prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt punkten 6 är däremotandra mynt som präglats med stöd av nämnda lag alltjämt lagliga betalningsmedel.De nämnda bestämmelserna bör enligt min mening fortfarande gälla. 4.4 Förslaget till lag om upphävande av lagen(1982:1158) om Härigenomföreskrivs att lagen (1982:1158) om skall upphöra aU gällavid utgången av . De som är ledamöter ifullmäktige vid utgången av skall före tillriksdagen avge berättelse över förvaltningen under det föregående budgetåret. Befogenheten att åtala brottskall bedömas enligt den upphävda lagen om, när handlingen företogs, för åtalgällde fömtsättning som efter lagens upphävande är föreskriven. Minförslag om att från skall överföras tillregeringen innebär att lagen (1982; 1158) om skall upphävasvilket bör ske genom en särskild lag. I övergångsbestämmelserna till denna lagföreslås i punkten 1 att fullmäktige skall avge berättelse över förvaltningenunder det sista budgetåret som hörde till . Ipunkten 2 anges i enlighet med allmänna straffrättsliga principer att denbegränsning i åtalsrälten som gäller skall finnas kvar förhandling som företogs före lagens upphävande. Detta anges i punkten 2. 4.5 Förslaget till lag om statens upplåning Paragrafenmolsvarar i huvudsak 4§ lagen (1982; 1158) om . Avden allmänna motiveringen, avsnitt 2.8, framgår atl lånebemyndigandetill regeringen skall lämnas varje är. Bemyndigandet ger regeringen räu attlånefinansiera underskoft i statsbudgeten och andra utgifter som gmndar sig påriksdagens beslut. De ändamål för vilka upplåning får ske överensstämmer medelt undantag med vad som föreskrivs i gällande lag för . Den ändring som gjortsinnebär att den nuvarande begränsningen, att bara utländska statslån för köpas upp, har slopats. Möjligheten att köpa upp även svenska statslån bör bara utnyttjas för att minska kostnaderna för statsskulden eller utjämna likviditetspåfrestningar fill följd av förfallande statslån. Sådana uppköp skall ske i samråd med . Det är av största vikt att uppköpen inte försvårar 87 För attsäkerställa att uppköpen blir penningpolitiskt neu- Prop. 1986/87: 143trala bör de genomföras av för räkning. Paragrafenmotsvarar 9 kap. 10 § andra stycket RF och 3§ första stycket lagen(1982; 1158) om . Föratt t. ex. utländska långivare inte skall behöva vara osäkra på omriksgäldskonlorei fakfiskl har erforderiiga bemyndiganden bör på ett tydligtsätt ges en garanti för att staten svarar för alla låneåtaganden m. m. somriksgäldskontoret gör, oavsett om kontoret faktiskt haft befogenhet atl göraåtagandet eller inte. I denna lag slås därför fast att staten är ansvarig församtliga lån och garanfier som ombesörjer. 4.6 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Enligtparagrafens nuvarande lydelse föreskrivs att sekretess gäller i riksbankensbankrörelse. Bakgmnden fill ändringsförslaget är att mbriken bankrörelse intefinns med i den föreslagna riksbankslagen. Jag har emellertid inte i sak velatåstadkomma någon förändring av sekretesskyddet i den verksamhet som riksbankenäven i fortsättningen skall bedriva och som är skyddad avsekretess. På gmnd härav föreslås, att den verksamhet som berörs, särskiltanges i lagtexten. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel Fondkommissionsbolaghar tillförts definitionen av kredifinstitut. Härigenom kan bestämmelserna i11 § om kassakrav, i 17 § om emissionskontroll och i 25 § om ränteregleringfillämpas även på sädana bolag. Det finns ingen anledning att särskilt undantafondkommissionbolag från tillämpning av nämnda bestämmelser. Iförsta stycket har tillämpningsområdet för kassakrav vidgats från bankinstilutlill kreditinstitut. De närmare skälen för detta framgår av den allmännamotiveringen, avsnitt 2.3. Andrastycket innehåller en definition av kassakrav. Denna definition finns förnärvarande i 12 §. Ändringarnai denna paragraf innebär atl även en marginell kvot kan användas, dvs. kvotenfär baseras på förändringar i ett kreditinstituls Ändringen motiveras Prop. 1986/87: 143 av detutvidgade tillämpningsområdet och av att man med denna möjlighet kan tillämpakraven mer neutralt mellan olika institut. Vidare har den ändringen gjorts altkassakrav skall kunna beräknas på ett instituts placeringar (tillgångar).Denna ändring har gjorts för att kassakrav skall kunna ställas på t. ex.försäkringsinstilul. Ändringamaär en följd av de föreslagna bestämmelserna i 12 §. Denföreslagna ändringen är föranledd av att bestämmelsen om sekretess har ersattsav 8 kap. 5 § sekretesslagen (1980: 100). Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lagom ändring i regeringsformen 2. lag om ändring iriksdagsordningen 3. lag om riksbank 4. lag om upphävande av lagen(1982:1158) om 5. lag om statens upplåning 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) 7. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel Förslagen bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 4. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemslällan. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , jusfitierådet Sterzel, regeringsrådet Totlie. Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrande över förslagtill lag om ändring i regeringsformen, m. m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: 89 Förslaget till lagar omändring i regeringsformen och riksdagsordningen Prop. 1986/87: 143 Desakliga nyheter som föreslås i denna remiss är av rätt stor betydelse fränkonstitutionell synpunkl, men de är i huvudsak av sådan natur att lagrådetsaknar anledning att granska dem närmare i sak. Det gäller främst riksbankensoch ställning i förhållande till och regeringen.Från de synpunkter lagrådet har att beakta finns där ingenfing att invända. Någotannorlunda ställer sig saken beträffande utformningen av riksbankensledningsorganisation. Här kunde det ligga nära till hands alt granska bl.a.förhållandet till de resonemang som utvecklas i den just framlagdapropositionen 1986/87; 99 om ledning av den stafiiga förvaltningen, vilkenföregåtts av lagrådsgranskning i vissa delar. Emellertid noterar lagrådet attdet nu aktuella förslaget har beretts i en parlamentarisk kommitté, som i alltväsentligt är överens om sina slutsatser. Den framhåller särskilt (SOU 1986: 22s. 186) att del rör sig om en central och politisk maktfördelningsfråga ochalt det ligger i sakens natur atl avgörandet i sista hand måste träffas påpolitiska gmnder. Samma inställning synes ligga bakom remissen, som ärkortfattad i denna del. Motdenna bakgmnd har lagrådet ansett sig böra avstå från en diskussion avledningsfrågorna som annars kunde ha varit naturlig. Det skall endast, utannågon konklusion, anmärkas att lagrådel , då motsvarande ledningsfrågorhar stor aktualitet över hela den statliga förvaltningen, inte saknarförståelse för den tvekan som bl.a. LO och TCO har anfört inför förslaget attavpolitisera riksbankschefens ställning. Lagrådet har också noterat altdepartementschefen har frångått kommitténs förslag i fråga om mandatperiodernabåde för riksbankschef och för vice riksbankschef. Han har i båda fallen stödav fullmäktige i . Lagrådet finner sig, utifrån de synpunkterlagrådet har att beakta, inte böra utveckla någon egen mening i dessa frågor. Merai förbigående vill lagrådet ta upp en begränsad principfråga av språklig natur.Det är praxis att språkbmket modemiseras vid partiella ändringar i vanliglagsfiftning. Den bristande enhetlighet som uppkommer anses uppvägd av andrafördelar. I fråga om regeringsformen och riksdagsordningen anser emellertidlagrådet en liknande successiv språklig modernisering klart olämplig. Sådanaändringar bör anstå tills måhända en större reform synes motiverad iframtiden. Lagrådet förordar alltså att ordet "väljas" får stå kvar i9 kap. 12 § regeringsformen i stället för att ersättas med "väljs"och att verbet "företaga" inte förkortas till "företa" i7.1.1 riksdagsordningen. I9 kap. 12 § regeringsformen förordar lagrådet