prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — anvisas för ändamålet under /88 och 1988/89 samt att beloppet tas upp säsom en särskild poslunder anslaget tillhusgerådskammaren. Min bedömning av medelsbehovet framgår avsammanställningen i det föregående. Därvid räknar jag med en engångsanvisningunder anslaget av . för åtgärder beträffande ljuskronor på Stockholmsslott. Däremot beräknarjag inte några särskilda medel för restaurering avkistor i . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kungl.husgerådskammaren för /88 anvisa ett förslagsanslag av 5052000kr. Vid bifall till minaförslag till medelsberäkning för nästa budgetår kommer första huvudtitelnsslutsumma för /88 att uppgå till . Delta betyder enökning i jämförelse med det för /87 anvisade beloppet med1079000 kr. HansMaj: t Konungens och det Kungl. B. Kungl. Dekungliga slolten: Driftkostnader 16752000 5 052 000 1986/87: 100 Bil.3 Totalt för kungl. Bilaga 4 tillbudgetpropositionen 1987 (andra huvudtiteln) 1986/87:100 Bil. svarar för beredning avlagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Tilljustitiedepartementet hör polisen och åklagarväsendet, , deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, bosladsdomstolen,hyres- och arrendenämnderna, rältshjälpsnämnderna, de allmännaadvokatbyråerna, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas avjustiliekanslern, datainspektionen, bokföringsnämnden och brottsskadenämnden. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas under /88 komma att ökamed 321,5 milj. kr. till 10 329,8milj. Huvuddelen av verksamheten inomjustitiedepartementets verksamhets-otnråde avser uppgifter som direkl eller indirekt regleras genom lagstiftning.Myndigheterna har begränsade möjligheter att själva påverka verksamhelensomfattning. Denna bestäms till stor del ytlerst av brottsutvecklingen och inomde olika delområdena av sådana faktorer som antalet anmälda brott, mängdenanhängiga tnål och dessas svårhetsgrad satnt inom kriminalvården av anlalelutdömda frihelsslraff och strafftidernas längd. De förslag lill anslaginom område som läggs fram för /88präglas av stor återhållsamhet. Anslaget för har beräknatsmed utgångspunkt i huvudförslaget. För den lokala polisorganisationentillämpas dock inget hu-\ud förs lag. Inotn polisväsendet finnsvissa verksamhetsgrenar sotn måste prioriterasframför andra. Del gäller främsl kampen mol den ekonomiska brottsligheten,narkotikabrottsligheten och våldsbrotlsligheten. 1 budgetpropositionen harmedel beräknats för ytterligare 20 polismanstjänster för bekämpning av denekonomiska brottsligheten och för ytterligare 50 ijänster med sikte på bekämpningen avvåldsbrottsligheten. Rilisiitigen /9S6'g7. I sam/. argörs på förbättrad utbildning, påutrustning och på informationsbe- Prop. Bl.a. anslås 25 milj. kr. för datorför fingeravtrycksidentifie- Bil. Det föreslås atl 150 polisaspiranter får tas in på . Åklagarväsendet tillförs för /88 inga nya tjänster. Domslolarnas arbetsläge är fortfarandeansträngt. Anslagen lill dotn-stolsväsendet har därför i huvudsak beräknatsulan lillämpning av huvudförslagel Beläggningen vid kriininalvårdsanstalterna ochde allmänna häklena har under /86 legat på samma nivå somföregående budgetår. Ersättningen till de intagna för arbete ochsludier höjs. Förslag presenteras om elteffeklivare ulnyttjande av anstaltsorganisationen. har nyalokalanjtalter färdigställts i , och (Färingsö). Förändringarna inom justitiedef)artemenletsområde i förhållande till budgetårel 1986/87 framgår av följandesammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Anvisat Förslag Förändring 1986/87 1987/88 73,1 76,9 + 3,8 Polisväsendet 5 733,4 5 987,6 + 204,2 Åklagarväsendet 237,0 308,0 + 21,0 Domstolsväsendet m.m 1 526,8 1 540,0 + 13,2 Kriminalvården 1 895,2 1 933,9 + 38,7 311,2 323,6 + 12,4 Övrigamyndigheter :25,9 27,8 + 1,9 Diverse 105,7 132,0 t 26,3 Suniraa för 10 008,3 10 329,8 + 321,5 4 Utdrag ur protokoll \idregeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1987 