prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Inom forskarsamhället pågår en konUnueriigdiskussion om etiska bedömningar. Inte minst gäller det inom medicinskforskning. Medicinska forskningsprojekt granskas av etiskakommittéer som tillkommit på forskarnas eget initiativ. Även inom del kulturvetenskapliga området finns enlivaktig diskussion om etiska frågor. har sedan är 1975 en etisk kommitté. Rådet har också utformatetiska regler inom sitt eget verksamhetsområde. Motsvarande etiska normer finns utarbetade avEuropean , . De svenska normerna ansluter till deinternationella. Våren1986 blossade debatten om den samhällsvetenskapliga forskning ens etiska problem upp på nytt. Anledningen till denna debatt var uppgifter 51 imassmedia om projektet , ett samhällsvetenskapligt grund- Prop.1986/87:80 forskningsprojekt där omfattande datamängder samlats in ochbearbetats. Diskussionen kom framför allt att gälla hanteringen av registerdataoch användningen av dataregister som samkördes. Regeringen tog initiativ delstill en överläggning med representanter för datainspektionen och forskningen,dels till en utredning hos forskningsrådsnämnden. var att utreda hur forskningsetiska frågor hanteras i detsvenska forskningssystemet när det gäller forskning där individer ärforskningsobjekt. Chefen för kommer att närmarebehandla denna fråga. Enligt min mening har den debatt som uppstått isamband med på många säu varit av värde, eftersom denvisat på problem av elisk natur som finns inom den kulturvetenskapligaforskningen. vill jag understryka att forskarnas intresse i detaktuella fallet och i liknande projekt alltid gäller samband, aldrig enskildaindivider. Det vore högst olyckligt om diskussionen skulle leda till attlongitudinell forskning försvårades. Det föreligger exempelvis ett mycketstarkt behov av sådan forskning söm kan klargöra sambanden mellanmiljöfaktorer och hälsa eller mellan betydelsen av arv eller miljöpåverkan isamhället. Det finns i unika möjligheter att via forskning finna sådanasamband, där data från decennier tillbaka, som ofta registrerats av andra skäl,kan utnyttjas. Jag vill också slutligen understryka att denfokusering vid just datainsamling och databehandling med modern datateknik somdebatten har fått ger en delvis felaktig bild av problemet. De etiska frågorsom aktualiseras är komplicerade även om registren hanteras manuellt.Databehandlingen i dessa fall skall ses som ett nödvändigt hjälpmedel som göratt forskningen kan genomföras utan orimliga kostnader och tidsåtgång. 6.3 Forskning och samhälle Redaninledningsvis framhöll jag forskningens strategiska roll för värt 'samhällesvidareutveckling och för vitaliseringen av vårt kulturella arv. Forskarvärlden ansågs länge vara en sluten värid,skild från samhälls-och kulturdebatten. Med vetenskapens ökande betydelse församhällsutvecklingen har också gränserna mellan forskarvärlden och den offentligadiskussionen öppnats. På grundval av kunskap och ömsesidig respekt kan ettfruktbart möte utvecklas, till gagn för både forskning och samhälle. För en demokrati är kunskapens tillgänglighet ettlivsvillkor. För den enskilde betyder tillgängen på kunskap att han eller honbättre kan värdera vad experter eller politiker hävdar. Den gör det möjligt attta ställning till och sortera den information som i allt större mängd träffarmedborgaren i ett högteknologiskt samhälle. Det framtida samhället kommer i allt högre grad altvila på kuriskapens grund.