prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — //öj/:ö/a/; i anföratt om resurser via STU kunde knytas till högskolans verksamhet bl.a. påinformationsteknologiomrädet, detta även skulle, vara etl viktigt led i enregional innovationspolitik. IVAanser atl underlaget inte i tillräcklig utsträckning understryker behovet av långsiktighel iarbetet och omfattningen av den stora satsning som erfordras. 3 Förslagets omfattning, avvägning och inriktning ÖBanser att STU:s förslag i huvudsak kan betraktas som en nödvändig insats menatt möjligheterna atl bedöma om åtgärderna är tillräckliga ur långsiktigt industri-och säkerhetspolifiskt perspektiv inte föreligger. Den ekonomiska satsningen påde flesta områden förefaller endast langera minimiålgärder varför eventuelltytterligare satsningar måste ses som till-lägg utöver den föreslagna ramen. ÖBanser även, att programmet ger en viktig utgångspunkt för etl vidareprogramarbete på nationell nivå. Många av de föreslagna satsningarna ochåtgärderna stämmer överens med de från försvarssektorn framförda önskemålen.Televerket stöder det förslag lill en offensiv satsning som STU föreslär. Detär väsentligt all det stöd som ges till den tillämpade forskningen ochkolleklivforskningen är av tillräcklig omfattning för atl tilläla altforskningen uppnår tillräckligt djup och bredd. Verket anför även att förslaget ger en god gmnd förfortsatt forskning och kompetensuppbyggnad men vill påpeka att ett program förtillämpningar inom IT-området med mål att ta fram nästa generations IT-systemi dag inte finns klart. och andra intressenter i svenskt näringslivdeltar i diskussioner kring tillämpningarna i elt sådant program, och verketanser att det finns behov av en satsning i storleksordningen 200 milj. kr. finner STU:s förslag välavvägt, särskilt beträffande komponentteknik och systemteknik. Det kommerenligt att, om det genomförs, innebära en förstärkning och enkonsolidering av svensk kompetens inom informalionsleknikområdet till nytta församhälle och industri. NFR finner STU:s förslag angelägna men villsamtidigt hävda att en balans måste finnas mellan den av rådet stödda renagrundforskningen, som en allmän bas för utvecklingen och forskamtbildningeninom området, och STU;s mer tekniskt inriktade insatser. De forskare som ägnarsig åt grundforskning måste erbjudas likvärdiga resurser som de som ägnar sigåt tillämpningar för att grundforskningen inle personellt och apparalmässigtskall utarmas. Ett genomförande av STU:s planer inom informationsteknologinutan motsvarande insatser inom NFR:s verksamhetsområde kan pä sikt allvarligtförsämra den grundläggande forskningen inom halvledarområdet. IVA påpekar att har poängteratönskvärdheten i att en spridning av baskunskapen i fråga om atl skräddarsymikroelektronik sker och kan konstatera all detta fortfarande gäller. Det ärnu önskyärt att åstadkomma en motsvarande spridning i fråga omprogramvaruteknik. IVA anser del möjligt atl både höja kvaliteten hos och sänkautvecklingskostnaderna för svensk programvara om de senaste årens framstegverkligen tas till vara av industri och högskolor. 4 Utgångspunkter för förslagets genomförande Grundsynenhos de remissinstanser som är mera direkt berörda av stafiiga åtgärder pä IT-omrädetär all åtgärderna bör ansluta sig till redan befintliga aktörer och derasaktiviteter, behov och resurser. ÖB framhåller, alt del för alt ett meningsfuUtsamarbete skall kunna komma stånd vad gäller industriell utveckling krävsatt överbefälhavaren och de programansvariga myndigheterna inomförsvarsseklorn får fillfälle att diskutera och förhandla med berördaintressenter om gemensamma satsningar. De programansvariga myndigheterna haransvar för materielanskaffningen och den till denna hörande FoU-planeringen.Utan att dessa är inbegripna i ett långsiktigt strategiskt induslriellt samarbetesaknas grunden för en finansiering av gemensamtha industriella utvecklingsprojekt.Försvarets satsningar på dessa gemensamma industriella utvecklingsprojekt