prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — betalas lill flygföraresom förbinder sig att slanna kvar som flygförare under lio är i normalfallet.En flygförare kan vidare enligt avtalel fä avgå med tjänstepension fr. o. m. i stället för som vid en ålder . Som lidigare nämnlsgjorde de avtalsslutande parterna den bedömningen atl avlalet var så förmånligtall ell lillräckligt anlal piloter skulle välja all slanna kvar i flygvapnet. Eu måll på piloternasbenägenhet all stanna kvar i ijänsl är hur många som tecknat en sådan skriftligöverenskommelse bland dem som har erbjudils della. Elt åttiotal flygförare harinle accepterat erbjudandet. Av dessa hade en iredjedel redan innanflygförmånsavtalet kom till stånd sökloch erbjudits anslällning vid flygbolagen. Företrädare för försvars-och kommunikationsdepartementen har haft överläggningar med SAS,och i pilotfrägan. Vid samtalen har flygbolagen bl. a. redovisatsina pilotbehov . SAS har sagl sig behöva rekrytera 27 piloterfrån svenska flygvapnet under försia halvårel 1987. SAS avser atl rekryteraytteriigare 32 flygvapenpiloter under det närmasle året därefler. har försin del anmäll att 12 och Swedair atl 2 piloter från flygvapnet kommer atlanställas . Således riskerar flygvapnet all bli av med ettsjuttiotal piloter till flygbolagen . Överbefälhavaren harunder redogjort för de operativa konsekvenserna om flygdivisionerna reduceras på grund av den rekryte ring som flygbolagen planerat. Överbefälhavaren undersiryker att flyg stridskrafterna är en av de viktigaste komponenterna i del operativa syste met särskilt i samband med ett angrepp som påbörias innan vi har färdig- mobiliseral övriga stridskrafter. En angripares flygslridskrafter är de som 4 först och utan avslöjande förberedelser kanpåböga stridshandlingar mot Prop. 1986/87: 100 oss. Våra flygslridskraftermåste därför redan efter några limmar kunna Bil. 6 utveckla hög operativeffekl. För alt uppnå detta krävs att en stor del av stridspiloterna är idaglig tjänst i flygvapnet. En avgång av 70 piloter från flygvapnet kommerenligt överbefälhavaren atl få konsekvenser för försvarsmaktens operativaförmåga som är allvarliga och dessutom lidskrävande alt rätta till vid enberedskapshöjning. Överbefälhavaren kan därför inte acceptera en sådanåderlåtning av flygvapnet. får enligt överbefälhavaren varie enskildövergång lill flygbolagen betydandenegativa konsekvenser på grund av de senaste årens åderlåtning. 2.3 Grunder för attsäkerställa tillgången på flygvapenpiloter Flygbolagen planerar att under de närmaste årenrekrytera ett sjuttiotal piloter, dvs. huvuddelen av dem som inte förbundit sig alt stanna kvar itjänst. Jag har enligt dentidigare nämnda promemorian förklarat all kravet på flygbolagen att begränsarekryteringen av flygvapenpiloter inteskall upp-rällhällas efler . Åtgärderna harvarit av temporär natur och gett rådrum för långsiktiga lösningar för altbeslämma löne- och andra anställningsvillkor. En långsiklig lösning finns numed pilotavtalei som grund. Närmast krävs emellertidockså ålgärder för att rätta lill debrister som redan nu finns i beredskapen vid några flygförband på grund avavgångar . Vidare krävs åtgärder för att säkerslällaall de piloter som fortsättningsvis antas tillflygvapnet också stannar kvar i ijänsl saml att flygvapnets operativa förmåga kanupprätthållas då ytterligare avgångar kommer att ske lill flygbolagen. Åtgärder inom de tvåförst nämnda områdena övervägs f. n. Jag berör inte della ytterligare här menen del av de åtgärder som tas upp nedan kan utnyttjas också för alt rälla tillnuvarande brister. Om avgångsproblemen mednu akluella 70 piloter löses på ell rimligl sätt och övriga åtgärder vidtasblir flygvapnet inle längre på samma sätt som tidigare utsatt för flygbolagensplötsliga rekryteringsbehov. Den mililära och civilapilotrekryteringen kommer då att i huvudsak kunna hållas i sär. Flygvapnetkommer inte längre att vara huvudrekryleringskälla för flygbolagen. Dessanödgas läcka sina pilolbehov