prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs avriksbankschefen. I den mån sådana ärenden inte är av det slag all de behöverprövas av riksbankschefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad somanges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. 42 § Innan fattar beslut av störrepenningpolitisk vikt skall samråd ske med det statsråd som regeringen bestämmer. Kan samråd inte komma till stånd och finns det synnerligaskäl får besluta utan samråd. 43 § Fullmäktige skall sammanträda minst en gångvarannan vecka. Vid sammanträdena skall protokoll föras. Fullmäktige är beslutföra när minst sex ledamöter ärnärvarande. Ärenden som kräver ett skyndsamt beslut får dock avgöras av femledamöter, om minst fyra av dem är ense om beslutet. Vid omröstning skall vaijeledamot ge sin mening till känna. Om omröstning i vissa personalfrågor finns bestämmelser i5 § lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m.beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter och i 24 §anställningsstadgan (RFS 1971: 3) för och dess organ. 44§ Omett ärende som skall behandlas av fullmäktige är av ringa bety- Prop.1986/87: 143 delse eller av särskilt brådskande art får ärendet avgöras genommeddelanden mellan ledamöterna. 45§ Fullmäktigefår inte sammanträda pä ett område som är ockuperat av främmande makt. 46§ I skrivelsesom fullmäktige avger till eller regeringen skall det anges vilkaledamöter som deltagit i beslutet och vem som varit föredragande. Harskiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgåav bifogat protokollsuldrag. Budget, redovisning och vinstdisposition 47 § Kalenderår är räkenskapsår. före utgången av december månad skall fullmäktigefastställa en budget för förvaltningsverksamhet under det följanderäkenskapsåret. Budgeten skall tillställas och revisorerför kännedom. 48 § är bokföringsskyldig och del åUggerbanken att fullgöra denna skyldighet på ett sätt som ger erforderlig information för en bedöm ning av bankens verksamhet. före skall fullmäktige tillriksdagen och revisorer avge redovisning för det föregåenderäkenskapsåret saml förslag till disposition av vinst.Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning,förvaltningsberättelse och en redogörelse för valuta- och kreditpolitiken. 49 § resultaträkning och balansräkningfastställs av riksda gen, som också beslutar hur bankens vinst skall disponeras. Har reserv fonden gått ned under skall av årets vinst avsättas till reservfonden tills denna åter nått upp till detta belopp. beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige förförvaltningen av . 50§ Riksbankenskall löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden.Riksbanken skall även offentliggöra beslut om diskontoförändringar. 51§ som inte uppfyller uppställda kassakrav skall betala särskildavgift till staten. Frågan om särskild avgift prövas av . 52 § Den särskilda avgiften enligt 51 § skall svaramot en ränta på under skottet för som får uppgå till högst två gånger diskontot vid varje tid. Om det finns särskilda skäl, får avgiften nedsättas ellerefterges. 53 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhellämnar oriktig uppgift i samband med fullgörande av skyldighet enligt 22 § skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. 54 § skall utan hinder av vad som föreskrivs i 8 kap. 8§ Prop.1986/87: 143 sekretesslagen (1980:100) underrätta polismyndighet eller åklagarmyn dighet om del i kassarörelse, valutahandel, in- och utlånings rörelse, beialningsutjämning eller handel med värdepapper framkommer uppgifter som ger anledning att anta att ett brott harbegåtts. Om det finns särskilda skäl får underlåta attlämna sådan underrättelse. 55 § Åtal mot viceriksbankschef för brott som han begått i utövningen av sin tjänst får beslutasendast av finansutskottet eller av fullmäktige. Detta gäller dock inte i frågaom brott som begåtts i utövningen av beslutanderätt enligtvalutalagen (1939:350). 