prop · GA0390 · 1986-12-31 00:00:00 — fentligt ackord göres hos den kon- fentligl ackordgörs hos den lings-kursdomare som förordnat god rör/som/lar förordnalgod man, man. Ansökningen skall åtföljas av 1. ackordsförslagsom anger hur mycket gäldenären bjuder i betalning och när denna skall erläggassaml om säkerhet ställts för ackordet och vari den i sä fall består, 2. förteckningöver boets tillgångar och skulder, upprättad enligt 23 8 tidigast tvä månaderinnan ansökan om förhandling om offentligt ackord gjordes, 3. den senastebalansräkningen, om gäldenären är eller varit bokföringsskyldig under detsista året innan ansökan om förordnande av god man gjordes, 4. berättelse avgode mannen som anger boets tillstånd och orsakerna lill gäldenärens obeslåndsaml innehåller översikt över tillgångar och skulder, uppgift om den utdelningsom kan påräknas i en konkurs och upplysning huruvida egendom frångåttgäldenären under sådana förhållanden atl den kan bli föremål för återvinning,huruvida del finns skälig anledning antaga atl gäldenären gjort sig skyldigtill brott mot sina borgenärer och i så fall grunden därför samt vilkahandelsböcker gäldenären hållit och hur de blivit förda, 5. yttrande avgode mannen, huruvida han anser atl ackordsförslagel bör antagas avborgenärerna, 6. intyg av godemannen att borgenärer, som till antalet ulgör minst tvä femtedelar av de ibouppteckningen upptagna borgenärer vilkas fordringar skulle omfattas avackordet och som fillsammans innehar minst två femtedelar av dessa fordringarssammanlagda belopp, förklarat sig anse ackordet anlagbart, 7. bevis attackordsförslagel saml gode mannens berättelse och yttrande sänts lill allaborgenärer som upplages i bouppteckningen, 8. förskott, medbelopp som Ko- 8. förskott, med belopp som renungenföreskrivit, pä kostnaden geringen föreskriver, på kostnadenför ackordsfrågans handläggning förackordsfrågans handläggning hos konkursdomaren och rälien hos rälien samt av rälien godkänd samt avkonkursdomaren godkänd säkerhet för vad som inte läcks avsäkerhet för vad som ej täckes av förskottet, Upptagesansökningen, skall gäldenären inför konkursdomaren avlägga bouppieckningsedpå lid som konkursdomaren bestämmer. Gäldenären skall därvid göra de tilläggeller ändringar som han finner påkallade och med ed betyga atl bouppteckningenmed gjorda tillägg eller ändringar är riktig, sä all det ej honom veterligenhar orikligt utelämnats eller upptagils någon tillgång eller skuld. Näranledning förekommer, fär konkursdomaren lillåia gäldenären atl avlägga edeninför annan konkursdomare. Är gäldenären sjuk, fär eden avläggas där hanvistas. Uppläsansökningen, skall gäldenären inför rälien avlägga bouppteckningsed pä tidsom rälien bestämmer. Gäldenären skall därvid göra de tillägg eller ändringarsom han finner påkallade och med ed betyga atl bouppteckningen med gjordatillägg eller ändringar är riktig, sä all del inie enligt hans vetskap haroriktigt utelämnats eller upplagils någon lillgång eller skuld. När det finns anledning lill del, får rälien besluta angäldenären skall avlägga eden inför någon annan lingsrält. Är gäldenären sjuk,fär eden avläggas där han vistas. 31 8 Vid borgenärssammanträdet skall borgenärerna rösta omackordsförslaget. Anmärkning som framställts mol fordran utgör ej hinder mol röstning. Är utgången av omröstningen beroende av om fordringen skall beaklas eller ej. skall konkursdomaren vid sammanträdet utreda tvistefrågan och söka få föriikning /(// stånd. Om alla närvarande medger alt anmärkningen förfaller eller inskränker den eller uppdrager åt gode mannen att sluta förlikning med borgenären, gäller det även för den som uieblivii. Kan förlikning ej träffas, skall rälien pröva anmärkningen för bestämmande av omröstningens utgång. En anmärkning som har framställts mot en fordran ulgörinle hinder mot all borgenären deliar med fordringen i omröslningen. Ärutgången av omröstningen beroende av om fordringen skall beaktas eller inle,skall