på annat sätl än f. n. 2.4 Åtgärder för attsäkerställa flygvapnets operativa förmåga Jag är väl medveten om alt flertalel av depiloter ur flygvapnet som avser all gå över lill flygbolagen gjort ettavgörande och slutgiltigt val för egen del. Del är heller inle önskvärt förflygvapnet som organisation alt i mycket känsliga positioner ha anslällda sominte vill stanna kvar i organisalionen. De verkningar som uppstår vidavgångarna från flygvapnet måste emellerlid mildras, vilket också gjorts klartför flygbolagen i samband med 11 1986/87. de överiäggningar som förekommil mellanförelrädare för flygbolagen och Prop. 1986/87: 100 försvars- och kommunikalionsdepartementelen. De operativakonsekvenserna av atl ell sjuttiotal piloter slutar blir hell oacceptabla ominte några andra ålgärder vidlas. Som jag tidigare nämnl kommer del inle attslällas krav pä ytterligare rekryteringsbegränsningar på flygbolagen efter år1986. Eflersom den operativaförmågan måsle upprätthållas trots avgångarna av piloter iill flygbolagenbehövs nu andra åtgärder för atl få en bättre balans i systemet än vad somföljde av de tidigare restriktionerna mot flygbolagen. Jag har efleröveriäggningar med berörda parter funnit att den bästa lösningen är olikaformer av "ålerlån"' av piloter från flygbolagen. Jag vill här erinraom alt regeringen redan tidigare varil inne pä samma linje. 1 december 1984beslutade regeringen om sådana ändringar i bestämmelserna för reservbefäl atldel nu är möjligt för chefen för flygvapnet att föreskriva alt förtidsavgångenpersonal i flygförartjänsl skall fullgöra sin författningsenliga tjänstgöringmycket koncenirerat. Tyvärr har detla varit verkningslöst under huvuddelen avåren 1985 och 1986 eftersom praktiskt laget inga avgående flygförare underdenna tid har sökt anställning somreservofficerare. Emellerlid har under höslen 1986 situationen förändrals genomalt ungefär en iredjedel av de piloter som slulal under åren 1985 och 1986lagit anslällning som reservofficerare. Huvuddelen av de avgångnapiloterna har emellertid ännu inte anslutit sig lill reservofficerssyslemei.Som komplement lill bestämmelserna omtjänstgöringen för reservofficerare i flygförartjänsl har därför regeringen inovember 1986 genom ändring i värnpliktsulbildningsförordningen (1986:763)beslutat atl samma principer skall kunna tillämpas även för värnpliktigaflygförare. Nuvarande bestämmelser för sådana värnpliktiga som varilyrkesofficerare anger att den som är t. ex. vid anställningensupphörande från flygvapnet är skyldig att genomföra fem krigsförbandsövningaroch fem särskilda övningar. För äldre personal gäller en fallande skalabeiräffande skyldighelen att genomföra sädana övningar. Regeringens beslutinnebär t.ex. att värnpliktiga som varit anslällda som yrkesofficerare elleryrkesofficersaspiranier i flygtjänst kan åläggas all genomföra alla eller endel av sina krigsförbandsövningar och särskilda övningar samlal. medföratt det blir möjligt atl kalla inflygförare från flygbolagen för alt stärka beredskapen under upp till 130 dagari en period för en värnpliktig i åldern . Överbefälhavaren äransvarig inför regeringen för all den operativa förmågan upprätthålls ochdärior ocksä skyldig all anmäla lillregeringen om del behövs beredskapshöjande älgärder uiöver dem som han självfår besluta om. Jag vill även erinra om alt det enligt 27 § 2 mom. värnpliklslagen(1941:967) är möjligt atl avberedskapsskäl kalla in de värnpliktiga piloterna till en eller fleraberedskapsövningar om sammanlagi . Flygbolagen är i principfria alt anställa sådana piloter som inle är bundna genom avtal med flygvapnet i den lakl som bolagen själva väljer. Bolagen måste då vara medvetna om alt överbefälhavaren har skyldighet och även möjlighel att se lillatt erforderligt anlal piloter 6 kallas in för tjänstgöring om avgångarna frånflygvapnet blir så stora att Prop. 1986/87: 100 beredskapen blir lidande.