prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — dellog re-presenlanter för kommuner, landstingskommuner, statligamyndigheter, forskningsorgan, anslagsbeviljande myndigheter, fackligaorganisationer och andra intressesammanslutningar. Särskildaförvallningsseminarier har ocksä anordnats i samverkan med statens institut förpersonalutveckling (SIPU). Representanter för delegationen har vidare medverkatvid olika konferenser och seminarier som arrangerats av bl.a. kommunförbunden.Statsvetenskapliga förbundet och andra organisationer. 1 sin verksamhet har delegationen vidare initieratstudier om ett antal aktuella problem. Ett sådant projekt gäller frågan omkommunal självstyrelse och likvärdig samhällsservice. I rapporten () sammanfattas destudier som gjorts om variationer mellan landstingskommunerna inom hälso- ochsjukvårdssektorn. En motsvarande studie görs om servicevariationer mellankommunerna. 1 fråga om landstingskommunerna pågår ett arbete med att redovisalandstingskommunal forskning om demokrati, förvaltning och självstyrelse.Delegationen stöder också' projekt om ekonomisk åtstramning och kommunalförnyelse samt om statlig styrning av verksamhet. Jaghar i föregående avsnitt redovisat vissa erfarenheter av forskningsdelegationensverksamhet. Enligt min mening visar dessa atl ett organ för samverkan mellanforskare och avnämare inom den offentliga sektorn fyller en viktig funktion. Jag avser därför att föreslå regeringen attdelegationen behålls . De riktlinjer som ladesfast för verksamheten i samband med forskningspolitiska beslut bör ihuvudsak gälla också i fortsättningen. Jag vill särskilt framhålla betydelsenav insatser för all göra forskningsresultat tillgängliga för bl.a.förtroendevalda och anställda i stal och kommun. Pä en punkt förordar jag docken delvis ändrad inriktning av delegationens verksamhet. Det gäller möjlighetentill direkt forskningsstöd. Delegationens kartläggning av den forskning sombedrivs när del gäller övergripande frågor om offentlig förvaltning har gettbilden av en ganska splittrad förvaltningsforskning. Viktiga delar av denoffentliga verksamheten är fortfarande försummade av forskningen. Jag anseratt delegationen bör ges möjlighet all stödja angelägna forskningsprojekt föratt bidra till en förbättring av situationen. Vidde kontakter som delegationen har haft med forskare och represen tanter för den offentliga förvaltningen har några områden förts fram som särskilt borde uppmärksammas i forskningssammanhang. Del gäller pro blem som bl.a. berörde förändringar den offentliga sektorn nu genomgår. ti /87. Exempelpå angelägna forskningsområden är effektivitet och produktivitet, lednings-och slyrningsmetoder, decentralisering och.regelförenkling, kommunalsjälvstyrelse, demokrati och ekonomi samt förhällandet mellan olika delar avden offentliga förvaltningen. Forskningsinsatser inom bl.a. dessa områden kanbli ett viktigt slöd för det utvecklings- och förnyelsearbete som pägärsåväl inom statliga myndigheter som hos. kommuner och landstingskommuner. Statsministern har i det föregående understrukit betydelsenav att det inom universiteten byggs upp stabila miljöer för forskningbeträffande olika samhällssektorer. Denna målsättning gäller självfallet ävenför forskning om den offentliga sektorn. Del är naturligt att delegationenarbetar i denna riktning. Föratt delegationen skall kunna stödja eftersatta forskningsområden och bidra tillatt nå målet om stabila forskningsmiljöer bör den tillföras ytterligare medelunder den kommande treårsperioden. Enligt min mening bör dock inle staten ensambära kostnaderna för denna förstärkning. Kommuner och landstingskommuner haretl naturiigt intresse av den forskning som bedrivs inom delegationensverksamhetsområde. Jag har därför preliminärt kommit överens med och om en samverkan när del gällerfinansieringen. Innebörden av denna överenskommelse är att de bådakommunförbunden tillsammans anslår lika myckel som staten . Detta betyder atl 10 milj. kr. kommer all finnas tillgängliga underperioden. I en plan i överenskommelsen fördelas bidragen på de aktuellabudgetåren enligt följande. 