rälien vid sammanträdet utreda tvistefrågan och söka åstadkommaförlikning. De närvarande får med bindande verkan för dem som har uiebliviimedge all en anmärkning förfaller eller inskränks eller uppdra åt gode mannenatt ingå förlikning med borgenären. Kan förlikning inie träffas, skall fråganhandläggas enligi vad som sägs i 34 § förslå styckel för bestämmande avomröstningens utgång. Förlikning angående framställd anmärkning fär ej ingås iannan ordning än som anges i andra slyckel ulan samtycke av alla vilkas rätt ärberoende av förlikningen. Vid omröstning äger 23 8 andra styckel motsvarandelillämpning. Harackordsförslaget antagits vid borgenärssammanirädei men förekommer anledningalt ackordet på grund av 36 § ej skall faslslällas. Harackordsförslagel anlagils vid borgenärssammanirädei men finns del enligi 36 §anledning all inle fastställa ackordet, skall ackordsfrågan prövas vid enförhandling. ackordsfrågan //// rätten. Detsamma gäller, om det vidborgenärssammanträdei ej kan avgöras om förslaget antagits eller förkastats.Föreligger ej fall som sagts, skall konkursdomaren fastställa ackordet. Delsamma gäller, om det vid borgenärssammanträdei intekan avgöras om förslaget har antagils eller förkastats av borgenärerna. Omackordsfrågan inte skall prövas vid en förhandling, skal! Beslul i ackordsfrågan skall meddelas inom , om ejlängre rådrum är nödvändigt på grund av särskilda omständigheter. Talanmol beslul som konkursdomaren meddelai enligi denna lag föres i hovrätten.Besvärsliden är . Besvärsliden räknas i fråga om beslut om förhandling omoffentligt ackord från det atl kungörelsen om förhandlingen infördes i Post- ochInrikes Tidningar. Tingsrättensbeslul i en fråga som enligt denna lag skall prövas av rätten får överklagasför sig. om inle någol annat följer av 32 § förslå stycket, 35 § eller 36 §iredje stycket. Vidöverklagande av tingsrättens beslul enligt denna lag tillämpas 52 kap.rältegångsbalken. Talan skall föras från den dag då beslutetmeddelades. Är del fräga om beslut om förhandling om offentligt ackord räknasdock besvärsliden från den dag då kungörelsen om beslutet var införd i . Mål omackord som av konkursdomaren hänskjutits till rälien skall ulan förberedelseförelagas lill huvudförhandling. Uisäiles målel lill fortsatt eller nyhuvudförhandling, skall dock rätlen, om del erfordras för all målel vid dennaskall kunna slutföras, förordna att förberedelse skall äga rum. Parts utevaroulgör ej hinder för målets avgörande. Beträffande talan mol rättens avgörande i mål som avses iförsta styckel äger bestämmelserna i om lalan mol beslul imål som väckls vid underräli mol-svarande lillämpning. Ensådan förhandling som avses i 34 § första stycket skall äga rum så snart sommöjligl. Vid förhandlingen gäller i lillämpliga delar bestämmelserna iräliegångsbalken om huvudförhandling i ivislemål, om inle någol annal sägs idenna lag. Om den gode mannen, gäldenären eller en borgenär uleblir frånförhandlingen, hindrar del inle alt ackordsfrågan prövas och avgörs. Rättensavgörande sker genom beslut. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 45 8 Konkursdomaren får meddela I fråga om lingsrällens hand- beslul enligt 6 eller 24 § även om läggning enligt denna lag gäller han är jävig. om handläggningen av ivislemål i lillämpliga delar, ominte något annat sägs i denna lag. En lingsräii är vid handläggningen domför med en lagfarendomare. Vid en förhandling får dock rätlen beslå av tre lagfarna domare. Denna lag träder i kraft , Äldrebestämmelser gäller fortfarande, om en ansökan om godmansförordnande har gjorisföre ikraftträdandet. Vad som i dessa bestämmelser sägs om konkursdomarenskall dock i stället avse fingsrätten. Vid fullgörandet av en uppgift somenligt äldre lag ankommer på konkursdomaren består tingsrätten av en lagfarendomare. Skall en fråga enligt 34 8 ackordslagen (1970:847) hänskjuias tillrätten efler ikraftträdandet av den nya lagen, skall frågan i stället handläggasi den ordning