prop · GA0389 · 1986-12-31 00:00:00 — / tvist mellan näringsidkare och konsument rörande varaeller tjänst som tdlhandahålUtsför huvudsakligen enskilt bruk fårnäringsidkaren sökas där konsumenten har sitt hemvist. Ej vare på grund av vad i delta Rätten är ej pä grundav vad i 1 kapitel stadgas rätten behörig att 16 §§ sägs behörig att taupp upptaga: I Senaste lydelse 1981:828. I. tvist, som skall upptagas av annan myndighet än domstol eller avsärskild domstol eller enligt lag eller författning skall prövas avskiljemän; I. tvist, som skall/a5wppav annan myndighet än domstol eller av särskilddomstol eller enligt lag skall prövas av skiljemän. Prop.1986/87: 89 /v;5/. som skall väckas vid viss 2. tvist, som avses i 9 eller 10 §,om domstol, om denna enligt lag eller tvisten väcks vid annan domstol än författningär ensam behörig att där sägs,eller upptaga sådan tvist; 3.tvist, som enligl lag må upptagas allenast av vissa särskilda tingsrätter, omtvisten väckes vid annan domstol: 3.tvist för vilken det i annan lag finns särskilda bestämmelser om vid vilkeneller vilka domstolar talan skall väckas. 4. tvist, somavses i 9 eller 10 § eller eljest enligt lag skall upptagas av domstol, som därsägs. om tvisten väckes vid annan domstol; 5. äktenskapsmål: 6. tvist,som angår utmätt egendom eller giltigheten av lösöreköps-avhandling och förvilken behörig domstol är särskilt stadgad; eller 7. tvisl. som är av beskaffenhet atl kunna utan stämningupptagas av domstol. Ej heller må på gmnd av vad i detta kapitel stadgas talanväckas vid domstol av annan ordning än den som för tvistens upptagande är i lagföreskriven; vad nu sagts gälle dock ej tvist, som avses i 13 §. Yrkande om kvittning för fordran må icke upptagas avdomstol, som enligt första stycket ej ägt upptaga tvist angående samma fordran. Ej heller/år pä grund av vad i defta kapitel sägs talanväckas vid domstol av annan ordning än den som för tvistens upptagande är i lagföreskriven. Vad nu sagts gäller dock ej tvist, som avses i 13 §. Yrkande om kvittning för fordran får inte tas upp avdomstol, som enligt första stycket ej haft rätt att ta upp tvist angående sammafordran. Är rättenav annan grund än i 17 § sägs obehörig att upptaga tvist, som där väckes, skalltvisten dock Är rättenav annan grund än i 17 § sägs obehörig att ta upp tvist, som där väcks, skalltvisten dock anses anses väckt vid rätt domstol, om ej svaranden i rätt tidgjort invändning om domstolens behörighet eller UtebUvit från förstainställelsen eller, då förberedelsen är skriftlig, underlåtit alt inkomma medsvaromål. Har svaranden uteblivit eller underlåta alt inkomma med svaromål,skall kärandens uppgift om de omständigheter, som betinga domstolensbehörighet, tagas för god, om svaranden erhållit del därav och anledning ejförekommer, alt den är oriktig. väckt vid rätt domstol, om ej svaranden i rätt tid gjortinvändning om domstolens behörighet. Tingsrätt är ulan hinder av vad i denna balk eller annanlag sägs alllid behörig att ta upp mål tUl handläggning vid förberedelse iförenklad form och alt i samband därmed avgöra målet, 1. om tvisten är sådan att den får las upp av tingsrätt, 2. omtvisten gäller betalning i anställningsförhållande eller 3. omtvisten gäller fordran för avgift lill huvudman för allmän vatten- ochavloppsanläggning eller för allmänt värmesystem. Arrätten obehörig alt ta upp etl till rätten inkommet mål, skall rätten överlämnamålet tiU annan allmän domstol, fastighetsdomstol eller arbetsdomstolen, omsådan domstol är behörig och om sökanden begär det eller det är uppenbart atisökanden önskar att målet överlämnas. Om i stället statens va-nämnd är behörigi faU som sagts, skaU rätten överiämna mälet tiU nämnden. Beslutsom rätten fattat före måls överlämnande skaU anses upphävt. om inte annat bestäms i samband med överlämnandet. Om överlämnande sker. skall talan anses väckt näransökningen kom in till den rätt som först handlagt målet. Meddelas ihögre rätt beslut, varigenom lägre rätt förklaras icke vara behörig