prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — 4.3 Omställningar ienergisystemet ...................... .. 52 5 Expertgruppensavvecklingsalternativ .................... .. 52 6 Effekter av enkärnkraftsavveckling på samhällsekonomi och miljö 54 6.1 Konsekvenser påsamhällsekonomin ................ .. 54 6.2 Effekter på miljö och hälsa.............................. .. 63 6.3 Konsekvenser av en tidigarelagdavveckling av 68 7 Kraft- och energiföretageninför avvecklingen ......... 69 8 Synpunkter på energirådetsverksamhet och till regeringen överlämnat material, m.m ...................................................................... 70 Yttrandenhar avgivits av följande: överbefälhavaren, överstyrelsen för civil beredskap, , , soci alstyrelsen, , styrelsen, statens pris- och kartellnämnd, . Vetenskaps , universitets- och högskoleämbetet efter hörande av universite ten och de tekniska högskolorna, forskningsrådsnämnden, naturveten skapligaforskningsrådet, lantbruksstyrelsen, , fiskeristyrel sen, , arbetarskyddsstyrelsen, , statens råd för byggnadsforskning, statens planverk, statens industriverk, geologiska undersökning, , statens strål skyddsinstitut, styrelsen för teknisk utveckling, domänverket, riksrevi sionsverket, statens energiverk, energiforskningsnämnden, statens vatten fallsverk, , statens kärnbränslenämnd, länssty- 28 relserna i län. , , Jämt- Prop. 1986/87: 159 lands län.Västernorrlands län, samt , , ,, , och kommuner. CentralorganisationenSACO/SR, Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen. ,, Föreningen . Industriens utredningsinstitut.Ingenjörsvetenskapsakademien, Jernkonloret, , ,i , , ,, ,. Hotell- och , , , , ,, . , , , OK , ,energileverantörerna, , , , ,, ,, , ,, Svenska , , , , SverigesKemiska Industrikonlor, , ,, , , , det danska miljöministeriet, energibevaegelsen OOA, Expandic,hamn, Industrigruppen för energihushållning i byggnader, ,, Sveriges energiföreningars riksorganisation, VBBoch . AktionsgruppenStoppa , Folkkampanjen mot kärnvapen och kärnkraft, , de gröna samt har lämnatett gemensamt yttrande. Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen. JordensVänner och har dessutom lämnat egna skrivelser. 2.1 Bör riskbilden för svenska reaktorer omprövas? Fråganom riskbilden för svenska reaktorer bör omprövas som en följd av har tagits upp av ett stort antal remissinstanser. Med få undantag anser dessa att det inte finns någon anledning att ompröva riskbilden för svenska reaktorer. Detta betyder inte enligt dessa remissin stanser att man därför bör avstå från att successivt förbättra säkerhets- och beredskapssystemen. Några remissinstanser anser dock att riskbilden för de svenska reaktorerna är sådan oavsett att de inte 29 borde habyggts eller tagits i drift. Även tanken att bör Prop.1986/87: 159 föranleda en omprövning har framförts. Ett antal remissinstanser bl. a. stålens kärnkraftsinspekiion(SKI), statens strålskyddsinslilul (SSl), (),, , (), , , ochSvenska , anser att olyckan i Tjernobyl inte ger anledningtill att ompröva den tekniska riskbilden vad gäller haverier i svenskareaktorer. Därutöver vill särskilt fästa uppmärksamheten pä yttrandet1986-10-30 av den grupp professorer vid som deltagit iden vetenskapliga granskningen av expertgruppens material. I yttrandet heterdet bl. "Inga tekniska eller vetenskapliga rön som KTH-gruppen kännertill stöder en omprövning av den grundläggande synen pä säkerheten hos svenskareaktorer". understryker att de reaktorersom används i på avgörande punkter är så olika den sovjetiska kanalko-kar-reaklorn,atl haveriet i Tjernobyl inte väsentligen bidrar till nägon fördjupaduppfattning om säkerheten i de svenska (och de flesta västerländska)rektorerna eller om effekterna av en tänkt olycka i någon av dessa. i och Svenska Elektrikerförbundetdelar mot bakgrund av det presenterade materialet expertgruppens bedömning att händelseförioppeti Tjernobyl inte ger anledning att ompröva den tekniska riskbilden för desvenska kärnkraftverken. Därför anser dessa remissinstanser