prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag hemställer all regeringen föreslår all, i avvakian påsärskild proposiiion i ämnel, lill Försvarsinves-leringar vid slatens Järnvägarför /88 beräkna elt reservationsanslag på . 1986/87 Anslag 45000000' 1987/88 Förslag lOOOOOOOO ' Proposition 1986/87:25bil. Frän anslaget belalasinvesteringar enligt den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling ochfull sysselsättning pä . Dubbelspår kommer enligt planen atlanläggas /87-1989/90 pä tre delsträckor, nämligenBrännarp-Gelinge, Almedal-Mölndals nedre och Halmsiad-Trönninge.Investeringarna beräknas lolall kosla 255 milj. kr. Enligt beslutmed anledning av 1986 ärs budgetproposition avsågs dessa investeringar finansieras med medel från den nordiska inves- 97 7 1986/87. teringsbanken.Somjag redogjort för i proposition 1986/87:25 är det dock Prop. 1986/87:100nu lämpligare atl finansierainvesteringarna över slatsbudgelen. 8 hovet under budgetårel 1987/88 kan beräknas till100 milj. kr. Av beloppet skall SJ förränta . Jag hemställer alt regeringen föreslår atl tillSärskilda investeringar rid för /88 anvisa etl reservationsanslag på lOOOOOOOOkr. 8 Den härdakonkurrenssituation som råder inom världssjöfarten förorsakas av en betydande överkapacitet på tonnage främstberoende pä den avlagande tillväxten i väridshandeln och varvskrisen i världenmed överproduktion av fariyg. Detla har medfört atl de fartyg som har delägsla kosinaderna - dvs. fartyg under s.k.bekvämlighelsflagg - alltmer dominerar världssjöfarlen pä bekosinad av detraditionella sjöfartsnationerna. Konkurrenssituationen har skärpts bl.a. genom att många industriländer aktivihar börjal stödja sin sjöfartsnäring i konkurtensen med handelsflottorna underlågkostnadsflagg. har hafl betydandesvårigheter all hävda sig i denna konkurtens och den svenska handelsflottan harunder det senaste årtiondet stadigt minskal. bestod handelsflottan(fartyg med en bruttodräktighet om minst 100) av 616 fartyg med en sammanlagdbruttodräktighet om 7,72 milj. Anlalel ombordanställda uppgick till ca 24000. uppgårantalet fartyg till 438 med en total bruttodräktighet om 2,3 milj. medanantalet ombordanställda har minskat lill ca 10000. Del internationellt sellhöga svenska koslnadsläget har för det störte tank- och bulktonnaget inneburitbelydande konkurrenssvårigheter och finns endasl ett fålal tank- ochbulkfartyg kvar under svensk flagg. Svenska rederier opererar dock etl stortantal incharlrade fartyg och äger ett antal fartyg under utländsk flagg. Densvenska flagglagen har haft som utgångspunki atl ge samhället elt visstinflylande över ulflaggningen och de direkla försäljningarna. Flagglageninfördes under slutet av 1970-talel och giltighetstiden för lagen har nyligenförlängts. För närsjöfartsflotlanhar konkurrenssituationen medförl lönsamhels-och likviditelsproblem, som fälttill följd alt förnyelsen av tonnaget försvårats och en stor del av fartygen inärsjöfart är föråldrade. När det gäller färjetrafiken har tappatmarknadsandelar, framför allt lill nordiska konkurrenter. Utvecklingen inomlinjesjöfarlen karakteriseras av en snabb leknisk utveckling frän konventionelllasthaniering av styckegods lill enhetslasler, samiidigi som fartygen blivilallt större. Detta har inneburil en dramatisk produktivitetsökning och därmeden överkapacitet i tonnage och en försämrad siluaiion för de kvarvarandesvenska linjerederierna. Det temporära rederistödsom beslutade om vären 1982 har hafl begränsad effekl och endaslbidragil lill alt bromsa uppminskningen av handelsflottan. Alll lyder på atl nedgången kommer atlfortsätta. Den svenskahandelsflottans situation är föremål för ulvärdering inomregeringskansliet. När detta arbete är avslutat, avser regeringen alt åierkommalill i denna fråga. I beredningsarbetet har bl.a. frågan om ellulökat samarbele mellan de nordiska linjerederierna aklualiserals. Jag har föravsikl att ta inilialiv lillöverläggningar med mina nordiska kollegor för att undersöka vilka