prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Verkan av all enfordran inle anmäls inom föreskriven lid efter kallelse på okända borgenärer äri princip all borgenären i fråga förlorar rätlen alt kräva ul fordringen (se 6§ lagen, 1981:131, om kallelse på okända borgenärer). Likvidatorernaskall så snart det kan ske genom försäljning på offenflig auktion eller påannat lämpligt sätt förvandla föreningens egendom till pengar, i den mån detbehövs för likvidationen, samt beiala föreningens skulder. Föreningens rörelsefår fortsättas, om del behövs för en ändamålsenlig avveckling eller för alt deanställda skall få skäligt rådmm för atl skaffa sig nya anställningar. Om rätten har beslutat omlikvidalion enligt 4 § första slyckel 4, får likvidatorerna inte utan särskiltfillstånd av föreningsstämman avyttra föreningens egendom på annat sätl ängenom försäljning på offenflig auktion. Till dess beslut enligt 4 § förstastycket 4 har vunnii laga kraft får likvidatorerna inte utan stämmans samtyckevidta några likvidationsål-gärder ulan endast vårda föreningens egendom och bevakadess angelägenheter. (Jfr 11 kap. 11 § iulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om likvidatorernas åliggande all avveckla föreningensverksamhet. Försia slycket har viss motsvarighet i // kap. 84 § första ochandra slyckena FL men har utformats efter mönsier av 13 kap. 11 §akliebolagslagen. Andra stycket i förevarande paragraf överensstämmer i sakmed gällande rätt (se 84 § andra stycket FL). Likvidatorernaskall så snart del kan ske genom försäljning på offenllig auktion eller påannat lämpligt sätl förvandla föreningens egendom lill pengar, i den mån detfordras för likvidationen, samt betala föreningens skulder. Ivissa fall kan det vara onödigl eller olämpligt att förvandla egendom tillpengar. Är alla rättsägare ense om all egendomen kan utskiftas direkt sådan denär, behöver förvandling till pengar inle ske. Egendom som kan anses i huvudsaklikvärdig med pengar, såsom värdepapper, behöver inle förvandlas lill pengar,om egendomen kan fördelas i lika lotter mellan medlemmarna. Likvidatorernahar, med de inskränkningar som följer av andra stycket, rätt alt relativt friltbedöma när realisation skall ske. Föreningens rörelse får sålunda fortsättas,om del behövs för en ändamålsenlig avveckling. Likvidatorerna har dessutommöjlighel att fortsätta rörelsen, om det behövs för att de anställda skall fåskäligl rådrum all skaffa sig ny anställning. Ett uppskov med avvecklingen fårdock inte bli alltför långvarigt med hänsyn till syftet med självalikvidalionsförfarandet. Jfr även 7 § femte slyckel. Idella stycke föreskrivs i överensstämmelse med vad som gäller f n. vissainskränkningar i likvidatorernas befogenhet i sådana fall där rätten beslutatom likvidalion enligt 4 § första slycket 4. Har sådant beslut meddelals, skallsålunda föreningens egendom säljas pä offenllig auktion, om inte slämman medgerannal. Till dess beslutet har vunnit laga kraft får likvidatorerna över huvudlaget inte vidta likvidationsåtgärder utan stämmans samtycke. Elt undanlag fråndenna regel kan följa av bestämmelsen i samma stycke att likvidatorerna skallvårda föreningens egendom och bevaka dess angelägenheter även innan beslutethar vunnii laga krafl. Om del är fråga om egendom som kan undergå snabb ochväsenllig värdeminskning, får likvidatorerna - i krafl av sin vårdnadsplikt -anses berätflgade att sälja egendomen utan att avvakta stämmans samtycke. Enligtgällande lag fär likvidatorerna inle utan särskilt tillstånd av för eningsstämman avyttra föreningens fasta egendom på annat sätt än genom försäljning på offentlig auktion. Någon motsvarighet till den regeln har inte tagils upp i denna lag. Anledningen härtill är för del försia all förslagetinle heller innehåller någon regel som inskränker styrelsens rält att ulan stäm mans samtycke avyttra eller inleckna föreningens fasta egendom. åtgärderfaller sålunda enligt förslagel under styrelsens allmänna befogen- Prop.1986/87: 7 heler, och eflersom likvidatorerna Iräder i styrelsens slälle bör deha samma rätt som slyrelsen i delta hänseende. Del andra men inle mindre II kap.viktiga skälet är att det inle sällan kan visa sig avsevärt gynnsammare förföreningen att dess fasta egendom säljs på annat sätt än på offentlig auktion.Vad