att det inte finnsanledning att nu ompröva beslutet om avveckling . ASEA har enliknande inställning. Styrelsen för teknisk utveckling. ,, Oskarshamnsverkels kraftgrupp AB, . och instämmer med expertgruppenssammanfattande slutsatser om Tjernobyl och svensk reaktorsäkerhel. anser att eftersom storakärnkraftolyckor inte kan uteslutas blir analys och värdering av det värstafallet viktiga och bör genomföras i större detalj än vad som redovisas irapporten. Bland annat bör det uppmärksammas att hot mot den normalalivsföringen eller mot centrala värden som nationell identitet upplevs somallvarligare än andra hot. framhåller att Tjernobylkatastrofen illustrerar kärnkraftens risker även om den inte i någon väsentligmån förändrar den tekniska riskbilden. Däremot visar den att inte har,och heller inte kommer att få, resurser för att klara en katastrof vid ettsvenskt verk. Miljöförbundei anför att aktualiseradekunskap om kärnkraftens haveririsker, vilka - om än kända - inte har tagits hänsyn till vid besluten under 60-, 70-, och 80-talen om att bygga kärnkraftverk och ta dem i drift. menar att expertgruppens rapport uttrycker samma slutsats på elt förrädiskt sätt genom atl säga atl "den tekniska riskbilden inte har förändrats". har visat på händelsekedjor i en kanalkokarreaklor someventuellt leder till Prop. 1986/87: 159 nya slutsatser om möjliga, häftiga haveriföriopp i bl. Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen menar atl det ärupprörande felaktigt när utredningen i sin sammanfattning hävdar "attolyckan i Tjernobyl inte bragt några tidigare okända säkerhetsfrågor avteknisk eller annan natur som inle behandlats i tidigare säkerhetsanalyser".Folkkampanjen menar att Tjernobyl handgripligt lärt oss en ny olycksrisk vidkärnkraftverk - härdexplosion. Härdexplosion åren hotfull möjlighet även isvenska reaktorer. Folkkampanjen anser att konsekvenserna av härdexplosion kanbli mångdubbelt värre i och atl inga säkerhetsåtgärder kan undanröjarisken för härdexplosion. 2.2 Bör gällande riktlinjer för kärnkraftens avvecklingändras eller stå fast? Flertalet remissinstanser anser att expertgruppensbedömning av händelseförloppet i Tjernobyl inte ger anledning att omprövabeslutet 2010. Det finns dock ett antalremissinstanser som kräver omedelbar avveckling eller avveckling snarastmöjligt. Många remissinstanser anser atl om man vill överväga enförtida avveckling bör energirådets material utvecklas innan en preciseradställning tas. Avvecklingsbeslutet bör ligga fast Följande remissinstanser har uttalat sig omavvecklingsperioden och anser att det tidigare avvecklingsbeslutet bör liggafast: överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), universitets- ochhögskoleämbetet. , energiforskningsnämnden, statensenergiverk. , Statens strålskyddsinslitut (SSI),arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk, kommun, kommun,/SR (), ASEA, Forsmarks kraftgrupp. Industriens utredningsinstitut.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), Jernkonloret, Kraftsam, Landsorganisationeni (LO), Byggnadsarbetareförbudnet, , ,, och . ,, , ,Oskarshamnsverkels kraftgrupp, , ,. , , ,, . ÖCB anser att en snabbare avveckling än redan beslutad ärförenad med betydande nackdelar ur beredskapssynpunkl, som måste mötas med omfattandeberedskapsåtgärder. och anser alt avvecklingenbör ske så nära är 2010 som möjligt. IVA kaninte finna någon säkerhetsmässig eller teknisk anledning att Prop. 1986/87:159 påskynda avvecklingen. LO anser att händelseförloppet i Tjernobyl inte geranledning att ompröva den tekniska riskbilden. Därför anser LO all det intefinns anledning att nu ompröva beslutet 2010. () anser att den kunskapsom har gett inte kan motivera sett från strålskyddsmässigaeller säker-helstekniska utgångspunkter att nuvarande planering och målsättningför avvecklingen av det svenska kärnkraftprogrammel ändras. Olyckan bör inteheller ge anledning till atl vidtaga några mer genomgripande ändringar avberedskapens omfattning i de fyra län som har kärnkraftverk. menar