prop · GA0356 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:56 Regeringenföreslår alt anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Riksdagenbeslutade om skärpta krav för avgasrening på personbilar. I proposilionenföreslås en ny lag, bilavgaslag, som innehåller de lagregler som behövs för allgenomföra de skärpta avgaskraven. Genom lagen läggs etl ökal ansvar på biltUlverkarnabeträffande fordons funktion och hållbarhet i fråga om utsläpp av luftförorenandeämnen. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Lagförslageti denna proposUion har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 4), lagrådets yttrande (s. 40), ochföredragandens ställningstaganden till lagrådels synpunkier (s. 45). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måsle därför läsa alla tredelarna. 1 1986/87. Propositionens lagförslag Prop. 1 § Denna lag syftar till att förebyggaatl bilar och andra motordrivna fordon orsakar skador på människors hälsa ellerpå miljön genom utsläpp i luften av avgaser och andra ämnen. 2 § Motordrivna fordon skall varaså konstruerade och utrustade all de inle släpper ut avgaser och andra ämnen istörre mängd än vad som kan godtas från hälso- och miljöskyddssynpunkt. Förmotordrivna fordon gäller i vissa fall krav på avgasgodkännande. Föreskrifterhärom meddelas av regeringen. Ifråga om fordon som tillverkats utomlands gäller för alt tillverkaren skall fåsitt avgasgodkännande att denne har en behörig ställföreträdare i Sverige.Ställföreträdaren svarar solidariskt med tillverkaren för de förpliktelser somtillverkaren har enligl denna lag eller enligt föreskrtfter som meddelats medstöd av lagen. 3 §Regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer får med dela föreskrifier om 1. begränsning av ulsläpp i luftenav avgaser och andra ämnen från motordrivna fordon saml om fordonensbeskaffenhet, utrustning, hållbarhet och funktion för att uppfylla uppställdakrav på begränsning av utsläpp, 2. skyldighet att underhålla den utmstningpå fordonen som begränsar utsläppen och att använda visst bränsle, 3. kontroll och lillsyn av allfordonen uppfyller kraven på begränsning av utsläpp. 4 §Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. 5 §En tillsynsmyndighet får förelägga en tillverkare av motordrivna fordon att utan ersättning lämna de upplysningar, tillhandahålla de fordon, fordonsdelar och handlingar samt utföra de undersökningar som. behövs för tillsynen. Elt föreläggande får förenas med vite. Förlillsyn enligt denna lag har en tillsynsmyndighet rätt till filllräde till enfabrik eller annan anläggning och får där göra undersökningar. Polismyndighetenskall lämna det biträde som behövs för tillsynen. 6 §Som villkor för avgasgodkännande gäller atl lillverkaren gentemot ägarna av fordonen åtar sig att kostnadsfritt avhjälpa brislerna, om fordo nen vid myndighets kontroll visar sig inte uppfylla de krav som föreskrivits medslöd av 3 §. TiUverkarenär inte skyldig att åta sig att.avhjälpa brister på fordon som Prop.1986/87:56 för kontrollen har körts mer än åttiotusen kilometereller som är äldre än och inte heller brisier som beror på fordonensägare eller brukare eller på en olyckshändelse eller därmed jämförlig omsländighet. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omutformningen av tillverkarens åtagande enligt denna paragraf. 7 § Visar del sig beträffandeavgasgodkända fordon av viss lyp att de krav på begränsning av ulsläpp som har föreskrivilsmed stöd av 3§ inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet somregeringen bestämmer förelägga tillverkaren atl vidta de åtgärder som behövsför att brislerna skall avhjälpas. Föreläggandel får förenas med vite. 8 § Regeringen får meddelaföreskrifter som inskränker lillämpningen av 6och7§§ till vissa slag avmotordrivna fordon. 9 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före skriva atl särskilda avgifter skall tas ut för prövning för avgasgodkännande saml för tillsyn och annan kontroll enligl denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen (kontrollavgift). 