I Lagstiftningsfrågor Det ankommer på atl beredalagstiftningsfrågor på många områden. Först och främst bör nämnas grundlagarna.Departementet handlägger också i övrigt en viktigdel av den lagsliflning som reglerar de enskilda medborgarnas förhållande tillstaten och andra offentliga organ. Hit hör bl.a. strafllagstiftningen ochreglerna om förfarandet vid våra domstolar. Ett annal betydelsefullt omräde ärlagregler om enskildas inbördes förhällanden, t.ex.inom familjerätten, köprätten och upphovsrätten. För lagstiftningsarbetetpå dessa liksom på andra områdengäller naturligtvis samma mål som fördet politiska arbelet i övrigt.Trygghel och rättvisa förmedborgarna, jämlikhet och solidaritet saml effektivitet i den offentligaförvaltningen är begrepp som därvid kommer i blickpunkten. Lagstiftning är ell viktigt medel i samhällsbyggandet. Inteminst med hänsyn till det uttalade önskemålet all minska regelmängden isamhället är del å andra sidan angeläget alt man inte överskattarlagstiftningens betydelse. Lagstiftning bör användas med urskillning och endast i fall då den bedömssom nödvändig eller i vatje fall som det bäst verksamma medlet för att manskall nå det mål som har satts upp. När det sker, måste lagarna utformas så så långt möjligt kan förutse resultatet i lillämpningenoch så att lika fall behandlas lika. Jag ämnar i detta avsnittberöra nägra av de viktigare lagstiftningsärenden som är akluella . Straffrättsområdelkotnmer jag dock att behandla huvudsakligen i det följande avsnittet omålgärder mot brott. I detta sammanhang villjag särskilt framhålla attsamhällsekonomiska och stalsfinansiellaaspekter givetvis tnåsle beaklas även i lagstiftningsarbetet. 1 första handfår detla till konsekvens attlagstiftningen bör utformas så att man i möjligaste mån undviker atl belasta statenoch kommunerna med ökade kostnader. I vissa fall kan det också bli nödvändigtatt genomföra lagändringar i syfte atl åstadkomma angelägna besparingar. Överhuvud taget är det angeläget att man tar till vara alla möjligheter att rationalisera och effektiviseraverksamheten inom rättsväsendet. Detta får dock inte ledatill att rättssäkerheten eller medborgarnas Prop. 1986/87:100 kravpå rimlig service frän derättsvårdande tnyndigheterna åsidosätts. 4 Självfallet måste man ilagstiftningen sträva efter rättstrygghet för de enskilda medborgarna i allaavseenden. Häri ligger också alt det måsle finnas möjligheter att effektivtbekämpa brottsligheten. Tryggheten för enskildainänniskor till liv. hälsa, integritetoch personlig egendom måste även här tillhörade grundläggande målen. Stora delar avlagstiftningen på centrala rättsområden, t.e.x. inom familjerätten och på detkonsumenträttsliga området, har tillkommiti nordiskt samarbete. Detla har resulterat i att vi på flera områden haröverensstämmande lagregler i de nordiska länderna. Denna rättslikhet är enligtmin uppfattning av slor belydelse. Vikten av alt lagsiiftningen så långtmöjligt är densamma i de nordiska länderna har också ökal i takt med dentilltagande flyttningen över gränserna. Det finns därför anledning attvidmakthålla elt nära nordiskt samarbete på lagsliftningsområ-det. De nordiskajustitieministrarna har nyligenbeslutat att i större ulslräckning än hitlillsinrikta del nordiskalagstiflningssamarbetet på behovel av lagsliftning i ett mer långsiktiglperspektiv. Det gäller bl.a. den aulomaliska databehandlingens betydelse förlagstiftningen, eventuella lagsliftningsbehov på aktiebolagsräliens område ochde skade-ståndsrältsliga reglernas framtida funktion på personskadeområdet. Inomjustitiedepartementet har vidare påbörjats en aktivitet för att forllöpandeutvärdera lagsliftning som har varit i krafl någon tid. 1 detta syfte har underår 1986 hållits ;;.k. hearings medberörda myndigheter och organisationer m.fl. för att departementet skall få del av erfarenheterna av 1981 ärshemförsäljningslag, namnlag och lag om fastighetstnäklare.För motsvarande ändamål har en enkät sänts ut med frågor rörande