som föreskrivs i denna lag. 3 Förslagtill Prop. Lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fräga om rätlshjälpslagen(1972:429)' dels alt i 10 6 orden "konkurslagen (1921:225)" skallbytas ut mot "konkurslagen (1987:000)", dels att 32 8 skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 6 När mål eller ärende i vilket part har allmänrättshjälp avgöres, skall beslut meddelas angåendeersättningsskyldighet enligt 316, När en borgenär har beviljals allmän rällshjälp iangelägenhet som rör försältande i konkurs, skall beslul omersättningsskyldighet meddelas senast i samband med an utdelningen ikonkursen fastställs. Denna lag träder i kraft . Den nyabestämmelsen i 32 6 andra slyckel tillämpas endast i konkurser som handläggsenligt den nya konkurslagen. Lagen omtryckt 1983:487. 4 Förslagtill Prop. Lag omändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs i fråga om förmänsrättslagen(1970:979)' dels atl i 10 6 orden "konkurslagen (1921:225)"skal! "konkurslagen (1987:000)", dels all del i lagenskall införas en ny paragraf, 10 a 6, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Allmän förmånsrätt följer därefter med fordran påersäiining för uppdrag all fullgöra sådan revision som är föreskriven i lageller annan författning och för uppdrag som avser upprättande av räkenskapsmaterialtill fullgörande av bokföringsskyldighet som är föreskriven i sådan ordning, iden mån ersättningen avser arbete som har ulföris de senaste sex månadernainnan konkursansökningen gjordes. Denna lag träder i kraft , Förmånsrättenligt den nya 10 a 6 följer endast för arbete som har utförts efterikraftträdandet. Lagen omtryckt 1975:1248, ]73 5 Förslagtill Prop. Lag omändring i passlagen (1978:302) Härigenom föreskrivs atl 7 6 passlagen (1978:302) skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 6' Passansökan skall avslås, om 1. bestämmelserna i 6 6 ej har iakttagits och sökandenej har efterkom mit uppmaning atl avhjälpa bristen, 2. ansökningenavser pass för barn under aderton är och barnels vård-nadshavare ej har lämnatmedgivande samt synnerliga skäl ej föreligger atl ändå utfärda pass, 3. sökanden äranhållen, häktad eller underkastad övervakning enligt 24 kap. 3 8 förstaslyckel eller reseförbud eller anmälningsskyldighet enligt 25kap. 1 8 samma balk, 4. sökanden ärefterlyst och skall omhändertagas vid anträffandet, 5. sökanden genomlagakraflvunnen dom har dömts lill frihelsberövande påföljd, som ej har börjatverkställas, och det finns sannolika skäl att antaga, att han ämnar undandragasig verkställigheten, 6. sökanden enligt 2 kap. 12 § eller 6 kap. 6 §konkurslagen (1987:000) är ålagd alt lämna ifrån sig sill pass. Denna lag träder i kraft . I fråga om enkonkurs, i vilken konkursbeslulel har meddelats före ikraftträdandet gällerhänvisningarna lill den nya konkurslagen i stället motsvarande bestämmelser ikonkurslagen (1921:225). Senaste lydelse 1981:1304. 6 Förslag till Prop. Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs alt i sekretesslagen (1980:1(K))'skal! införas en ny paragraf, 8 kap. 19 8, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekreless gäller hos lillsynsmyn-dighel i konkurs föruppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden, om del kan antas all densom uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessenfår uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i konkurslagen(1987:000). Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst tjugo Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1985:1059. Utdragur protokoll vid sammanträde Mannerfelt, regeringsrådet , justitierådet Broomé. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde , vilket protokoll inkomfill lagrådet , har regeringen på hemställan av statsrådetWickbom beslutat inhämta lagrådels yttrande över förslag till konkurslag. Förtids vinnande inleddes lagrädsarbelel i förevarande lagstiftningsärende redanden pä grundval av dä föreliggande förslag till remissprolokoll; någotannat granskningsärende ankom dä inle pä denna lagrädsavdelning. Ifräga om underhandsföredragningens inverkan pä lagstiftningsärendet är attanmärka följande. Dels iakttogs vid lagrädsarbelel den grundsatsen atllagrådels påpekanden och ändringspropåer skulle få föranleda jämkningar i detännu framväxande remissförslaget endast i rent formella hänseenden (s.k.blåkrilejämkningar); lill helt övervägande del har dessa jämkningsförslagföljts i remissprolokollets slutliga version. Dels förbehöll sig lagrådet närdet gällde ändringspropåer med syfte lill materiel! förändring avremissförslaget atl - ulan däremot svarande ändringar i remissprolokollei - geuttryck för sina synpunkter och förslag i lagrädsyttrandet i ärendet. Underhandsföredragningenavsåg i huvudsak remissförslagets 1-6 kap. Efter det all den formella remisseninkommit till lagrådet har den under-handsgranskade delen av remissprotokolletgenomgåtts i kontrollsyfte. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn och,väsentligen såvitt angår 4 kap. i remissförslaget, av hovrättsassessorn LenaMoore. Förslagetföranleder följande yttrande: Iolika etapper har lagstiftningen pä konkursrätlens område under de senastedecennierna varit föremål för partiella reformer. Av dessa har en del (såsomförmånsrättsordningen och lönegarantins reglering) gällt områden somsystematiskt ansetts höra hemma i andra lagar än den centrala konkurslagen frän1921 (KL). 1 fråga om själva KL har de mest ingripande delreformerna genomförts1975 såvitt angår den materiella konkursrälten samt 1979 beträffande främstanordnandet av konkursförvallningen, fillsynen över denna och etl nybildalsystem med tvä grundtyper av konkurs (f.n. ordinär konkurs resp. mindrekonkurs). Nuhar för lagrådsgranskning framlagts förslag till en ny konkurslag; j-y remissav förslag till övergångsbestämmelser och följdlagstiftning har nyli- Lagförslaget är tänkt alt bli en slutprodukt av del långvariga Prop.1986/87:90 reformarbetet. I denna slulelapp har tvä huvudfrågor ställ iförgrunden. För det första har behövts en översyn av de delar av KL som i stortsett lämnats oberörda vid tidigare delreformer. För det andra har del gällt altpresentera elt sammmanhällei lagverk, vari inarbetats dels de tidigarereformernas resultat - med en del numera önskade jämkningar - dels den senastereformelappens sakliga förslag inom den oreformerade sektorn. Närdel gäller helhetsintrycket av den föreslagna nya lagen kan nägon allmänbedömning frän lagrådets sida inle göras utan atl las i betraktandefrågan om remissförslagets lagtekniska grepp atl gällande rätts tvä olikahandläggningsformer i konkursärenden föreslås bli sammanslagna till ell iprincip enhetligt handläggningsförfarande. Att detta laglekniska grepp ärprincipiellt hållbart och praklikabeil är en väsentlig förutsättning för atlden i lagförslaget lanserade systematiken skall gä ihop. Lagrådetvill i berörd fräga anföra några synpunkter lill belysande av alt man här rörsig på någol osäker mark, där konsekvenserna svårligen låter sig i alloöverblickas. Självalagstiftningsärendets gång antyder atl anledning finns lill betänksamhet elleråtminstone vaksamhet. Lagrådet åsyftar därvid det förhällan-del attremissförslaget om del enhetliga förfarandet saknar egentlig förankring ikonkurslagskommitténs överväganden och desslikes i remissinstansernasyttranden. Några ord må anföras härom. Konkurslagskommitlénprövade under sill arbeie olika alternativa lösningar för alt komma till rättamed de systematiska och laglekniska olägenheter som gällande konkurslagsuppdelning i tvä olika handläggningsformer medför. Kommittén var emellertidaldrig inne pä tanken att hell slopa denna uppdelning. Inte heller någon avremissinstanserna har antytt en sådan lösning. Ilagrädsyltranden i det förgångna har ej sällan gjorts uttalanden av innebördatl lagrådets granskning av elt lagförslag försvåras betydligt, närregeringsförslaget anvisar en helt annan lösning än den som den