måstekunna ses kopplade till sannolika senare anskaffningsbehov. vill, mot bakgmnd av tankarna på attstaten och näringslivet skall dela på kostnaderna för ett industriellttillämpningsprogram, gärna påpeka att denna önskan om industrins deltagande ejfår leda till käbbel om en slags futtig "millimetertättvisa". Detviktiga är att industrin blir engagerad i arbetet sä att forskarna blirmedvetna om industrins problem och satsningar och industrin snabbt färmöjlighet att tillgodogöra sig forskningsresultaten. Dessutom blir det störremöjlighet till koordination av de olika forskningsinsatserna genom industrinsmedverkan. Man skall ej heller bortse frän den kvalitetshöjning som krav frånen utomstående part bmkar leda till, IVA framhåller i fråga om industrins föreslagnadellagande, att den statliga insatsen skall ske i harmoni med industrinssatsningar på industrins egen utveckling och med tanke på industrins egenframtida överlevnad. De gynnsamma långsiktiga konsekvenserna på sysselsättningenkan knappast överskattas. Karaktäristiskt för ett nationellt informafionsteknologiprogrambör enligt IVA vidare vara att det utgör en satsning på en hög nivå, ensystemnivå, där modern härdvamteknologi kan förenas med avancerad programvara,expertsystem etc. Det finns redan en bra kompetens på lägre nivåer vidhögskolor, företag som HAFO och RIFA vilkenutgör en bra grund för den fortsatta utvecklingen på systemnivå. Beträffande deltagandet av andra statliga instanseranför DFI, att delar av programmet är av direkt intresse för DFI. Visserligenär DFI:s möjligheter lill ekonomiska insatser jämförelsevis ytterst små men ensamverkan förefaller naturlig och önskvärd. NFR konstaterar för sin del, att en del av de nyaresurser STU begär är avsedda för slöd till grundläggande forskning. Inom någraområden torde NFR ha minst lika god konlpelens att fördela medlen som STU. Närmedlen inom det nationella mikroeiektronikprogrammet fördelades hade NFRansvaret för den gmndläggande halvledarforskningen medan STU ansvarade för denmer tillämpade. Enligt rådels mening har denna ansvarsfördelning fungerat bra.Liknande arrangemang borde kunna diskuteras inom flera av de diskuterade områdena. Sambandetmed det europeiska forskningssamarbetet på IT-området framhålls även.Televerket ser tillämpningsprogrammet inom IT-området som en god möjlighet atlutnyttja både universitetens och industrins resurser på ett samordnat sätt.Möjlighet finns också atl knyta programmet fill deltagande i internationellaprogram typ ESPRIT, EUREKA och RACE, som även behöver stöd av stadiga pengar.IVA framhåller, att man för vaije projekt bör beakta möjligheten att etableraprojektet i fråga inom EUREKA eller ESPRIT eller andra internationella programpå europeisk eller nordisk basis. STU förutsattes här ta en aktiv roll. Bilaga 10 Industridep. 5 Utbildningsbehov och iitbildningsresuiser Utbildningssystemetsroll för den industriella utvecklingen och för forskningen berörs av någraremissinstanser. betonar, alt det är väsentligt atl staten svararupp mol de krav som ställs på den högre undervisningen. ochhögskolor måste få de resurser som krävs för en kvalitativt och kvantitativthögtstående utbildning, en förutsättning för en god forskartekrytering och förett snabbi tillgodogörande av forskningsrön i industrin. Utan välutbildademottagare i industrin kommer de satsningar som görs inom forskningen inteatt kunna utnyttjas optimalt. Högskolans roll påpekas bl. a. av högskolan iLuleå som anför att man inom gmndutbildningen i första hand mäste satsa pä atlöka förmågan att passa in systemen där de används, dvs. kraven på ökaddatoranvändning inom exempelvis maskinteknikutbildningen är viktigare atttillgodose än en ökad specialistutbildning inom dalaområdet. Ökade satsningarmåste i detta sammanhang också ske på fort- och vidareutbildning liksom påforskamtbildning. faster uppmärksamhetenpå,de omfattande belopp som går till de kollektiva forskningsprogrammen. Dettagäller särskilt inom området