vissa jämkningar av redaktionellnatur. Paragrafen skulle kunna ges följande lydelse; "12§ är landets centralbank med ansvar för valuta- och kreditpolitik.Den skall också främja ett säkert och effekfivt betalningsväsende. Riksbankenär myndighet under . Riksbankenförvaltas av åtta fullmäktige. Sju fullmäktige väljes av . Dessaväljer för av en fullmäktig, som skall vara chef förriksbanken. De fullmäktige som valts av väljer inom sig ordförande.Denne fär ej utöva annat uppdrag eller inneha tjänst inom ledning.Bestämmelser om val av fullmäk- Prop. 1986/87: 143 tige, omriksbankens ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelas iriksdagsordningen och annan lag. Fullmäktigsom vägrar ansvarsfrihet är därmed skild frän sitt uppdrag. Defullmäktige som valts av får skilja ordförande från uppdraget somordförande och den som är fullmäktig och chef för från hansuppdrag." Förslagettill lag om riksbank Lagrådetanmärker att detta förslag är avsett att ersätta både den nuvaranderiksbankslagen och bankoreglementet. Eftersom båda beslutas i samma ordning harkommittén ansett tillräckliga skäl saknas för en fortsatt uppdelning på tvålagkomplex. Lagrådet har ingen invändning mot den ståndpunkten men noterar,med kommittén (SOU 1986:22 s. 70), att följden blir att den nya riksbankslageni vissa avseeenden mäste innehålla regler som inte bmkar ges lagform när det ärfråga om förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Lagrådetsgranskning har anpassats härefter. Det har iakttagits atl bestämmelsema iförslaget nära ansluter till motsvarande bestämmelser i verksinstmklionerna. Somen följd av lagrådets förslag beträffande 9 kap. 12 § regeringsformen börordet "föra" ersättas med orden "ansvara för". Remissenbegränsar, liksom kommitténs förslag, befogenhet till att besluta isärskilda fall. Den rätt att också föreskriva, dvs. ge beslut i normativ form,som 25 § bankoreglementet innehåller har inte tagits med. I motiveringen, somär densamma som hos kommittén, hänvisas till bestämmelserna omnormgivningskompetens i regeringsformen. För att fillgodose stadgandet i 11kap. 9 § regeringsformen har dessutom tagits in en hänvisning till vissafömtsättningar som anges i 4 § lagen om offenfiig anställning (). Dennahänvisning innebär enligt lagrådets mening en nödvändig förstärkning iförhällande till kommittéförslaget. Mankan emellertid i sak ifrågasätta om inte borde ha befo genhet att ge även föreskrifter i del berörda ämnet. Kommittén har ägnal särskild uppmärksamhet ät regeringsformens delegationsregler såvitt gäl ler egna verk. I detta avseende gäller enligt 8 kap. 11 § att delegation kan ske fill förvaltningsmyndighet under under fömt sättning att bemyndigat regeringen "enligt delta kapitel"att meddela föreskrifter i samma ämne. I förevarande fall kan sägas att delega tion har skeU enligt 11 kap. och inte enligt 8 kap. Huruvida detta begrepp måste tolkas som ett hinder för delegation till är enligt lagrådets mening åtminstone tveksamt, eftersom det dock gäller delegation av sam ma art - om än ej samma ämne - som i 8 kap. 91 Detkan vidare anmärkas atl anses ha en "restkompetens" Prop.1986/87: 143 som motsvarar regeringens enligt 8 kap. 13 § regeringsformen (sePelrén -Ragnemalm, grundlagar s. 197 och - Stjernquist,Grundlagarna s. 292, som i sin tur åberopar , FT 1976 s. 64 f).Eftersom stadgandet om subdelegation i tredje stycket endast avser regeringen,kan del hävdas att inte kan delegera till t. ex. riksbanken.Slutsatsen (som bestrids av Pelrén - Ragnemalm a st) förefaller åtminstone isak egendomlig. Lagrådethar i tidigare granskningsärenden stött på frågor rörandenorm-givningsdelegalion inom . Det har bl. a. gällt i vad mån regeringeni olika fall skulle kunna utfärda föreskrifter även för myndigheter underriksdagen på grund av de allmänt hållna bemyndiganden som gett.Lagrådet har då avstått från all gå in på dessa frågor. Då de nu återkommer ochkommittén dessutom särskilt uppehållit sig vid dem, anser