att olyckan i Tjernobyl inte geranledning till atl ompröva tidigare avvecklingsbeslul. anför alt det från fiskets synpunkt inteär särskilt meningsfullt au till varje pris pressa fram en avveckling i förtidom detta innebär att man producerar ersättningsenergin genom byggandet avfossil-eldade ångkraftverk utan tillfredsställande rening och/eller medytterligare vattenkraftutbyggnad. vill understryka attdemokratiskt fattade beslut under inga omständigheter får frångås. Detta innebärenligt förbundet att nuvarande riktlinjer måste ligga fast till dess deupphävs genom en ny folkomröstning. Fördjupad utredning bör ske före ställningstagande Vissa av remissinstanserna tar inte någon direkt slällningtill avvecklingen utan vill i stället ha ett bredare underlag innan de kan taställning. anser att fördelarna med entidigare avveckling av kärnkraften är ofullständigt redovisad i Energirådetsmaterial. Den ger därför inte tillräckligt underlag för att kunna ta ställningtill när kärnkraften bör avvecklas. anseratt Energirådels rapport inte ger tillräckligt underlag för att ta enpreciserad ställning till frågan om en förtida kärnkraftavveckling. Minst likaviktigt som att diskutera någon ny sluttidpunkt är att med kraft fullföljaavvecklingsarbetet. anser att om detanses angeläget av främst politiska skäl att tidigarelägga kärnkraftavvecklingenmåste en betydligt noggrannare utredning och analys göras om realistiskatidsaspekter. anser att avvecklingen börpåbörjas så snart det är praktiskt möjligt och atl den sedan bör ske i jämntakt över en läng tidsperiod bl. a. därför att biobränslen kräver en långutvecklingstid. En utsträckt avvecklingsperiod ger också industrin möjlighetatt ställa om produktionen till förändrade energipriser. Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen kräver omedelbaravveck ling. Det kan enligt yttrandet ske utan problem för elförsörjning och 32 samhällsekonomisamt fär obetydlig återverkan på försurning och kol- Prop. 1986/87: 159dioxidutsläpp. anser atl kärnkraften skall avvecklasomedelbart. Aktionsgruppen , Folkkampanjen mot kärnkraft,, , de gröna och Socialistiska partietanför i ett gemensamt yttrande att det är fullt möjligt alt avveckla kärnkraftenhelt i , under förutsättning atl den politiska viljanfinns och alla goda krafter mobiliseras i planering, information ochgenomförande. menar att vi med hänsyn tillriskerna i kärnkraftens olika led behöver en snabb avveckling av de 12 svenskareaktorerna. Denna avveckling bör genomföras i tvä etapper. Den första etappen(omfattande 5-6 reaktorer) bör enligt föreningen genomföras under de närmaste 2till 3 åren. Ett avvecklingsprogram bör läggas fast LO anser att vi nu med konkreta åtgärder måste visa hur viskall klara det redan fattade beslutet om avveckling , ochföreslår därför en utvecklingsplan för att bygga ny elproduktion och samtidigtbygga upp och bevara kompetens och produktionskapacitet för all snabbt kunnauppföra ytteriigare anläggningar samt beslut om succesiv styrning avelpriserna. a. statens naturvårdsverks uppfattning är detväsentligt att man nu så snabbt som möjligt lägger fast ett program somfastställer hur avvecklingen skall genomföras oavsett om kärnkraften skall varaavvecklad eller tidigare. sådant program bör bl. a. innehålla enökad satsning på energihushållning, beslut om storskalig satsning på vindkraftoch energiskog samt framtagandet av effektiva styrmedel. Ur miljösynpunkt ärdet enligt verket också viktigt att man utvecklar förbränningstekniken förmindre och mellanstora biobränsleeldade anläggningar. menar atl kärnkraftsbesluletstrovärdighet kräver att en detaljplan för elbesparingar och alternativelproduktion påbörjas. 