56 § Riksbankensbeslut enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning och i denordning som sägs i besvärsstadgan (RFS 1970: 3) för och dess verk. Denna lagträder i kraft den . Genom lagenupphävs lagen (1934:437) för riksbank, lagen (RFS 1975:6) medreglemente för och lagen (1970: 1028) om rikets mynt. Verksamhet sominte föreskrivs i den nya lagen eller i annan lag men som påbörjats med stöd aväldre lag får bedrivas till dess verksamheten kan avslutas. Befogenhetenatt åtala brott skall bedömas efter äldre lag om, när handlingen företogs, föråtal gällde förutsättning som inte har upptagils i den nya lagen. Övergångsbestämmelsernalill lagen (1970: 1028) om rikets mynt, punkterna 36, gäller fortfarande. Om det i lageller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genombestämmelser i denna lag tillämpas i stället de nya bestämmelserna. 4 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av lagen (1982: 1158) omriksgäldskontoret Härigenomföreskrivs att lagen (1982; 1158) om skall upphöra att gällavid utgången av . Desom är ledamöter i fullmäktige vid utgången av skall före till avge berättelse över förvaltningen under det föregående budgetåret. Befogenhetenatt åtala brott skall bedömas enligt den upphävda lagen om, när handlingen företogs, för åtal gälide förutsättning som efter lagens upphävande är föreskriven. 5 Förslagtill Prop. Lag om statens upplåning 1§ Efter särskilt bemyndigande som lämnas av för ett budgetär i sänderfår regeringen eller efter regeringens bestämmande ta upplån till staten för att 1. finansiera löpande underskott istatsbudgeten och andra utgifter som grundar sig på beslut, 2. tillhandahålla sådana krediteroch fullgöra sådana garantier som beslutat om, 3. amortera, lösa in och i samrådmed köpa upp statslån, samt 4. tillgodose behov avvalutareserv och av statspapper för marknadsoperationer. 2§Lån som har tagits upp av staten förvaltas av regeringen eller efterregeringens bemyndigande av . 3§ För samtliga lån och garantier som regeringen eller riksgäldskontoretombesörjer är staten ansvarig. Dennalag träder i kraft den . 172 Riksdagen1986/87. 6 Förslagtill Prop- 1986/87: 143 Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 8§ sekretesslagen (1980:100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller i Sekretess gäller i bankrörelse och i riksgäldskonto- kassarörelse,valulahandel, in- och rets upplåningsverksamhet för upp- utlåningsrörelse, beialningsutjäm- gift om enskilds ekonomiska förhål- ning saml handel med värdepapper landen. låningsverksamhet för uppgift om enskilds ekonomiskaförhållanden. Sekretess gäller i annan av myndighet bedrivenupplåningsverksamhet eller affärsmässig utlåningsverksamhet för uppgift omenskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den enskildelider skada om uppgiften röjs. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt andrastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där.Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1985: 1059. Lag om ändring i lagen (1974: 922) om kreditpolitiskamedel Härigenom föreskrivs att 2, 11-13, 28 och 30 §§ lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel skall ha följande lydelse. Prop.1986/87: 143 I denna lag förstås med 1. bankinstitut:bankaktiebolag, sparbank och central föreningsbank, 2. försäkringsinstitut:allmänna pensionfonden och försäkringsföretag med svensk koncession, 3. kreditinstitut:bankinstitut, lokal föreningsbank, kreditakliebolag, finansbolag enligt lagen(1980:2) om finansbolag, försäk-ringsinstilut, landshypoteks- ochstadshypoteksinslitutionema och . I denna lag förstås med 1. bankinstitut:bankaktiebolag, sparbank och central föreningsbank, 2. försäkringsinstilul:allmänna pensionfonden och försäkringsföretag med svensk koncession, 3. kreditinstitut:bankinstitut, lokal föreningsbank, kreditaktiebolag, fmansbolag,fondkommissionsbolag, försäkringsinstitut, landshypoteks- ochstadshypoteksinsti-tuiionerna och . Förordnandeom kassakrav kan avse bankinstitut. Förordnande