Överbefälhavaren och chefen för flygvapnet kan Bil. 6 alltså redovisa förflygbolagen vilka konsekvenser derasplanerade rekrytering får. En balans kan därigenom uppstå mellanberedskapskrav och flygbolagens benägenhet att anställa flygvapenpiloter. Genomregeringens åtgärder har enligt min mening överbefälhavaren och chefen förflygvapnet givits etl verksamt instrument för att pä elt rimligt sätllillgodose en acceptabel lillgång pä flygförare. Jag avser alt under är 1987kontrollera effeklen av vidtagna älgärder vid olika flygförband. Vad jag här har beskriviiär övergångsåtgärder för alt de för flygförbandens beredskap hotande storaavgångarna i någon mån skall kunna balanseras. Jag vill också erinra om altett slort antal av de flygförare som redan lämnat flygvapnet främsl under åren1985 och 1986 kan bli akluella för ålgärder av den lyp somjag beskrivit ovan. Det år naturligt alt deökade möjligheterna för användning av värnpliktig personal vid divisionerna kanmedföra vissa organisaloriska problem inom flygvapnet. Ulbildningsbehov avyrkesofficerare och yrkesofficersaspiranier kan komma alt slällas motulbildningsbehov för den inkallade personalen i elt läge när slora svårigheterfinns all åsladkomma lillräcklig flygtidsproduktion på grund av rådandeteknikerbrist. Detta kan resultera i all den inkallade personalen inle ansersig bli övad på ell effektivt sätt när det gäller den rena flygljänsten. Jag ärmedveten om della men anser atl det är nödvändigt alt ell tillräckligt anlalförare finns lillgängliga vid divisionerna i fredslid för all deberedskapsmässiga kraven skall uppfyllas. Det åligger närmasl överbefälhavarenoch chefen för flygvapnet all göra de avvägningar som behövs i sammanhängd föralt uppnå bästa balanserade effekt. Jag vill slutligen ävenpeka på de snabbt växande problemen vid försörjningen av den civila luftfarten med piloter. Sedanflygvapnet nu snart kan betraktas som en uttömd rekryteringskälla är deluppenbari atl bolagens inslällning lill dessa frågor måste förändras radikalt.Jag har samrått med chefen för i detla ärende. Jag hemställer atl regeringen bereder riksdagenlillfälle att ta del av vad jag haranförl om åtgärder för atl säkerslälla tillgängen pä piloter i flygvapnet. 3 Anslagsfrågor för /88 Försvarsdepartementet m. m. Prop.1986/87: 100 Bil. 1985/86Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 30 374021 32 350000 35 150000 Kustnader och medeisbehov (I OOO-tal kr.) -t-1 380 -i- 800 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Vid min bedömning avförsvarsdepartementets medelsbehov har jag lagit hänsyn lill den reducering avanslaget som en tillämpning av huvudförslaget medför. Jag hemsläller allregeringen föreslår atl tillFörsvarsdepartementet för /88 anvisa ett förslagsanslag av . A 2.Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 6340 247 7065 000 Från anslaget läcksutgifter för bl.a. lolalförsvaretschefsnämnd och delegationen för efterforskningsbyräns verksamhet. Från anslaget ulgårvidare bidrag lill CenlralförbundelFolk och Försvar och lill Stiftelsen kurscer jm. Kostnader och medeisbehov(I OOO-tal kr.) Priniäruppdrag m. m. Övriga nämnder m. m. Prop.1986/87: 100 Bil. Pris- och löneomräkningen samt vissavolymförändringar inom nämnderna medför atl kosinaderna ökar med . och Försvar och StiftelsenGällöfsta kurscentrum begär sammanlagi . mer i bidrag för verksamheten. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Under /87 kommer delegationen föricke-mililärl motstånd atl inrättas (prop. 198.5/86: 100 Bil 6, FöU 8, rskr.182). Jag har beräknat medel för denna under anslagsposten 2. Jag hemslälleratl regeringen föreslår att till Vissa nämnderm.m. inom totalförsvaret för budgelåret (987/88 anvisa eft förslagsanslag av7630000 kr. Utredningar m. m. Prop.1986/87: 100 6 Reservation 3 135 213 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 8 2(K)000 1987/88 Förslag Medhänsyn till den beräknade omfaltningen av utredningsverksamheten bör anslagetför näsia budgetår uppgå till 8,2 milj. kr. Jag hemställer alt regeringenföreslår all lill Utredningar m.in. för /88 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Utgift 681228 Reservation 42204 1986/87 Anslag 595 000 1987/88 Förslag 700000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med700000 kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Extra utgifterför budgeiårei 1987/88 anvisa elt reservationsanslag av . 