10 §Om undantag från meddelade föreskrifter medges för etl visst mo tordrivet fordon eller en grupp av sådana fordon, får en avgift till staten las ut för varje fordon som undantaget omfattar (dispensavgifl). Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifier omdispensavgiftens beräkning. Härvid skall iaktlas att avgiften bör utjämna deekonomiska fördelarna för den avgiflsskyldige av att fordonet inte uppfylleruppställda krav. 11 §Ett beslut av en myndighel om föreläggande enligt 5§ eller om kontrollavgift i ell särskilt fall enligt 9§ får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Enmyndighels beslut i det särskilda fallet om dispensavgift enligl 10§ fåröverklagas hos regeringen. 12 § Ett beslut även myndighel omföreläggande enligt 7 § får överklagas hos får överklagas hos regeringen. 13 § För koncessionsnämnden gällervid prövningen i tillämpliga delar 11 och 12§§, I4§ första stycket, andrastycket 3 och tredje-femte styckena samt 15 § miljöskyddslagen (1969:387). Dennalag träder i kraft . Bestämmelserna i 2§ tredje stycket samt6-8, 12 och 13§§ gäller dock inte motordrivna fordon som vid registrerings-eller typbesiktning betecknats som 1988 eller fidigare års modell. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , , , , , , Lagrådsremiss om bilavgaslag 1 Inledning Ibetänkandet (SOU 1983:27, 28) Bilar och renare luft och i skrivelse den 7 december1983 har bilavgaskommittén (landshövdingen , ordförande, fm ,förutvarande riksdagsledamoten , docenten ,riksdagsledamoten , förutvarande riksdagsledamoten generaldirektören ) bl.a. lämnat förslag till ålgärderför att minska utsläppen av förorenande avgaser från motorfordon. Belänkandetinnehåller bl.a. ett förslag lill lag orn begränsning av luftföroreningar frånmotorfordon. Belänkandetoch skrivelsen har remissbehandlats. lagförslag saml en förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1 och 2. Regeringenlade i prop. 1985/86:61 fram förslag lill riktlinjer för skärpta avgasreningskravför personbilar. Riktlinjerna antogs av (JoU 1985/86:11, rskr 101).Beslutet innebär alt avgaskrav som motsvarar gällande federala krav i USAinförs i friviUigt l.o.m. bilmodeller och obligatoriskt fr.o.m.1989 års modeller. Frågorom den närmare utformningen av erforderliga kontrollmetoder m.m. förgenomförande av skärpta avgaskrav har behandlals av länderna i den s.k. Stockholmsgmppen,sorn består av , , , , , , ochLiechtenstein. Arbetet i gmppen har dessutom följts av FörbundsrepublikenTyskland och såsom observatörer. Vid elt möte den 9-10 septemberi år anlog gruppen ett förslag fill inlernalionella rekommendationer i dessafrågor. För svensk del har berörda frågor dessulom behandlats i en särskildarbetsgrupp med representanter från , statensnaturvårdsverk, Akfiebolagel och . Enredogörelse för gällande bestämmelser på områdel bör fogas som bUaga 3 tilldetta protokoll. Idenna lagrådsremiss lägger jag fram förslag till den lagstiftning som kräver riksdagensmedverkan för att fullfölja de beslutade riktlinjerna Prop. 1986/87:56 såvittavser de avgaskrav som skall gälla års personbilsmodeller. Ianslutning lill förslagel kommer jag att för sammanhangels skull översiktligtbehandla de administrativa bestämmelser söm behövs för lagreglernastillämpning. I prop.1985/86:61 om skärpta avgasreningskrav för personbilar, m. m. redovisades vissariktlinjer för införandet av skärpta avgasreningskrav. Riktlinjerna, somgodtagils av (JoU 1985/86:11, rskr. 101), innebär bl.a. all molsvarandeavgaskrav införs som gäller för den federala amerikanska marknaden. Därigenomkommer den bästa avgasreningsteknik som finns i produktion att kunnautnyttjas lill fördel för vår miljö, som vi når en harmonisering meden slor bilmarknad. Del är därför viktigt att de svenska kraven i praktikenblir likvärdiga med vad som