om kassakrav kan avse kreditinstitut. Medkassakrav avses att ett visst minsta belopp av ett kreditinstituts medel skallfinnas på räkning i . Med sådan placering jämställs inneliggandekassa i den mån denna får medräknas enligt 13 §. Medkassakrav avses att bankin-stUuls medel, som innestår på checkräkning iriksbanken, ökade rned inneliggande kassa i den mån denna enUgt 13 § fårmedräknas, skall uppgå lill ett belopp som svarar mot vissandel, högst femton procent, av institutets förbindelser med de undanlag somriksbanken anger enligl 13 § 4. Kassakrav kan bestämmas till ett belopp som vid visstidpunkt eller svarar mot viss andel, högst femton procent,av ett kreditinstauts placeringar eller förbindelser med de undantag somriksbanken anger enligt 13 §4. Kassakravkan också bestämmas så atl förändringen av ettkreditinstituts medel, placerade enligt 11 § andra stycket, skaU svara mol enviss procent av förändringen av instUutets samtliga placeringar ellerförbindelser Senastelydelse 1980: 1095. Prop.1986/87: 143 med de undantag som anger. Därvid får kravetdock inte sättas högre än vad som följer av första stycket. 1. dentidpunkt då kassakrav skaU vara uppfyllt (beräkningstid- punkl), 2. det procenttalsom skall gälla för kassakravet, 3. i vadmån inneliggande kassa får medräknas för uppfyllande av kassakrav, 4. i vad månundantag från förbindelserna får göras. 1. dentidpunkt (beräkningstidpunkt) eller den tidsperiod (beräkningsperiod) dåkassakravet skall vara uppfyllt, 2. detprocenttal som skall gälla för kassakravet och hur detta skall beräknas, 3. i vadmån inneliggande kassa får medräknas för uppfyllande av kassakravet, 4. i vad månundantag från placeringarna eller förbindelserna får göras. skall efter anmodan av lämna deuppgifter som anser nödvändiga för att bedöma om kreditpolitisktmedel behöver användas eller för att tillämpa meddelat förordnande. Uppgiftsskyldighetsom sagts nu åligger även annan som kan omfattas av förordnande enligt 25 §. får föreskriva att uppgift om ränteändringskall lämnas senast femlon dagar före ändringen. Om skyldighet att hålla vissa uppgifter hemliga finnsbestämmelser i lagen (1934:437) för riksbank. 30§-Särskild avgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift i fråga om 1.likviditets- eller kassakrav, ett belopp som svarar mot ränta på underskottetför tiden från föregående beräkningstidpunkt eller, om tidigare beräkning ejskett, från det föreskriften trätt i tillämpning, varvid räntesatsen för årfår i fråga om likviditetskrav överstiga diskonto med högst treprocentenheter och i fråga om kassakrav uppgå till högst två gångerdiskontot. 1.likviditets- eller kassakrav, ett belopp som svarar mot ränta på underskottetför tiden från föregående beräkningslidpunkt eller, om tidigare beräkning ejskett, från det föreskriften trätt i tillämpning eller för beräkningsperioden,varvid räntesatsen för år får i fråga om likviditetskrav överstigariksbankens diskonto med högst och i fräga om kassakravuppgå till högst två gånger diskontot. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1986/87: 143 2. utlåningsreglering,ett belopp som för tiden frän den föregående beräkningstidpunkten eller, om en tidigare beräkning ej skett, från det föreskriften trätt i tillämpning eller för beräkningsperioden svarar mot ränta på det belopp med vilket utlåningen, garantiförbindelserna eller leasingobjektens värde överskridit den fastställda gränsen, varvid ränte satsen för år får med högst överstiga dis konto, 3. emissionskontroll, högst tvåprocent av hela lånesumman av den för lånet bestämda längsta löptiden, 4. allmän placeringsplikt, ettbelopp som för beräkningsperiod svarar mot ränta på den del av ålagdplaceringsplikt för perioden eller för perioden och tidigareberäkningsperioder sammantagna som ej uppfyllts, varvid räntesatsen för år fårmed högst överstiga diskonto, 5. särskild placeringsplikt, av den del av ålagd placeringsplikt som ej uppfyllts, 6. räntereglering, två gånger detbelopp med vilket räntan avvikit från den ränta som skolat utgå enligt fastställdräntesats. Vidtillämpning av första styckel Vid tillämpning av första stycket 1får utjämning ske mellan över- 1 får utjämning ske mellan överskott ochunderskoll under två eller och underskott vid olika beräk-flera perioder ochräntan beräknas ningstidpunkter eller under två eller på det genomsnittligaunderskottet, flera beräkningsperioder och räntan beräknas på detgenomsnittliga underskottet. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i bestämmelserna (RFS 1968: 8) om revisionav riksdagsförvaltningen Härigenom föreskrivs att 5 § bestämmelerna (RFS 1968:8) omrevision av riksdagsförvaltningen' skall ha följande lydelse. Utöver den kontroll som revisorer skall utöva enligt lagen (1974:1036) med instruktion för revisorer skall revisorerna för varje avslutat räkenskapsår granska och lillstånd, styrelse och förvaltning. Revisorerna skall därvid särskilt tillse att verkens organisation av och kontroll över bokföringen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsslällande. Revisorerna skall avge en särskild berättelse till över revisionen av och över revisionen av . Berättelsen skall innehålla uppgift angående omfattningen av den av revisorerna verkställda granskningen och uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas vederbörande fullmäktige. Utöver den kontroll som revisorer skall utövaenligt lagen (1974; 1036) med instruktion för revisorer skallrevisorerna för varje avslutat räkenskapsår granska tillstånd,styrelse och förvaltning. Revisorerna skall därvid särskilt tillse attriksbankens organisation av och kontroll över bokföringen samt medels- ochvärdeförvaltningen är tillfredsställande. Revisorerna skall avge en särskild berättelse tillriksdagen över revisionen av . Berättelsen skallinnehålla uppgift angående omfattningen av den av revisorerna verkställdagranskningen, ställningstagande till resultat- och balansräkningarsamt uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas fullmäktige. Denna lagträder i kraft avseende och i övrigt den 1 juli1989. Revisorernaskall senasl lill avge en särskild berättelseöver revisionen av . 'Bestämmelsema omtryckta RFS 1975:15. Senaste lydelse 1982: 1160. 9 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1982: 1255) omförfattningssamlingar för och Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1982; 1255) omförfattningssamlingar för och skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Av beslutade författningar skall kungöras iRBFS. Utan hinder av första stycket får författningar som är avsärskilt allmänl inlresse i stället kungöras i . Om kungörande skett enligl andra stycket skall en notisom detta införas i RBFS så snart det kan ske. Denna lag träder i kraft . 1986/87: 143 Lag om ändring i lagen (1984:665) om arvoden m. m. föruppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenomföreskrivs att I 3 §§ lagen (1984; 665) om arvoden m. m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ skall ha följande lydelse. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall utgå enligt följande: Fullmäktig; för år. Fullmäktiges ordförande: för år utöverfullmäktigear-vodet. Fullmäktig som är deputerad: för år utöverfullmäktigearvodet. Suppleant för fullmäktig: för år. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheteroch organ skall utgå enligt följande: Fullmäktigsom ej är tjänsteman i : för år. Fullmäktigesordförande: för år utöver fullmäktigear-vodel. Suppleant för fullmäktig som ej är tjänsteman iriksbanken: för år. Ledamot av valutastyrelsen som inte är tjänsteman iriksbanken: för år. Suppleant i valutastyrelsen som inte är tjänsteman iriksbanken: för år. Riksgäldkontoret FuUmäktig: för år. Fullmäktiges ordförande: 12500 kronor för år utöver fullmäktigearvodet. Ledamol av arbetsutskottet som ej är ordförande ellerriksgäldsdirektör: för år utöver fullmäktigearvodet. Suppleant för fuUmäktige; för år. Ledamol: för