attupptaga mål, som där väckts, äge den högre rätten pä yrkande av part hänvisamålet till lägre rätt, som finnes behörig. Hava skilda domstolar genom beslut, som vunnit lagakraft, funnits obehöriga, äge högsta domstolen, om någon av dem finnes behörig,på ansökan av part hänvisa målet till den domstol, av vilken målet bortupptagas. Meddelas i högre rätt beslut, varigenom lägre rättförklaras icke vara behörig att ta upp mål, som där väckts,/år den högre rättenpä yrkande av part hänvisa mälet till lägre rätt som är behörig. Har skilda domstolar genom beslut, som vunnit laga kraft,funnits obehöriga, får högsta domstolen, om någon av dem är behörig, på ansökanav part hänvisa målet till den domstolen. 1 fråga om behörighet att ta upp mål. som på grund avhögsta domstolens förordnande enligt 14 kap. 7 a § skall förenas i enrättegång, gäller vad högsta domstolen bestämmer. Bevis,att den som i rättegäng uppgives vara part eller vill föra talan som part ellerställföreträdare för part är behörig, erfordras ej, med mindre rätten finnerbevis böra företes. Bevis,att den som i rättegång uppges vara part eller vill föra talan som part ellerställföreträdare för part är behörig, behöver ges in tiU rätten endast omrätten anser att ett klarläggande är nödvändigt. I blankettmål skall kärandens uppgifter i fråga ombehörighet godtas, om det inte flnns särskild anledning anta att de äroriktiga. Partskall vid huvudförhandhng i underrätt eller hovrätt infinna sig personligen, omhans närvaro ej Part ärskyldig att infinna sig personligen vid sammanträde kan antagas sakna betydelse för utredningen. Vidhuvudförhandling i högsta domstolen vare part skyldig att infinna sigpersonligen, om hans närvarofinnes erforderlig för utredningen. 1 underrättskaU part ock infinna sig personligen vid muntlig förberedelse, om det kanantagas, alt förberedelsen därigenom främjas. Vid annan förhandling än nunämnts vare part skyldig att infinna sig personligen, om det finnes erforderligt. Vad nu sagts om parts skyldighet att infinna sigpersonligen gälle ock parts ställföreträdare. Åro flera ställföreträdare, ägerätten bestämma, vilken eller vilka skola infinna sig. Äger part ej självföra sin talan, vare han dock skyldig att infinna sig personligen, om hans närvarofinnes erforderlig för utredningen. Är part eller ställföreträdare skyldig att infinna sigpersonligen, meddele rätten förordnande där- 1. om annan part begärt det och närvaron inte är uppenbart obehöv lig eller 2. om det kan antas atl sammanträ dets syfte därigenom främjas. Vad nu sagts om parts skyldighet att infinna sigpersonligen gäller också parts ställföreträdare. Finns de fieraställföreträdare,/dr rätten bestämma vilken eller vilka av dem som skallinfinna sig. Är part eller ställföreträdare skyldig att infinna sigpersonligen, skall rätten meddela förordnande om detta. Står någon//// domare, som vid målets behandling är ledamot av rätten, / sådantförhållande, som avses i 4 kap. 12 §, må han ej brukas som ombud i målet. Ejheller må någon brukas som ombud, om han tagit befattning med saken som domareeller befattningshavare vid domstol eller som ombud för motparten. Den, somstår / sådant förhållande som avses i 5 kap. 12 § lill någon som vid måletsbehandling är ledamot av rätten, får inte vara ombud i målel. Detsamma gällerden som tagit befattning med saken som domare eller befattningshavare viddomstol eller som ombud för motparten. Skriftligfullmakt skall/öreres j/iM-vudskrifi. när ombudet första gången vid rätten förtalan i målet. Skriftlig fullmakt skall ges in i original, när ombudetförsta gången vid rätten för talan i målet. som uppträder som ombud för käranden i hlankettmålbehöver ge in Är, då fullmakt skall företes, sädan icke tillgänglig,skall rätten giva ombudet lid att förete den: vad nu sagts gälle ej i fråga om vade-eller missnöjesanmälan. Finnes uppskov olägligt, må rätten fortsälla medhandläggningen av målet, dock utan atl däri meddela dom eller slutligt beslut.Utfärdas fullmakt skall behörigheten