gäller i . En anpassning av administrativa mlinerm.m. lill svenska förhållanden behöver dock göras. Ilikhet med nuvarande svenska bestämmelser om avgasrening bör de nyabestämmelserna i princip ta sikte på utsläppsbegränsningar och inte tekniskalösningar för att uppnå dessa. För att klara de nya avgaskraven fordras för flertalelbensindrivna bilar katalysatorrening. Flera dieselbils-modeller uppfyller redani dag kraven. Etl intensivt forsknings- och utvecklingsarbete pågår med andratekniska lösningar, bl.a. beträffande den s.k. leanburn-tekniken. I vad måndetta arbete kommer att leda till alternativa lösningar som kan klara de amerikanskaavgaskraven är ännu för tidigt att säga. Även beträffande katalysatorteknikenoch reningsteknik för dieselmotorer (bl.a. partikelfällor) pågår ettutvecklingsarbete. IUSA finns bestämmelser om avgasrening för olika fordonskategorier, såsom personbilar,lastbilar och bussar. Bestämmelserna omfaltar bl.a. gränsvärden, provmeloder,hållbarhet, efierkonlroll, tillverkaransvar med skyldighel bl.a. all återkallaoch vidta rättelseåtgärder på felaktiga bilar (s.k. recall) saml tillverkargarantier.I fråga om gränsvärden för avgasutsläpp i luften innebär de amerikanska kravenför personbilar följande. Utsläppen får, räknat för kilomeier,uppgå till högst koloxid, kolväten, kväveoxideroch partiklar. Dessutom får avdunslningen av kolväten vid sådanlprov som anges i de amerikanska bestämmelserna uppgå lill högsl 2,0 gram.Gränsvärdena skall av personbilar som är upp lill eller somkörts högst . Kraven gäller federalt i års bilmodeller.Gränsvärdet för partikdulsläpp tillämpas dock i först årsbilmodeller. Enliglde av beslutade riktlinjerna skall de nya avgaskraven galla frivilUglt.o.m. För att stimulera lill köp av personbilar somuppfyller de nya skärpta avgaskraven har försäljnings- skatten(bilaccisen) satts ned på sådana personbilar av 1987 och Prop.1986/87:56 modell som klarar de skärpta avgaskraven (prop. 1985/86:145, SkU 41,rskr. 237, SFS 1986:260). och senare års modeller skall enligt de anlagnarikllinjema de slrängare avgaskraven tillämpas obUgaloriskt. Somtidigare nämnts behövs för bensindrivna bilar i regel katalysatorrening för atlde nya avgaskraven skall kunna uppfyllas. Sådan rening förutsälter alt blyfribensin används som drivmedel. Frän miljö- och hälsosynpunkt är det angelägelall så inånga icke-kalalysalorulruslade bilar som del är tekniskt möjligt förkörs på blyfri bensin. Därigenom minskar blyutsläppen avsevärt. Molbakgrund av detla har reg.eringen med stöd av lagen (1985:426) om kemiskaprodukter beslutat om förbud mot import och lillverkning av blyad regularbensinför användning inom fr.o.m. den . Fr.o.m. den I juli 1987är det förbjudet att sälja blyad bensin vid tankslällen med mer än en bensinpump,om inte blyfri bensin tillhandahålls. Dessa bestämmelser har tagilsin i förordningen (1985:838) om molorbensin. För att stimulera till slörsiamöjliga användning av blyfri bensin har bensinskallen differentierats så allskallen på blyfri bensin är lägre per liter än på annan bensin (prop.1985/86:61, SkU 16, rskr 102). Medslöd av lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik,transporter och kommunikafioner har i bilavgaskungörelsen (1972:596) tagils in föreskrifierom de nya avgaskrav för personbilar som behövs för bl.a. frivilligperioden (seSFS 1985:1117). Som antytts i prop. 1985/86:61 fordras del ytteriigarelagstiftningsåtgärder för all de nya avgaskraven skall kunna genomföras fullt ul.Som jag kommer att utveckla närmare i det följande bör det bl.a. införas eltsärskilt ansvar för biltUlverkarna, som inte ryms inom ramen för angivna bemyndigandelag.Jag har funnil det lämpligt alt la in bestämmelser i avgasfrågan som kräverbeslut av i en särskild lag, bilavgaslag. Viddet nyssnämnda mötet med Stockholmsgruppen kom man överens om atl länderna isin nationella lagstifining på bilavgasområdel borde som förebild utnyttja denav gruppen utarbetade regelsamlingen för personbilar rörande avgasgodkännande,kontroll av nya bilar och kontroll av hållbar-helskrav. Jag har för avsikl altsenare föreslå regeringen atl svenska beslämmelser i de akluella frågorna skallutformas i överensslämmelse med reglerna i del överenskomna dokumentet. Därmedskapas möjligheter all införa en ordning med ömsesidigaavgasgodkännanden mellan länderna, vilket effektiviserar utnyttjandet avresurser för provning och kontroll som det medför fördelar förbiltillverkarna. 