-Skola och fortsatt utbildning skall ha en vetenskaplig bas. Ekono misk tillväxt kan möjliggöras genom att vi nyttiggör forskningsresultat i produktionen. En bättre yttre miljö och arbetsmiljö kan skapas genom tillgängen till forskningsrön om sambanden mellan användningen av olika ämnen och hälsans utveckling. Myckelav det jag har anfört illustrerar detta förhållande. I del Prop.1986/87:80 samspel jag har redovisat mellan högskola, sektorsorgan ochnäringsliv är just förmedlingen av grundforskningens rön en central faktor. Mendet finns också andra samband som jag här avslutningsvis vill något uppehållamig vid. Jag har tidigare pekat på vilka betydandeförändringar forskningen förutser i utvecklingen av förvärvsarbetet och därmedlivsinnehållet för människorna i västvärldens industrisamhällen.Automatiseringen innebär att utnyttjandet av den mänskliga resursen iproduktionen minskar kvantitativt men kan utvecklas kvalitativt. Vistär inför en fortsatt genomgripande förnyelse av arbetslivet och enförändring av rollfördelningen mellan förvärvsarbete och fritid för personligtbruk. Det är av grundläggande betydelse för alla som omfattas av dennautveckling att finna instrument att analysera den och förstå dess konsekvenser. Mot denna bakgrund är det angelägel att inte minstlöntagarorganisationerna får möjlighet alt nå kontakt med sådan forskning - idetta fall kanske främst kulturvetenskaplig - som kan anvisa vägar attkonstruktivt analysera och påverka arbetssituationen. Men det är också av viktför den fackliga verksamheten att t. ex, kunna göra en korrekt bedömning av delegna företagets FoU-investeringar. Då är tillgång till skeendet vid dentekniska forskningsfronten väsentlig. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer senare att föreslå att ytterligare medel tillförs löntagarorganisationernaför fortsatt samarbete regionalt med universitet och hög skolor. Insikten om vilken betydelse ökad kunskap har förvårt lands utveckling har lett till att insatserna för en förbättrad ochfördjupad forskningsinformation har ökat kraftigt. Högskolan har därvid ålagtsett särskilt ansvar att föra ut information om sin forskning. Vid allahögskoleenheter bedrivs också ett aktivt sådant arbete, riktat mot såväl olikaintressegrupper, som mot allmänheten, exempelvis i form avföreläsningsverksamhet och "öppet hus "-arrangemang. Högskolansverksamhet i denna riktning möter ett växande gensvar. Genom den dialog somutvecklas tillförs också högskolans arbete värdefull stimulans. I dettasammanhang bör även framhållas bibliotekens betydelse som samladkunskapsresurs. Genom de allmänna förstärkningar till högskolan som chefen förutbildningsdepartementet senare kommer att föreslå ges även möjligheter tillökade forskningsinformationsinsatser. har sedan sin tillkomst hafttill uppgift att verka för alt information om forskning och forskningsresultatsprids. Nämnden har sedermera fått elt särskilt samordningsansvar förutveckling och spridning av informationsmeloder, samordning av störreinformationsprojekt och utvärdering och initiering av nya informationsinsatser.Forskningsrådsnämndens verksamhet; som bedrivs i nära kontakt med såvälforskare som informatörer och mottagare av forskningsinformation, har rönt vidsträcktuppskattning. Chefen för kommer senare att närmareredovisa forskningsrådsnämndens insatser på detta område och föreslå en ökningav anslagen. Detär enligt min mening angeläget alt den demokratiska debatten vitali- 53 serasnär det gäller att hantera förändringar pä lång sikt och bedöma Prop. 1986/87:80framtida hot och möjligheter. Det innebär också att vi måste skapa organisatoriskaförutsättningar att på ett kvalificerat sätt hantera övergripande långsiktigaproblem och sådana som av olika skäl hamnar mellan viktiga kunskaps- ochintresseområden. Förslag kommer därför att läggas fram omny organisation och inriktning samt ökad satsning pä den statligaframtidsstudieverksamheten. De sektors- och disciplinövergripande insatser somföresläs där och som även ingår i forskningsrådsnämndens ansvarsområdebetraktar jag som ett viktigt komplement till de omfattande satsningar påbasresurser och grundvetenskap som görs i denna proposition. 