anses innefatta vad ombudet tidigare åtgjorti rättegången. fullmaktendast om särskilda skäl föreligger. Är fullmakt ej tillgänglig, när sädan skall ges in. skallrätten t'ombudet tid atl ge in den. Vad nu sagts gäller dock inle i fråga ommissnöjesanmälan. Om uppskov ärolägligt,/årrätten fortsätta med handläggningenav mälel, dock ulan att däri meddela dom eller slutligt beslut. Utfärdasfullmakt, skall behörigheten anses innefatta vad ombudet tidigare företagit irättegängen. Finnerrätten ovisst, huruvida parts underskrift å fullmakt är riktig, må rättenmedgiva anstånd för ovisshetens undanröjande. Skriftlig fullmakt skall i huvudskrift eller styrktavskrift bifogas akten. Finnerrätten ovisst, huruvida parts underskrift på fullmakt är riktig,/årrättenmedgeanstånd för alt ovissheien skall kunna undanröjas. Densom på grund av bestämmelsen i 9 § första slyckel utan ingiven fullmaktuppträder som ombud skall anses ha behörighet enligt 14 § första stvcket. 13 kap.Om föremål för talan och talans väckande 13 kap. Omföremål för talan Väckttalan må icke ändras. Väckttalan/dr infe ändras. Käranden/dr dock 1.på grund avomständighet, som 1. på grund av omständighet, sominträffat under rättegängen eller inträffatunder rättegängen eller först då blivit för honom känd, först då blivit för honom känd, kräva annanfullgörelse än den, kräva annan fullgörelse än den,varom talan väckts; om vilken talan väckts, 2. yrka fastställelse enligt 2 § andra 2, yrka fastställelse enligt 2 § andra stycket; samt slycket. 3. krävaränta eller annan tilläggs- 3, kräva ränta eller annan tilläggs- förpliktelse,som följer av huvudförpliktelsen, så ock eljest framställa nytt yrkande,såvitt det stöder sig på väsentligen samma grund. förpliktelse,som följer av huvudförpliktelsen, och 4. framställa nytt yrkande, om det stöder sig påväsentligen samma gmnd. Väckesyrkande, som avses i 2 eller 3. sedan målet företagits till huvudförhandling,och kan yrkandet ej utan olägenhet prövas i målet, må det avvisas. Ej må sådantyrkande väckas i högre rätt. Ändrarkäranden sin talan genom att framställa yrkande enligt första stycket 2 4sedan huvudförhandling påbörjats eller mälet på annat sätt företagits tillavgörande, skaU det nya yrkandet avvisas, om det inle utan olägenhet kan prövasi målet. Ändring av talan enligt första slycket 2 4 är inte tillåten i högrerätt. Såsomändring av talan anses icke, att käranden beträffande samma sak inskränker sintalan eller, utan att saken ändras, åberopar ny omständighet till stöd för sintalan. Såsomändring av talan anses inte, att käranden beträffande samma sak inskränker sintalan eller, utan att saken ändras, åberopar ny omständighet till stöd för sinlalan. Återkallar käranden sin talan, sedan svaranden ingått isvaromål, och är saken sädan, att förlikning därom är tillålen, skall, om svarandenyrkar det, målet dock prövas. Är saken ej sådan, som i första stycket sägs, ochåterkallar käranden, sedan dom fallit, utan svarandes samtycke sin talan,vare återkallelsen utan verkan. Återkallarkäranden sin talan, sedan svaranden ingått i svaromål, och är saken sådan attförlikning därom är tilläten, skall, om svaranden yrkar det, målet dock prövas.Sådan rält till prövning föreligger dock inte när målet handläggs vidförberedelse i förenklad form enligt 42 kap. Är saken ej sådan, som i första stycket sägs, ochåterkallar käranden, sedan dom fallit, utan svarandens samtycke sin talan, äråterkallelsen utan verkan. Överlåterkäranden det, varom tvistas, å annan, må denne utan ny stämning övertagakärandens talan i målet sädan denna vid hans inträde i rättegången är; om överlåtarensskyldighet att svara för rät- Överlåterkäranden det som tvisten gäller, får förvärvaren övertaga kärandens talan imålet sådan denna drvid hans inträde i rältegängen. tegångskostnadgälle vad i 18 kap. 10 § stadgas. Skeröverlåtelse d svarandens sida, må den, å vilken överlåtelsen skett. isvarandens ställe inträda i målet, om käranden samtycker därtiU. Haröverlåtelse, som sagts, d