informationsteknologi. DFI framför att det råder en påtaglig brist påutbildad.arbetskraft ifråga om framför allt systemkunskap och avanceradprogrammeringsteknik inom området informationsteknologi. Även ur DFI:ssynpunkter är det därför väsentligt all STU satsar kraftigt påkunskapsuppbyggnad beträffande informationsteknologi. Detta gäller såvälverksamhetsinriktning inom oförändrad ambitionsnivå som i förslaget tillförstärkta insatser. IVApekar på den genomförda vidgningen av högskolornas datautbildningskapacitet.Från och med innevarande år finns en väsentlig ny resurs atl fillgå i form aven kraftig ökning av nyutexaminerade civilingenjörer från datatekniklinjernavid de tekniska högskolorna. Detta faktum kan förhoppningsvis inte baramöjliggöra en ny expansion med nya kraftsamlingsriktningar inom ramen för ettnationellt IT-program, utan motiverar också en noggrann översyn och bedömningav vilka insatser som erfordras i ett längre perspekfiv för atl denna resursskall kunna utnyttjas på bästa sätt. 6 Forskning m. m. inom informationsteknologin i ettanvändarperspektiv Statligaåtgärder på informationsteknologiområdel har fömtsatts avse utövermikroelektroniken dess systemtekniska tillämpningar saml informationsteknologinsanvändning. Några remissinstanser har berört relafionen och avvägningen mellandessa delar av verksamheten. ÖB anför, att anskaffningsverksamheten inom detekniska ämbetsverken och försvarsmak-len är så framfidsinrikiad attframställda krav kan initiera FoU-insatser inom IT-området. För att pämotsvarande sätt la fill vara kunnande inom det administrativa området och därutnyttja de informationsteknologiska landvinningarna kan del vara motiverat alttill atl börja med analysera detta område. Informationsteknologin bör här kunnamedverka till en mindre kostnadskrävande arbetsorganisafion. STU har enligtöverbefälhavarens uppfattning inte tillräckligt belyst detta område. poängterar atttillämpningarna av informationsteknologi inte ligger steget efter uppkomstenav de tekniska möjligheterna genom forskning. menar, att detaktuella förslaget präglas av synsättet att informationsteknologin är enleverantör av komponenter, programvaror, metoder, osv., som annan teknologianvänder. Vad gäller komponenter etc. är del antagligen ett rimligt perspektiv.För programvara etc. är det däremot vilseledande. Det är inte så atl tillämpadeteknologier enbart behöver invänta leverans av lämpligaprogrammeringsomgivningar, expertsystemskal, databassystem osv. I ställethävdas att modern informationsteknologi kräver utveckling av eninformafionsleknologisk, teoretisk, ofta formallogisk teori för dekarakteristiska fenomenen och stmklurerna inom resp. fillämpningsområde, ochall denna teori sedan utgör en del av grunden för de IT-system (t.ex.specialiserade datorarkitekturer, specialiserade expertsysiemskal osv.) TCO anser atl del vid prioritering av projekt t.ex.inom det informationsteknologiska området är viktigt att också hatjänstesektorns behov och problem som utgångspunkt. Fler projekt än hittillsbör ha användarna och deras yrkeskunskaper som utgångspunkt. Del är särskiltviktigt att utveckla programvaran utifrån etl användarperspektiv. Del är genomsamspelet människa och maskin som teknik och kunnande förbättras. Yrkeskunskapernakommer fortsatt att vara svensk industris främsta tillgång. LO utvecklar liknande synpunkter. LO hänvisar fillSTU:s betonande av olika samverkansformer av tvärvetenskaplig eller tvärtekniskkaraktär som väsentliga källor till förnyelse. LO instämmer i denna uppfattningoch pekar speciellt pä STU:s förslag fill "drifiutvecklingssysiem förprocessindustrin" som ett gott samverkansexempel. Denna typ av generellastyrsystem kan få väsentlig betydelse för konkurrenskraften hos viktiga delarav svensk processindustri som de utgör en ulmaning för svensksyslemteknisk industri: Om angelägenheten av insatser i ettanvändarperspektiv anför LO vidare, atl effektiviteten i den nya tekniken ihög grad ligger i hur väl man