lillämpningenav lag om anordnande av visst automatspel. Vissa andrautvärderingsfrågor kommerjag att beröra i del följande. harnyligen överlagt med företrädare för den rällsvelenskapliga forskningen om enökad samverkan. Denna fråga behandlades vid en konferens , varvidockså företrädare för bl.a. domstolar, advokater, åklagare och polisen varnärvarande. Vid konferensen diskulerades även frågor som rör den juridiska ulbildningen. arbelar en parlamentarisk kommittémed atl utreda cen trala frägor om folkstyrelsens villkor.Utredningsarbetet syftar framför allt till att förbättra medborgarnas möjligheter alt göra sitl inflytande gällande i politiken, alt stärka ställningsom centralt politiskt forum och att skapa ökade förutsättningar för handlingskraftiga rege ringar. En viktig uppgift förkommittén är att överväga åtgärderför att effektivisera och vitalisera arbete. Kommittén skall också ta upp bl.a. frågor om den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd liksom frågoromvalkretsindelningen. kommitténfått till uppgift att lägga fram förslag med syfte att motverka Prop. 1986/87:100 etl kringgående av den s.k. småpartispärren. Kommittén har under 1986gett ut dels en rapport om valsystemet i 20 länder (Ds Ju 1986:1), dels treundersökningar av riksdagsledamölernas arbete i och utanför (SOU1986:27), dels ett delbetänkande (SOU 1986:28) Folkstyrelsen under krig ochkrigsfara. I betänkandet föreslås vissa justeringar av 13 kap. regeringsformen.Remissbehandlingen av betänkandethar avslutats. Ärendet bereds i departementet tillsammans med ell förslag lillny lagsliftning om de offentliga organens verksamhel under krig och krigsfara(se avsnitt 1.15). Avsikten är atl enproposition skall föreläggas . Kommittén räknar medalt avlämna silt slutbetänkande . Frågan om förstärkt skyddför yttrandefriheten i massmedierna har utretts av yttrandefrihelsutredningen,som i sitt huvudbetänkande (SOU1983:70) yttrandefriheten har lagt fram elt förslag till yllrandefrihetsgrundlag. Utredningenavlämnar sitt slutbetänkandemed förslag lill följdlagstiftning. Regeringen beslutade den27 november en lagrådsremiss med anledning av utredningenshuvudbetänkande. Förslaget i remissen innebär bl.a. atl samma slagsgrundlagsskydd som bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen ger trycktaskrifier skall införas också för yttranden som framförs offentligt med hjälp avvissa andra medier. Skyddel skall omfalla radio- och TV-program, filmer ochvideogram samt ljudupptagningar. Bestämmelserna skall tas in itryckfrihetsförordningen. Jag räknar med atl en proposition skall kunnaföreläggas . Tanken är atl förslagen skall träda ikrafl . har i enpromemoria om erfarenheterna av allmänna val föreslagit vissaändringar i vallagstiftningen. 1 vissa delar har promemorian överlämnats till folkslyrelsekommittén. Övriga delar avpromemorian remissbehandlas . 1.3 Offentlighet och sekretess Nära samband med yttrandefriheten har principenom allmänna handlingarsoffentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genom regler om sekretess. En nysekretesslag antogs av . Lagen innefattar en samlad regleringav sekretess för allmänna handlingar och tystnadsplikt för offenlligafunktionärer. Lagens tillämpningföljs med stor uppmärksamhet från sida. Med hänsyn lillämnesområdets nalur läggs förslag tilländringar i regleringen fram fortlöpande i mån av behov. träderflera ändringar i kraft. Bl.a. får vissa upp gifler om offentliga funktionärers personliga förhållanden ett bättre sekretesskydd än . Sekretess införs för uppgifter i polisens vapenregister. Vidare har vissa ändringar beslutats för att förbättra möj ligheterna till effektiva insatsermol spridning av sjukdomen AIDS. Ytterligare ändringar kan bli akluellaunder 1987, bl.a. med anledning av beslul om (KU1986/87:2, rskr 3). Denna fråga bereds i departementet. Offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar har under Prop. 1986/87:100senare år getl upphov till en del såväl teoretiska som praktiska problem. Bil.4 Dessa frågor utreds av data- och olTentlighelskommittén, som också utrederfrågan om användningen av personnummer. En primär uppgift för kommittén är attta ställning till om de grundläggande begreppen i tryckfrihetsförordningenäven i fortsättningen kan användas som grund för offentlighetsprincipens tilliimpning på ADB-upptagningar. Kommitténöverlämnade sittförsta delbetänkande (SOU 1986:24)Integritetsskyddet i informationssamhället 1. 