någondera sidan ägt rum, vare den. å vilkenöverlåtelsen skett, på motpartens yrkande skyldig att efter kallelse inträdasom part i rättegången. Skeröverlåtelse på svarandens sida får förvärvaren i svarandens ställe inträda imålel, om käranden samtycker. Haröverlåtelse, som sagts, ägt rum på någondera sidan, är förvärvaren påmotpartens yrkande skyldig att efter kallelse inträda som part i rättegången. Vill svaranden lillgemensam handläggning väcka talan mot käranden angående samma sak eller sak,som har gemenskap med denna, eller rörande fordran, som kan gå i avräkning motkärandens, och sker det före huvudförhandlingen, skola mälen handläggas i enrättegång. Käromål, som sålunda förenats med huvudkäromålet, är genkäromäl. Vill svaranden tillgemensam handläggning väcka talan mot käranden angående samma sak eller sak,som har gemenskap med denna, eller rörande fordran, som kan gå i avräkning motkärandens, skall målen handläggas i en rättegång. Käromäl, som sålunda förenatsmed huvudkäromålet, är genkäromäl. Vill någon, som ej är parti rättegången, till gemensam handläggning väcka talan mot båda parternaeller endera om det, varom tvistas, och sker det före huvudförhandlingen,skola målen handläggas i en rättegång. Vill någon, som inte ärpart i rättegången, till gemensam handläggning väcka talan mot båda parternaeller en av dem om det, som tvisten gäller, skall målen handläggas i enrättegång. Vill part, om han tapparsaken, mot tredje man framställa äter-gångskrav eller anspråk på skadeståndeller annat dylikt, äge han, innan målet företages till huvudförhandling, tillgemensam handläggning med det målet väcka sin talan Vill part, om han förlorarmålet. mot tredje man framställa återgångskrav eller anspråk på skadeståndeller annat dylikt,/drhan till gemensam handläggning med huvudkäromålet väckasin talan mot tredje man. Senaste lydelse 1970:1002. Vad nu sagts äge motsvarande tillämpning, om tredje man i anledning avden utgång saken kan fä mellan parterna vill mot någon av dem eller båda väckatalan angående sådant anspråk. Om tredje man i anledning av den utgång saken kan fåmellan parterna vill väcka lalan mot nägon av dem eller båda angående sådantanspråk som sägs i första stycket, får han väcka denna talan tiU gemensamhandläggning med huvudkäromålet. Ej må ifall. som avses i I 6 §§, mål förenas, med mindre målen väckts vid sammadomstol och denna är behörig samt för målen samma rättegångsform är tillämplig- Mål, som avses i I 6 §§, får förenas, endast om målenhandläggs vid samma domstol och denna är behörig samt samma rättegångsform ärtillämplig/ör målen. Väcks talan som avses i 35 §§ sedan huvudförhandlingpåbörjats eller huvudkäromålet företagits till avgörande får rätten handläggamålen särskilt, om de inte utan olägenhet kan handläggas i samma rättegång.Detsamma gäller om part väcker talan som avses i 3 eller 5 § efter det atttiden för yttrande över slutföreläggande enligt 43 kap. 11 § har gått ul. Handläggsmål, som avses i 1 6 §§, vid skilda domstolar av samma ordning får högstadomstolen efler ansökan av part eller anmälan av tingsrätt eller hovrättförordna att målen skaU förenas i en rättegång vid någon av domstolarna, om ensådan ordning har väsentliga fördelar och ej innebär betydande olägenhet förnågon part. Om del är lämpligt, färden domstol, som skall handlägga målen, återsärskilja dem. Beslut som rätten fattat i sådant mål, som på grund avhögsta domstolens förordnande överlämnas från en domstol till en annan, skallgälla om inte den domstol, dit målet överlämnats, bestämmer annat. Rättensavgörande av saken sker genom dom. Annat rättens avgörande träff as genombeslut. Beslut, varigenom rätten annorledes än genom dom skiljer saken frånsig, så ock högre rätts beslut i fråga, som dit fullföljts särskilt, ärslutligt beslut. Rättens avgörande av saken sker genom dom, om stämning harutfärdats. En tingsrätts dom skall betecknas som förenklad dom. 1. efter förberedelse I förenklad formenligt 42 kap. eller 2. på grundav en parts underlåtenhet alt följa ett föreläggande enligt 43 47 kap. vidpåfölfd av sådan dom. Sådana avgöranden som ej skall ske genom dom träffas genombeslut. Beslut, genom vilket rätten skiljer saken från sig, samt högre rättsbeslut i fråga, som dit fullföljts särskilt, är slutligt beslut. Dom skall, om huvudförhandling vid rätten ägt rum, grundasd vad vid förhandlingen förekommit. 