prop · GA03127 · 1986-12-31 00:00:00 — 1 en situalionnär högskolans kontakter med del omgivande samhället, liksom samarbetet mednäringslivet och kommuner, ökar är del viktigt atl högskolan har en styrelsesom har en god förankring i myndigheter, näringsliv och andra delar av samhällslivetoch som i kraft därav kan slå vakt om högskolans integritet. Den decentraliserade medelsanvändningen och denförstärkning av ledningsfunktionen inom högskolan jag här föreslår kan bli avsärskild betydelse för de mindre högskolorna. Sedan högskolereformen 1977 haren successiv utbyggnad skett av de mindre högskolorna och trots all defortfarande är relativt små har de fått en fasl lokal förankring. För altytterligare stärka de mindre högskolorna har jag i årets budgetproposition föreslagilen utbyggnad av främst den tekniska utbildningen där (prop. 1986/87; 100 bil.12 s. 16). Tillsammans med den förstärkning av styrelserna jag här föreslåranser jag nu all de mindre högskolorna fått en stabil grund atl slå på. De harnu goda förutsättningar alt kunna vidareutvecklas i takt med alt nya behov ochkrav uppkommer. De nya reglerna för högskolestyrelserna bör gälla fr.o.m.den 1 juli 1988. I avvaktan härpå bör de nuvarande ledamöterna i högskolestyrelserna- vars mandatperiod sträcker sig till utgången av - få förlängdaförordnanden . Enligt 17 S högskolelagen skall styrelsen för enhögskoleenhet ha in seende över enhetens alla angelägenheter och svara för all dess uppgifter fullgörs. Bland de uppgifter som ankommer på en högskoleenhet ingår tillsättning av vissa tjänster. Enligt nu gällande bestämmelser i högskole förordningen ankommer det som regel på rektorsämbetet eller annat beslu tande organ, som högskolestyrelsen utser, all besluta om sädana tjänste tillsällningar. Ärenden rörande ijänsletillsätlning kan emellertid för närva rande komma all avgöras av styrelsen. Sålunda skall de avgöras av styrel sen, om de anses vara av principiell vikl eller om de hänskjuls lill styrelsen av rektorsämbetet. Tillsättning av de tjänster somjag nu har nämnt förut sätter emellertid sådana vetenskapliga bedömningar, att de inle bör åvila styrelserna med den nu föreslagna sammansättningen. Med hänsyn lill den ändring av högskolestyrelsernas sammansättning somjag nu föreslår anser 21 jagatt styrelserna inle längre bör la befattning med tillsättningar av tjänster somlärare och andra tjänster, som är avsedda för undervisning och forskning.Regeringen bör i högskolelagen bemyndigas föreskriva all rektorsämbetet skallsvara för sådana tjänstetillsällningar. Vadjag här har anfört om högskolestyrelsernas kompetens skall inte gälla Sverigeslantbruksuniversitet. 1986/87; 127 3.3 Regionstyrelserna och högskoleregionerna avskaffas fr.o.m.den Ijuli 1988. Mittförslag: Regionslyrelserna bör upphöra fr. o. m. . I sambanddärmed bör även nuvarande regionindelning upphöra. Sammanfattningav skälen för mitt förslag: Genom förslagel all och regeringen skallfördela medel för lokala och individuella linjer och enstaka kurser direkt tilluniversitet och högskolor bortfaller huvuduppgiften för regionslyrelserna. Vadsom efter en decentralisering av beslutskompetens till högskoleenheternaåterstår av regionstyrelsernas nuvarande uppgifter har inte en sådan omfaUningau det är motiverat att bibehålla dessa regionala myndigheter. Genom att ikonsekvens härmed även avskaffa regionindelningen öppnas möjligheter för ettfriare samarbete mellan olika högskoleenheter. Skälenför mitt förslag: Regionslyrelserna har, som framgått av det tidigare, spelaten viktig roll vid genomförandel av högskolereformen och för all utvecklautbudet av högskoleutbildning i de olika regionerna. Genomdet nyssnämnda förslagel att skall anvisa medel för lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser direkt till varje högskoleenhet ochhögskolestyrelserna ges etl ansvar för kursutbudet i första hand inomdet egna länet överförs en betydande del av regionstyrelsernas nuvarandearbetsuppgifter lill universitet och högskolor. Därmed