som närmasl kan komma ifråga är här överlåtelse till någon som vill övertaföreningens samtliga tillgångar för att driva rörelse av samma eller liknandeslag som föreningen. Evenluelll kan en myndighel vara engagerad vid ell sådantöverlagande av lokaliserings- eller sysselsättningspolitiska skäl. Likvidatorernaskall för varje räkenskapsår avge en årsredovisning, som skall läggas fram påden ordinarie föreningsslämman för godkännande. I fråga om likvidatorernasredovisning och dess behandling på föreningsstämman lillämpas inle 7 kap. 4 §andra slyckel 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 7,9 § tredje och Qärde styckenasamt 10 och 11 §§. Ibalansräkningen tas det egna kapitalel upp i en post, varvid insatskapitaletanges inom linjen och i förekommande fall delas upp på medlemsinsatskapitaloch förlagsinsatskapital. Ingentillgång får las upp lill ett högre värde än den beräknas inbringa efter avdragför försäljningskostnaderna. Om en lillgång kan beräknas inbringa ettväsentligt högre belopp än det värde som har tagits upp i balansräkningen ellerom för en skuld eller en likvidalionskoslnad kan beräknas åtgå etl belopp somväsenfligt avviker från den redovisade skulden, skall vid tillgängs- ellerskuldposten del beräknade beloppet anges inom linjen. (Jfr11 kap. 12 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om årsredovisning under likvidation. Paragrafen har iviss mån motsvarighet i gällande rätt (se 83 § andra stycket, 86 § och 87 §andra slyckel FL) men har utformats efter mönsier av 13 kap. 12 §aktiebolagslagen. Enligt7 § Qärde slyckel gäller beträffande likvidatorerna samma regler sombeträffande styrelse, i den mån inle annat följer av detta kapilel. I enlighetdärmed skall likvidatorerna enligt förevarande siycke lägga fram årsredovisningpå ordinarie föreningsstämma. Eflersom denna redovisning emellertid inle, såsomunder föreningens normala verksamhet, skall ligga till grund för besiämmande avvinsl eller förlust och evenluelll för utdelning eller annan disposition övervinsten, krävs inte någon formlig fastställelse av balansräkningen ochresultaträkningen, ulan stämman skall endasl godkänna eller inte godkännaårsredovisningen. Däremotskall frågan om ansvarsfrihet ål likvidalor las upp till behand ling och avgörande på den ordinarie föreningsstämma där årsredovisning en har framlagts. Liksom styrelsen framlägger således även likvidatorerna en årsredovisning som granskas av revisorerna. Atl ansvarsfrihet kan 218 beviljas likvidator förelt räkenskapsår i sänder är en nyhet i förhållande lill Prop. 1986/87:7 gällande lag, som i princip utgår från att ansvarsfrihet beviljas först när likvidationen är slutförd. Redovisningensform under likvidationen skall vara densamma som före denna. Sålunda skall bl.a. resultaträkning ingå i redovisningen, vilket inle krävs i gällande lag.Skälet härtill är atl det är en fördel att årsredovisningen efter likvidationhar samma form som . Man får bl.a. en form för redovisningen som ärvälkänd både för den som skall upprätta den och för läsarna. Uppgifter omnedskrivningar saml om vinsl eller föriusl på avyllringar av föreningenslillgångar får en lämpligare form genom atl las in i resultaträkningen än närde lämnas endasl i en förvaltningsberättelse, vilket sker enligt gällande lag.Slutligen uppnås en kontinuitet med föreningens redovisning förelikvidationen. Den balansräkning som ingår i styrelsens slutredovisning enligt9 § ger ingångsvärden för redovisningen under likvidationen, varigenommedlemmarna får en möjlighel alt överblicka alla förändringar i del egnakapitalet inlill likvidationens avslulande. Medhänsyn till styrelsens skyldighel alt upprätta en balansräkning i sinslutredovisning inför likvidationen har gällande lags beslämmelse om skyldighelför likvidatorerna alt upprälla en särskild, ingående balansräkning fått ulgå. Delkan tänkas förekomma alt någon slutredovisning enligt 9 § inle blir framlagd,t. ex. då föreningen saknar styrelse. I sådanl fall får del ankomma pålikvidatorerna själva atl upprälla erforderliga handlingar angående föreningensställning vid likvidationens början. Någon utirycklig beslämmelse om det tordeinte behövas. Fränhuvudregeln atl årsredovisningen skall upprättas enligt samma regler som förelikvidationen görs dock i första slyckel undantag