1 domen må ej deltaga domare, som ej övervarithela huvudförhandlingen. Har ny huvudförhandling hållits, skall domen grundasd vad därvid förekommit. Då mäl avgöres utan huvudförhandling, skall domen grundasd vad handlingarna innehålla och eljest förekommit i målet. Om huvudförhandling har hållits, skall domen grundas påvad som förekommit vid förhandlingen. 1 domen får ej deltaga domare som intevaril med om hela förhandlingen. Om ny huvudförhandling har hållits, skalldomen gmndas på vad som förekommit vid den. Ifall som avses i 44 kap. 13 § fårdomen grundas även på den utredning som har inhämtats efter huvudförhandlingen. När mäl avgörs på handlingarna. skall domen grundas/7d vadhandlingarna innehåller och vad som i övrigt förekommit i målet. Andra stycket gäller också när mål skall avgöras vidhuvudförhandling i paris utevaro. Dom må ejgivas över annal eller mera, än vad part i behörig ordningyrkat. Är sakensådan, att förlikning därom är tillåten, må dom y grundas d omständighet, somicke av part åberopats till grund för hans talan. Dom fårinte ges över annal eller mera än vad part i behörig ordning yrkat. Är sakensådan atl förlikning därom är tillåten, får dom inte grundas på omständighet,som part Inte har åberopat till grund för sin lalan. I fad som avses i 41 kap. 7 § andra stycket får talanogillas utan hinder av vad som sägs i första stycket. Dom enligt 44 kap. 18 eller 19 §, som ej är förenklad, fårgrundas även på sådan omständighet som ej åberopats av part. Äro i enrättegäng flera käromål och kunna de särskiljas, må dom givas över något avdem, ehuru handläggningen angdenc/e de övriga /cA:é'avslutats. Över huvudfordran och fordran, som åberopastill kvittning, mä dömas allenasl i en sammanhang. Medgiveskäromålet till någondel, må särskild dom givas över del som medgivits. Om i sammarättegång finns flera käromäl, som kan särskiljas, får dom ges över nägot avdem trots att handläggningen av de övriga inle avslutats. Över huvudfordran ochfordran, som åberopas till kvittning, skall dömas , om inte förenkladdom skall ges över huvudfordran enligt 42 kap. 4 § andra stycket.Medgeskäromå-let till någon del,/dr särskild dom g5Över det som medgivits. Underlåter part atl ifråga om viss del av målet iakttaföreläggande som förenats med påföljd a v förenklad dom. får sådan dom gessärskilt i den delen enligt bestämmelserna i 42-44 kap. Dom skall avfattas skriftiigen och Dom skall avfattasskriftligen och i skilda avdelningar angiva: i skilda avdelningar ange I. domstolensamt tid och ställe I. domstolensamt tid och ställe för domens meddelande; för domens meddelande. Prop.1986/87: 89 2. parterna samtderas ombud eller biträden; 3. domslutet; 2. parterna samtderas ombud eller biträden, 3. domslutet. 4.parternas yrkanden och in- 4. parternas yrkanden och in vändningar samt de omständighe- vändningar samt de omständighe ter, vara de grundas; samt ter på vilka de grundas, samt 5. domskälen med uppgift å vad i målet är bevisat. Högre rätts dom skall, i den mån det finnes erforderligt,innehålla redogörelse för lägre rätts dom. Äger part fullfölja talan mot dom eller söka återvinning,skall i domen givas till känna, vad han därvid har att iakttaga. Om underrättelse,som tillika skall meddelas i hovrätts dom. stadgas i 54 kap. 14 §. 