saknas det tillräckligaskäl att behålla regionstyrelserna. Dessa bör därför upphöra vid utgången avjuni 1988. Detta innebär atl regleringen av regionslyrelserna i högskolelagen29-31 §§ skall upphävas, vilket jag föreslår i det bifogade lagförslaget. Regionstyrelsernasverksamhet berör vikliga frågor för regionalpolitiken. Inom denna görsavvägningar med utgångspunkt från en orts eller en regions situation iförhållande till vad som gäller för landet i dess helhet. Starka skäl lalar föratl regionalpoliliska satsningar inom högskoleområdet på liknande sätt skallgöras mol bakgrund av en helhetsbedömning av sysselsäitningssituationen ochekonomiska förhållanden på olika orter och i olika områden. Atlsådana bedömningar görs för riket i dess helhet minskar självfallet inlebehovet av tillförlitligt underlag som grund för beslut. Vid en fördelning avmedel direkt till varie universitet och högskola i stället för en fördelningvia ett antal regionala styrelser krävs atl uppgifter om syssel- sättnings-och utbildningsförhällanden liksom om den allmänna näringspo- Prop.1986/87; 127 litiska situationen på olika orter och i skilda områden finnstillgängliga. bedömningar och beslut bygger i slorutsträckning på information som erhålls genom universitetens och högskolornasanslagsframställningar saml på uppgifter som inhämtats från olika delar avregionen. Av särskild betydelse lorde här vara den kunskap om förhållandena påolika orter och i olika områden som redovisas av länsstyrelserna. Regionsiyrelsensledamöter kan dessuiom bidra med värdefulla kunskaper. All länsstyrelserna kommil alt spela en allt siörre roll iutbildningsplaneringen sammanhänger med deras allmänl ökade uppgifter isamhällsplaneringen. Länsstyrelsernas uppgifter som myndighetsutövande organkvarstår visserligen i väsentliga delar, men del är påiagligl all derasställning som planeringsorgan tilltagit i betydelse. Regeringen gav år 1983länsstyrelserna i uppdrag au medverka i utbildningsplaneringen i länen. Redandessförinnan hade många länsstyrelser ägnal utbildningsfrågorna stor uppmärksamhet.Numera gäller generelll alt i sin avgivna länsrapporttämligen utföriigt tar upp utbildningsförhällanden. Alt utbildningsförhällandenär av stor belydelse för sysselsättning och ekonomi i etl län är allmänlvederlaget. All anslagsbeviljande myndigheter till grund för sinabeslut lägger uppgifter som inhämtats från högskoleenheter genom derasanslagsframställningar och från länsstyrelser i form av länsrapporter ellerspecialundersökningar innebär inle, atl olika högskoleenheter skall begränsasin rekrytering lill det egna länet eller de egna länen. Tillgänglig slalistiklyder på att de nya högskolorna som regel inte rekryterar mer än högst hälftenav sina linjestuderande från det län inom vilket högskolan är belägen.Spridningen av högskoleutbildning till samtliga län har hafl stor betydelse fören geografiskt jämnare rekrytering lill högre utbildning. är riksrekrylering-enväsentlig för alla högskoleenheter. Redan den omständigheten att vaoe högskolahar sin särskilda profil har medfört atl studerande vid val av utbildning inlehäller sig inom länsgränserna. Bäde för de enskilda individerna och förnäringslivet är det fördelaktigt all alla högskolor - från de storauniversiteten till de nya högskolorna - är all betrakta som delar, sammanknutnai ett nationellt system. Härigenom är det möjligt alt också i ett land somSverige uppräiihålla både bredd och djup i utbildningsutbudet. Dettanationella mönsier, som går utöver länsgränserna, blir inle mindre accentueratom högskolan tilldelas sina resurser utan etl regionalt mellanled. Vid en avveckling av det nuvarande fasta regionalasamarbetet bör olika åtgärder vidtas för atl bibehålla och vidareutveckla samverkan mellan högskoleenheter. Jag förutsätter att universitet och högskolor regelbundet ordnar samverkanskonferenser med såväl externa företrädare som företrä dare för högskolornas anställda och styrelser. Härvid bör etl utbyte av erfarenheter kunna ske som olika uppslag till samarbete prövas. I detta sammanhang bör de regionala utbildningsfrågorna särskilt uppmärk sammas. Kontakter av detta slag bör förekomma och kan erbjuda deltagarna möjligheter atl besöka olika högskoleenheter. 