1 betänkandet läggs fram förslagtill ändringar i dalalagen, skadeståndslagen och sekretesslagen. Förslagengäller bl.a. den enskildesmöjligheter att få rättelse och skadestånd när daiorbaserade personregister innehåller uppgifter som är oriktiga eller missvisande. Förslagen gäller också den enskildes skydd närpatientuppgifler lämnas till olika personregister inom hälso- ochsjukvården. Betänkandet har remissbehandlats. Inom departementet förberedsförslag på grundval av betänkandet. Avsikten är att de skall läggas fram undervåren 1987. Kommunalföretagskommitténhar i sitl slutbetänkande (SOU 1983:61) Handlingsoffentlighet utanförmyndighetsområdet föreslagit att offentlighetsprincipen i viss utsträckning skall blitillämplig även hos privaträllsligaorgan som har tillagts slatliga ellerkommunala förvaltningsuppgifter. Efter remissbehandling har betänkandet till den del det berör kommunerna lämnalsöver till slat-kommunberedningen.Beredningen har avgelt betänkandet (Ds C 1985:13) . Det betänkandet harremissbehandlats och övervägs nu inom . Återstående delar avbetänkandet behandlas i den nämnda lagrådsremissen om ett förstärktgrundlagsskydd för yttrandefriheten m.m. Förslaget innebär att principen om allmännahandlingars offentlighet ges elt vidare tillämpningsområde utanförmyndighetssektorn. Den skall nämligen gälla ocksä hos vissa aktiebolag,föreningar och stiftelser som på statens uppdrag handhar förvaltningsuppgiftersom innefattar myndighetsulövning ellerliknande. Slutligen kan i delta sammanhangnämnas att det i en departementspromemoriafrån om ny brottsregisterlagstiftning har föreslagils attenskilda personer skall kunna få del av uppgifter om sig själva som förekommeri polisens belastningsregister. Beredningen av detla ärende pägår inomdepartementet. 1.4 Större rättstrygghet och ökad integritet förden enskilde Ett av de viktigaste målen förlagstiftningsarbetet är rättssäkerhet och rättstrygghet i övrigt för de enskilda medborgarna. Dessa aspekter ärvägledande i många lagstiftningsärenden. Tvångsmedelskommitténavlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1984:54) Tvångsmedel - Anonymitet - Integritet. I betänkandet har kommittén lagtfram förslag om hur avvägningen bör göras mellan på ena sidan den enskildesbehov av skydd för sin personliga integritetoch påden andra samhällets inlresse av att i vissasituationer, t.e.x. när det Prop. 1986/87:100 föreligger misstankar om grövrebrott, kunna ingripa med olika tvångs- °''- 4 ålgärder. De frågorsom berörs har samband bl.a. medspörsmålen om tvångsmedel m.m. i beskattningsförfarandet. Sistnämnda ämne harbehandlats i betänkandet (SOU 1986:39) Skatteutredningar, som efterremissbehandling nu övervägs i . Den fortsatta beredningeninom juslitiedepartementel av tvångsmedelsfrågorna sker i belysning även av vadsom kommit fram i det sisinämnda lagstiftningsärendet. De personellatvångsmedlen, främst häktning och anhållande, har setts över av 1983 årshäktningsutredning. 1 betänkandet (SOU 1985:27)Gripen - anhållen - häktad föreslås bl.a. en förkortning av detidsfrister som gäller, framför allt den tid under vilken en person kan vara berövad sin frihei utan altfrihetsberövandel måste prövas av domslol. Betänkan-del har remissbehandlats.Avsikten är att en proposition medförslag till nya regler om häktning och anhållande skall avlämnas inom korl. Som jag harberört utreder dala- och offentlighetskommittén frågor om användningen avpersonnummer i samhället. Kommittén skall karllägga den nuvarande användningenoch belysa de fördelar och nackdelar som är förenade med bruket avpersonnummer. Om ulredningen finner att en viss användning av personnummer kanmedföra risk för inlegriletskränkningar, skall den föreslå lämpliga åtgärderför atl motverka detla. Som jag redan nämnt under avsnitt 1.3 ladekommittén i silt första delbelänkande fram vissa förslag om möjlighel för denenskilde all få rättelse och skadestånd när daiorbaserade personregister innehåller uppgifter som är oriktiga ellermissvisande. 