1987/881988/89 1989/90 1.7 milj. kr. Det för statens del beräknade beloppet 1,6 milj.kr. för / 88 ingår i anslag A2. i budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100 bil. 15 s. 22). Regeringen bör inhämta bemyndigande altgodkänna överenskommelsen. Den ändrade ställning som delegationen får genommöjligheten att ge direkt forskningsstöd och samarbetet med kommunförbunden gör atl dele gationens sammansättning och arbetsformer bör övervägas. Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga. 2.2 Inrättande av en professur i ekonomi Denkommunala sektorn tar i anspråk en betydande del av samhällets resurser.Det är också den del av den offentliga verksamheten som haft den starkastetillväxten under . kommunerna ochlandstingskommunerna har i dagens samhälle avspeglas Prop. 1986/87:80 emellertid inte i forskningen. Detta gäller bl.a. forskning om ekonomiska frågor. Enligt min mening är en ökad satsning påkommunalekonomisk forsk- Civildep. En ekonomisk forskningsom kan bidra lill utvecklingen av den kommunala verksamheten är bådeefterfrågad och behövlig. En ökad satsning på forskning inom detta område ärocksä av stor vikt för utbildningen av ekonomer för tjänst i kommunalverksamhet. Jag vill nämna några frågeområden som enligt minmening är särskilt angelägna atl ta upp i den kommunalekonomiska forskningen.Ett sådant område gäller mer övergripande analyser av den kommunala sektornsroll i samhällsekonomin. Vidare är det önskvärt med fördjupade studier av definansiella relationerna mellan stal och kommun liksom av den kommunalaverksamhetens finansiering. Av intresse är därvid bl.a. att belysa effekternaav statens ekonomiska slyrinstmment gentemot den kommunala sektorn. Det ärockså väsentligt att ägna ökad uppmärksamhet åt frågor kring produktivitet ocheffektivitet i kommuner och landstingskommuner. Det är mot denna bakgrund som frågan om all inrättaen professur i ekonomi skall ses. Chefen för utbildningsdepartementethar i det föregående, efter samråd med mig, föreslagit inrättande av en sådantjänst. Jag vill för min del understryka del angelägna i atl en sådan långsiktigförstärkning av forskningsorganisationen inom detta område kommer till stånd. 2.3 Inrättande av två professurer i Statistiskmetodutveckling Statisiistiskacentralbyrån (SCB) har i en skrivelse till regeringen föreslagit att tvätjänster som professor inrättas vid SCB. Enligt SCB är förslaget etl led i SCB: s strävandenatt bygga upp utvecklingsavdelningen och att stärka samarbetet meduniversiteten när det gäller forskning och utbildning inom området kvalificeradstalislikproduklion. vidare markera detta samarbete samtunderlätta för SCB att rekrytera personer med höga vetenskapligakvalifikationer. SCB föreslår att professorerna , som ärarvodesanslälld vid SCB, och utses som professorer vid SCB.För att markera samarbetet med högskolan bör innehavarna av de föreslagnatjänsterna åläggas viss tjänstgöringsskyldighet vid i . Jag delar SCB:s uppfattning att del är angelägetatt SCB har en hög . kompetens i metodutveckling, m.m. förstatistikproduktionen. Jag förordar således alt tvä personliga tjänster somprofessor i statistisk metodutveckling inrättas vid SCB fr.o.m, den 1 juli1987 för och . Tjänsterna skall finansieras inomramen för tilldelade resurser. 3 Statliga forskningsinsatser för att främja Prop. Bilaga 11 3.1 Bakgrund Civildep. Statsministernhar i sitt anförande angett huvuddragen i ett nationellt program förinformationsteknologin och dess användning. Det är av slor vikt att det iprogrammet bedrivs forskning som gäller informationsteknologins användning. Särskilda medel för forskning ominformationsteknologiris användning har avsatts iinformationsteknologiprogrammet. Insatser görs också eller planeras i sambandmed forskning och utveckling för ändra sakområden, t.ex. arbetsmiljö,energiteknik, masskommunikation, miljöteknik, offentlig verksamhet,processteknik, transporter och verkstadsteknik. 