för några av föreskrifternarörande innehållet i förvaltningsberältelsen. Sålunda fordras inte uppgiflenligt 9 kap. 9 § andra slycket 7 om medeltalet under räkenskapsåret anställdaeller om vissa löner och ersättningar. Förslag enligt tredje stycket nämndaparagraf lill disposition beträffande vinsl eller förlust skall inle lämnas,och finansieringsanalys enligt Qärde stycket nämnda paragraf skall inteupprättas i större föreningar. Inte heller blir reglerna i 9 kap. rörandekoncernförhållanden lillämpliga. Av7 § femle stycket framgår atl reglerna om revision skall tillämpas även underlikvidationen. Bestämmelserna i 9 kap. 3 § om offentliggörande avårsredovisning och revisionsberätlelse gäller även den av likvidatorernaframlagda årsredovisningen jämle revisionsberättelsen. Föreskriften i sammaparagraf om påteckning av bevis rörande fastställelse av balans-ochresultaträkning och rörande föreningsstämmans beslul beträffande vinst ellerförlust kan dock givelvis inle tillämpas. Föreningenfår redovisa del egna kapilalel i en enda post varvid insatskapi talet anges inom linjen, i förekommande fall uppdelat på medlemsinsatska pital och förlagsinsatskapilal. Att det egna kapitalel får redovisas i en enda posl sammanhänger med all det under likvidationen inle är nödvändigt all 219 kunnaurskilja utdelningsbara poster i balansräkningen. Någon uppdelning Prop.1986/87: 7 mellan frill och bundet eget kapital behöver därför inte göras.Posten egel kapital framkommer såsom skillnaden mellan lillgångar och skulder.Upp- // kap. gifterna om insalskapitalet kan vara av intresse för beräkningenav andelen per insats i de behållna tillgångarna. Som framgår av 5 kap. 3 § harinnehavarna av förlagsandelar rätt alt så långt överskottet räcker fåförlagsinsatserna inlösta innan utbetalning sker för andra ändamål. Förekonomiska föreningar flllämpas de allmänna värderingsreglerna ibokföringslagen. Om likvidation pågår, finns det emellerfid behov av särskildabalansvärderingsregler. Tillgångarna skall i regel avyttras vid likvidationen.De bör därför inte få tas upp lill högre värde än det beräknadeförsäljningsvärdel efler avdrag för försäljningskostnaderna. Regeln om della iförsta meningen har egenflig betydelse för anläggningslillgångar. Nedskrivningskall sålunda i förekommande fall ske lill detta maximivärde, och dennanedskrivning liksom förekommande justeringar av bokförda skulders värde kommerlill synes i resultaträkningen för det första likvidationsåret. Tillföljd av del principiella förbudei atl skriva upp värdel på anläggningstillgångarkan emellertid vissa tillgångar komma alt tas upp lill värden som understigervad flllgången enligt likvidatorernas beräkning kan komma att inbringa. Då detär av intresse för medlemmarna att kunna åtminstone ungefärligen bedömaslutresultatet av likvidationen, föreskrivs i andra meningen atl slörreövervärden av della slag skall anges genom atl del beräknade värdel uppges inomlinjen. Därvid bör givetvis beaklas de Ankommande skattekostnader som kan bliaktuella, om tillgångarna kan realiseras till de beräknade värdena, antingen såatl värdena anges efter avdrag för skall eller så atl motsvarande skatt tas uppinom linjen på skuldsidan. Beiräffandeskulderna finns en motsvarande regel om informalion inom linjen. Den regelngäller även likvidationskoslnaderna. I möjligaste mån bör beloppet föråterstående sådana kosinader uppskattas och las upp bland skulderna ibalansräkningen. Eflersom delta ibland kan möta svårigheter finns möjlighetenligt stycket atl lämna uppgifl om dessa kosinader inom linjen, vilkel gör detlättare alt ange deras storlek mera ungefärligt. Närden i kallelsen på okända borgenärer beslämda anmälningsliden har gått ut ochalla kända skulder blivit betalda, skall likvidatorerna skifta föreningensbehållna tillgångar. Om någol skuldbelopp är tvisligt eller inle förfallet flllbelalning eller av annan orsak inle kan belalas, skall så myckel av föreningensmedel som kan behövas för denna belalning behällas och återstoden skiftas. Deföreningsmedlemmar eller innehavare av förlagsandelar som vill klandra skiftet skall väcka lalan mol föreningen senasl efter del alt slutredovisning lades fram på föreningsslämman. Om en medlem ellerinnehavare av en förlagsandel inte efter Prop. 1986/87: 7 detatl slutredovisning