möjlighetersom finns alt underiätta samarbetet mellan de nordiska rederierna, för attdärigenom stärka deras konkurrenskraft. Bil 8 Sjöfartsverkelshuvuduppgifler är att skapa sådana betingelser för sjöfarten i svenskafarvatten alt den kan bedrivas under säkra och effektiva former saml alt verkaför säkerhelen ombord på svenska fartyg oberoende av farvatten. Verksamhelenskall bedrivas med huvudsaklig inrikining på handelssjöfarlen. Sjöfartsverketsverksamhel kan hänföras till tvähuvudprogram, nämligen Farledsverksamhet och Fartygsverksamhet. Som ekonomisktmål gäller för båda programmen kravel på full kostnadstäckning, vilkel innebäratl intäkterna skall täcka samtliga kostnader, inkl. avskrivningar, och dämtöverlämna en av statsmakterna fastställd avkastning. De förslag lillförändringar av sjöfartsverkels finansiering m.m. somjag avser all lämna i detföljande innebär att övergår lillaffärsverksformen. beslut med anledning av föregåendeårs budgetproposition angående principerna för sjöfarisverkels belalningsansvaroch finansiering innebar alt ytterligare steg logs mot en renodling av verketsmarknads- och affärsmässiga inriktning. Beslutet innebar bl.a. atlsjöfartsverket fick möjlighet all finansiera sina investeringar utanförstatsbudgeten. I detta sammanhang konstaterades all finansiering via upplåningväckte vissa frägor om eget kapital och lämplig soliditet för verkel. Enövergång från driftanslag över statsbudgeten till ett system med direktfinansiering via . anslag borde övervägas liksom en övergång tillaffärsverksformen. Denna markering avverkels affärsmässiga ställning har tagil fasla pä i åretsanslagsframslällning och det förslag lill finansiering m. m. som verkel läggerfram följer i princip en åffärsverksmodell. verksamhet bedrivs med iprincip full kostnadstäckning. svarar för att verksamhetenfortlöpande anpassas lill trafikanternas servicebehov och belalningsförmåga. I föregäende ärsbudgelproposition föreslogs en rad förändringar av sjöfartsverkels belalningsansvar och finansieringsform som godkändes av . Från och med /87 fick övergå från avskrivningar på återanskaffningsvärde tillall göra avskrivningar på hislo riska anskaffningsvärden. Delta motiverades av en sirävan all anpassa de ekonomiska förulsältningarna för lill de som gäller för övri ga irafikverk och innebar en kosinadsavlaslning för sjöfarlen på ca 57 milj. kr. Vidare beslutades all den huvudsakligen regionalpolitiskt moliverade ersättningen lill Trollhätte kanalverk och skulle överias av staten. fördes kapacitelskostnaderna för den slatliga isbrytningen in under handelssjöfartens kostnadsansvar, medan siaten 100 även fortsättningsvis skulle svara förbränslekostnaderna. 1986/87:100 fick samtidigtmöjlighet atl anskaffa en ny isbrytare i ett slatsfinansiellt Bil. Vidare innebar beslul alt verkel från och med innevarandebudgetår finansierar sina invesleringar genom marknadsmässig upplåning iriksgäldskonlorel. Sammantaget innebär debeslutade förändringarna av sjöfartsverkels belalningsansvar ochfinansieringsform en ytteriigare markering av verkels affärsmässiga ställning. Den alllmer affärsmässigainriktningen av verksamheten har dock inte åtföljis av en anpassning avanslagskonstruklionen. redovisas verksamheten pä anslag överstatsbudgeten. Intäkterna i verksamhelen redovisas dels genom avräkning underanslagen, dels mol inkomsttitlar på slalsbudgeten. Nuvarandeanslagskonstruklion medför därmed alt verksamhetens omfattning inte kananpassas till del fakiiska utfallet av intäkterna. Även om intäkternaunderstiger de av sjöfartsverkei prognoslicerade kan verksamhelen ha denomfattning som regleringsbrevet anger. Blir inkomsterna slörre medges endastvissa marginella överskridanden av kosinaderna. Anslagskonstruklionen innebäratt verksamhetens omfattning bestäms av statsmakterna och inte är beroende avdet faktiska utfallet av intäkterna. Jag anser atl kostnads-och inläklssidorna för avgiftsfinansierade verksamheter börbedömas i ett sammanhang. Rationaliserings- och