1 dessa fall är det primärasyftet ofta att fränija den funktion som använder informationsteknologi mendelta kan ske på ett sätt som också främjarinformationsteknologins utveckling i sig. Sädana samband finns t. ex. mellaninformationsteknologi och elt par av de forskningsområden som regeringenprioriterar jnom den kulturveienskapliga forskningen, nämligen med denkulturella identiteten i en föränderiig värld samt arbetslivets förnyelse. Mot bakgrund av att användningen avinformationsteknologi är tvär- och mångsektoriell är del svårt alt i ettsammanhang ange ett samlat behov av stafiiga åtgärder för forskning, utvecklingoch utbildning i samband med användning. Del är därför naturligt atlförverkligandet av intentionerna pä detta område sker genom att åtgärdersuccessivt vidtas och i mer än ett sammanhang. En utgångspunkt är dock de avregering och riksdag antagna rikflinjerna i den s.k. dalapropositionen (prop.1984/85:220, FiU 1985/86:5, rskr. Jag har inom regeringen ett särskiltsamordningsansvar för långsiktiga och övergripande datafrågor. Jag vill därförta upp frågor om att främja en användning av informationsteknologi i samhälletsom är i linje med den dalapolitik statsmakterna beslutat sig för. Det är min avsikt alt på basis av bl. a.erfarenheter frän det förstå året av det program som föreslås återkomma tillregeringen med en särskild och samlad redovisning av dessa erfarenheter samt avolika åtgärder för att främja en god användning av informationsteknologi. 3.2 En del aktuella forskningsområden Idet följande kommer jag att ange vilka forskningsinsatser inom informationsteknologinsanvändning som jag anser särskilt angelägna. Inom området datateknik, yrkeskunskaper ocharbetskvalifikafioner bedömer jag att tvärvetenskaplig forskning är angelägenkring bl.a. - hur de anställdas yrkeskunskaper ocharbetskvalifikationer utvecklas på i samband med användning av datorer i skilda verksamheter hos företag och myndigheter hurdatasystemen bör vara utformade för atl stödja och vidareul- vecklade anställdas yrkeskunskaper på områden som är betydelsefulla för Prop.1986/87:80 framtiden. Programvaran i dalasystemen har en stor roll idetta sammanhang och Bilaga 11 den bör därför ha speciella egenskaper som vivanligtvis inte finner hos Civildep. programvaror pä marknaden. En sådanegenskap är all del bör vara lätt för användarna att inledningsvis lära sigprogramvaran. En annan egenskap är att användning av programvaran skall geanvändarna ökade möjligheter att successivt lära sig mera i arbetet.Programvaran bör vidare vara avsedd för användare med olika förkunskaper ochmed olika sätt atl lära sig i arbetet. Det är särskilt angelägel att del finnssädan programvara för breda grupper av anställda. Forskningen bör således bl.a. inriktas på alt kunnaspecificera hur en sådan programvara skall vara utformad och hur det bör varamöjligt att stimulera utveckling och användning av den. En sädan programvara torde vara av stor betydelseför att få lill stånd en framgångsrik och kunskapshöjande dalaanvändning hosbreda grupper i arbetslivet och således effektivéra verksamheterna. Vidare bördet vara värdefullt om svensk informationsleknologiinduslri kan få möjlighetatt utveckla och marknadsföra en sädan programvara. Dalatekniskt stöd vid funktionsnedsättningarberoende på åldrande, beslående skador eller långvariga sjukdomar ärytteriigare ett område där forskningsinsatserna bör utvidgas. Datatekniken börkunna bidra fill alt de äldre och handikappades liv får etl rikare innehållbl.a. genom att göra del lättare för dem alt bo kvar i sina egna hem och ge dehandikappade ökade . möjligheter till förvärvsarbete. Dalatekniken kan användas somundervisningshjälpmedel bl.a, pä arbetsplatserna. Dessa möjligheter tilldatorstött lärande hos de anställda som tekniken erbjuder har inteägnats någon större uppmärksamhet i . Det är viktigt att områdetkartläggs för att möjliggöra en bedömning av behovet av datorstött lärande ochför att