälenför mitt förslag: I mina allmänna överväganden harjag redovisat motiven tiUmina förslag all behovsprövningen skaU grundas i första hand på densammanräknade inkomsien och alt bidraget skaU reduceras av den del avinkomsten som överstiger 59 OOOkr. Fördem som har sjöinkomst som inle omfattas av laxering gäller särskildabeslämmelser. Mitt förslag är inte avsell att innebära någon ändring i detavseendet. Iblandfinns för enskilda sökande över huvud taget inga uppgifter från taxeringen. Detgäller exempelvis för dem som har flyttat in i landet. 1 sådana fallfår behovsprövningen naturligtvis gmndas på de förhållanden som råder vidansökningstidpunklen. Detkan även i vissa andra fall vara motiverat att grunda behovsprövningen påhushållels aktuella inkomstförhållanden. Jag tänker på dem som harhaft arbetsinkomster, men som till följd av exempelvis arbetslöshet ellerbrisl på barntillsyn har fått sina förhållanden ändrade på sådant sätt, att denumera lill väsenllig del saknar sådana inkomster. Om det vidansökningstillfället slår klart att dessa förhållanden kommer att bestå underdet kommande bidragsåret, bör bidragel på sökandens begäran kunna gmndas på denaktuella inkomsten. Detta bör ske först om arbetsinkomsten har minskatliU mindre än hälften av den tidigare inkomsten. inräknas i denbidragsgrundande inkomsien också hälflen av de Prop. 1986/87:48 sludiemedelsom uppbärs under bidragsårel. Detla har kritiserats från många håll. Bostadskommitténhar föreslagit atl studiemedel fortsättningsvis inte skall beaktas. Ingen avremissinstanserna har invänt mot förslaget. Även jag ställer mig bakomkommitténs förslag i denna del. Somjagtidigare har redovisat, har kommittén vidare föreslagit att barns inkomst inlei nägol fall skall läggas samman med föräldrarnas vid beräkningen avhushållels bidragsgrundande inkomst. Jag delar även här kommilléns åsikl, meddet undanlag i fråga om barnpension som jag strax återkommer till. Jaghar också i det föregående utvecklat skälen för all till den bidragsgrundandeinkomsien lägga värdet av sådana underhållsbidrag och bidragsförskott somuppbärs under bidragsårel. Värdet bör schablonmässigt beslämmas till det beloppsom motsvarar bidragsförskottet. Det innebär -enligt vad som förordas i prop.1986/87:35 om ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag - attbeloppet skall molsvara av basbeloppet, eller . Visar sökandenatt sådant stöd lämnas med lägre belopp, skall beräkningen givelvis ulgå fråndel beloppel.