år. Vice ordförande i förvaltnings-styrelsen: för år utöver ledamotsarvodet. Ordförande i direktionen: för år utöver arvodet som ledamot av förvaltningsstyrelsen. Ledamot av direktionen som ej är vice ordförande i förvaltnings- Ledamot: för år. Vice ordförande i förvaltningsstyrelsen: förår utöver ledamotsarvodet. Ordförande i direktionen: för år utöverarvodet som ledamot av förvaltningsstyrelsen. Ledamotav direktionen som ej är vice ordförande i förvaltnings- 1986/87: 123. styrelsen eller ordförande i direktionen: förär utöver arvodet som ledamot av förvaltningsstyrelsen. Suppleanti förvaltningsstyrelsen: för år. revisorer : för år. Ordförande: för år utöverarvodet som revisor. Viceordförande: för år utöver arvodet som revisor. Ledamot avarbetsutskottet som inte är ordförande eller vice ordförande eller tjänstemanvid kansliet: för år utöver arvodet som revisor. Suppleant: för år. Ledamot av arbetsutskottet; för år. Ordförande:5000 kronor för år utöver arvodet som ledamot av arbetsutskottet. Suppleanti arbetsutskottet: sammanträdesarvode enligt 2 §. Ledamot: för år. Ordförande: för år Suppleant;:sammanträdesarvode enligt 2 §. Ledamot och suppleant; dagar vode med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i förordningen (1978:45) om ersättning vid kom mittéuppdrag. Ordförandeoch dennes ersättare: för år utöver de-arvodet. styrelsen eller ordförande i direktionen: förår utöver arvodet som ledamot av förvaltningsstyrelsen. Suppleant i förvaltningsstyrelsen; för år. revisorer : för år. Ordförande; för år utöver arvodetsom revisor. Viceordförande: för år utöver arvodet som revisor. Ledamot avarbetsutskottet som inte är ordförande eller vice ordförande eller tjänstemanvid kansliet: för år utöver arvodet som revisor. Suppleant; för år. Ledamot av arbetsutskottet: för år. Ordförande:5000 kronor för år utöver arvodet som ledamot av arbetsutskottet. Suppleanti arbetsutskottet: sammanträdesarvode enligt 2 §. Ledamot: för år. Ordförande: för år Suppleant;sammanträdesarvode enligt 2 §. Ledamot och suppleant: dagar vode med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i förordningen (1978:45) om ersättning vid kom mittéuppdrag. Ordförandeoch dennes ersättare; för år utöver åa%-arvodet. Prop.1986/87: 143 Förfullgörande av i I § angivna uppdrag ulgår särskilt arvode för sammanlrädesdag(sammanträdesarvode) med belopp som fastställs av riksdagensförvaltningskontor. Sammanträdesarvode ulgår dock inte till a) riksbanksfullmäktigsom är deputerad Förfullgörande av i 1 § angivna uppdrag ulgår särskilt arvode för sammanträdesdag(sammanträdesarvode) med belopp som fastställs av riksdagensförvaltningskontor. Sammanträdesarvode utgår dock inte till b) vice riksbankschef Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. d) riksgäldsdirektör. Tillsuppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut ulgårsammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Sammanträdesarvodeenligt denna paragraf utgår ej när arvodering sker med tillämpning avförordningen om ersättning vid kommittéuppdrag. Förresor som företas för fullgö- För resor som företas för fullgö- randeav uppdrag som avses i 1 § 6 rande av uppdrag som avses i I § /, och 7 utgår resekostnadsersättning, 6 och 7 utgår resekostnadsersätt- traktamenle och annan ersättning ning, traktamente och annan ersätl- enligt allmänt reseavtal som gäller ning enligt allmänt reseavtal som för statens tjänstemän eller, när det gäller för statens tjänstemän eller, är fråga om utrikes resa, enligt ut- när det är fråga om utrikes resa, landsresereglementet (1953:666). enligt utlandsresereglementet(1953; Förriksdagsledamot, som uppbär traktamente enligt ersättningsstadgan (1971: 1197)för ledamöter 7 och 8§§, minskas dock dagtraktamentet med delbelopp för dag som utgår enligt nämnda bestämmelser. Dennalag träder i kraft såvitt avser I § I och 2 § i fråga omriksbanksfullmäktig som är deputerad samt såvitt avser 3 § och i övrigt den Ijuli 1989. Lag om