besparingsåtgärder mästeavvägas för atl få bästa möjliga totalresultat. Finansieringsformer, resultat m.m. inkomster från farledsverksamhetenkommer huvudsakligen från de statliga sjöfartsavgiftema - fyravgifi,farledsvaruavgift och lotsavgift och från försäljning av sjökort ochpublikationer. Den huvudsakliga inkomstkällan under anslaget förfartygsverksamheten utgörs av stämpelskatter frän fartygsförsäljningar. Dessainkomsler redovisas pä särskilda inkomsttitlar på slalsbudgelensinkomsisida. Som inkomst under deavgifisfinansierade anslagen redovisas inkomster från uppdragsverksamhet,uthyrning m.m. saml sädan ersäitning frän staten som avser kosinader vilka inleskall belasla handelssjöfarten. har i sinanslagsframställning yrkat på all verket frilt skall få disponera de tillverket inflylande, löpande intäkterna och ersättningarna frän sjöfarlen (inkl.de allmänna sjöfartsavgiftema). Kosinaderna för den del av verksamhelen som inte belastar handelssjöfarten föreslås även i fortsättningen finansierasgenom anslag över statsbudgeten. Jag lillslyrker della förslag. Jag anserdäremoi inle, som föreslagit, atl den resultatmässigaavräkningen av fartygsverksamheten mot den stämpelskatt som erläggs vid förvärvav registreringspliktigi fartyg skall ersältas av anslag över statsbudgeten.Detla avser jag all åierkomma till under huvudprogrammet Fartygs verksamhet. Under innevarande budgetär finansierarsjöfartsverket sina investering- argenom marknadsmässig upplåning i riksgäldskonlorel. I den nya affärs- Prop.1986/87:100 verksformenföreslär sjöfartsverkei all verket - förutom upplåning i riks- Bil. gäldskontorel- får disponera sina avskrivningsmedel för finansiering av investeringarna.Vidare yrkar på att få disponera en rörlig krediti för all kunna möta tillfälliga svängningar i likvidi- Jag förordar atlfinansieringen av sjöfartsverkels verksamhel frän och med färske enligt dessa huvudlinjer. Del bör ankomma pä regeringen all fastställaramen för såväl den långsikliga som kortsiktiga upplåningen i . En övergång tillaffärsverksformen innebär bl.a. en utvidgning av verkets befogenheier.Statsmakternas styrning av verksamheten bör anpassas till de nyaförutsättningarna och i stället för styming genom anvisande av medel ta siktepå de mäl och strategier som skall gälla för verksamhelen. Detla avser jag attåterkomma till i min föredragning. har ianslutning lill förslagel omändringen i finansieringsform m.m. för verket begärt att få övergå till redovisningper kalenderår. Verkel anser att för de verksamheter som har högsäsong undersommarhalvåret, t.ex. sjömätning och byggnadsverksamhet, är budgetärsindelningenolämplig. Delsamma gäller isbrytningen genom atl kostnaderna för underhållet avstalsisbrytarna efler en vinterkampanj faller på ell senare räkenskapsår änkosinaderna under själva kampanjen. har beräknai all budgeiårei1987/88 förlängs vid övergången lill kalenderårsredovisning lill den 31december 1988 och därmed omfattar . Jag har ingel atl erinra mol atlsjöfartsverket övergår tillredovisning per kalenderår, men jag förordar alt medelstilldelningen för denanslagsfinansierade verksamhelen även i fortsättningen bör ske per budgelår.Vid övergången till kalenderårsredovisning avser att /88 lill 18 månader. För alt framställningen skall bli jämförbarmed lidigare är, avser jag alt genomgående ange beräkningar elc. För /86uppgick resultat efter avskrivningar men före ränla påstatskapitalet till 65,0 milj. kr., motsvarande en avkastning om på detdisponerade statskapitalet. Statens förräntningskrav uppgick lill 12,eller27 milj. kr. Resullatet påverkades positivt av en förändring i de statligaredovisningsprinciperna och bör, för alt bli jämförbart med tidigare är,reduceras med ca 10 milj. kr. Oavsett vilken beräkningman väljer, noterar jag med tillfredsställelse alt för fjärdebudgetåret i rad uppvisar ett positivt resultat. Delta resullal är väsentligtbättre än vad fömlsåg i sin föregående anslagsframslällning,vilkel huvudsakligen förklaras av att intäkterna av de allmännasjöfartsavgiftema, genom en bäitre konjunkturutveckling än vänlat, krafliglöversieg prognosen. Under innevarandebudgetår räknar emellertid inte med alt kunna nä upp till statens förtäntningskrav. En viss underförtäntning 102 under budgeiårei 1986/87 skall dock ses mol bakgrund avalt Prop. 1986/87:100 underde inlevererat överskött-ulöver fastställt avkasl- Bil. Svårighelen all uppfylla avkastningskravet förklaras av del ökadebetalningsansvar för verket som blev följden av föregående års budgetproposition. De statligasjöfartsavgiftema höjdes mol av sjöfartsverketbegärda . 