prioritera, olika forsknings- och utvecklingsfrågor inom området. Jag vill i delta sammanhang vidare erinra om denangelägna forskning vad gäller informationsteknologins användning, somarbelsmiljöfonden och styrelsen för teknisk utveckling under våren 1986beslutat all gemensamt finansiera i ett särskilt sexårigt tvärvetenskapligtforskningsprogram kring inleraklionen människor - datateknik i arbetslivet:MDA-program-mel. Det syftar till alt genom systematisk tvärvetenskapligkunskapsuppbyggnad främja en till människans behov och fömtsättningar,anpassad datateknisk utveckling inom arbetslivet. Detta skall ske genomstimulans och stöd till samverkan mellan tekniskt forsknings- ochutvecklingarbele och arbetsmiljöforskning. Forskningsprogrammet skall varainriktat mot olika tillämpningar av informafionsteknologin. 3.3 Målinriktad forskning och teknikupphandling i ettanvändarperspektiv i den offentliga sektorn Detär angelägel all för forskning och utveckling i informationsteknologi- programmet utnyttja möjligheter fill insatser som är samordnade mellan ' stal,kommun och landsting. Dessa insatser kan gälla bl. a. produktutveckling,standardisering av systembyggnadsprinciper, genomförande av slörre projekt samtutförande av referensprojekt och demonstralionsanläggningar. Strategin all använda den stafiiga och övrigaoffenfiiga sektorns resurser och behov som en drivkraft för industriellutveckling är ocksä en huvudlinje i förslaget till industriellutvecklingsverksamhet inom det nationella informationsteknologiprogrammet somchefen för industridepartementet mer utförligt kommer alt redovisa senare idag.Rätt utnyttjade kan dessa resurser bli kompetenshöjande för både helainformationsteknologiomrädet och -branschen. I det följande redovisas förslagtill åtgärder med denna inriktning. De gäller formulering av verksamhetskrav pålängre sikt samt teknikupphandling i den offentliga sektorn. De forsknings- ochutvecklingsinsatser som kan bli aktuella bör ingå iinformationsleknologiprogram-met. Jag bedömer all det i denoffentliga sektorn bör vara möjligt att använda informationsteknologi för merlångtgående effektivitetsförbättringar i framfiden. Informationsteknologinanvänds då sammantaget för en rad ändamål, nämligen -all öka verksamhetens produktion och effektiviteten i resursutnyttjandet, - alt förbättra kvaliteten i de tjänster somfillhandahålls medborgarna, - att la tillvara möjHgheterna all förbättrabeslutsfattandet samt - all kunna öka personalens arbetstillfredsställelse. För att fä ökad klarhet i de framtida kraven somskall ge en bättre förvaltning behöver de statliga myndigheterna inkl.affärsverken i samarbete med kommuner och landstingskommuner identifiera etlantal forsknings- och utvecklingsområden av strategisk betydelse vad gällerinforma-fionsteknologins användning. När detta har skett bör statligamyndigheter i samarbete med kommuner och landstingskommuner arbeta för alt fåfram elt underlag till krav på framlida avancerade informationsteknologiskasyslem. 3.4 Målinriktad metodforskning för att effektivera ,databehandling och kommunikation i den offentliga sektorn Underde närmaste åren planeras relafivt omfattande moderniseringar av den statligadatabehandlingen. Därtill kommer installationer av digitalakommunikationsväxlar och övergäng till digital kommunikationsteknik hos ettstort antal myndigheter. I budgeiproposifionen (prop. 1986/87:100 bil. 15)anges del av statskontoret beräknade behovet av anskaffning av datorer ochprogramvara till ca 570 milj. kr. för /88. Investeringstaktenbedöms vara hög under hela 1990-lalet. Det är viktigt att utveckling, införande, drift ochförvaltning av ADB-system i statsförvaltningen bedrivs med hög effektivitet ochkvalitet. För delta behövs väl fungerande metoder och tekniker. Den metodutveckling och anpassning som bedrivs inomden offentliga sektorn bedömer jag behöva kompletteras med forskning för attbygga upp meragrundläggande kunskaper kring komplicerade utvecklings-, införande-, drifts-och förvaltningsfrågor med