sig emellertidlagrådet böra framhålla önskvärdheten av att det skyndsamt görs en översyn av 8kap. regeringsformen med sikte på förhållandet mellan och dess verk.Syftet bör naturligtvis vara att fä till stånd bestämmelser som från riksdagensegna synpunkter är ändamålsenliga. Förevarandeparagraf borde alltså i sak innehålla en befogenhet för all även geföreskrifter. Den borde också redigeras något annorlunda för alt bU meralättläst. Den skulle t. ex. kunna ges följande lydelse: "37 § Enligt defömtsättningar som anges i 4 kap. 2 § punkterna 2 och 3 lagen (1976:600) omoffenfiig anställning får föreskriva eller i särskilda fall besluta,att endast svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst inomriksbanken." Paragrafenär alltför detaljerad och omständlig för atl passa i denna lag. Andra ochtredje styckena bör utgå och i stället täckas in lag arvoden m. m. Iförsta stycket, som därmed skulle bli ensamt kvar, bör ordel arvoden ersättasmed ordet ersättning. Paragrafen skulle i så fall få följande lydelse: "39§ Belräffande ersättning till fullmäktige och suppleanter finns föreskrifter ilagen (1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheteroch organ." Lagrådetdelar den uppfattning, som fullmäkfige i har uttalat, att dessabestämmelser bör föras över till valutalagen och att det i riksbankslagen ärtillräckligt med den hänvisning som görs till valutalagen i 17 §. Om manemellertid vill placera bestämmelserna i fråga i riksbankslagen, bör de enligtlagrådels mening i vart fall placeras under en särskild rubrik i slutet och medvart och ett av de fem momenten som en särskild paragraf I del nu föreslagnasammanhanget stör paragrafen, framför allt med hänsyn ull sin utformning,organisationsavsniltet i riksbankslagen. Lagrådetföreslår alltså alt 40 § utgår och ersätts med fem nya paragrafer 92under en särskild mbrik i slutet av riksbankslagen, lämpligen före de avslutande bestämmelsernai 50 § och följande. Eftersom fråga i vart fall är Prop. 1986/87: 143 om attutan ändring la upp vissa nu gällande bestämmelser har lagrådet inte närmaregranskat de särskilda föreskrifterna i nuvarande 40 §. Moldessa finnes ingen erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, R. , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskapför 1 Anmälan av lagrådets yttrande Föredragandeanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslag till 1. lag om ändring iregeringsformen, 2. lag om ändring iriksdagsordningen, 3. lag om riksbank, 4. lag om upphävande av lagen(1982; 1158) om , 5. lag om statens upplåning, 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 7. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolifiska medel. FörslagettUl lag om ändring i regeringsformen Lagrådethar förordat vissa jämkningar av redaktionell natur. Jag ansluter mig tilllagrådets förslag. Förslagettill lag om ändring i riksdagsordningen Lagrådethar förordat en redaktionell ändring. Jag ansluter mig till lagrå dets förslag. FörslagettUl lag om riksbank Prop. 1986/87: 143 Jagansluter mig till lagrådets förslag. Lagrådet har ifrågasatt om inte borde habefogenhet att även ge föreskrifter i fråga om krav på svenskt medborgarskapför att inneha eller utöva tjänst i . Lagrådet framhåller därvidönskvärdheten av alt det görs en översyn av 8 kap. RF med sikte pä förhållandetmellan och dess verk. Enligt lagrådet borde förevarande paragrafalltså i sak innehålla en befogenhet för att även ge föreskrifter. Enligt min mening är de fall där det finns anledning attföreskriva att endast svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst inomriksbanken inte sä vanliga att det föreligger något egentligt behov förriksbanken att utfärda föreskrifter i ämnet. Den av lagrådet föreslagnaöversynen av 8 kap. RF får övervägas i annat sammanhang. Jag ansluter migemellertid till lagrådets förslag till viss redaktionell ändring i paragrafen. Lagrådet har föreslagit viss ändring av paragrafens förstastycke och alt