prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — Första stycket i 8 § innehåller en regel fill ledning för bedömningav om fullständig nedsättning föreligger när sjukdomen kan antas varakortvarig. Denna regel har kompletterats med en regel för bedömningen avarbetsförmågans nedsättning när den försäkrade behöver avstå frånförvärvsarbete på grund av sjukdom. Del anges alt om den försäkrade behöveravslå från förvärvsarbete under minst hälften av sin normala arbetstid en vissdag, skall hans arbetsförmåga anses nedsatt i minst molsvarande mån den dagen.Skälen för denna komplelterande bestämmelse framgår av avsnitt 8.1. Genom dennya bestämmelsen kommer det för dem som har avstått från förvärvsarbete intelängre all krävas atl sjukdomen och nedsättningen av arbetsförmågan skall haförelegal för atl sjukpenning skall kunna utges. Den som t. ex.insjuknar efter all ha fullgjort halva arbetsdagen skall således kunna få halvsjukpenning. Motsvarande gäller den som efler frånvaro som behövts på grund avsjukdom återgår i arbete sedan halva arbetsdagen gått. Ett nytt fjärde stycke har lagts till i paragrafen. Detanges där atl som en sjukperiod anses den tid, under vilken en försäkrad ioavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 §. Denna föreskrifl har flyttatshit från 10 §. Någon ändring i sak har inte åsyftats. I denna paragraf har lagits in bestämmelser om för vilkafall och för hur timberäknad sjukpenning skall ulges. Föreskrifternaom hur den skall beräknas återfinns i de följande två nya paragrerferna 10 aoch b §§. I ytterligare en ny paragraf, 10 c §, har införts vissa regler omundantag från De föreskrifter som gäUer i vilka fall timbe- Prop. 1986/87: 69räknad sjukpenning skall utges och hur den skall beräknas har således förtssamman till ett avsnill. 1 10 § finns föreskrifier om ulgivandeav sjukpenning för lid före anmälan (Qärde slyckel) och en definiiion avbegreppel sjukperiod (femle stycket). Dessa regler har betydelse även närsjukpenning beräknas enligt nuvarande metod. Detta motiverar en ändradplacering av dem. Därför har reglerna om ulgivande av sjukpenning för tid föreanmälan flyttals till en ny paragraf, 14 §, medan definitionen av begreppelsjukperiod har flyttats till 8 §. Begränsningarna enligl 10 § i dess nuvarandelydelse vad gäller sjukpenning för insjuknandedagen (försia stycket) och förfridagar (andra och iredje slyckena) har slopats. nu föreslagna lydelsen av 10 § beskrivs i paragrafens försia stycke förvilken period timberäknad sjukpenning kan ulges lill den som harsjukpenninggrundande inkomst som helt eller delvis är all hänföra tillanslällning. Delta innebär all om sjukperiodenvarar kortare lid är del endast timberäknad sjukpenning som Ulges. Vararsjukperioden längre lid utges timberäknad sjukpenning under de försia 14dagarna och sjukpenning enligl nuvarande regler för reslerande tid. Periodenmed timberäkning lar sin början den dag då sjukdomsfallet anmäldes liUförsäkringskassan. ulges sjukpenning som svarar motsjukpenninggrundande inkomst av anslällning om den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte varit sjuk. Villkoret att timberäknad sjukpenning bara kan ulges för en sådan dagdå den försäkrade annars skulle ha ulfört förvärvsarbele gäller generelll medreservation för vad som sägs i paragrafens Iredje stycke. Sjukpenningkan i vissa fall utges för tid före anmälan. I sådana fall skall enligl andrastycket vad som föreskrivs i försia slycket gälla som om den försiaersältningsdagen var sjukanmälningsdag. Tredjestycket innehåller föreskrifter om lid som skall jämställas med tid förförvärvsarbete. De fall som räknas upp är ledighet för semester, ledighetunder studielid för vilken oavkortade löneförmåner utges och ledighet under liddå den försäkrade genomgår viss angiven utbildning. Timberäknad sjukpenningskall således, ulan hinder av villkoret i försia stycket om avstående frånförvärvsarbete, kunna utges till den som är sjuk på en semesterdag eller närhan är ledig från arbetet för vissa