4Littera B. t. o. m. littera K. Prop.1986/87: loo 6Medhänvisning till vad jag har anförl tidigare hemställer jag närdet gäller anslag fr.o.m. Litl. m. LiU K attregeringen föreslår i avvakian på särskild proposiiion i ämnet,för budgelåret 1987/88 beräkna följande anslag B. Arméförband Prop.1986/87: loo 6 B 1. Armeförband: Ledning och förbandsverksamhet Arméförband: Materielanskaffning ett förslagsanslag av . Arméförband: Anskaffning av anläggningar ett förslagsanslag av . Arméförband: Forskning och utveckling ett förslagsanslag av350000000 kr. c. Marinförband P'op-1986/87: loo 6 C I. Marinförband:Ledning och förbandsverksamhet etl förslaganslag av 1 . ett förslagsanslag av . Marinförband: Anskaffning av anläggningar ett förslagsanslag av . Marinförband: Forskning och utveckling ett förslagsanslag av . D. Flygvapenförband Prop-1986/87: lOO Bil.6 D 1.Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Flygvapenförband: Anskaffning avanläggningar ett förslagsanslag av . Flygvapenförband: Forskning och utveckling ett förslagsanslag av . Operativ ledning m. m. Prop-1986/87: lOO 6E 1.Operativ ledning m. m.: Ledning och ett förslagsanslag av . Operativ ledning m.m.: Materielanskaffning ettförslagsanslag av . Operativ ledning m. m.:Anskaffning av anläggningar ettförslagsanslag av . Operativ ledning m. m.:Forskning och utveckling ettförslagsanslag av . F. Gemensamma myndigheter m. m Prop.1986/87; loo ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Gemensam försvarsforskning ett förslagsanslag av . Anskaffning av anläggningar för försvaretsforskningsanstalt ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Försvarshögskolan ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Försvarets /87: 100 6 ettförslagsanslag av . ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . en förslagsanslag av . Frivilliga försvarsorganisationer m. m. ett förslagsanslag av96740000 kr. Försvarets datacentral ett förslagsanslag av . Vissa nämnder m. m. inom det militäraförsvaret ettförslagsanslag av . Reglering av prisstegringar för detmilitära försvaret ettförslagsanslag av . G.Civil ledning och samordning Prop.1986/87: lOO Bil.6 G 1.Överstyrelsen för civil beredskap: ett förslagsanslag av . ett reservalionsanslag av . ett förslagsanslag av . ett reservationsanslag av . Vissaskyddsrumsanläggningar ettreservalionsanslag av . ett reservationsanslag av . H. Civilförsvar och fredsräddningstjänst Prop. 1986/87: loo 6 H 1. ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Reglering avprisstegringar för civilförsvar m. m. ett förslagsanslag av lOOOOOOOO kr. Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m. m. ettförslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Beredskap för olje-och kemikaliebekämpning till sjöss ett förslagsanslag av . Båtar för oljebekämpning(l) eu reservationsanslag av . ' Anslaget har tidigarebenämnts H 8. Psykologiskt försvar Prop. 1986/87: lOO 6I 1.Styrelsen för psykologiskt försvar ett förslagsanslag av . J.övrig varuförsöijning Prop.1986/87: lOO 6 J 1. ett förslagsanslag av . ett reservationsanslag av . ett förslagsanslag av I QOO kr. Täckandeav föriuster till följd av statliga beredskapsgarantierm. ett förslagsanslag av . Övriga ändamål Prop.1986/87: loo Bil.6 K : Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av . ett förslagsanslag av . Beredskapsstyrka för FN-tjänst ett förslagsanslag av . FN-styrkors verksamhet utomlands ett förslagsanslag av . Övervakningskontingenten i ett förslagsanslag av3200000 kr. Anläggningar m. m. för vissa militäraändamål ett reservalionsanslag av . 