andra och tredje styckena skall utgå. Jag ansluter mig tilllagrådets förslag. För att bestämmelserna om resekostnadsersättning m. m. ilagen (1985:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall bli tillämpliga på fullmäktig och suppleant görs en ändring i 3§ i den lagen. Enligl lagrådels mening borde dessa bestämmelser förasöver till valutalagen. Om sä inte sker bör de i vart fall placeras under ensärskild mbrik i slutet av lagen och med vart och ett av de fem momenten som ensärskild paragraf. Paragrafen innehåller bestämmelser om organisafionen avden valutastyrelse som enligt valutalagen skall utöva riksbankensbeslutanderätt enligt den lagen. Vidare finns bestämmelser av organisatoriskkaraktär om en valuladirektion, arbetsformer och arvodering. Enligl min meningär de nämnda bestämmelsema av sådant slag att de i huvudsak hör hemma under denav mig föreslagna . m. i riksbankslagen. Jag vill ocksåerinra om att mitt förslag överensstämmer med de förslag som lämnats dels ivalutakommitténs betänkande (SOU 1985; 52), dels av SPOK. Jag anser inte helleratt det finns skäl att dela upp de föreslagna bestämmelsema i fem särskildaparagrafer. 2 Övrigalagförslag P'"°p-' ' Utöver de av lagrådet granskade lagförslagen 1 -7 krävsändringar i ytterligare lagar. 1 har därför upprättatsförslag till ändringar i 8. bestämmelserna(RFS 1968; 8) om revision av riksdagsförvaltningen, 9. lagen(1982:1255) om författningssamlingar för ochriksbanken, 10. lagen (1984:665) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 11. lagen (1974; 922) omkreditpolitiska medel, 12. valutalagen (1939; 350), 14. lagen (924; 322) om vård avomyndigs värdehandlingar, 15. inkassolagen (1974:182). Förslagen 13-15 har upprättats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. 8 Förslaget tiU lag om ändring i bestämmelserna (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen Ändringarna innebär dels att revisorersgranskningsskyldighet av slopats, dels att riksdagensrevisorer får en utökad skyldighet avseende granskningen av riksbankensverksamhet genom alt de skall la ställning lill resultat- ochbalansräkningar. Tiden inom vilken revisorer skall avge sinberättelse över revisionen av har flyttats til medhänsyn till att tiden för avlämnande av redovisning över delföregående räkenskapsåret har utsträckts till . 9 Förslaget tUt lag om ändring 1 lagen (1982:1255) om författningssamlingar för och Ändringen innebär att i Svenskförfattningssamling får kungöra sådana författningar som är av särskilt allmäntintresse. Sådana författningar kungörs genom beslut avregeringen. Exempel på författningar som bör fa kungöra är sådanasom innehåller föreskrifter om utformningen av sedlar och mynt samt beslut omdiskontoförändring. Om kungörande sker i SFS skall en notis om detta föras ini RBFS. 10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:665)om arvoden m. m.för uppdrag inom , dess myndigheter och organ I denna lag föreslås att bestämmelser om arvode till vissauppdragstagare tas bort. Bakgmnden är förslagen om att skall bli en myndighet under regeringen och att uppdraget som deputerad i riksbanks fullmäktige skall slopas samt att valutastyrelsen skall ha en ändrad sam- 95 mansätlning.Dessutom införs ordningen att riksbankschef och vice riks- Prop. 1986/87: 143bankschef inte skall ha särskilt arvode för att de i tjänsten är fullmäktigresp. suppleant för fullmäktig. Lönen till dessa tjänstemän fömtsatts blifastställd med beaktande härav. Frågan om särskilt arvode för vice ordförandei riksbanksfullmäktige kan prövas i annat sammanhang. 3 § har kompletterats säatt bestämmelserna om resekostnadsersällning m.m. också omfattar ledamol ochsuppleant i riksbanksfullmäktige. Fullmäktig och suppleant bör hänföras tillreseklass A. 11 Förslaget tiU lag om ändring i lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel De ändringar som föreslagits i denna lag hänger samman medförslaget om att bestämmelseraa om kassakrav överförs till den nya riksbankslagen. 