former av studier eller utbildning. Dennaparagraf innehåller föreskrifter om hur hel sjukpenning per dag skaU beräknas när fimberäkning av sjukpenning skall ske. Till gmnd för beräk ningen skall läggas det tal som erhålls när av den sjukpenning grundande inkomsten delas med årsarbetstiden. Reglerna för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst finns 12 §. En annan någol avvikande regel finns i 5 § Qärde slycket. Del gäller sjukpenninggrundande inkomsi för vissa sluderande, s. k. studietids-SGI. Om timberäknad sjukpenning skall ulges på gmndval av denna inkomsi är del också denna som årsarbetsfiden 68 Reglerom beräkning av årsarbelslid har förtS in i 2 b § och 5 § Qärde Prop.1986/87:69 slyckel. Reglerna om faststäUande av årsarbetsfid under studietidöverensslämmer inte helt med reglerna i 2 b §. Är del så att timberäkning avsjukpenning skall ske utifrån studietids-SGI och årsarbetstid är det den enligl5 § Qärde slycket fastställda årsarbetstiden som skall läggas fill grund förberäkningen. fär anses framgå utan alt det uttryckligen anges iförevarande paragraf. Deltal som erhålls sedan av den sjukpenninggrundande inkomsten delatsmed årsarbetstiden är ett utiryck för storieken av sjukpenningen för varjetimme. tal skall enligl vad som föreskrivs i Qärde slyckel avrundas tillnärmaste hela krontal. Detandra slyckel reglerar beräkningen när sjukpenning ulges för endasl . Dåskall kvoten av av den sjukpenninggrundande inkornslen ochårsarbetstiden multipliceras med anlalet limmar av ordinarie arbelslid ellerdäremoi svarande normal arbetsiid. Produklen därav ulgör den hela sjukpenningenför denna dag. Om antalel timmar inte uppgår till ett helt limtal skall enliglvad som föreskrivs i Qärde slycket avmndning ske till närmaste hela timtal.Därvid skall halv timme avrundas uppåt. Idet tredje stycket regleras beräkningen av sjukpenningen när den utges för merän . Även här innebär det försia ledel att 90 procenl av densjukpenninggrundande inkomsten delas med årsarbetstiden. Den erhållna kvotenmultipliceras med det sammanlagda anlalet limmar av ordinarie arbelslid ellerdäremoi svarande normal arbetstid som belöper . Del tal som därviderhålls delas med sjukpenning. Kvoten utgör beloppet av helsjukpenning för dag. Omdet sammanlagda anlalel timmar inle uppgår till elt helt fimtal skaU enligt vadsom föreskrivs i Qärde stycket avrundning ske på samma sätt som närsjukpenningen utges för endasl . Någon avrundning dag för dag avarbelstiden skall alltså inte ske när sjukpenning utges för mer än . Närkvoten av av den sjukpenninggrundande inkomsten och årsarbetstidenhar multiplicerats med del sammanlagda antalet limmar har , omden försäkrade varit helt arbelsoförmögen, fått fram den lotala ersättning somden försäkrade är berälligad lill. Om den försäkrade har varit arbelsoförmögentiU minst hälften men inte helt är den försäkrade berättigad till hälften avdenna summa. I sådana faU behövs inle några yllerligare beräkningar, varför denregel om avmndning av sjukpenning som intagits i Qärde stycket, bör kunnaanvändas på hela den ersättning som den försäkrade är berättigad tiU. Ivissa fall behöver räkna fram ersättningen per dag för atlkunna klara av atl beiala ul rält ersäitning. Elt fall när delta behövs är närden försäkrade är berättigad till halv sjukpenning för eneller och hel sjukpenning för reslerande dagar. Ett annal fall ärnär avdrag skall göras på sjukpenning för sjukhusvård (4 § andra stycket). Regelnom avmndning av sjukpenningen bör i sådana faU användas så atl avmndningen skerför med sjukpenning. Paragrafensfemte siycke innehåUer etl bemyndigande för regeringen att 69 meddela föreskrifter omschablonberäkning av ordinarie arbetstid och Prop. 1986/87:69 däremotsvarande normal arbetstid. Bemyndigandel ger en möjlighet för regeringen att påriksförsäkringsverket överlåta att meddela föreskrifter om schablonberäkning. Somframgår av avsnitt 4.1 avses ell förenklat beräkningssätt fillämpas för vissaförsäkrade. Elt sådanl beräkningssätt