2.3 Bör stängas före övriga kärnkraftverk? Ett antal remissinstanser tar upp frågan om eventuellavveckling av före övriga kärnkraftverk. Del danska miljöministeriet hänvisar till den redovisningav de danska värderingarna av miljö- och säkerhetskonsekvenserna av en snabbavveck ling som gavs i och tillfogar att en snabb avveckling inte skulle vara miljö- eller säkerhetsmässigt betänklig. Försva rets forskningsanstalt pekar pä den extra politiska och moraliska dimen sionen förknippad med närheten till ett annat lands huvudstad. Lantbru karnas säger att det med hänsyn till befolkningskoncenlra- tionen och den pågående debatten förefaller rimligt att kärnkraftavveck lingen inleds med alt Barsebäcksverkel stängs. Svenska Naturskyddsför eningen menar alt en tidig stängning av är en förutsättning för 33 3 1986/87. att medtrovärdighet ska kunna ställa krav på omväriden när det Prop. 1986/87: 159 gällerdrift av kärnreaktorer och när det gäller utsläpp av föroreningar i luft ochvatten. SydkraftAB framhåller å andra sidan att det finns många kärnkraftverk i världen medlägen liknande . Dessutom har som endakärnkraftverk i världen försetts med en särskild säkerhetsanordning, FILTRA,för reduktion av radioaktiva utsläppet i händelse av allvarligt haveri.Sydkraft framhåller att beräkningar gjorts som visar atl stråldoserna efter ettantaget allvarligt haveri i skulle bli så låga att utrymning ellerandra långtgående skyddsåtgärder i ej blir aktuella. Sydkraftmenar att är ett av världens säkraste och mest ekonomiskakärnkraftverk och därför inte bör avvecklas . ASEAanser att en separat tidig avveckling av inte kan byggas påvare sig ekonomiska, säkerhetsmässiga eller miljömässiga argument. anser att en stängning av med dess unika säkerhetshöjandeutrustning vore en ur risksynpunkt omotiverad åtgärd. Överstyrelsenför civil beredskap anför att har stor betydelse förenergiförsörjningen regionalt i både i fredstid och speciellt underen krissituation. En avveckling av bör ur beredskapssynpunkt inteske - om det ej är säkerhetsmässigt motiverat -förrän verket antingen ersattsav ny elproduktion i eller överföringsnäten från mellersta ochnorra byggts ut och förstärkts samt kompletterande beredskapsåtgärdervidtagits. Kävlingekommun menar att för del är en fortsatt drift av Barsebäcksverketnödvändig för alt få en tillfredsställande och tillräcklig produktion avelkraft. Med tanke på bedömningen om säkerhet är det enligt kommuneninte rimligt att förorda en förtida avveckling av denna anläggning. Malmökommun anför att sannolikheten för en olycka med allvarliga konsekvenser kanbedömas vara avgjort mindre i än i flertalet andra länderskärnkraftverk. kommun befarar att en avveckling av kanfå allvarliga konsekvenser för elförsörjning. framhåller i särskild bilaga om att en omedelbaravveckling är möjlig men försämrar leveranssäkerheten. Risken för en regionalstörning som omfattar hela ökar från ca 0,05-0,10 till 0,35-0,8störningar . Meterologiskainstitutionen vid menar att diskussionen om eneventuell avveckling av är tendentiös bl. a. därför att ingendiskussion förs om fördelarna, det vill säga de minskade riskerna, av enstängning av verket. 2.4 Alternativa avvecklingsplaner ? ;;;, Några remissinstanser föreslår alternativaavvecklingsplaner. anser att de 12 reaktorernabör avvecklas i två etapper varvid den första etappen (omfattande 56reaktorer) bör genomföras under de närmaste 2 till 3 åren. Fördelen med enuppdelning i tvä etapper är att man genom att utnyttja det nuvarandeproduktionssystemets marginaler snabbt kan komma igång med avvecklingen.Förutsatt att man börjar med de minsta reaktorerna (som också är de äldsta) kanman enligt föreningen klara försörjningen vid den första etappens slut genomatt använda redan befintlig kapacitet i vattenkraftverk, kommunala kraftvärmeverk,mottrycksanläggningar och kondenskraftverk. Fördelen med en snabbt genomförd första etapp är enligtföreningen bl. a. att såväl allmänheten som 10 000-tals beslutsfattare i stat,kommun och näringsliv får en tydlig signal om vart regering och riksdag villkomma. Den andra etappen bör enligt föreningen beslutas i principmen behöver inte närmare preciseras annat än att den bör inledas i börjanav 90-talet och vara genomförd . AktionsgruppenStoppa , Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen. ,, de gröna och yrkar i singemensamma skrivelse att regeringen ger en kanslihusgrupp i uppdrag att göraen plan för att avveckla den svenska kärnkraften så att riksdagenkan behandla den . 