1 sin anslagsframställning har sjöfartsverkei aviserat och i ensenare skrivelse till regeringen begäri all få höja avgifterna med i genomsnitl frän ochmed . Höjningen, som har fastställts av regeringen, moiiveras av del ökadekostnadsansvaret för verkel till följd av föregående års budgetproposition. Genomdet positiva resultatet /86 har dock höjningens sloriek kunnat begränsas. Iövrigl räknar med måttliga avgiftshöjningar . I den nya affärsverksformen krävsfortlöpande insalser i rationaliserandeoch effektiviserande syfte för atl kunna erbjuda sjöfartens olika intressenteren god service och hålla tillbaka avgiftshöjningarna sä långtsom möjligt. Vidare anserjag attdel är mot bakgmnd av de belydande inleveranserna uiöver avkastningskravetunder en rad är som man skall se förslag att verkels ackumuleradeavskrivningar utöver plan per överförs till en resultaluljämningsfond lill verketsdisposition. De ackumulerade överavskrivningarna beräknas uppgå tillca 340 milj. kr. Jag finner delrimligt atl dessa avskrivningsmedel, som har belastat resultat och därmed handelssjöfarten,får användas som en reserv för altunder enslaka år jämna ut svängningar i resultat.Resultaiutjämningsfonden kan enligt min uppfattning jämslällas med ell eget kapital för verket och kommer därigenomatt omfattas av det soliditeismäl som skall fastställas för verket. Jaghar senare för avsikt all närmare behandlamålsätlningar och styrmedel i verksamhel. Behovav nya styrformer m.m. I takt med atl verksamhetsform förändrasoch verkel ges vidgade befogenheter är det väsentligl all statsmakternasslyrning av verkei utvecklas för att bli mer ändamålsenlig. Styrningen bör bli merövergripandeoch la sikte pä faslslällande av ekonomiska mäl och servicemäl för verksamheteni stället för slyrning genom anvisande av medel. Jag anser för att målstyrningen av skall utvecklas successivt.Verksamhels- och investeringsplaner bör upprättas och ekonomiska mål fastställas. Det bör ankomma påsjöfartsverket att utarbeta underlag som möjliggör en merövergripande styrning av verksamhelen. Jag anser därvid att är en lämplig lidshorisont ochjag förordar därför atl övergår från årliga anslagsframslällningar till atl presenlera rullande treårsplaner för verksamheten. Min uppfattning är alt bör ges i uppdrag atl i sin försia treårsplan redovisa förslag lillulformning av mål för verk- 103 samhelenvad gälier avkastning, soliditet, produktivitet, prissätlning och Prop.1986/87:100 service saml strategier för att uppnå dessamål. 1 della sammanhang villjag nämna all har för avsikt att päböija en översyn av sin organisation. Nuvarande organisation är istort setl oförändrad sedan 20 årtillbaka. I den nya affärsverksformen är det än mer angelägel alt verkelsorganisalion anpassas till de nya förutsättningarna för verksamheten och dess marknads- ochaffärsmässiga inriktning. Översynsarbetel har vilat i avvakian på ellslällningstagande i frågan om en eventuellgemensam organisation för och kustbevakning. Etlslutbetänkande lämnades i ulredningen av denna fråga i början av dellaär. Efter slutlig ulvärdering av frågan anser jag efter samråd med chefen för och chefen för försvarsdepartementet all någon sammanslagning avkustbevakningen och inte bör genomföras. Fariedsverksamhet är den samlande benämningen för den delav sjöfartsverketsverksamhet som avser fariedsutmärkning och andra