7 Förslagen i korthet Avslutningsvisvill jag lämna en översikt av de förslag till reforminsatser som är aktuellaoch som jag i sina huvuddrag omnämnt tidigare. Mer utförliga beskrivningarkommer senare att lämnas av resp. ansvarigt statsråd. Därvid kommer närmareuppgifter att lämnas om reformmedlen . Även om förslaget nuomfattar en treårsbudget bör myndigheterna vid sin planering lämna visstutrymme för eventuella åtgärder som regering och riksdag med anledning av nu ejförutsebara faktorer kan komma att besluta om. Jag redovisar först en sammanfattande tabell somjag sedan kommenterar. För överblickens skull följer jag den disposition jaganvände vid min inledande redovisning av huvudfrågor i forskningen. De beloppjag nämner i det följande avser reformkostnad, dvs, medel utöver sedvanligpris- och lönekompensation. Som jag tidigare nämnt har medlen för reformernafinansierats genom kollektiva omprioriteringar. Härtill kommer särskildaomprioriteringar som gjorts inom jordbruks-, industri- saml miljö- ochenergidepartementen. Refoiinsatserna bör göras successivt ,vilket framgår av tabellen. Det jag i min kommentar redovisar gäller den nivåsom kommer att uppnås /90. Budgetåi milj. kr. - forskarutbildning, studiefinansiering - basresurser bl. - grundförstärkning av forskningsråden - miljövård, inre och yttre 10 33 62* 28 * Avbeloppet avser ca en kostnad av engångskaraktär (nybyggnation). 7,1Generell förstärkning av högskolan Prop. Förgenerell förstärkning av högskolans forskningsresurser föresläs en radåtgärder. Sålunda föreslås ca 700 nya doktorandtjänster samt en 10 %-ig höjningav beloppen för utbildningsbidrag. För detta beräknas en total kostnad om 57milj. Förstärkningen av högskolans basresurser uppgår till ca 121 milj.kr,, varvid mitist 226 nya forskarassistenttjänster ingår. Till de generellaförstärkningarna för högskolan hör även satsningen på grundforskningsräden:naturvetenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrådet ochhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Till dessa ges engrundförstärkning om 43 milj. kr. Vidare föreslås inrättande av 67 nyaprofessurer , vilket medför en kostnad om ca 15 milj.kr. Sammantaget kommer sålunda att föreslås ca 236milj. att användas för generella förstärkningar av högskolansforskningsreisurser. 7.2 Särskilda insatser inom prioriterade områden Utöverde generella förbättringar som görs för universitet och högskolor kommer altföreslås särskilda insatser inom vissa prioriterade områden. Även dessa medelkommer till den allra största delen högskolan och forskningsråden till godo. Relativt betydande resursförstärkningar föreslåsför de s. k. kulturvetenskaperna. Detta sker såväl genom de generellaåtgärderna som genom specialinsatser. Således kommer det konstnärliga ochkulturvetenskapliga området alt tillföras 40 nya professurer och flera nyaforskarassistenttjänster. Till detta kommer en markerad insats på berördafakultetsanslag, medel för konstnäriigt utvecklingsarbete samt betydandeanslagshöjningar för arkivverksamheten. De riktade insatserna beräknas uppgåtill ca 20 milj. kr. De ökade ambitionerna inom forskning för en bättremiljö får anslags-mässigt genomslag för det nya miljö- och energidepartementet.Här beräknas bland annat ökade anslag till forskningsnämndsamt elableringen av ett särskilt forskningsprogram om förorenade hav. Miljöfrågornastvärsektoriella karaktär gör dock att det är nödvändigt med förstärkningar äveninom andra områden. Ökade insatser föreslås t. ex.i fråga om forskning omtrafikens effekter på miljön samt miljövårdstekniskt utvecklingsarbete. Ökadeanslag föreslås även för mer grundläggande forskning. Bland annat kommer elt avkemikommissionen föreslaget toxikologiskt program att genomföras. Tillinsatser för den yttre miljön hör även inrättandet av elt miljövetenskapliglcentrum i . De ökade polarforskningsinsatserna bär i hög grad enmiljöprägel. Förutom ökade insatser för forskning om yUre miljö föreslås ävenåtgärder för att stärka arbetsmiljöforskningen. För dessa ökade miljöforskningsinsatser föreslås 37milj. Enviktig del av forskningsprogrammet är att bidra till kompetenshöjning inom vissa basteknologier. En kraftfull insats föreslås för forskning inom 55 I första