2.5 Styrmedel inför kärnkraftsavvecklingen Ett stort antal remissinstanser berör frågan om behovet avstyrmedel. De styrmedel som främst nämns är elpris- och elskattehöjningar,förändringar av energiskatteprinciperna, bidrag och annat stöd för att främjaalternativa energislag, satsningar på energisparande och forskning samt tidiginformation om hur kärnkraflavvecklingen kommer att genomföras. När det gällerelpriserna förordar flera instanser atl man nu skall fatta beslut om framtidasuccessiva höjningar upp till den nivå som kommer att uppnås när kärnkraftenär avvecklad. Priset anses som en viktig signal för att få producenter ochkonsumenter att successivt anpassa sig. () framhåller att avvecklingen avkärnkraften kommer alt innebära höjda elpriser. LO förordar en successivhöjning av elpriset så att kommuner och industriföretag redan under 1990-taletges ekonomiska förutsättningar all bygga ut kraftvärme och utnyttja mottrycksunderiagi industriella processer. ger en sådan höjning ytterligare incitamentför elbesparing. För att inte drabba konsumenternas köpkraft på ettoacceptabelt sätt får emellertid enligt LO inte prishöjningarna göras högre änvad som krävs för atl ge en långsiktig lönsamhet ål denna typ av anläggningar. menar alt det nu finns starka skäl attompröva politiken med låga elpriser. Rimliga prisökningar kan enligtplanverkets uppfattning vara ett medel att stimulera energihushållningen ochöka alternativa upp-värmningssyslems konkurrenskraft. Prop.1986/87: 159 OKPetroleum uttalar att den mest effektiva formen att ge informafion Prop.1986/87: 159 till marknaden, dess producenter och konsumenter är att utnyttjapriset och det . Etl högt elpris via exempelvis en successivt höjd elbe-skattningger således "rätt information" som den möjliggör en i tidenväl anpassad övergång till hushållning och alternativa energislag etc. Ensuccessiv elprishöjning gör det möjligt för industrin attanpassa sig till de elprishöjningar som förr eller senare ändå oundgängligenkommer. () anser att ovissheten om avvecklingsplanerna skaparett motstånd till långsiktiga planeringsbeslut inom den elkraflsintensivaindustrin. En långsiktig och förutsebar elprispolitik kan enligt TCO medverkatill att industrin ges rimlig möjlighet att vidta anpassningsåtgärder för enlängre period - helst uppemot . Flerainstanser, bl. , anser atl elpriserna börbaseras på elproduktionens långsiktiga marginalkostnad. Föreningen anför atl ien tillväxande ekonomi föreligger etl optimalt utnyttjande av resurserna närutbud och efterfrågan sammanfaller vid elt pris som motsvarar den långsiktigamarginalkostnaden. Så är inte fallet inom elförsörjningen . Det idagartificiellt låga elpriset ger konsumenterna en felaktig bild av vad en ökadkonsumtion faktiskt kostar samhället. Så förhindrar "elrean" åtgärdersom syftar till en god hushållning med el och den försvårar allvariigt möjligheternaatt i större skala introducera vindkraft, solvärme och biobränslen. Kraftigaprishöjningar måste sättas in . Dessa ska vara programmässiga på detsättet att de ska komma regelbundet och med i förväg bestämd ökningsgrad så attindustrin kan rätta in sig därefter. Om någon viss industri inte överiever omden tvingas betala fullt pris för elströmmen, är detta enligt föreningen enekonomisk indikation på att den inte är nyttig. Emellertid kan det tänkas attlandets ekonomi kräver att den industrin finns. I så fall ska samhället betaladenna industri för dess tjänster, så att den kan betala sina elräkningar.Anses samhällskostnaderna för detta bli alltför höga, är det enligt föreningenklarlagt att industrin är en negativ post i samhällsekonomin och den bör dåstängas . menar att en mer kostnadsanpassad elprissätlning är på väg att slåigenom i kommande tariffer. är det enligt verket aktuellt meden översyn av eltarifferna. Den inriktning som diskussionerna har förefaller ihuvudsak ligga i