1986/87: 100 2 Åtgärderför att säkerställa tillgången på piloter i flygvapnet 2.3 Grunder för altsäkerställa tillgängen på Oygvapenpiloter 2.4 Åtgärder för attsäkerställa Oygvapnets operativa förmåga de närmasle åren 3 Anslagsfrågorför /88 A. Försvarsdepartementet m. m. Försvarsdepartementet,förslagsanslag 35150000 Vissanämnder m. m. inom totalförsvaret, förslagsanslag 7 630000 m., reservationsanslag 8200000 Extrautgifter, reservalionsanslag 700000 4 Hemställan avseende littera B. t.o.m. litteraK. Operativ ledning m. m. F. Gemensamma myndigheterm. H. Civilförsvar och fredsräddningstjänst 1.Psykologiskt försvar J. Övrig varuförsörjning K. NorstedtsTryckeri, 1986 23 Bilaga 7 tillbudgetpropositionen 1987 1986/87:100 Bil. Till verksamhetsområde hördet sociala trygghetssystemet i form av ekonomiskt stöd till barnfamiljer,försäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdom, barnomsorg ochomsorg om äldre och handikappade. Hit hör även hälso- och sjukvård,socialtjänst, alkohol-och narkolikapolilik liksom ansvar för forskning ochutvecklingsarbete inom den sociala seklorn. Det socialavälfärdssystemet är ell ullryck för en fördelningspolitik som bygger påsolidaritet och social rättvisa. Den generella välfärdspolitiken, som skapalsunder årtionden, ger dock inte enbart social irygghel. Den bidrar också tillatl frigöra människors resurser och därmed öka samhällels tillväxtmöjligheter -ekonomiskl, mänskligl och socialt. De sammanlagda utgifternaför samhällels socialpolitik kan beräknas uppgå till 285miljarder kronor. Del samhällsekonomiskaläget kräver stor återhållsamhet med samhällsutgifterna. Utrymme har trots delgenom besparingar inom andra områden skapals för några angelägna socialareformer. Genom regeringens förslag om engångsskatt på livförsäkringsbolagenhar utrymme skapats för en kraftig höjning av de kommunala bostadstilläggen ochett extra lillägg lill basbeloppet . Sjukförsäkringen förbältraskraftigt varvid samtliga försäkrade i princip skall erhålla av förloradarbelsinkomst. Förbättringen finansieras genom en höjning avsjukförsäkringsavgiften. I övrigt får de resurser som fordras för dessareformer i det samhällsekonomiska läge som fortfarande råder tas fram genomökad effektivitet och omprioriteringar. För socialdepartementetsområde beräknas för budgeiårei 1987/88 utgifler i statsbudgeten på sammanlagt91 262,4 milj. kr. Det är en ökning med 5 914,6 milj. kr. jämfört medinnevarande år. Till dessa belopp skall läggas den del avsocialförsäkringssystemet som ligger utanför statsbudgeten. Utgiftssumman blirdå 192 000 milj. kr. och ökningen 17 000 milj. kr. Den restriktivitet sompräglar budgetförslaget är ett led i regeringens politik för att återskapabalans i samhällsekonomin. Efler ett anlal år med otillfredsställandeutveckling har ekonomin börjat stabiliseras och förbättras. En fortsattframgångsrik politik för samhällsekonomisk balans är av grundläggande betydelseför atl den sociala tryggheten för barnfamiljer. 1 1986/87. sjuka,handikappade och äldre skall kunna bevaras och atl välfärden skall Prop.1986/87:100 kunna utvecklas. Ekonomiskt stöd till barnfamiljerna Samhällets ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna syftar lill att utjämna skillnaderi ekonomiska villkor mellan barnfamiljer och familjer ulan barn saml attskapa en rättvis fördelning mellan olika lyper av barnfamiljer. Stödet består avallmänna barnbidrag med flerbarnstillägg, förlängt barnbidrag,bostadsbidrag, föräldraförsäkring, bidrag för vård av barn med handikapp,bidragsförskott, barnpension saml ett särskilt stöd lill ensamstående adoptivföräldrar. Barnbidrag, somutges med samma belopp lill alla barn , betalas ul lill caen miljon familjer med sammanlagi ca 1,6 miljoner barn. Familjer med treeller flera barn får dessutom s.k. flerbarnstillägg. Flerbarnstillägget innebäratt en familj med tre barn får etl halvt extra barnbidrag. Familjer med fyra ellerfler barn får dessulom ett extra helt barnbidrag för varje barn uiöver de tre första. Underanslaget C 1 lämnas förslag om förändringar som rör flerbarnstillägget ifamiljer med fyra eller