farledsål-gärder, isbrytning, radionavigering, lotsväsendet,sjökartläggning, sjöräddning m. m.Frän inkomsterna hänföriiga till fariedsverksamheten betalar sjöfartsverketviss ersättning till Stockholmshamn, kostnader för vissa fyrar iRöda havel och för ispatrullering i . inkomster som kan hänföras lillfariedsverksamheten ulgörs av fyr- och fariedsvaruavgifter, lotsavgifter,inkomster från försäljning av sjökort och publikationer samt frånuthyrningsverksamhet och arrendenm.m. De fariedsvaruavgifter som uppbärs av Trollhätte kanalverk för Vänertrafiken kommer inle sjöfartsverkettill del. Från inkomsterna skallsjöfartsverket beiala bl.a. vissersäitning till hamn, kosinader för vissa fyrar i Röda havetoch för ispalmllering i Norta Atlanten.Vidare avräknas kosinaderna för handelsflottans kultur- och fritidsråds (HKF:s) verksamhel från fyravgifterna.Dessutom förekommer viss nedsättningav eller befrielse från avgift i vissa fall, nedsätlningar som är affärsmässigt betingade och därmed fastställdaav eller nedsätlningarsom har tillkommit av näringspolitiska skäl och efter beslut avriksdagen. Den del avintäkterna som tillfaller beräknas för budget året1987/88 uppgå till 523,2 milj. kr. För den verksamhet som inte skall belasta handelssjöfarten anvisadesfidigare medel över ett särskilt anslag - E5. Sjöfartsverketföreslår att medel för denna verk samhel i fortsättningen anvisas på etl anslag under respektive huvudpro gram som ersättning till för vissa Ijänsler avseende Farleds verksamheten respektive Fartygsverksamheten. För budgetårel 1987/88 beräknar sjöfartsverkei denna ersäitning avseende fariedsverksamheten 104 till 101,8 milj. kr. Bruliokostnaderna förfariedsverksamheten, inkl. an- Prop. 1986/87:100 slagsfinansieradverksamhet beräknas under uppgå lill 625,1 Bil. 8 milj. kr. 1 samband med övergångentill en mer affärsmässig verksamhetsform har sjöfartsverkei åler aklualiseratfrågan om finansieringen av HKF:s verksamhel. Kosinaderna för rådet avräknas mol fyravgifterna. anför bl.a. alt verkels betalningsansvarendasl bör avse sädan verksamhel som verkel kan påverka. redovisari sin anslagsframslällning ell huvudförslag som omfaltar budgetåren 1987/88-1989/90. Huvudförslagel innebär en real besparing pä under treårsperiodenmed fördelningen 1,, 1,samt 2,på respeklive budgetär. Ärelsanslagsframslällning innebär ingen väsenllig förändring av sjöfartsverkelsverksamhel, varken när det gäller omfattning eller kvalitet. De besparingar somsjöfartsverkei har föreslagil utformades förall passa in då etl samgående med lullverkets kustbevakning skulle realiseras.Dä en sammanslagning, som lidigare nämnls, inle längre är akluell kan vissaomkastningar i liden bli akluella. Även den planerade översynen avsjöfartsverkets organisalion kan medföra omprioriteringar. Inom lotsväsendetmöjliggörs del fortsatta rationaliseringsarbetet bl.a. av arbetstidsavtalet förloisar som ger förutsättningar all bäitre anpassa arbetstidsuttaget tilltrafikens variationer. Vad gäller bålmännen är det framför allt samordningen ibål- och farledsljänsl inom och som gerbesparingsmöjligheter. beräknas den meslpåtagliga besparingseffekten inom fyrväsendet kunna uppnås genom ulrangering avlolsdistrikisfartygel . Inom sjökartläggningen planeras en besparing genomulrangering av sjömätningsfartygel , som är ell gammall och omoderntfartyg med läg kapacitet. Besparingarna underbudgetårel 1987/88 beräknas uppgå lill sammanlagt 4,8 milj. kr. Inomfariedsverksamheten gäller den största besparingen isbrytningen där belydandebesparingar beräknas kunna uppnås genom ularbelande av nya underhällskonlraktoch förbällrade ruiiner för aktiv uppföljning av underhållsarbeten.Utnyttjandet av lotsdislriktsfartygen och Scandica i isbrytningstjänslger en besparing för såväl isbryiarverksamhelen som för lots- och fyrväsendet. Investeringsplanen förden kommande ireårsperioden domineras av far tyg och bålar. Detta beror bl.a. på anskaffningen av en ny isbrylare, där betalningen fördelas på tre verksamhetsår med böijan 1986/87, och inves