5.domskälen med uppgift om vad som är bevisat / målel. Högre rätts dom skall, i den mån det behövs, innehållaredogörelse för lägre rätts dom. Om part har rätt att fullfölja talan mot dom eller begäraåterupptagande av målel. skall i domen anges vad han därvid har att iaktta. Tredskodom,dom, varigenom kärandens talan bifalles på grund av svarandens medgivande,samt dom, varigenom högre rätt fastställer lägre rätts dom, må utfärdas iförenklad form. Förenkladdom behöver inte vara uppdelad i skilda avdelningar. Dom varigenom högre rätt fastställer lägre rätts dombehöver innehålla domskäl endast om de avviker från domskälen i den överklagadedomen. Innan dombeslutas, skall överläggning hållas. Då huvudförhandling ägt rum. skall samma eller sist nästahelgfria dag överläggning håUas och, om det kan ske, dom beslutas och avkunnas.Erfordras på grund av målets beskaffenhet rådrum för do- 2 Senaste lydelse 1976:567. Senaste lydelse 1976:567. Innandom beslutas, skall överläggning hållas, om flera domare deltar i avgörandet. När mål avgörs efter huvudförhandling, skall om möjhgtdom genast beslutas och avkunnas. Avkunnandet sker genom att domenshuvudsakliga innehåU återges. mens beslutande eller avfattande, må rätten beslutaanstånd därmed: domen skaU dock. om ej synnerligt hinder möter, skriftligenavfattas och meddelas efter förhandlingens avslutande. Avkunnasej domen vid huvudförhandlingen, skall den avkunnas vid annal rättenssammanträde eller ock meddelas genom att den hålles tiUgänglig å rättenskansli; vid hu-vudförhandingen skall underrättelse givas om tiden och sättetför domens meddelande. Finner rätten på grund av målets beskaffenhet atl del ärnödvändigt att uppskjuta domens beslutande eller avfattande,/dr domen avkunnassenare eller meddelas genom atl hållas tillgänglig på rättens kansli. Om ejsynnerligt hinder möter, skall domen finnas tiUgänglig på rätlens kanslisenast efter förhandlingens avslutande. Wid förhandlingen skalllämnas upplysning om tiden och sättet för domens meddelande. Vad nusagts om måls avgörande efter huvudförhandling gälle ock. då mäl avgöres vidsammanträde för muntlig förberedelse. När målavgörs på handlingarna. skaU dom meddelas genom atl hållas tillgängligpå rättens kansli. Avgöreseljest mål utan huvudförhandling. så snart ske kan. överläggning hållassamt domen beslutas, skriftligen avfattas och meddelas. Meddelandet skall skegenom att domen hålles tillgänglig å rättens kansli. Underrättelse om tiden förmeddelandet skall senast avsändas till parterna. Partskall tillställas kopia av domen så snart den finns tillgänglig på rättenskansli. I fråga om högre rätts dom behöver dock redogörelse för lägre rätts dominte tas med. Kopia av förenklad dom. som meddelats i anledning av att partuteblivit från sammanträde eller underlåtit att yttra sig behöver intetillställas den parten. A vkunnande av dom må ske genom återgivande av domslutetoch skälen jämte meddelande av fullföljds-hänvisning. Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelasparterna och sätt som domen. När mål avgjorts, skall skriftlig underrättelse omutgången i målet givas parterna. Dom skalluppsättas särskilt och underskrivas av de lagfarna domare, som deltagit iavgörandet. Domskall sättas upp särskilt och undertecknas av de lagfarna domare, som deltagiti avgörandet. / blankettmål undertecknas domen av den domare som avgjort målet. 20 1986/87. Prop.1986/87: 89 Rättensdomar skola, ordnade i nummerföljd efter tiden för deras meddelande, för varjeår sammanföras till en dombok. Förenkladdom, som meddelas i samband med dom, skaU tas upp i domen. Vad i 2 och 9 §§ är stadgat om dom äge motsvarande tillämpningi fråga om slutligt beslut. A sådant beslut skola ock bestämmelserna i 7 och10 §§ tillämpas, om frågans beskaffenhet fordrar det. Meddelas slutligt besluti samband med dom, skall det upptagas i domen. Äger part fullfölja talan mot slutligt beslut eller göraansökan om återupptagande. skaU i beslutet givas tid känna, vad han därvid haratt iakttaga. Om underrättelse, som liUika skall meddelas i hovrätts beslut,stadgas i 54 kap. 14 §. Bestämmelserna i 2 §, 7 § tredje stycket och 9 § gälleräven i fråga om slutligt beslut. Bestämmelserna i 7 § första och andra styckenasamt 10 § skall tillämpas, om frågans beskaffenhet fordrar det. Meddelasslutligt beslut i samband med dom, skall det tas upp i domen.