flerbarn. Frånden utges barnbidrag inkl. flerbarnstillägg med följande beloppvid olika barnantal: Bostadsbidrag ulges till ca 265 000 familjer med ca 535000 barn. Tillföräldraförsäkringen hör föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Föräldraförsäkringenger föräldrarna möjlighet att vara hemma hos barnet under sammanlagt360 dagar till dess det är . ges ersättning förinkomstbortfallet på samma nivå som sjukpenningen. ges ersäitningenligt den s.k. garantinivån, vilken höjs till . Den tillfälligaföräldrapenningen lämnas till föräldrar som avstår från förvärvsarbete bl.a.för att vårda sjukt barn. Ersättningen kan utges under underell år till dess barnet fyller . I särskilda fall kan ersällning ocksåutges för barn mellan . Det förändrade berakningssält som ien särskild proposition (1986/87:69) föreslås gälla vid bestämmande av ersättning vid kortaresjukfall avses också gälla vid beräkning avtillfällig föräldrapenning. Ersättningen kommer därigenom i princip att uppgå till avsedda av inkomstbortfallet. Det nya beräkningssättetföreslås tillämpat fr.o.m. . Genom havandeskapspenningen ges ersättning tillgravida kvinnor som på Prop. 1986/87:100 grund av all de har elt fysisktpåfrestande arbele inle kan fortsätta della Bil. 7 under slulel avgraviditeten. Ersättningen kan även utges tillkvinnor som avslängs från silt arbete på grund av att arbelsmiljön kan medförarisk för fosterskador. 1 båda fallen gäller i första hand alt kvinnorna skallberedas annat arbele av sin arbelsgivare. Vårdbidrag lämnas lillföräldrar som har handikappat barn som behöver särskild tillsyn och vård i hemmet.Det beskattas som inkomst och är ATP-grundande. En del av vårdbidraget kan dockutges som skattefri ersättning för de särskilda kosinader som handikappeimedför. Barn, vars föräldrar haravlidit, får etl ekonomiskt grundskydd genom barnpension frånfolkpensioneringen och ATP. Pensionsberedningen (S 1984:03) har bl.a. i uppgiftatt se över reglerna för eflerlevandepensione-ringen, varav barnpensionen är endel. Genom bidragsförskottenger samhället etl ekonomiskl grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Bidragsförskoll betalas ul för ca 278 000 barn, efler i deflesla fall av basbeloppet. höjdesden övre åldersgränsen för att kunna få bidragsförskott från 18 lill förungdomar som studerar. Vidare infördes elt stöd motsvarande bidragsförskottetför barn till ensamslående adoptivföräldrar. har nyligenbeslulat om ändrade regler för underhållsbidrag och bidragsförskott. Innebördenav regeländringarna beskrivs i inledningen till avsnitt C. Ekonomiskl stöd lillbarnfamiljer. Regeringen har vidarenyligen beslutat att tillsätta en ulredning för att förutsättningslöst se överreglerna för bidragsförskott och anknytande regler om underhållsbidrag. Del sammanlagda direktaslatliga stödel till barnfamiljerna beräknas till 21 985 milj. kr. Statens direkta stöd tillbarnfamiljerna Bostadsbidrag (staten)' Vårdbidrag för handikappade barn 'Kommunernas kostnader beräknas till 1 530 milj. kr. Anm.Dessutom tillkommer statsbidrag till barnomsorgen. Försäkring vid sjukdom, handikapp och åldrande Genom socialförsäkringssystemet garanterasmedborgarna en allmän ekonomisk irygghel på ålderdomen och ersättning förinkomstbortfall vid sjukdom och handikapp. Socialförsäkringenomfaltar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), Prop. 1986/87:100föräldraförsäkring, folkpension med pensionstillskott, kommunalt boslads- Bil. 7 tillägg, allmän lilläggspension, arbetsskadeförsäkring ochdelpensionsförsäkring. De ersättningar som ulgesfrån socialförsäkringen har en myckel slor fördelningspolitisk belydelse.Omkring 25 % av den lolala privata konsumtionen i landet sker med hjälp av deersättningar som efter skatteavdrag betalas ul från socialförsäkringen ochvissa andra slödsystem. Del är av cenlral betydelse all den ekonomiska Irygghelsom härigenom byggis upp för de grupper som har svårl all klara sin försörjninggenom egna förvärvsinkomster också kan bevaras framöver.