lyckas samordna datatekniken medarbetsorganisation och människans fömlsättningar. Den enskilde arbetstagarenssituation påverkas i hög grad av etl ökat utnyttjande avinformationsteknologi. Del är angeläget atl de system som tas i bmk. verkligenfungerar som ett stöd för den enskilde i hans arbete och möjliggör för honomatt utveckla och fullt utnyttja sina yrkeskunskaper. Iett användarperspektiv pä informationsteknologin intar arbetsmiljöfrågorna enframträdande plats. LO utvecklar denna fråga utförligt och anför bl.a. attinformafionsteknologin ofta medför minskade fysiska arbetsmiljöproblem, mensamtidigt tycks ge upphov ull nya, bl.a. stress och psykisk belastning, menäven nya säkerhetsrisker. LO anser del därför vara av stort värde att STU ocharbelsmiljöfonden gått samman i ett särskilt program om människa -datorinteraklion. STU:s satsningar på detta program utgör emellertid entämligen begränsad del av den totala budgetramen för informationsteknologiskFoU. LO utgår därför ifrån att även i övriga satsningar påinformationsteknologin, exempelvis inom området verkstadsteknik, arbetsmiljöoch arbelsorganisatoriska aspekter måste finnas med. Del ankommer i hög gradpå STU all realisera de ambitiösa planer som ingick i det tidigare framlagdaförslaget till informationsteknologiskt program. EnligtLO finns även arbetsmiljö- och arbetsorganisationsaspekter i hög grad medbeträffande program- och systemkonstmktion. är här alltför beroende avutlandet och ur facklig synpunkt mäste nu den inhemska produktionen stärkasgenom bl. a. samhällsstöd till FoU och teknikupphandling. 7 Synpunkter på forskningsprogrammets uppläggning ochinnehåll IVAhar utförligt kommenterat STU-förslagets innehåll och framför synpunkter ochförslag i fråga om formerna för programmets genomförande. Vad gäller de resurs-och metodskapande projekt som STU nämner i sitt förslag som ett område församverkan mellan statliga organ och indu-slriintressenler utgår IVA från attmöjlighet fill aktiv medverkan i styrningen kan förväntas vara enförutsättning för industrins deltagande i programmet. föreslårdärför bl.a. att en styrelse för projektverksamheten etableras med lika antalledamöter från staten och näringslivet och alt styrningen av motsvarandeverksamhet inom nuvarande mikroelektronik-programmet underställes dennastyrelse. Utöver delta förslag bör enligt lVA:s mening särskilda medeldisponeras av styrgmppen som den vid behov kan sätta in för att förstärka gmnd-och tillämpad forskning i syfte alt säkra genomförandet av angelägna projekt. Ifråga om enskilda teknikområden, som bör bli föremål för forskning har ettflertal remissinstanser lämnat synpunkter. Enligt ÖB:s mening är insatsernainom området "Datateknik" för vagt beskrivna för att ställning skallkunna las fill förslaget inom detta viktiga område, ÖB anför vidare attinsatser rörande datasäkerhet i stor utsträckning saknas i anslagsframställningen.Detta är olyckligt. Det är ÖB:s mening alt gemensamma samhälleliga FoU-åigärderbör föreslås för atl tillgodose de ökande behoven av säkerhet och sekretess vidanvändning av ADB. lämnar relafivt utförligasynpunkter på avvägningen mellan forskningsområden i STU-förslaget. Ifråga om STU:s förslag i dess helhet anföruniversitetet: Inom området komponentteknik har en god kompetensuppbyggnadskett genom det nafionella mikroeiektronikprogrammet som gäll.En fortsalt satsning enligt förslaget är en förutsättning för att uppnåddaresuhat skall tas tillvara och konsolideras. Ett samlat grepp på områdetsystemteknik enligt förslaget är utmärkt. Behandlingen av delområdetkommunikationssystem synes dock vara tunt i förhållande till områdetsbetydelse i svensk industri. En fortsatt kunskapsspridning rörandekretskonstruktion är mycket viktig. DFI finner del önskvärt att ramprogrammet förbildbehandling liksom ramprogrammet talbehandling realiseras. Väsenfligaframsteg inom dessa områden skulle enligt delegationen betyda myckel inominformationsförsörjningens område. Enligt geologiska