bör kunna tillämpas i huvudsak enliglföljande. Försäkradesom arbelar lika många timmar varje arbetsdag. Förheltidsarbetande såväl som för deltidsarbetande krävs en uppgift omsjukpenninggrundande inkomst och atl den försäkrade arbelar på angivei sätl.Dessutom krävs uppgift om hur många dagar som den försäkradeförvärvsarbetar. En schabloniserad årsarbetstid i limmar faslslälls medutgångspunkt i antalel arbetsdagar . En schabloniserad dagersättningfastställs också. Delta innebär för t. ex. en heltidsarbetande som arbelar femdagar alt han får anses arbeta . Årsarbetstidenblir då (40x52) . Han får anses arbeta åtta fimmar per dag. Ersättningenper dag bUr 8 x (0,9 x SGI/2 080), Vidsjukdom uppger den försäkrade vilka dagar han skulle ha arbelal om han inlehade blivil sjuk och en schabloniserad ersättning ulges för . Försäkrademed månadslön vars inkomstbortfall vid sjukdom är lika stort varje arbetsdag oberoende av arbetstidens förläggning, dvs. lika stort löneavdrag görs för . Såväl heltids- som deltidsar betande med dessa förutsättningar omfallas. Idessa fall krävs uppgift om sjukpenninggrundande inkomsi och om altlöneavdraget är lika stort . Vidare krävs uppgifl om hur många dagarper år som den försäkrade förvärvsarbetar. En schabloniserad årsarbelslid ifimmar fastställs med utgångspunkt . Enschabloniserad dagersättning faslslälls också på samma sätt som under punkl 1.Den schabloniserade dagersättningen fastställs alltid med åtta fimmar per dagsom grund. Ersättningen per dag anpassas lill inkomstbortfallet med hjälp avSGI och anlal arbetsdagar. Den schabloniserade dagersättningen ger därigenom iprincip samma ersättning för inkomstförlust som när den timberäknadesjukpenningen räknas fram med stöd av ordinarie arbetstid för varje enskilddag. Densom arbetar helfid och den som arbelar delfid med arbetstiden förlagd över femdagar får anses arbeta i genomsnitt åtta fimmar perdag. Årsarbetstiden blir då (260 x 8) 2080 fimmar. Den schabloniseradedagersättningen faststäUs som i punkt 1. Ersättningen per dag blir 8 x (0,9 xSGI/2080). Ersättningen per dag anpassas lill inkomstbortfallet genom SGI somär lägre i ddfidsfallel än i heltidsfallel. Förden som arbetar koncentrerad deltid (t. ex. ) elleroregelbunden deltid fastställs årsarbetstiden med slöd av det beräknadeanlalet arbetsdagar . För den som arbetar t. ex. blirårsarbetsfiden (3x8x52) 1 248 fimmar. Den schabloniserade dagersält- 70 Ersättningen per dag blir 8 x (0,9 x SGI/1 248). Vidsjukdom uppger den försäkrade även här endast vilka dagar han Prop.1986/87:69 skulle ha arbetat om han inle hade blivit sjuk och en schabloniseradersällning utges för . När del gäller beräkning av antalet arbetsdagar kanden göras t. ex. efler genomsnittet och multipliceras med 52 ellerefter genomsnittet och multipliceras med 13. Ocksåannan periodindelning av arbetet än som nämnls kan förekomma inom skUdaarbetsområden. I sådana fall får naturiigtvis multiplikatorn anpassas därefter.Beräkningen av årsarbetstid resp. antal arbetsdagar bör vid såvälschablonberäkning som vid fimberäknad sjukpenning göras utifrån en oreduceradarbetsvecka, dvs. hänsyn bör inte tas fill de arbetsdagar som faller bort pågrund av att de infaller under en helgdag. Med en sådan beräkning blir fidendensamma år frän är oberoende av när helgdagarna infaller under resp. år. Denuppgifl om årsarbetstid som den försäkrade lämnar är inle heUer bunden liUkalenderår ulan är en beräkning för den kommande . Anställda som omfattas av arbetsgivarinlräde. För stafiigt anställda gäller avlöningsavial som äveninnefattar regler om ersättning vid sjukdom. Avtalet innebär att arbetslagarenvid sjukledighet får lön med visst sjukavdrag (sjuklön). Sjukpenningen betalasdärvid i stället till arbelsgivaren - staten, s. k. arbetsgivarinlräde. För dessa anställda fillämpas en förenkladadministrafion av försäkringsersättningen som bl.a. innebär attriksförsäkringsverket överför en schablonmässigt beräknad sjukpenningersätiningtill slalens inkomsttitel. Den