inriktning användning av ADB. Viss forskning bedrivs hos institutionersom l.ex. för systemutveckling samt på universitet ochhögskolor. Exempel på områden som närmare bör studeras i syfteall precisera behov av ytterligare forskningsinsatser är dalakvalitet,datasäkerhet samt offentlighet och sekretess. Vidareanser jag att system- och programutvecklingsarbete bör göras mindre beroende avexperter och kunna spridas långt ut i organisationer. Särskilt viktigt är detatl finna enkla och ändamålsenliga metoder för beskrivning och analys avverksamheter i tidiga faser av utvecklingsprocessen. Datorstöd bör kunnaanvändas i dessa faser. Utformningen av delta stöd bör närmare studeras förprecisering av eventuella forskningsinsatser. Mankan iaktta etl ökande intresse för datorstöd i beslutsfattandet genom s.k.kunskaps- eller expertsystem. Användningen av sådana system är i ännuhuvudsakligen på försöksstadiet. Viss forskning kring detta pågår bl.a. vidLinköpings högskola. Ytterligare forskningsinsatser kan behövas för attklarlägga konsekvenserna för framtida beslutsfattande med avseende bl.a. påkvalitet i beslut, möjliga användningsområden samt decentralisering/delegering. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen atl godkänna den preliminäraöverenskommelsen den 5 febmari 1987 mellan staten. Svenska kommunförbundetoch om finansiering av forskningsverksamhet, 2. bemyndiga regeringen att vid statistiskacentralbyrån inrätta två personliga ordinarie tjänster som professor istatistisk metodutveckling. Vidare hemställer jag att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört om forskning omden offentliga sektorn och stafiiga forskningsinsatser för att främjainformationsteknologins användning. 1 Inledning................................................ ...... I 2 Forskning om den offentliga sektorn .................... ... 1 uttaga 11 2.1 Delegationen för forskning om den offentligasektorn 1 Civildep. 2.2 Inrättande av en professur i ekonomi . 2.3 Inrättande av tvä professurer i statistiskmetodutveckling .... 5 3 Statliga forskningsinsatser för alt främjainformationsteknologins användning ..................................................... 6 3.1 Bakgrund .................................................... 6 3.2 En del aktuella forskningsområden ................. 6 3.3 Målinriktad forskning och teknikupphandling i ettanvändarperspektiv i den offentliga sektorn 7 3.4 Målinriktad metodforskning för att effektivéradalabehandling och kommunikation i den offentliga sektorn ......................................... ... 8 4 Hemställan .................................................... ... 9 1986/87:80 Bilaga 12 Miljö- och enelgid. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande:Statsrådet Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning Miljö-och svarar för forskningsverksamheten inom såväl miljö- somenergiområdet. I del följande behandlar jag de forskningsfrågor som rör dessaområden. Jag tar därvid inte särskilt upp forskningen inom strälskyddsområdet.Den målinriktade forskning inom detta område för vilken strålskyddsinslilutelsvarar har behandlats i årets budgetproposition. Inom delta område är bl.a.forskningsinsatser när det gäller radonfrågor och bildskärmsarbete avbetydelse. Föratt vi skall komma fill rätta med dagens och morgondagens miljöproblem krävsen kraftfull miljöpolitik. Omsorgen om miljön måste ges en central plats inomalla samhällsområden. Det fortsalla miljövårdsarbetet måste bedrivas på bredfront med insatser av många olika slag. Vi behöver ökade kunskaper omtillståndet i miljön, om olika miljöproblem och om metoder att komma lill rättamed problemen. Lagstiftningen och andra styrmedel liksom användningen avtillgängliga resurser behöver fortlöpande effektiviseras. Särskildaåtgärdsprogram måste sällas in för ätt lösa akuta miljöproblem såsomförsurningen, havsföroreningarna, avfallshanteringen, utsläppen avmiljögifter, freonutsläppen och bekämpningsme-delsanvändningen. Vi behöver dessutom i högre