1 ett andra delbetänkande (SOU 1986:46) Integritetsskyddel iinformationssamhället 2 har kommittén lagt fram förslag lill en särskild lagom myndigheters försäljning av uppgifler ur personregisler. Enligt förslagetskall det i fortsättningen krävas tillståndi lag för att få sälja uppgifter om enskildapersoner ur myndighelers personregister. Syftet med förslaget är atl minskariskerna för otillbörligt intrång ienskildas personliga integritet. Ett annat förslag i belänkandet syftar tillatl öka möjligheterna att spärra adressuppgifter O.d. i offenlliga register ifall då personförföljelse kan befaras. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Arbetet inom kommitténfortsätter. I detta sammanhang bör också nämnas att regeringen har tillkallal en särskild utredare för all seöver lagstiftningen om TV-övervakning. Utredaren skall undersöka hur lagen har tillämpats och sedan föreslå de ändringarsom kan behövas. Enligt direkliven skall han särskilt siräva efter att anpassabestämmelserna lill den modernatekniken och se till alt reglerna garanterar medborgarna ett tillfredsställande skydd mot inlegriletskränkningar. Integritetsfrågor tillmäts också slor vikt i det förslag till ny brottsre gisterlagstiftning som jag nämnde om i föregående avsnitt. Del fortsatta arbelel bedrivs med den inriktningenall en proposition i ämnet skall kunna läggas fram för . Det slår dock redan nu klart alt förutsättningar saknas för en så omfattande 7 reform på området, som föreslagits i dendepartementspromemoria vil- Prop. 1986/87:100 ken ligger till grund förarbetet. Inriktningen är emellerlid att integritets- Bi'- skyddsaspekternaskall prioritetas särskilt. Förfarandet vid de allmänna domstolarna ses överav rättegångsutredningen. En viktigmålsättning för utredningsarbetet är alt handläggningen i både brottmål ochtvistemål skall bli så enkel och smidig som möjligt utanatt rättssäkerheten sätts åt sidan.Utredningen lade fram omfattande förslag beträtTande processen ilingsrätt (SOU 1982:25 och 26). Vissa förslag har också lagts fram såvitt gällerprocessen i överrätt (DsJu 1983:1). De angivna förslagen harremissbehandlats och i vissa delar redan lett lill lagstiftning (SFS 1984:131). Huvuddelen av de förslag somgäller tingsrätterna är emellerlid föremål för fortsatta överväganden i departementet.En lagrådsremiss i dessa delar beräknas kunna beslutas inom korl. Rättegångsulredningen harvidare överlämnal elt delbetänkande rörande högsta domstolen ochrättsbildningen (SOU 1986:1). Betänkandet har remissbehandlats och övervägs nuinom . Rättegångsulredningensarbete fortsätter med frågor rörande bl.a. expertmedverkan i de allmännadomstolarna och hovrättsprocessen. Utredningen beräknas avsluta sitt arbeteunder . ladeunder fram sitt huvudbetänkande(SOU 1984:66) Den allmänna rättshjälpen, i vilket en helt ny rättshjälpslagstiftningföreslås. Därefter har kommittén lagt fram ytterligare ett belänkande (SOU1985:4) Rältshjälp. Offentliga biträden, organisationsfrågor m.m. Båda dessabetänkanden har remissbehandlats. Förslagen, som har tillkommit huvudsakligen ibesparingssyfte, övervägs nu frän delvis andra utgångspunkter inom . Avsikten är atten proposition skall föreläggas . slutbetänkande (SOU 1986:49) Målsägan-debiträdeåterkommer jag under rnin redovisningav åtgärder mot brott. Konkurslagstiftningen reformeras etappvis. Dennuvarande lagstiftningen, som är , har undergått storaförändringar efter sin tillkomst. ladeunder fram sitt slutbetänkandemed förslag till en ny konkurslag (SOU 1983:24). Kommittén har bl.a. gjort enformell översyn och språklig modernisering av konkurslag. Vidare harkommissionen mot ekonomisk brottslighet lagt fram ett delbetänkande med förslagtill skärpning av återvinningsinstitutel (SOU 1983:60). Jag kommer att inomkort för regeringen anmäla frågan om en proposition grundad på dessa bådabetänkanden. 