hand avser åtgärderna att via medicinska och Prop.1986/87:80 naturvetenskapliga forskningsråden bygga upp den grundläggande forskningeninom det för biotekniken basala området cell- och molekylärbiologi. Ävendirekta fakultetsvisa förstärkningar kommer alt göras, varvid bland annatuniversitetet i kommer att få betydande tillskott. I bioteknik-insalsemaingår vidare ökade anslag till . För alt stärkadet genetiska centrum som finns i och som är gemensamt förLantbruksuniversitetet och anvisas 66 milj. kr,för nyalokaler för den mikrobiologiska institutionen. Utöver dennainvesteringssatsning föreslås ca 40 milj. kr. i permanent ökade anslag förforskning inom det biotekniska området. De ökade insatserna vad gäller forskning ominformationsteknologi sker inom ramen för etl brett sammanhållet program, som isin helhet kommer att redovisas av industriministern . Deforskningsinsatser som föreslås gäller såväl grundläggande söm målinriktadforskning. Huvuddelen avser forskning inom s, k. systemteknik, men insatsergörs också för att fortsätta satsningen på halvledarforskning. Av särskildbetydelse är forskning om informationsteknologins användning, där ökadeinsatser nu föreslås. För grundläggande forskning inom informationsteknologinhar beräknats ca 29 milj.kr.i ökade anslag ull naturvetenskapligaforskningsrådet och berörda fakulteter. Här ingår också stöd till ett tillLinköpings universitet knutet centrum för industriell användning avinformationsteknologi. För målinriktad forskning anslås till styrelsen förteknisk utveckling ytterligare 43 milj. kr. vill jag peka på all möjligheterna tillinternationellt samarbete bör öka betydligt genom den resursförstärkning somföreslås. Detta kan bland annat ske genom de generella förstärkningarna avhögskolan, främst basresursökningen, men även genom särskilda insatser. Inomramen för anslagsökningen till styrelsen för teknisk utveckling har beräknatsmedel för det europeiska forskningssamarbetet. Styrelsen för teknisk utvecklingoch Industrifonden bör vidare kunna påtagligt stödja samarbelssträvan-dena inomramen för EUREKA. Ytterligare insatser för teknisk och industriellFoU kommer att föreslås av chefen för industridepartementet senare denna dag. Som jag tidigare nämnt bör en aktiv uppföljninggöras inför nästaforskningsproposition. Medel för utvärderingar m. m.har i1987 års budgetproposition beräknats under justitiedepartementetskommittéanslag. , , , , S, , , ,, , R. Carisson, , , , ,, G. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen för resp.departement. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition dels bereder tillfälle att ta del av vadjag nu anfört om forsknings- och utvecklingsverksamhet, dels förelägger vad jag och övrigaföredragande har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena harhemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition förelägga vadföredragandena har anfört för de åtgärder och ändamål som de har hemställt om. Regeringen beslutar att de anföranden och förslagsom redovisas i un-derprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorenligt följande. Miljö- ochenergidepartementet Bilaga 12 1 Huvudfrågorför forskningen .............................. 4 1.2 Huvudfrågor forskningsproposition .... 5 1.3 förslag ........................................... 6 1.3.1 Huvudinriktning .................................... 6 1.3.2 Generell förstärkning av högskolan ........... 6 1.3.3 Särskilda insatser inom prioriterade områden 7 2 Svenskforskning i eU internationellt perspektiv ..... 9 2.1 Vårt internationella beroende ........................ 9 2.2 Ökade FoU-satsningar i andra länder .............. il 2.2.1 Bakgrund ............................................ II 2.2.4 Andra tendenser i forskningspolitiken iomvärlden .... 12 2.3 Internationellt samarbete inom grundforskningen 13 2.4 Samverkan i .................................... 14 2.5 Initiativ till teknisk-vetenskaplig utveckling påeuropeisk nivå 15 2.6 Forskning av säkerhetspolitiskt intresse ........... 