beredandekommittén eller utredaren kommit fram lill och som remissinstanserna haft underbedömning. Enenhetlig handläggningsform innebär en väsentlig nyhet både systematiskt ochsakligt. Den för med sig konsekvenser för regleringen av andra konkursrätlsligafrågor. Det hade givetvis varit av värde alt vela om remissinstanserna sernågra tillämpningsproblem i samband med en enhetlig handläggningsform. Denreservation som ligger i det nu sagda motvägs emellertid av alt enligtremissprolokollei frågan om en sammanslagning av de båda konkursformerna iolika sammanhang diskuterats mellan företrädare för jusliiiedeparlementet ochföreträdare för konkursförvaltarna och tillsynsmyndigheterna samt atl tankenmött etl över lag positivt gensvar (remissprolokollets avsnitt 2.2.1). Fleraremissinstanser har understrukit behovet av elt förenklat konkurs förfarande och funnit kommitténs förslag (KLförslagel) väl svara mol del behovet. Det remitterade förslaget om ell enhetligt förfarande har samma 177 syfte.Såvitt lagrådet vid sin granskning kunnat finna är remissförslaget Prop.1986/87:90 hållbart i vad det gäller införandet av ell enhetligtkonkursförfarande. All i enskildheter avvikande lösningar förordas frånlagrådets sida kommer atl framgå av lagrådets uttalande i del följande. När nu del för systematiken viktiga spörsmålet om detenhetliga förfarandet ventilerats med i princip positivt utfall, anser siglagrådei böra fälla det allmänna omdömet atl lagförslaget som helhet är envällyckad lagsliftningsprodukl rätistekniskl sett. Förslaget har en klar ochredig systematik. I fräga om överskådlighel är del vida överlägset nuvarandeKL, som knappast fått namn om sig atl vara lättillgänglig. Kapileluppdelningenär väl genomtänkt och logisk. Beträffande frågan om fördelningen av regelstoffel mellanlag och förordning vill lagrådei framhålla följande. Enligt 11 kap. 4 8regeringsformen skall föreskrifter om "rättegången" ges i lag. Faslänreglerna om konkursförfarandel åtminstone inle generellt kan hänföras lillrällegångsbesläm-melser, bör - i analogi med vad som enligt grundlagsbudetgäller för dessa alla viktigare procedurregler för konkursen framgå av lag.Dit hör bl.a. sådana föreskrifter om tillkännagivanden för konkursförfarandetsparter som är påkallade för all dessa skall kunna la till vara sin rätt i olikaskeden av konkursen. När avsikten är all flera kanaler för information tillborgenärerna skall användas samfidigt, bör det dock räcka att dengrundläggande formen för tillkännagivandet anges i lag, medan kompletterandeföreskrifter av mera servicebelonad karaktär kan hänvisas lill förordning,liksom vissa detaljbeslämmelser i övrigl. I huvudsak tycks också nu angivnariktlinjer ha varit vägledande när departemenlsförslaget har utarbetats (jfravsnitt 2.9.1 i den allmänna motiveringen). Som framgår av del följandeförordar emellertid lagrådet i ett par sammanhang all regler som gällertillkännagivanden för parterna upphöjs lill reglering i lag. Vad härefter angår de sakliga nyheterna utöver den redandiskuterade sammanslagningen lill ell enhetligt konkursförfarande - finnerlagrådet anledning all i dessa sina inledande synpunkter beröra endast ett parprincipiellt betonade förslag; övriga synpunkter kommer att anföras i anslutninglill olika kapitelrubriker eller paragrafer. Vad först gäller ätervinningsreglerna finns de viktigareförslagen över siktligt redovisade i remissprolokollets ingressvis givna sammanfattning (med rubriken innehåll), och lagrådet be höver därför i detta sammanhang inle gä in pä de föreslagna nyheternas närmare innebörd. Vad som från mera allmänna synpunkter bör föranleda en kommentar är all man nu vill flytta fram positionerna i det tämligen nylillskapade ätervinningssyslemel (en del reform). Vid avväg ningar på detta rättsområde står i förgrunden den motstående faktorn att man mäste slå vakt om att i den allmänna omsättningens intresse ingångna transaktioner helst skall förbli bestående. Erfarenheterna