1.7 Familjerätt Prop. På familjerättens område pågår sedan flera årett omfattande reformar- "'' bete.De tidigare etapperna i detta arbete har bl.a.gällt giftermål och skilsmässa,faderskap och vårdnad om barn samt underhåll lillbarn och Pä grundval av ettbetänkande av familjelagssakkunniga har en proposition om äktenskapsbalk m.m.överlämnats till i oktober1986 (prop. 86/87:1). De sakliga nyheterna i propositionen gällerbl.a. äktenskapets ekonomiska rättsverkningar, samboende ulan äktenskap ocholika arvsfrågor. Jag räknar med att undervåren 1987 lägga fram förslag till enproposition med följdändringar tilläktenskapsbalken m.m., innehållande bl.a. ändringar i försäkringsavtalslagensregler om jämkning av förmånsta-garförordnanden. Utredningen om barnensrätt har till uppgifl att utarbetaförslag som kan stärka barnens rättsliga ställning.Utredningen, vars arbete hitlills harresulterat i nya regler om vårdnad och umgänge m.m., ser överbl.a. reglerna om adoption och talerätt för barn vid domslol. En annan utredning har iuppdrag alt göra en översyn av bestämmelserna om förmynderskap och godmanskap.Utredningen har lagt fram ett delbetänkande om avskaffande avomyndigförklaringar. ,vars försia betänkande ledde till lagstiftning om artificiella inseminationer, har avgelt etl betänkande om provrörsbefruktningm.m. (SOU 1985:5). Detta belänkande övervägs isocialdepartementet. Utredningen arbetar nu med frågor som rör skydd förofödda. En departementspromemoriamed förslag till ändringar i lagen omallmänna arvsfonden har remissbehandlats . I promemorianföreslås en utvidgning av allmänna arvsfondens möjligheter att avstå arv lillannan samt begränsningar i möjligheterna att överklaga kammarkollegiets besluti frågor som rör fonden. Jag räknar med att lägga fram förslagtill en proposition på grundval avpromemorian. Inomjustitiedepartementet pågår en översyn av namnlagen (se avsnitt 1.1.). En departementspromemoria iämnet beräknas bli klar inom korl. Jag räknar med att en proposiiion -eftersedvanlig remissbehandling av promemorian skallkunna föreläggas underår1987. Närdet gäller familjerättens internalionellirättsligaregler har de tidigare nämnda familjelagssakkunniga till uppgift att föreslå nya bestämmelserom äktenskap och arv. Ulredningens förslag väntas . Slutligen kan nämnas atl endepartementspromemoria med förslag till lagsliftning om erkännande ochverkställighet av utländska vårdnadsavgöranden remissbehandlas. 1.8 Konsumenträtt Prop. 1986/87:100 har flera viktiga områden av betydelse för "'' konsumenterna reglerats genoin lagstiftning. Som exempel på sådan lagstifining kan nämnas konsumentköplagen, avtalsvillkorslagen, hem-försäljningslagen, konsumentkreditlagen,konsumentförsäkringslagen, konsumenttjänstlagen och marknadsföringslagen. Inom pågårenöversyn av hemförsäljningslagen (se avsnitt 1.1). Jag räknar med atl en proposition om ändringar i den lagenskall kunna föreläggas . lade i april1984 fram etl betänkande med förslag till en ny konsumeniköplag(SOU 1984:25). Förslagel övervägs ijustitiedepartementet. En särskildkommitté har till uppgift att utreda frågor om förbättrat konsumentskyddpå faslighetsområdet. Kommittén har lagt fram ett betänkande med förslag till nya regler omkonsumentskyddet vid köp av nyproducerade småhus. Belänkandetremissbehandlas för närvarande.Kommittén fortsätter sitl arbete med bl.a. frågan om förvärv aväldre småhus. 1.9 Allmän köprätt m.m. Påden allmänna köprättens område har en nordisk arbetsgrupp avgell etl betänkande ined förslag tillnya nordiska köplagar. Förslagen har remissbehandlats. I Sverigeförbereds för nävarande en lagrådsremiss om ny köplag på grundval avbetänkandet.