schabloniserade ersättningen är beräknad så attsjukpenningen ulgör en viss procentandel av utgiven sjuklön under perioden.Hänsyn har därvid lagils fill dels all sjuklön i motsats tiU nuvarandesjukpenning innefattar bl. a. ersättning för insjuknandedagen och för arbetsfriadagar samt lönedelar över 7,5 gånger basbeloppet, dds att avdrag inte görs försjukhusvård. Detta förfarande kan tillämpas även fortsättningsvis. Dennämnda procentandelen bör dock anpassas med hänsyn till att reglerna ominsjuknandedag och fridagar slopas genom sjukpenningreformen. För arbetstagare med statligt reglerade Qänster, som äranslällda hos en annan arbetsgivare än staten, t. ex. anställda hosförsäkringskassor, kyrkliga kommuner och vissa anslällda i de borgerligakommunema, är del lill följd av arbetsgivarinträdet den sjukpenning denanställde har rält till som betalas tUl arbetsgivaren. För denna gmpp bör en schablonisering göras så atl densjukpenning som utges till arbelsgivaren utges enligt nuvarande regler förvarje dag i sjukperioden. Till del bemyndigande som behövs för alt meddelaföreskrifier om sådan sjukpenningberäkning ålerkommer jag i kommentaren lill16 §. 10b § Prop. Iförsta stycket behandlas beräkningen av hel sjukpenning för perioden om högsl14 dagar när den försäkrades sjukpenning svarar mot sjukpenninggrundandeinkomst av såväl anslällning som annal förvärvsarbete. Den del av sjukpenningensom svarar mot inkomst av anställning beräknas enligt 10 a §. Som framgår av 10§ beräknas denna under fömlsätlning all den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inle hade varit sjuk. Den del av sjukpenningen som svararmot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligl 4 § första stycket. Detinnebär alt den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som hänför sig tillinkomst av annat förvärvsarbete delas med 365. Att i vissa faU densjukpenninggrundande inkomsten enligl 5 § Qärde stycket skall läggas till gmndför beräkningen har inte behöva anges uttryckligen. De båda framräknadesjukpenningdelarna utgör efter sammanläggning den hela sjukpenningen för dag. Förvissa situationer har del bedömis ogörligt att lillämpa en fimberäknad sjukpenningäven om den försäkrade har sjukpenninggmndande inkomsi av anslällning. Denundantagsreglering som behövs för della ålerfinns i paragrafen. Här räknas femfall upp där sjukpenningen skall beräknas enligl nuvarande regler. Fallen harbehandlats i avsnitt 4.6, 5.3, 5.5 och 5.6. Gällanderegler i 10 § första-tredje slyckena om ersättning för insjuknandedag och förs. k. fridagar upphävs. Avskaffandet av reglerna innebär att sjukpenning skallkunna ulges för insjuknandedagen. Detta gäller generellt och således även iandra fall än då timberäknad sjukpenning kommer ifråga. Vidare får avskaffandetav nuvarande regler om fridagar genomslag också för försäkrade som harsjukpenninggrundande inkomst av annal förvärvsarbete utan atl del finns någon karenslidför sjukpenningen. Med hänsyn till dessa förhållanden har paragrafensbestämmelse om undanlag från fillämpning av 10 § försla-lredje styckena fåttulgå. Dennaparagraf upphävdes med verkan fr. o. m. . En ny paragraf harnu införts här. Den innehåller regler om i vilken utsträckning sjukpenning fårutges för lid före sjukanmälan. Dessa regler har med endast språkligaförändringar flyttats hit från 10 § Qärde stycket. Somframgår av kommentaren till 10 a § bör för arbetstagare med statligt regleradeijänsler, som är anställda hos en annan arbelsgivare än staten ochsom omfattas av arbetsgivarinlräde, en schablonisering göras av sjuk- Schabloniseringen avses innebära attden sjukpen- Prop. 1986/87:69 ning som skall utges till arbetsgivaren skallberäknas enligt nuvarande regler för i sjukperioden. Det lillägg somgjorls i paragrafen som elt Qärde stycke ger etl bemyndigande för regeringenalt utfärda de föreskrifter som behövs i ifrågavarande fall försjukpenningberäkningen. Om en försäkrad underlåter alt enligl 6 § lillförsäkringskassan anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden som är avbetydelse för rätten till sjukpenning ellerför sjukpenningens storlek kan delföranleda atl sjukpenningen dras in eller sätts ned. 1 6 § föreslås attanmälningsskyldigheten till skall ulvidgas till atl omfattaäven ändring av arbetstiden eller andra omständigheter som påverkar rättentill sjukpenning eller sjukpenningens storlek. Underlåter den försäkrade altanmäla sådana ändringar skall delta, liksom underiåtenhet atl anmälainkomständring, kunna medföra indragning eller nedsällning av sjukpenningen omdet är motiverat av omständigheterna. Lydelsen av första stycket c) i paragrafenhar jämkats i enlighel härmed. Föreskriftema i denna paragraf reglerar föräldrapenningensstorlek. Om föräldrapenningen inte skall utges med belopp enligl garantinivånskall den enligt den nuvarande lydelsen utges med belopp motsvarande föräldemssjukpenning beräknad enligl 3 kap., dock med bortseende från 5 § Qärde stycket.Föräldrapenningen skall även fortsättningsvis beräknas enligt nuvaranderegler. För att detla skall framgå av lagtexten har paragrafen kompletteratsmed beaktande av all nya beräkningsbestämmelser för sjukpenning införts i 3kap. 5 § femte slycket samt 10 a och 10 b §§. Som framgår av avsnitt 6.2 skall den lillfälligaföräldrapenningen i den mån den svarar mol sjukpenninggrundande inkomsi avanslällning beräknas på motsvarande sätt som sjukpenningen i det nya sysiemelför timberäknad sjukpenning. Delta gäller oavsett föräldraledighetens längd.Någon begränsning till en period om så som görs beträffandesjukpenning skall således inte förekomma. Paragrafens nuvarande första stycke, som beträffandeberäkningen hänvisar fill sjukpenningberäkningen enligt hela 3 kap., harutgått. I ell nytl siycke har vad som skall gälla vid beräkning av dentillfälliga föräldrapenningen för en försäkrad som har sjukpenninggmndande inkomstav anslällning eller av både anställning och annal förvärvsarbete. harskett genom hänvisningen tUl vad som föreskrivs beträffande timberäkningav sjukpenning i 3 kap. 10 a och 10 b §§. vad somföreskrivs i det nya stycket att fillfällig föräldrapenning tiU en Prop.1986/87:69 studerande, som omfattas av sysiemel med vilande SGI och sludietids-SGI,allfid, i motsats till vad som gäller beträffande sjukpenning, skaU beräknas pågmndval av studietids-SGI under sommarferier. Delta har behandlats i avsnitt6.2. Paragrafens nya Iredje siycke anger hur filU"älligföräldrapenning beräknas för försäkrad som enbari har sjukpenninggrundandeinkomsi av annat förvärvsarbete. Ersäitning för dessa försäkrade ulges ävenfortsättningsvis enligt nuvarande regler, dvs. enligt 3 kap. 4 § med beaklandei tUlämpliga fall av 5 § Qärde stycket i nämnda kapitel. Paragrafen innehåller vissa undanlag från timberäkning avtiUfällig föräldrapenning. Undanlagen har motsvarigheter bland undantagen fråntimberäkning av sjukpenning enligt 3 kap. 10 c §. 21 kap. 1 § Denna paragraf innehåller regler om tecknande av frivilligsjukpenningförsäkring. Som framgår av avsnill 6.4 skall denna försäkring ifortsättningen kunna tecknas på samma vUlkor som enligt nuvarande regler. Deändringar som gjorts i försia slycket föranleds av della. Även ändringen i andra stycket föranleds av behovet atttiUse att nuvarande regler skall lillämpas vid försäkring försjukpenningfillägg. I elt nytt iredje stycke föreskrivs atl en frivilligförsäkring inle skall påverkas av att den försäkrades sjukpenning enligt 3kap., under de förulsältningar som anges där, beräknas med lillämpning av 5 §femle slyckel, dvs. akliveras under sommarferier, eUer beräknas med tillämpningav 10 a eller 10 b § i 3 kap. Detta innebär att det enbart är om sjukpenningenhöjs med lillämpning av 3 kap. 4 § första stycket som den frivilligaförsäkringen påverkas- Föreskrifter om atl en sjukpenning som akliveras undersommarferier inte får påverka en frivillig försäkring finns i 5§ andra stycket förordningen (1985:733) om frivillig sjukpenningförsäkring hosallmän försäkringskassa. Det har bedömts lämpligt att i förevarande paragrafföra ihop denna skyddsregel med den skyddsregel som behövs för all timberäknadsjukpenning inte skall påverka en frivillig försäkring. Det ankommer påregeringen att i konsekvens med den föreslagna lagregleringen besluta omändring i 5 § förordningen. Ändringen i sisla slycket innebär ett klargörande av attersättning från den frivilliga försäkringen upphör vid ingången av den månad dåhel förtids- eller ålderspension börjar ulgå. Reformen avses träda i kraft . Skälenlill att denna 74 fidpunkt valts och tUl de föreslagnaövergångsbestämmelserna framgår av avsnill 9. 