efler 1975 ärs reform - särskilt utvecklingstendenserna när del gäller ekonomisk brotts lighet - får dock anses motivera atl vissa konkursrätlsliga skärpningar görs för all ytterligare motverka otillbörliga transaktioner. Lagrådet vill för sin del allmänt göra bedömningen att de nu föreslagna ändringarna pä ätervinningsområdel inte innebär nägot kännbart förfång för intresset av 178 alt trygghet skall råda iden allmänna omsättningen. Enprincipiell nyhet i remissförslaget är vidare, att konkursförvaltare förutsättsvid behov handla på sådant säll som är ägnat all långsikfigt främjasysselsättningen i viss ort eller region. Det kan i och för sig hävdas, atthänsynslagande lill ett för flertalet borgenärer i princip främmandesamhällsintresse rimmar mindre väl med konkursinslilulets grundidé alt eninsolvent gäldenärs samlade tillgångar snabbi skall las i anspråk för att, sälångt det gär, hans borgenärer skall fä betalning för sina fordringar. Av remissförslagelsavfattning (7 kap. 8 8) framgår dock klart all det alltjämt är avsett atlborgenärsintressel skall stä i främsta rummet. Åtgärder isysselsättningsfrämjande syfte skall enligt förslaget fä förekomma endast omdel kan ske ulan alt borgenärernas rätt nämnvärt förringas. Syftet tycksåtminstone i huvudsak inle heller sträcka sig längre än lill all förebygga attboets avveckling leder lill en icke seriös företagsverksamhet. Den berördabestämmelsen kan därför inte anses föranleda några egentliga betänkligheter.Att uppmärksamma är likväl alt innebörden av lagtextens ord "nämnvärtförringas" ej är särskilt vägledande för en förvaltare som ställs i envalsituation. Del samråd som enligt förslaget (7 kap. 10 6) förutsätts ske medtillsynsmyndigheten och borgenärerna erbjuder dock i viss män en utväg ursvårigheterna. Delnya lagverket har föreslagits fä benämningen konkurslag och alltså intekonkursbalk. Atl man inte velat beteckna lagverket som balk lär ha sin grund iatl det balkvis uppdelade regelsystemet lag inte hade nägonsjälvständig motsvarighet, ulan konkursreglerna var där en del avhandelsbalken. Näri del moderna samhället tillskapas elt lagverk som reglerar elt vidsträckträttsområde vilket traditionellt ansetts vara rätistekniskl tämligen välavgränsat och dessutom är av central betydelse, är det fullt befogat allanvända beteckningen balk. Lagrådet vill erinra om att den exekutions-rättsligaregleringen på ulsökningsrällens område tagits upp i en balk. Vidarekan jämföras med sakläget när balkbeleckning valdes för , som ejhade nägon självständig motsvarighet i 1734 ärs lag (se NJAII 1950 s. 4-5, 7-9och 12-13). Lagrådeihar inle något all erinra mot att den nya konkursiagen inleds med en paragrafsom allmänt definierar begreppen konkurs och konkursbo. Del är givet att dessadefinitioner inte kan läggas till grund för lösningen av enskilda uppkommanderättsliga problem. Enligt lagrådets meningskulle del för konkursinstilulet karakteristiska framhävas någol bättre om det i paragrafens första mening anges atl genom konkurs lar en gäldenärs alla borgenärer i ell sammanhang tvångsvis i anspråk gäldenärens samlade tillgångar för betalning av sina fordringar. Hänvisningen iremissförslaget fill vad som föreskrivs i konkurslagen torde Prop.1986/87:90 kunna avvaras; den är så lill vida missvisande som vikligabeslämmelser om hur tillgångarna fördelas mellan fordringsägarna finns i annanlag, främst förmånsrätlslagen. 1 paragrafenanges att om det i någon annan lag har meddelats nägon bestämmelse som avviker frän den nya konkurslagen den bestämmelsen gäller. Av remissprolokollets specialmotivering framgår, atl avsikten med bestämmelsen är all ge uttryck för den allmänna laglolkningsprincipen atl speciallagstiftning normall lar över allmän lagstiftning. Denföreslagna bestämmelsen kan, sedd för sig, föranleda viss tvekan vad som skallgälla i fräga om den nya konkurslagens förhällande till (RB).Vilken lag är en speciallagstiftning i förhällande till den andra?