16 2.7 U-landsforskning .......................................... 18 2.8 : s utvärdering av svensk forsknings- ochleknikpolilik 18 3 Densvenska profilen ........................................ .. 20 3.1 Entillbakablick ........................................... .. 20 3.1.1 Forskningsråden ................................... .. 20 3.1.2 Sektoriell eller områdesorienterad forskning .. 21 3.1.3 Behovet av samordning ......................... 22 3.2 Forskningens organisation och omfattning ........ .. 24 3.3 Inriktningen av forskningen ............................ 25 3.4 Grundforskningens betydelse ......................... .. 28 4 Balansfrågor............................................... '..... 29 4.1 Statens och företagens ansvar ...................... .. 29 4.2 Balans mellan basresurser och extern finansiering 31 4.3 Samspelet mellan universiteten och de mindrehögskolorna .. 34 5 Prioriteradeforskningsområden ........................... 35 5.1 Om prioriteringar ........................................... 35 5.2 Kulturell identitet i en föränderiig värid ............ 36 5.3 Arbetsliv, jämställdhet, invandring ................. . 37 5.4 En bättre miljö och en varsammare resurshållning 40 5.5 Informationsteknologi ................................... . 43 5.6 Bioteknik ..................................................... . 45 5.7 Polarforskning ............................................ . 47 6 Särskildafrågor ................................................ . 49 6.1 Utrustning.................................................... 49 6.2 Etiska frågor inom forskning .......................... 51 6.3 Forskning och samhälle ................................ 52 7 Förslageni korthet ........................................... 54 Generell förstärkning av högskolan ................ 55 7.2Särskilda insatser inom prioriterade områden ... 55 Bilaga] Prop.1986/87:80 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning Inomjusfitiedepartementets område bedrivs forskning vid brottsförebyggande rådet,, och statens kriminaltekniskalaboratorium. har ett anslag av . Övriga myndigheter har inte särskilda anslag förforskning och utveckling men använder medel från sinaförvaltningskostnadsanslag. Också hos andra myndigheter än dem som nämnts nubedrivs viss forskningsanknulen verksamhet i sä måtto all myndigheterna pä egetinitiativ eller på regeringens uppdrag bl. a. följer upp verkningarna av olikalagstiftningsåtgärder. Denna verksamhet har intensifierats somett led i regeringens planmässiga utvärderingar av olika reformer (jfrI986/87:100bil. Såvitt gäller universitetens verksamhetsområde ärav naturliga skäl forskningen vid de juridiska fakulteterna av särskilt storbetydelse för verksamheten inom ansvarsområde. 2 Forskning vid myndigheter är den största i ochsysselsätter ett tjugotal forskare. BRA har enligt sininstruktion till uppgift att initiera, stödja och följa forsknings- ochutvecklingsarbete rörande kriminalitetens orsaker och hur kriminaliteten skallförebyggas. Rådet skall också utvärdera sitt arbete och informera om resultatenav detta. Dessutom har BRA till uppgift att verka församordning av forsknings-och utvecklingsarbete på del kriminalpolitiskaområdet. Rådet byter också regelbundet erfarenheter med de brottsförebygganderåden i och saml justilieministeriel i , liksom med deövriga kriminologiska forskningsinstitutionerna i de nordiska länderna,däribland det i för förebyggande ochkontroll av 1 1986/87. brott(HEUNI), till vilket och övriga nordiska länder bidrar ekono- Prop.1986/87:80 miskt. För att vinna ökad insikt om rättsapparatensuppbyggnad och funktion Bilaga 1 bedriver BRÅ utvärderingsprojekt däreffekterna av ny lagstiftning stude- Justitiedep. BRÄ har även undersenare lid initierat en rad vetenskapliga projekt inom det kriminologiskafältet. Enligt uppdrag av regeringen bedrivs inom BRÅ ettsärskilt forskningsprojekt