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976: 380) om Prop. Som framgår av avsnitt 6.5 är avsikten atl dentimberäkning av sjukpenning som skall ske enligt AFL skall ha sin motsvarighetvid sjukfall inom arbetsskadeförsäkringen. Tredje stycket i paragrafen harkompletterats så att del framgår alt tillämpningen av nuvarande sätt attberäkna arbels-skadesjukpenning inskränks. Hur timberäkning av sjukpenningenligt de nya reglerna skall göras framgår av 5 a-5 c §§. I samband med det nya beräkningssättet för sjukpenninguppkommer behov av alt ha en definition av vad som är en sjukperiod också iLAF. Den definiiion, som har lagits in som elt nytt stycke i paragrafen,ansluter lill begreppet sjukperiod enligl 3 kap. AFL. Del är dock att märka altsjukperiod inom arbetsskadeförsäkringen börjar tidigast vid samordningstidensutgång. I denna nya paragraf ålerfinns reglerna om när timberäknadsjukpenning skall ulges för försäkrad som på grund av arbetsskada insjuknarefter samordningsfidens uigång. En sä beräknad sjukpenning kan ulgå för perioderom högsl . Paragrafen har väsentligen sin motsvarighet i denföreslagna regleringen i 3 kap. 10 § AFL. För del fall en försäkrads sjukperiod inleds mindre än 14dagar före samordningstidens utgång och fortsätter efter samordningstidensutgång skall timberäkning av sjukpenningen kunna ske för sammanlagt.Om detta föreskrivs i paragrafens Qärde stycke. Denna paragraf innehåller föreskrifter om hur helsjukpenning skall beräknas i del nya systemet med timberäknad sjukpenning. Detförsia ledel är all sjukpenningunderlaget delas med den årsarbetstid somfastställts enligl 3 kap. AFL. De beräkningar i övrigt som behövs för att fåfram sjukpenningen per dag moisvarar de som skall gälla för den timberäknadesjukpenningen enligt AFL. För det fall den försäkrade har inkomsi av såväl anslällningsom annat förvärvsarbete föreskrivs i paragrafens försia siycke hur beräkningenav hel sjukpenning skall ske. För att bestämma den hela sjukpenningen för dagskall således den timberäknade sjukpenningdelen och den enligt nuvaranderegler beräknade sjukpenningdelen sammanläggas. Vad som föreskrivs i andra stycket om undantag fråntimberäkning av ' sjukpenning har sina motsvarigheter i 3 kap. 10 c § AFL. 6 § Prop. 1986/87: 69 Närsjukpenning ulges enligl AFL beräknas den för studerande som uppbär vissaformer av studiestöd på en sjukpenninggrundande inkomst som faslslällls med slödav 3 kap. 5 § Qärde stycket nämnda lag. Sysiemel med studerandesjukpenning börslå igenom även inom arbetsskadeförsäkringen. Delta föranleder ändringar iförevarande paragraf. Omen försäkrad, som uppbär livränta, ånyo insjuknar på gmnd av arbetsskadan,skall i förekommande fall timberäkning av sjukpenning ske för honom enligl 5 a-5c §§. Detta föranleder ändring i paragrafen. a. för den nya timberäkningen av sjukpenning är av väsenfiig belydelseall faslställa sjukperiodens början föreslås alt de regler som gäller försjukanmälan enligt AFL även införs i arbelsskadeförsäkringen. Skälen härförhar angetls i avsnitt 6.5.2. Som framgår därav föreslås att reglema försjukanmälan skall gälla även inom det statliga personskadeskyddel. Ändringen iförevarande paragraf får genom en hänvisning fill paragrafen som fmns i LSP (10§) åsyftad verkan beträffande anmälningsskyldighet inom personskadeskyddet. 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1956:293) omersättning åt smittbärare