2.2Bilavgaslagens syfte m. m. Mittförslag: Bestämmelserna om skärpta avgaskrav och därmed sammanhängande frågorsom kräver lagform tas in i en ny lag, bilavgaslag. Lagen skall ha somgrundläggande syfte atl förebygga atl skador uppstår på människors hälsa elleri miljön till följd av ulsläpp i luften av avgaser och andra ämnen från bilaroch andra motordrivna fordon. Detla skall uppnås genom skärpta utsläpps-krav,ett ulökat ansvar för biltillverkarna och en förbättrad kontroll av bilar somsatts i trafik. Kommitténsförslag: Kommittén föreslår en lag om begränsning av luftföroreningar från molorfordon. Remissinstanserna:Ingen har motsatt sig en särskild lag. Skälenför mitt förslag: är med sina drygt 3 milj. personbilar elt billältland. Bilen innebär fördelar såväl för den enskilde som för samhället. Menbilismen har också negativa konsekvenser. Biltrafikenär den dominerande källan lill luftföroreningar i många svenska tätorter.Bilarna slår för slörre utsläpp av koloxid, kväveoxider och kolväten än allannan verksamhel i landet. Bilismens föroreningar ger påtagliga effekter påhälsan. Bilavgaserna innehåller bl.a. många ämnen som kan orsaka genetiskaförändringar och cancer. Bilavgasernapåverkar även naturmiljön. De svarar för omkring hälften av kväveoxidutsläppen,vilka bidrar lill bl.a. den ökade försurningen av mark och vatten. Vidare ärkväveoxid- och kolväteutsläppen från bl.a. bilar en väsentlig källa lill bildandelav ozon och andra oxidanler. Dessa ämnen, som sprids över stora områden påliknande sätl som försurande ämnen, medför både hälsorisker och skadligaeffekter på växtUgheten, bl.a. barrskog och jordbruksgrödor. Bilavgaser bidrarockså tiU ökad kortosion, skador på byggnader och monument samt en allmännedsmutsning. Avvad jag nu anfört framgår atl det är mycket angeläget alt kraftfulla åtgärdersnabbi vidlas för atl så långl möjligt minska föroreningarna från bilismen.Bilavgaslagens bestämmelser bör ulformas på ett sådant sätt att de anlagna riktiinjemaom skärpta avgaskrav kan genomföras så effektivi som möjligt. I lagen bör somgrundläggande syfte anges att den skall förebygga att skador uppstår påmänniskors hälsa eller i miljön fiU följd av utsläpp i luften av avgaser ochandra ämnen från bilar och andra motordrivna fordon. Iföljande avsnitt kommerjag att närmare redogöra för huvudpunkterna i mittförslag till bilavgaslag. På grund av att avgasfrågorna har en utpräglat tekniskkaraktär och att lösningarna av olika frågor måste anpassas till den lekniska ulvecklingenoch förändringar i omväriden i övrigt, harjag funnil del nödvändigl atl ulformalagen som en ramlag, som ger regeringen och underställda myndigheter möjligheteratl meddela de preciserade och delaljerade föreskrifier som ämnel kräver.Lagen bör innehålla de grundläggande reglerna och de bemyndiganden som behövs. 2.3Tillverkaransvaret m. m. 2.3.1Tillverkarens ansvar mot samhället Mittförslag: BUtillverkarna skall vara skyldiga att efter föreläggande av myndighetavhjälpa bristerna beiräffande bilar som inle uppfyller avgaskraven. Denna skyldighelskall dock inte gälla beträffande bilar som har körts mer än 80000 kilometereller som är mer än . Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Förslaget om tillverkarens skyldighet att rätta fel på bristfälliga fordon tiUstyrksav trafiksäkerhetsverket och . Flera remissinslanser avslyrker.En del pekar på behovel av en internalionell harmonisering av tillsynsfrågorna. Skälenför mitt förslag: En väsentlig brist i nu gällande bilavgasbestäm-melser är altansvaret för bilarnas beskaffenhet från avgassynpunkt i princip ligger påbilägarna sedan bilarna tagits i bmk. Dessa har inga möjligheter att påverkaavgasutsläppen till den del dessa beror på motorns och reningsutrustningenskonstruktion. Enligtmin mening är del uppenbari att om de uppslällda kraven på utsläppsbegränsningarskall uppnås - ett tvingande ansvar för bilamas skick i avgashänseende måsteläggas pä tillverkaren. På honom måste ansvarei vila alt ulforma konstruktionenoch tillverkningen så att varje bil som sätts i trafik uppfyller avgaskraven.Men bilarna måste om den luftvårdseffekt som vi eftersträvar skall uppnås inlebara klara avgaskraven när de är nya utan ha låga utsläpp under hela sinlivslängd. Den nya lagsfiftning somjag förordar här bör därför i olikaavseenden inriklas på att säkerställa att tillverkaren tar sitt ansvar för attbilarna klarar avgaskraven, både när de sätts i trafik och när de bmkasdärefter. IUSA föreligger en skyldighet för fillverkarna av personbilar atl utan kostnadför bilägarna rälla lill bilar med för höga ulsläpp om bUarna är högst fem årgamla eller körts högst . Ett tiUverkaransvar som är likartat med det iUSA bör, i enlighet med vad uttalat, gälla även hos oss. Jagföreslår på grund av det anförda att ansvaret för alt bilama uppfyllerföreskrivna ulsläppskrav läggs på fillverkarna. Med hänsyn fill atl det ofta ärförenat med svårigheter att användning av en bil faslställaorsaken lill uppkomna fel eller brister är det dock nödvändigt atl begränsa dellaansvar. 1 likhet med vad som gäller i bör gränsen föransvaret beiräffande personbilar sättas på bilarna eller viden körd sträcka av . Degränsvärden som kommer att gälla för avgasutsläppen är fastställda i förhållandetill en viss bestämd provmetod. Frågan humvida en bil uppfyller avgaskravenkan därför i princip avgöras endast efter ell ulfört prov enligt den nämndametoden. Sådana prov är både tids- och kostnadskrävande. Samhällels tiUsyn av ati:fillverkarna lever upp tiU det ansvar som ålagts dem måste av anförda skäl skefrämst genom kontroller av stickprovskaraklär. Jagvill i detta sammanhang informera ortivhur kontrollen av de nya Prop.1986/87:56 avgaskravenför personbilar avses bli utformad i vårt land. Somjag tidigare antytt kommervåra nationella föreskrifter på detta område atl baseras på det internationelladokument som antagits av Stockhölmsgruppen. Förulom den inlernationellaförankringen är det enligt min uppfattning av särskilt värde att dennaregelsamling arbetats fram efler samråd också med bilindustrin. Vårtkontrollsystem kommer att byggas upp av flera delar. Först är det fråga om enförhandsprövning av nya bilmodeller. Innan nya bilar får las i trafik måsle deha elt s.k. avgasgodkännade, som utfärdas av Aktiebolaget att etl fordon skall kunna godkännas vid typ- eller registreringsbesiktningkrävs att fordonet tUlhör en avgasgodkänd motorfamilj. - Med en molorfamiljavses en grupp fordon av samma gmndkonstmklion från samma tUlverkare. Enmotorfamilj kan omfatta flera olika bUmodeller. - BUprovningen prövar frågan ometl avgasgodkännande för varje molorfamilj efter ansökan av tillverkaren. Vidprövningen sker dels en genomgång av handlingar och dels i vissa fall provningav bUar av den aktuella molorfamiljen. Prövningen går ut på all fastställa omförutsättningar föreligger för alt bilar av motorfamiljen kan klara kraven på ulsläppsbegränsningarav koloxid, kolväten, kväveoxider och partiklar under bilarnas hela livslängd.Därvid granskas bilens konsimktion, utrustning och funktion i en rad avseendensaml tillverkarens rekommendationer till bilägarna i fråga om avgasservicebehovoch hans instruktioner i delta avseende. Genomden s.k. nybUskontrollen bevakas alt de serietillverkade bilarna överensstämmermed de uppgifler som angavs av lillverkaren i samband