som gäller studier av ekonomisk brottslighet. En viktig målsättning för BRÄ för framtiden är attutöka forskningsinsatserna inom hitintills eftersatta forskningsområden. Ettexempel pä ett sådant område är forskning om kvinnors brottslighet och omkvinnor som offer för brottslighet. Ett annat exempel är så kalladeofferundersökningar där information från offren används till alt bedöma ochkartlägga brottslighetens struktur och omfattning. Denna typ av kunskap utgörett viktigt komplement fill den ordinarie brottsstatistiken. Kriminalvårdsstyrelsenär central förvahningsmyndighet för kriminalvården. Styrelsen ärchefsmyndighet för bland annat regionkanslierna, kriminalvårdsanstalterna ochde allmänna häktena. Vid finns en forskningsgrupp som hartill uppgift att samla in och dokumentera svenska och utländskaforskningsrön och förmedla dessa till kriminalvårdsorganisationen, att kartlägga den verksamhet som bedrivs inomkriminalvårdsverket, all följa upp och utvärdera pågående verksamheteroch försök på kriminalvårdens område samt att initiera, medverka i och dokumenterautvecklingsarbetet inom organisationen. Under senare lid har en stor del avkriminalvårdsstyrelsens verksamhet ägnats ät narkotikaproblem inom kriminalvården. kommer dock studierna attinriktas på bland annat modeller för konfliktlösning vid anstalterna och pååterfallsstudier av villkorligt frigivna. Eu centralt forskningsområde, inom vilketforskningsprojekt initieras, är studier om misskötsamhet vidregelbunden permission. Det långsiktiga arbetet inriktas i huvudsak påutveckling av insatser för att minska och förebygga drogmissbruk i såvälanstalt som frivård. Etl viktigt delområde är explorativa studier av problematikenkring sjukdomen aids. Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och bedriver bland annatcentral utbildning på . Frän och med /86 byggspolisforskningen upp successivt. Den grundläggande inriktningen av dennaforskning beskrivs i prop, 1984/85:81 om polisens arbetsformer pä lokal ochregional nivå, utbildning Forskningen avses åtminstone inledningsvis få tvärveten- Prop.1986/87:80 skaplig karaktär med starka samhällsvetenskapliga ochförvaltningsrättsliga inslag. Särskilt skall resursfördelningen inompolisväsendet studeras. Statenskriminaltekniska laboratorium har som främsta uppgift att utföralaboratorieundersökningar som föranleds av misstanke om brott. Laboratorietskall bedriva kriminalteknisk forskning samt samla, bearbeta och offentliggöraresultat inom verksamhetsområdet. Undersökningar som begärs av polismyndighet,åklagare eller domstol skall ha företräde. För den långsiktiga kompetensuppbyggnaden ansesgrundforskningen vara central. Laboratoriets möjligheter dll utveckling inomgrundforskningen har numera förbättrats genom ett utökat samarbete meduniversiteten, framförallt i och det ForensiskaCentret vid . arbetar också två doktorander medprojekt som anknyter till laboratoriets verksamhet. Demyndigheter som arbetar inom ansvarsområde har som jagnyss redovisat viktiga forskningsuppgifter. Jag vill understryka vikten av attäven myndigheterna utgår frän de forskningspolitiska principer somstatsministern tidigare redovisat. Detta gäller bl. a. finansiering en avtidsbegränsade tjänster inom högskolan. 3.2 Den rätts vetenskapliga forskningen Lagstiftningenär oftast inriktad pä att lösa uppkomna problem. För lagstiftaren är det avstort värde om den juridiska forskningen kan fånga upp frågorna på ett tidigtstadium innan problemen har blivit akuta. För att belysa några behov av forskningsinsatsersom här gör sig gällande kan jag nämna följande. Den snabba utvecklingen påsådana områden som bioteknik och medicin samt på data- ochinformationsteknologins och andra teknologiska områden stäjler samhället införnya och mycket svåra rättsliga frågor inom olika grenar av juridiken. Det kanhär röra sig om rättsligt-etiska frågor pä det medicinska området (som t. ex.abortlagstiftning i förhållande till fosterdiagnostik).