12 Förslaget till lag om ändring i valutalagen (1939:350) De ändringar som föreslås i 6 a § innebär att fullmäktigei skall besluta om tillämpningsföreskrifter enligt valutalagen.Fullmäktige ges dock en möjlighet att överlåta på valutastyrelsen att beslutaom föreskrifter som är av mindre principiell betydelse. Vidare görs ocksä enhänvisning lill den nya riksbankslagen. Slutligen har bestämmelserna i 8 §slopats eftersom de blivit överflödiga med hänsyn till utformningen av 12 § iden föreslagna riksbankslagen. 13 och 14 Förslagen till lag om ändring i föräldrabalkenoch i lagen (1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar De ändringar som föreslagils innebär att intelängre skall ha som uppgift att för förvar ta emot omyndigas värdehandlingar.Ordet "" i 15 kap. 8 § och i I § lagen(1923:322) om värd av omyndigs värdehandlingar har därför utgått. 15 Förslaget till lag om ändring i inkassolagen (1974:182) Enligt mitl förslag skall inle bedrivainkassoverksamhet. Orden "riksbank" i 2 och 13 §§ iinkassolagen har därför utgått. Utöver de ändringar som föranleds av lagrådels yttrandehar vissa redaktionella ändringar gjorts i det förslag till lag om riksbanksom remitterats fill lagrådet. Ändringar har gjorts i 4-5, 8, 20, 28, 32-33,35-36, 38-39, 42-43, 46-48 och 52-54 §§. 4Hemställan pp- 186/87; 143 Jaghemställer att regeringen föreslär att anta dels de av lagrådetgranskade förslagen med vidtagna ändringar, 1. lag om ändring iregeringsformen, 2. lag om ändring iriksdagsordningen, 3. lag om riksbank, 4. lag om upphävande av lagen(1982; 1158) om , 5. lag om statens upplåning, 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 7. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, delsde inom upprättade förslagen till ändringar, 8. lag om ändring i bestämmelserna(RFS 1968; 8) om revision av riksdagsförvaltningen, 9. lag om ändring i lagen (1982:1255) om förfaUningssamlingar för ochriksbanken, 10. lag om ändring i lagen(1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan, 11. lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel, 12. lag om ändring i valutalagen(1939; 350), 13. lag om ändring iföräldrabalken, 14. lag om ändring i lagen (1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 15. lag om ändring i inkassolagen(1974: 182). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta de förslag föredraganden lagl fram. Prop.1986/87: 143 Sammanfattning av den statsskuldspolitiska kommitténsbetänkande (SOU 1986:22) och har haft till uppgift att allsidigt och förutsättningslöst belysahur statsskuldspolitiken bör samordnas och organiseras. Kommitténhar vidare haft till uppgift att se över de författningar som styr riksbankensverksamhet. Idelbetänkandet (SOU 1984:89) Statsskuldspolitiken - samordningsfrågoranalyserade kommittén behov av och former för att stärka samordningen avstatsskuldspolitiken. Förslag lämnades till åtgärder som i ett första stegborde vidtas i detta syfte. Kommittén uttalade att den i detfortsatta arbetet kunde komma att pröva mer genomgripande förändringar avorganisationen för statsskuidspoiitiken m.m. I detta slutbetänkandepresenterar kommittén förslag till ny lag om riksbank. En förnyad ochförutsättningslös prövning görs också av hur statsupplåningen bör samordnas medpenningpolitiken och finanspolitiken. Analysen visar att frågan bör behandlas iett sammanhang som innefattar organisatoriska förändringar. Idet följande sammanfattar kommittén sina överväganden och förslag i fråga om enny riksbankslag samt i fräga om ställning och samordningenav statsskuidspoiitiken. i kapitel 2 översiktligt historiskautveckling, dess författningsmässiga grund och gällande lagbestämmelser. Ikapitel 3 beskrivs därefter kortfattat vad penningpolitik är, vilka uppgiftercentralbanker har och vilken verksamhet som nu faktiskt bedriver. Ikapitel 4 gör kommittén de första ställningstagandena i fråga om utformningenav en ny riksbankslag.