linje med den ökade kostnadsanpassning som är ekonomisktrationell. Vattenfallmenar atl verket redan tillämpar marginalkostnadsanpassade elpriser.Vattenfalls prissättningssystem medverkar därmed till en rationellelenergiförsörjning och en effektiv användning av energi. SverigesKemiska Industrikontor anser att svensk industri numera inte längre gynnas avlägre elpriser än i konkurrentländerna. Utomlands tillämpas nämligen i mångafall ej de officiella eltarifferna för de stora elkraftsförbrukarna. I ställethar dessa tillgäng till billigare elkraft genom speciella kontrakt. Som regel uttasinte heller några särskilda elskatter eller är skatterna avdragsgilla inomtillämpade momssystem. Beträffandebehovet av atl stimulera utbyggnad av småskaliga kraftvär- 36 meanläggningarhar och .Vattenfall olika uppfatt- Prop. 1986/87: 159 ningar.Värmeverksföreningen delar expertgriippens uppfattning att den nuvarandeprissättningen av el utgör ett hinder för att utnyttja möjligheterna tillrationell elproduktion i mindre skala. Del är önskvärt att elkraft frånkraftvärmeverk betraktas och prissätts på samma sätt som ny kondenskraft.Därigenom ökar kommunemas möjligheter att på ekonomisk bas kunna byggakraftvärmeverk. anser inte atl sädana hinder föreligger.Utvärdering av småskalig kraftvärme sker efter samma principer som gäller förövrig ny produktion. Dessa följer enligt principerna om marginalkoslnadsprissättning.Vattenfall är engagerat i samarbets-diskussioner med ett flertal kommuner föralt få till stånd småskalig kraft värme. När det gäller elskatterna erinrar Jernkonloret, , och KemiskaIndustrikontor om att man från näringslivet krävt att energi,liksom i flertalet konkurrentländer, förs in i mervärdeskattesyslemet. anser att det är svårt att i nuvarandeenergibeskattningssystem se någon annan vägledande princip än den fiskala.Skattesatser och skattenivåer synes ej vara uttryck för en långsiktigt inriktadenergipolitik. Enligt uppfattning bör energibeskattningen utformasså att alla energislag beskattas likformigt. uttalar vidare att all användning av energimedför inverkan på miljön. Begränsningen av t. ex. skadliga utsläpp bör ske påett samhällsekonomiskt sett effektivt sätt och direkt ta sikte på emissionerna.Statsmakterna bör ange t. ex. högsta tillåtna svavelhalt i emissioner frånolika eldningsanläggningar enligt de metoder som utvecklatoch därutöver ge ekonomiska stimulanser att underskrida givna maximalautsläppstandards. Dessa stimulanser bör ges oberoende av om reduktionenåstadkoms genom att använda ett rent bränsle eller genom att ett orenarebränsle renas. Om t. ex. naturgas skattemässigt gynnas för låga svavelutsläppborde det finnas en skattemässig stimulans att förbränna olja och kol ianläggningar med effektiv rökgasrening. Vissa remissinstanser tar upp den nuvarande regeln attenergiskatt vid elproduktion skall tas ut på producerad el istället för på detbränsle som använts. fvamhåWer att vid elprodukfionutgår elskatt i konsumentsledet som är lika oavsett bränsleslag. Dettabeskattningssystem bör ersättas av ett system där grunden bör vara att bränslerelateradeskatter utnyttjas även vid elproduktion. anför att statsmakterna genom nuvarande energiskattesystem med beskattning av eldningsolja och kol sökt gynna en ökad användning av inhemska fasta bränslen för värmeproduktion. För el uttages elskatterna i konsumentledet lika för inhemska fasta bränslen och importerade bränslen. Det innebär i praktiken genom de indirekta skatter na (löneskatt, moms, arbetsgivareavgifter m. att biobränslen beskattas hårdare än importbränslena eftersom en stor del av importbränslenas kostnader faller utanför landet. Detta system leder till att konkurrenskraf ten försämras för biobränslen i de hetvattencenlraler som kan byggas om 37 till kraftvärmeverk eller mottrycksanläggningar.Energiskattesystemet bör Prop. 1986/87: 159 enligt föreningen förändras påett sätt som gör att kostnadsrelationerna mellan importerade och inhemska fastabränslen blir desamma vid värme-och elproduktion.