1 vissafall kan del vidare vara lämpligt atl regeringen initierar utred- Prop.1986/87; 127 ningsverksamhet där medverkan från en eller flera högskoleenheteroch länsstyrelser föruisalls. Formerna härför bör kunna variera från fall lillfall. Som har nämnts har den nuvaranderegionindelningen inte alllid svarat mot de naturliga samarbetsområdena. Närregionstyrelserna avskaffas, finns det inget skäl all bibehålla nuvaranderegionindelning. Denna bör upphöra med atl regionstyrelserna läggsned. För många högskoleenheter är det naturligt atl samarbeta med olikauniversitet och högskolor oberoende av den nuvarande regionindelningen. Vidareblir del lättare att utnyttja utbildningsresurserna i inom hela mellansverige.Universiteten i och bör också påskynda den redan påböriadediskussionen om hur samarbetet mellan dessa två universitet kan utvidgas. I konsekvens med mitt förslag att högskoleregionernaavskaffas föreslår jag alt föreskrifterna om dessa i 28 § högskolelagenupphävs. Regeringen bör utfärda nya föreskrifter om samarbete i vissa frågor,som enligt nuvarande regler är knutna lill regionstyrelserna och högskoleregionerna.Högskoleregionerna ulgör indelningsgrund för fakultetsnämndernasverksamhetsområden och därmed även utgångspunkt för indelningen iverksamhetsområden för sektionsnämnden enligt 23 § högskolelagen. I och medatt högskoleregionerna föreslås avskaffas måste detta lagrum ändras. Förslagtill sädan lagändring har upprättats. Jag avser all föreslå regeringen attutfärda föreskrifter om motsvarande indelning av fakultets- ochsektionsnämndernas verksamhetsområden. I samband med all ansvaret för enstaka kurser överförs helltill universitet och högskolor bör den ofta missuppfattade benämningen"enstaka kurs" ersättas med benämningen/w/åewe kurs. Sådana kurserkan vara oberoende av linjerna eller låsas fristående trots atl de ingår inågon linje. Hitintills har regionstyrelserna hafl till uppgift atlmedverka lill att lösa samordningsfrågor som har berört flera högskoleenheter.UHÄ bör i fortsättningen kunna medverka till att lösa sådana samordningsfrågorgemensamma för flera högskoleenheter. Det normala bör dock vara atl berördauniversitet och högskolor själva organiserar del nödvändiga samarbetet. Genom atl ansvaret för fördelning av anslag för lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser på högskoleenheterna överförs lillriksdagen ökar därmed dess ansvar för den regionalpolitiska styrningen avutbildningen. Regeringen får siörre möjligheter att samordna olikaregionalpolitiska insatser som även innefattar högskoleutbildningen.Lokaliseringen av högskoleutbildning till olika delar av landet blir ifortsättningen en viktig del av regionalpolitiken. Del är väsenfligt atthögskoleenheterna i sina anslagsframställningar redovisar ett underlag försädana åtgärder. Genom bl.a. det samråd med som regleras iförordningen (1982:877) om regionall utvecklingsarbete (ändrad 1984:90) bördetta underiag vara väl förankrat i de aktuella regionalpolitiska riktlinjersom gäller för länet. De förändringar somjag nu har föreslagit innebär enfortsatt decentrali sering av styrningen av utbudet av enstaka kurser från regional till lokal nivå. innebär detta att och regeringens ansvar för 24 regionalpolitiska avvägningar mellan olika län markerastydligare. 