undersökning (SGU) börprogrammet kunna få en tvärvetenskaplig prägel med forskare frän tidigare inteprospekle-ringsanknutna områden involverade. Det föreslagna programmet liggertidsmässigt väl till för att kunna bygga vidare på de resultat som.kommer framinom nu pågående projekt i vilket.SGU aktivt deltar medutvecklingsarbete. Bildbehandling för mineralprospektering ingår i STU:soffensiva satsning och ligger sålunda utanför oförändrad ambitionsnivå, SGU serdel som myckel angeläget alt STU får nödvändiga medel för att kunna genomföraprogrammet bildbehandling för mineralprospektering, som ingår i programmet förinformationsteknologi men även har regional-politisk anknytning. Allmäntsett anser/VA atl STU:s programförslag för informationsteknologi med dessoffensiva satsning utgör en användbar gmnd för utformningen avforskningsdelarna i ett nationellt IT-program. I sitt yttrande vill akademienbetona att ett större stöd åt områdena Naturligt språk och Al-system skullevara påkallat och lämnar den allmänna synpunkten att tillämpningsområdena oftai hög grad kan påverka gmndtekniken och därmed kräver elt utvecklat samarbetemellan konstmktörer av tillämpningar och användare. IVA vill också somtidigare ätergivits understryka att det finns ett behov av analys av delångsikliga behoven inom IT-användande teknikområden utöver vad som ges iunderlaget. 1 Forskning-leknologi-industri ................................ I 2 Högskolan som resurs för teknisk forskning .......... 2 Bilaga 10 3 Förslagens profil ............................................. 2 Industridep. 4 Uppgifter för styrelsen för teknisk utveckling ........ 4 5 Forskning inom ramen för elt tekniskt-industrielltinformationsteknologiskt program ............................................... 4 5.1 Bakgrund .................................................... 4 5.2 Huvuddragen i programförslaget .................... 6 5.3 Målinriktad forskning inominformationsteknologiområdet ... 7 6 Forskningssamarbete med Europeiska Gemenskaperna 8 7 EUREKA........................................................... 10 8 Anslagsfrågor för /88 ................. II Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och ut veckling .......................................................... 12 Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader .... 30 UnderbilagaSammanställning av remissyttranden över styrelsens för 10.1 teknisk utveckling anslagsframställningför 1987/88 och Ireårsplan /88-89/90 utom i vad avser informa fionsteknologi .................................... 31 UnderbilagaSammanställning av remissyttranden över styrelsens för 10.2 teknisk utveckling anslagsframställningför 1987/88 och treårsplan /88-89/90 i vad avser informations teknologi ........................................... 40 Bilagall Prop.1986/87:80 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning Civildepartementetsvarar inom för gemensamma frågor som rör den offentligasektorn. 1 arbetet med att utveckla och förnya den offentliga verksamheten ärsamverkan med forskningen av stor betydelse. Med stöd av forskningspolifiska beslutvåren (prop. 1983/84:107 bil. 10, UbU 28, rskr. 401) inrättades i decembersamma är en delegation (C 1984: A) för forskning om den offentliga sektorn.Delegationens verksamhet pågår fram lill den 30 juni1987. Jag kommer i del följande att redovisa erfarenheter av verksamheten ochta upp frågan om hur den i fortsättningen bör bedrivas. Vidare kommer jag i samråd med chefen förutbildningsdepartementet alt behandla frågan om en förstärkning avforskningsorganisationen inom del kommunalekonomiska området samt ett förslagom att inrätta två professurer i statistisk metodutveckling. I samråd med cheferna för försvars-,kommunikations-, utbildnings-, arbetsmarknads- och industridepartementen kommerjag slutligen att behandla vissa frågor om informationsteknologisk forskning. 