med avgasgodkännandet samlatt de klarar gällande krav. Tillverkaren bör naturiigtvis först och främstsjälv genom kvalitetskrav på komponenter och produktionen samt genom kontrollav producerade bilar säkerslälla atl alla bilar uppfyUer avgaskraven. Samhällelbör sedan på olika sätt genom stickprov kontrollera humvida tillverkarensåtgärder i detta avseende varit tillräckliga. Sådanastickprov avseende nya bilar görs av . ProvbUar tas ul genom eltslumpmässigt urval vid importhamn, ur tillverkarens, generalagentens elleråterförsäljarens lager, vid fabriken eller undantagsvis genom överenskommelsemed bilägare som ulvalts via bilregistret. Provningsförfarandet bör ske ienlighet med det internationeUa dokumentet som jag tidigare omtalat. Liksom bör man, om det vid kontrollen visar sig atl bilarna i större omfallning inleuppfyller kraven och åtgärder inle vidlas av lillverkaren, kunna återkallaavgasgodkännandet och förbjuda utfärdandel av ytterligare typintyg. ellsådant intyg bör en bil inte kunna säljas. I fråga om redan levererade bilarbör tUlverkaren åläggas att vidta rältelseåtgärder i enlighet med vad jagkommer atl utveckla i det följande. Enannan del av kontrollsystemet är den kontroU av håUbarhetskravel som kommer atl utföra av bilar i trafik som är högsl eUer körts högst och som lånas av bUägarna mol ersätt ning. Kontrollen syflar till att utröna huruvida bilar av en viss motorfamilj ! underföreskriven tid klarar uppställda krav. Hållbarhelskontrollen kom- Prop.1986/87:56 mer alt utformas så att den i slörsia möjliga utsträckningöverensstämmer med det förfarande som i motsvarande fall fillämpas i . Storvikt i kontrollsystemet bör, liksom i , läggas på denna kontroll av hållbarhetskravetav bilar i bmk. Del är främsl genom denna kontroll som del ökade ansvaret förtillverkarna säkerställs. Slutligenkommer det liksom atl ske en löpande kontroU av bilar i trafik. Denbestår av årUg kontroUbesiktning och flygande inspektion och syftar fill attsäkerställa att bilarna uppfyller föreskrivna krav, dvs. atl bilägarnaunderhåller dem på avsett sätt, använder rätt bränsle m. m. Omdet vid nybilskontroll eller kontroll av håUbarhetskravel visar sig att denprovade gruppen av bilar har slörre avgasutsläpp än vad som följer av föreskrivnagränsvärden eller i annat avseende inte uppfyller fasfiagda krav aklualiserasfrågan om skyldighet för tillverkarna att avhjälpa bristerna beträffande allabilar av den akluella motorfamiljen. Det ligger i sakens nalur atlöverskridanden i viss mån får godtas, innan tillverkaransvaret utlöses och rältelseskyldighetinträder. I det hänseendet bör beträffande nya bilar Stockholmsgruppens regelsamlingvara vägledande. När del gäller kontroll av hållbarhetskraven börden praxissom utvecklats i vara vägledande för bedömningen i värt land. Omdet dessutom vid nybilskontroll skulle visa sig att vissa av de provade bilarnai något avseende inte uppfyller gällande krav, bör biltillverkaren åtgärdadessa enstaka bilar innan de får användas i trafik. Närdel gäller de rältelseåtgärder som lillverkaren skall vara skyldig att vidtabör principen vara att de skall vara inriktade på atl bilarna skaUiordningställas i sådanl skick all de klarar avgaskraven. Behövliga ålgärder skallsjälvfallel vidtas utan koslnad för bilägarna. Alt i efterhand rälla till feleller brister som bilarna inte borde varit behäftade med kan givetvis i mångafall bli kostsammare än all från börian leverera felfria och hållbara bilar.Men della är enligt min mening en fullt skälig risk som den tillverkare fårbära som har satt ambilionsnivån för lågt när det gäller konslruklionen avmotorn eller avgasreningsutrustningen i övrigt eller som har anordnatkvalitetskontrollen över sin lillverkning eller sina leveranser på ett otillfredsställandesätt. Självfalletmåste rättelseålgärderna anpassas till arten och graden av de fel eller brisiersom uppdagas vid nybilskontrollen eller hållbarhetskontrollen.