3.4 Högskoleutbildning i och på Prop. 1986/87; 127 Min bedömning: Del bör ulredas hur en enhetlig ledning avhögskoleutbildningen i skall åstadkommas fr, o. m. /89. Högskoleenhelernai bör få i uppdrag att svara även för utbildning på Golland. Sammanfattning av skälen för min bedömning: Genom atlregionstyrelserna föreslås upphöra och ansvaret för högskoleutbildningen inomrespektive län föreslås överfört lill högskoleenheten i länet bör de två länsom ännu saknar högskoleenhet fä en permanent organisation för högskoleutbildningeninom lånet. Skälen för min bedömning: 1 del föregående framlagda förslagellill en starkare ledningsorganisation för varje högskola har aktualiseratsfrågan om hur högskoleutbildningen skall administreras i de två län som förnärvarande saknar högskola, nämligen och . Beträffande bör framhållas att insikten omhögskoleutbildningens belydelse för länet ledde 1975 lill bildandet av en länskommiltéför högskoleutbildning. Till kommitténs förfogande slår elt högskolekansliknutet till . Länskommiltén och högskolor utanför länet harframlagt förslag lill i som fördelat medel för högskoleutbildningi , till atl börja med i form av enstaka kurser. I dessa kurser deltar åriigencirka 150 personer. har till föriagt tvåutbildningslinjer, nämligen yrkesleknisk verkstadsindustrilinje och lokallinje i elektronik med datainriktning. Dessa två linjer har sammanlagt 62 årssludieplaiser. I del förslag till olika utbildningsåtgärder i Blekingesom UHÄ redovisat pä regeringens uppdrag föreslås från verkstadsingen-jörslinje,driflleknikerlinje och en ADB-ulbildning om 60 poäng med sammanlagt 107 årssludieplaiseroch med börian verkstads-industrilinje med inriklning motelektronik med 30 årssludieplaiser. Enligl deUa förslag skulle högskoleutbildningeni fr. o. m. 1988 omfatta sammanlagt ca 350 studerande. Regeringen harbeviljat medel för att verksamhelen kan påbörias budgelårel 1987/88 enligt förslagelfrån UHÄ och uppdragit ål atl svara för samordningen. I åretsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 12 s. 35) har vidare aviserats eltutredningsarbete inom för atl särskilt studera förulsällningarnaall föra all teknisk utbildning på mellannivå till högskolan vilketäven kan förväntas beröra . Ansvariga för högskoleutbildningen i är förnärvarande i , högskolorna i , och Växjö.Härtill kommer alt fyra kommuner finansierar en del av nödvändiga lokaler ochutrustning saml all bidrag har lämnals åven av näringslivel. Lånels högskolekommitiébedriver dessuiom planering och information. En sådan uppsplittring avledningsansvaret för högskoleutbildningen kan leda till effektivitetsförluster.Därför finns nu skäl atl utreda hur en enhetlig ledning avhögskoleutbildningen i skall åstadkommas. Utredningsarbetet börbedrivas så atl beslut i ledningsfrägorna kan fattas . I har 1986 i samarbete mellan bl.a. ,kom- 25 mun.statens industriverk, utvecklingsfonden, regionslyrelsen i Slockholm Prop.1986/87:127 saml näringslivel etablerats Utvecklingscentrum (UCG). Regeringenhar lämnat sammanlagi 6,5 milj. kr. i form av regionalpolitiska stöd till centretför investeringar i utrustning samt för verksamhel . Centreterbjuder utbildning i samarbete med bl.a. universilelel i Slockholm,möjligheter lill tekniskt utvecklingsarbete saml företagsservice inom bl.a, -\DB-områdel.Även har olika högskolekurser regelbundet givits på Golland liksomantagning lill även förskollärarulbild-ning läsåren 1980/81 - 1983/84. 1 åretsbudgetproposition föreslås högskoleregion få . FörGollands del avser jag att efler viss ytterligare utredning föreslå regeringenatt i högskoleförordningen införa bestämmelser alt högskoleenhelerna i Slockholmskall la elt ansvar för högskoleutbildning i såväl som län.Universilelel i bör vidare upprätta en permanent högskoleverksamheli i anslutning till nyssnämnda Utvecklingscentrum . Den nyaorganisationen bör införas fr.o.m. /89. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i högskolelagen (1977:218). Lagändringenär av så enkel beskaffenhet att yttrande från lagrådet enligt min mening intebehöver inhämtas. Förslagetbör fogas lill protokollet i detta ärende. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen etl inom upprättat förslag till lag om ändring ihögskolelagen (1977:218), atlgodkänna vad jag anfört om riktlinjer för ansvaret för lokala och individuellalinjer saml enstaka kurser, delsbereder lillfälle alt ta del av vad jag anfört om organisationen avhögskoleutbildning i och på . Tryckeri, Stockholrr 1987 26