teringsplanerna på ett nytt sjömätningsfartyg, som ersättare för som utrangeras. De säkerhelshöjande åtgärderna i invesleringspla nen avser i första hand nybyggnad av fyrar samt anskaffning av racon och bojar. Investeringarna avser i allt väsentligt återanskaffningar. Under bud /88 beräknar den lotala investeringsvolymen till ca 200 milj. kr. Förutom delbetalningen för den nya isbrytaren ligger tyngdpunklen i invesleringsplanen /88 inom fyr- och lotsväsendet, där investeringar motsvarande ca 48 milj. kr. När del gäller nulägel i den pågående isbrylaranskaffningenhar sjöfarts- Prop. 1986/87:100 verketmeddelat att anbud har lämnats av etl antal varv och att sjöfartsver- Bil.8 ket har för avsikt alt under innevarande budgelår lägga en beställning. Även länglidsförhyrning genom annan beställare kankomma atl aklualiseras. 1 avvakian på det underlag för en mer övergripandeslyrning av verksamheten som föreslås lämna i den förstatreårsplanen, behandlar jag i det följande verksamhetsplanerför perioden /88-1989/90. Jag har ingel atlerinra mot de av verket redovisade investerings- och besparingsplanernaför den kommande treårsperioden och jag anser att planerna bör kunna uigöra enram för planeringen av verksamheten . Den nya affärsverksformenkräver elt fortsatt arbele i rationaliserings- och besparingssyfte för att kunnaerbjuda sjöfartensintressenter en god service till så låga kosinader som möjligt. Verket bör vidareha en fortlöpande beredskap för olika anpassningsälgärder för atl klara dekrav som gäller för verket i ekonomiskt hänseende. Sjöfartsverkei har föreslagit all för dendel av verksamheten som inte skall belaslahandelssjöfarten skall medel anvisas genom anslag över statsbudgeten. Jag lillstyrker förslagoch jag har för avsikl att senare i min framställning redovisa mina beräkningarav anslagsbehovet. yrkar alt kostnaderna förHKF:s verksamhel, som avräknas från fyravgifterna, skall föras borl från handelssjöfartensbetalningsansvar och från den 1 juli 1987finansieras genom anslag över statsbudgeten. Rådels uppgifler är atlplanlägga, samordna och genomföra kultur-och fritidsaktiviteter för sjöfolk. Jag anser för min del att denna verksamheti första hand bedrivs i sjöfartens intresse. Jag aviserade i föregäende ärsbudgetproposition att en interdepartemental översyn av rådets verksamhet skullegenomföras. Resultatet av detta översynsarbete kommer atl leda fram tillvissa förslag lill anvisningar för rådel inför den kommande anslagsframslällningen. Detta avser jagalt närmare behandla i min föredragning under anslaget för HKF. Motdenna bakgrund har jag inte för avsikt alti nulägel föreslä någon ändring av gäUande finanserings-form för rådet. Programmetfartygsverksamhet omfaltar främst den statliga fartygslill- synen, skeppsmälningsverksamheten, detförebyggande skyddet av miljön mot utsläpp m. m. från fartyg samtålgärder till de ombordvarandes skydd mot ohälsa och olycksfall i arbetet.1 programmei ingår även sjömansregi sirel. Bil 8 Den störstaenskilda inläktsposlen under programmei fartygsverksamhet är stämpelskatten som erläggs vid förvärv avregistreringspliktigi fartyg. Vidare erlägger fartygsägare avgifter för olikaperiodiska besiktningar och andra förrällningar som ingår i den slatligafartygsiillsynen eller i skeppsmälningsverksamheten. Enligt tidigareriksdagsbeslut avgiftsbeläggs inte arbetet med arbetsmiljöfrågor ombord ifartyg eller med sjöfarlssociala frägor m.m. För /88 beräknarsjöfartsverket all intäkterna frän de olika förrätlningsavgiflerna kommer attuppgå till 9,3 milj. kr.Bruttokostnaden för fartygsverksamheten beräknar för budgetåret1987/88 till 41,3 milj. kr. föreslår isin anslagsframslällning all dagens system med resultatmässig avräkning avfartygsverksamhelen mol stämpelskatten ersätts av anslag över statsbudgeten,vari även innefattas den nu utgående kompensalionen för inläktsbortfall somföljer av all förrältningsavgifterna för mindre fariyg är reducerade med hänsynlill dessa fartygsredares, främslyrkesfiskare.