ändring i lagen (1974: 922) om kreditpolitiskamedel Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel dels att rubriken närmast före 11 § skall utgå, dels att11 -13 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 och 6§§ samt 30 § skall haföljande lydelse. Prop.1986/87: 143 Kreditpolitiska medel enligt denna lag ärlikviditetskrav, kassakrav, utlåningsreglering, emissionskontroll, allmänplaceringsplikt, särskild placeringsplikt och räntereglering. Kreditpolitiska medel enligt denna lag ärlikviditetskrav, utlåningsreglering, emissionskontroll, allmänplaceringsplikt, särskild placeringsplikt och räntereglering. I fråga omlikviditetskrav, kassakrav, ullåningsreglering, placeringsplikt ellerräntereglering fär 1. begränsaanvändningen till ett eller flera slag av institut, 2. undantaga visstinstitut, om särskilda skäl föreligger, 3. utfärda ohkaföreskrifter för skilda institut. I fråga omlikviditetskrav, utlåningsreglering, placeringsplikt eller räntereglering fårriksbanken 1. begränsaanvändningen till elt eller flera slag av institut, 2. undantaga visstinstitut, om särskilda skäl föreligger, 3. utfärda olikaföreskrifter för skilda institut. Särskild avgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift i fråga om 1. likviditetskrav, ett belopp som svarar mot ränta på underskottet för tiden från föregående beräkningstidpunkt eller, om tidigare beräkning ej skett, från det föreskriften trätt i tillämpning eller för beräkningsperioden, varvid räntesatsen för är får översliga diskonto med högst . Särskild avgift skall utgöra, vid åsidosättande avföreskrift i fråga om 1. likviditets-eUer kassakrav, ett belopp som svarar mot ränta på underskottet för tiden frånföregående beräkningslidpunkt eller, om tidigare beräkning ej skett, från detföreskriften trätt i tillämpning eller för beräkningsperioden, varvid räntesatsenför år får i fråga om likviditetskrav överstiga diskonto medhögst och ifråga om kassakrav uppgå tdl högst två gångerdiskontot. 2. ullåningsreglering, ett belopp somför tiden från den föregående beräkningstidpunklen eller, om en tidigareberäkning ej skett, från det föreskriften trätt i tillämpning eller förberäkningsperioden svarar mol ' Senastelydelse 1980:522; med nuvarande lydelse avses lydelse enligt lagförslag 7 i detföregående. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 143 räntapå det belopp med vilket utlåningen, garantiförbindelserna ellerleasingobjektens värde överskridit den fastställda gränsen, varvid räntesatsenför år får med högst överstiga diskonto, 3. emissionskontroll, högst tvåprocenl av hela lånesumman av den för lånet bestämda längstalöptiden, 4. allmän placeringsplikt, ettbelopp som för beräkningsperiod svarar mot ränta på den del av ålagdplaceringsplikt för perioden eller för perioden och tidigareberäkningsperioder sammantagna som ej uppfyllts, varvid räntesatsen för år fårmed högst överstiga diskonto, 5. särskild placeringsplikt, av den del av ålagd placeringsplikt som ej uppfyllts, 6. räntereglering, tvä gånger detbelopp med vilket räntan avvikit från den ränla som skolat utgå enligtfastställd räntesats. Vidtillämpning av första stycket Vid tillämpning av första stycket 1får utjämning ske mellan över- I får utjämning ske mellan överskott ochunderskott under två eller och underskott vid olika beräk-flera perioder ochräntan beräknas ningstidpunkter eller under tvä eller på det genomsnittligaunderskottet, flera beräkningsperioder och räntan beräknas på detgenomsnittliga underskottet. Dennalag träder i kraft den . 12 Förslag till Prop- 1986/87: 143 Lag om ändring i valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs i fräga om valutalagen (1939: 350)dels att 8 § skall upphöra att gälla, dels att 6 a § skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1986/87:123 Föreslagen lydelse 6a§' beslutanderätt en- Föreskrifter enligt 6§ första ligt denna lag utövas inom riksban- stycket beslutas avfullmäktige i ken av en styrelse (valulastyrel- .