2 Forskning om den offentliga sektorn 2.1Delegationen för forskning om den offentliga sektorn Denoffentliga verksamheten utgör en väsentlig del av det moderna väNfärdssamhällel. I slor utsträckning tillgodoses medborgarnas behov av service,trygghet och omvårdnad av samhällsorgan. En diskussion förs om denoffentliga sektorns uppgifter och samhällsförvaltningens sätt alt fungera. Denekonomiska situafionen kräver omprövningar av verksamhetens omfattning ochinriktning. Brister i organisation, service och förmåga att tillgodosemedborgarnas behov behöver uppmärksammas. Etl förnyelsearbete pågår därför föralt skapa gynnsamma förutsättningar för den offentliga verksamhetensutveckling. I del pågående förändringsarbetet har forskningenen given plats. En korrekt verklighetsbeskrivning är en väsentlig grund för debeslut som Det behövsocksä bättre kunskaper om beslutens konsekven- Prop. 1986/87:80 ser. Tilldetta kan forskningen ge viktiga bidrag. Den samhällsinriktade forskningen gerockså näring åt samhällsdebatten och medverkar till en Bilaga 11 kritiskgranskning av verkligheten. Forskning om den offentliga verksam- Civildep.heten, dess styrning, ekonomi och förändring har av regering och riksdag pekatsut som ett prioriterat område. Del var mol den nu skisserade bakgrunden somregeringen forskningspoliliska proposition tog upp frågan om attinrätta en delegation för forskning om den offentliga sektorn. Det är som jagdä framhöll viktigt att elt ökat informationsutbyte mellan forskare och beslutsfattarei stal och kommun kan komma till stånd. Forskningsdelegafionens verksamhet skulle i förstahand inriktas pä övergripande frågor om folkstyrelsen samt kommunernas,landstingskommunernas och den stafiiga sektorns roll i samhällsuivecklingen.Betydelsen av alt stimulera tvärvetenskaplig forskning betonades särskilt. Några forskningsområden som borde ges ökat utrymmeangavs i propositionen och i samband med riksdagsbehandlingen. Del gälldefrågor om den kommunala ekonomin och landsfingskommunal verksamhet samt omlednings- och slyrningsmetoder för att effektivera den offentliga sektorn. Beträffande delegationens närmare uppgifter angavsall den på olika sätt skulle dokumentera och informera om aktuell forskning,skapa kontakter mellan forskare och avnämare samt stimulera till nyaforskningsinsatser om aktuella problem. Delegationen för forskning om den offentligasektorn inrättades av regeringen . Enligt regeringensbeslut ankommer ordförandeskapet i delegationen pä mig. I övrigt ingår somledamöter fömlom aktiva forskare inom olika områden en företrädare för denpolitiska oppositionen samt företrädare för ochLandstingsförbundet. För verksamheten har för vart och ett avbudgeläiren 1984/85, 1985/86 och 1986/87 1 milj. kr, ställts lill förfogandefrån anslag för utredningar m. m. Enviktig uppgift för forskningsdelegationen är atl dokumentera och informera omaktuell forskning. Detta har skett på olika sätt. 1 delegafionens tidskrift"1 Blickpunkten" har forskningsfrågor av allmänt intresse tagits upp.Exempel på ämnen som behandlats i tidskriften är ekonomi och kommunalsjälvstyrelse. En smäskriftsserie har också startats för publicering av meromfattande artiklar. En annan väsentlig uppgift för delegationen är altförmedla information om pågående och avslutade forskningsprojekt om denoffentliga sektorn. I två rapporter har delegationen presenterat en inventeringoch sammanställning över aktuell forskning. Utgångspunkten har varit ätt kartläggaforskningsinsatser om de ämnesområden som tas upp i regeringens skrivelse(1984/85:202) om den offentliga sektorns förnyelse (FiU 35, rskr. Detinnebär att särskild uppmärksamhet har ägnats åt frågor om service,decentralisering, styrnings- och ledningsmetoder, personalutveck- Prop.1986/87:80 ling, regelförenklingar samt produktivitet och effektivitet. Forskningsdelegationens arbete är också inriktat påalt skapa kontakter Bilaga 11 mellan forskare och avnämare. 1 samverkan medstat-kommunberedning- Civildep. en (C 1983:02) har en nordisk konferensarrangerats om förändring och förnyelse i kommuner och landstingskommuner.