grad än hittillskomplettera de löpande direkta miljövårdsinsatserna med ett systematiskt arbetepå att förebygga miljöproblem genom en god hushållning med naturresurserna ochgenom atl miljöhänsyn på ett genomgripande sätt integreras i utvecklingsplanerför olika samhällsområden. Därvid är det viktigt atl de olika samhällssektorernakan studeras mera förutsättningslöst med avseende på resp. sektors totalaresursanvändning och länkbara miljöpåverkan. Konsekvenserna förresursanvändning, hälsa och miljö bör således kartläggas och redovisas redaninnan ny teknik tas i anspråk, stora projekt genomförs eller I 1986/87. merabetydande förändringar beslutas av verksamhetsinriktning eller po-licy inom ensamhällssektor. För samhällssektorer med stor miljöpåverkan kan också behövaövervägas system med fortlöpande redogörelser för sektorns resursanvändning ochinverkan pä miljön. 1 ett arbete av det slag jag nu berört måste företrädarnaför de olika samhällssektorerna själva akfivt engageras. Varje sektor måstesjälv ta ett praktiskt och ekonomiskt ansvar för atl lösa de miljöproblem somden gett upphov till och förhindra att nya problem uppkommer. Etl framgångsrikt miljövårdsarbete måste bygga pågoda kunskaper om de problem som skall behandlas. Miljöpolitiken hör fill deområden där beslut ofta måste fattas trots att underiaget är ofullständigt. Delär i många situationer inte möjligt att undandra sig ställningstaganden medhänvisning fill att orsakssambanden är komplicerade och svåröverskådliga samtalt kostnaderna för och effekterna av en åtgärd inte är fullständigt klarlagda.Vi måste naturligtvis ändock alllid försöka se fill att beslutsunderlaget blirså fullständigt som möjligt. De stora ekonomiska konsekvenser somställningstaganden på miljöpoli-fikens område i allt högre grad får, ärytterligare elt skäl till att det behövs etl så säkert beslutsunderlag sommöjligt. Kostnaderna för olika miljöåtgärder såsom reningsåtgärder ellerförändrade produkter eller produktionsprocesser är ofta betydande.Samhällets kostnader lill följd av alt fortsatt miljöförstöringaccepteras är dock sannolikt ännu större även om dessa kostnader i allmänhet ärsvårare att fastställa. Insatser för forskning och utveckling, övervakning,inventering och kartläggning samt utredningar, undersökningar ochsammanställningar som syftar till alt öka våra kunskaper om fillståndet imiljön, om olika miljöproblem och om metoder att lösa problemen kommer av deskäl jag nämnt alltid att vara en mycket viktig del av miljöpolitiken.Forskningen är här av grundläggande betydelse för att skapa och vidga denkompetens och kunskap som är nödvändig i det löpande miljövårdsarbetet. Betydande resurser satsas.redan i dag på bådeforskning och andra former av kunskapsinhämtande.på miljövårdsområdet. Det äremellertid enligt min uppfattning nödvändigt att insatserna inom detta områdeförstärks. Det är därvid fråga om insatser av mänga olika slag, från gmndläggandeforskning på bl.a. de medicinska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapligaområdena samt mera målinriktad forskning avseende konkreta miljöproblem tillundersöknings-, kartläggnings- och övervakningsverksamhet saml teknisktutvecklingsarbete. Den verksamhet som jag nu berört engagerar ettstort antal olika myndigheter och andra organ. Med den bredd som verksamhetenhar är någon fullständig samordning varken möjlig eller lämplig. Del äremellertid angeläget att en allmän överblick upprätthålls överforskningsverksamhet av betydelse för miljövården och alt underiag för meraövergripande prioriteringar utarbetas. och denforskningsnämnd som finns inom verket har här en viktig samordningsfunktion.Del är angelägel atl i samarbete med såväl olikaforskningsorgan som sektorsmyndigheter bevakar forskningsfrågorna för skildadelar av miljöområdet och tar de initiativ till samordning och planering somkan behövas. Bilaga12 Miljö- och energidep. Jag vill framhålla att de samordningsfrågor som härkan bli aktuella är av olika slag beroende på utgångspunkten.