lades fram på föreningsslämman har anmält sig för att lyftavad han erhållil vid skiftet, har han föriorai sin räll lill delta. Om /; k(pmedlen är ringa i förhållande lill de skiftade tillgångarna, kan rätten påanmälan av likvidatorerna förordna atl medlen skall tillfalla allmänna arvsfonden.1 annat fall skall 16 § tillämpas. (Jfr11 kap. 13 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om skifte av föreningens behållna tillgångar.Paragrafen överensstämmer i huvudsak med gällande rält (se 84 § första slycketoch 88 § första, iredje och Qärde styckena FL) men har utformats efler mönsierav 13 kap. 13 § akliebolagslagen. En nyhet i förhållande till FL ärbestämmelsen i Iredje stycket om atl ringa lillgångar under vissaförutsättningar kan tillfalla allmänna arvsfonden. Ianslulning lill denna paragraf bör erinras om bestämmelserna i 10 kap. 7 §. Därregleras återbetalnings- och skadeslåndsskyldighel lill följd av utbetalningari strid med denna lag. Närden i kallelsen på okända borgenärer bestämda anmälningstiden har gåll ul ochalla kända skulder blivit betalda, skall likvidatorerna skifta föreningensbehållna tillgångar. Om någol skuldbelopp är tvisligt eller inle förfallet lillbetalning eller av annan orsak inle kan belalas, skall erforderliga medelhållas inne och återstoden skiftas. Meduttrycken skifte eller skifta åsyftas fastställande av vad som skall flilkommavarje föreningsmedlem eller föriagsandelsinnehavare, inle det faktiskautlämnandet av skifteslotterna. Detta ullämnande kan komma alt dröja korlareeller beroende på när vederbörande lyfter vad han har erhållit. I5 kap. 3 § anges vilken rätt förlagsandelsinnehavarna har vid skiftet. Enligtdetla stycke kan en medlem eller förlagsandelsinnehavare, som anser att han vidskiftet inte har fåll vad han har rätt lill, från delslutredovisningen med den där ingående redogörelsen för skiftet lades fram påföreningsstämma väcka lalan mot föreningen. Om sådan talan vinner bifall,betyder det atl skiftet ändras. Det kan medföra atl den i skiftet angivnalotten för någon eller flera av de övriga medlemmarna eller föriagsandelsinnehavarnaminskar. Enligt 10 kap. 7 § föreligger då återbelalningsskyldighet. Ansvar förbrist vid återbetalningen kan åligga likvidatorerna och även medlemmar som harmedverkai till det oriktiga skiftet. Haren medlem eller föriagsandelsinnehavare inte efter detslutredovisningen framlades på föreningsstämma anmält sig för att lyfta vad han erhållit vidskiftet, har han enligt tredje stycket förlorat sin rätl Prop. 1986/87:7därtill. Är medlen ringa i förhållande till de skiftade tillgångarna, kanrätten på anmälan av likvidatorerna förordna alt de skall tillfalla allmännaarvs- // kap. fonden. I annat fall skall likvidationen fortsättas. Närlikvidatorerna har fullgjorl silt uppdrag, skall de så snart det kan ske avgeen slutredovisning för sin förvaltning genom en förvaltningsberättelse somavser likvidationen i dess helhel. Berättelsen skall även innehålla enredogörelse för skiftet. Till berättelsen skall fogas redovisningshandlingarför hela likvidationsliden. Berättelsen och redovisningshandlingarna skallavlämnas till revisorerna. Dessa skall inom en månad därefter avge enrevisionsberätlelse över slutredovisningen och förvaltningen under likvidationen. Efterdel att revisionsberättelsen har avlämnats lill likvidatorerna skall dessagenast kalla föreningsmedlemmarna till en föreningsstämma för granskning avslutredovisningen. Slutredovisningen med bifogade redovisningshandlingar ochrevisionsberättelsen skall hållas lillgängliga och sändas till medlemmar ochinnehavare av förlagsandelar enligt bestämmelserna i 7 kap. 8 § Qärde stycketsaml läggas fram på stämman. Föreskrifterna i 7 kap. 4 § andra slyckel 3 ochtredje slyckel om beslut på föreningsstämma om ansvarsfrihet förslyrelseledamöterna och verkslällande direklören skall tillämpas pålikvidatorerna. (Jfr11 kap. 14 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om likvidatorernas slutredovisning. En nyhet ärföreskriften i andra slycket om förlagsandelsinnehavarnas rätl att få tillgängtill slutredovisningen. En annan nyhet i samma siycke är regeln omansvarsfrihet för likvidatorerna. I övrigt överensstämmer paragrafen ihuvudsak med 89 § FL. En akliebolagsrättslig molsvarighet finns i 13 kap. 14 §aktiebolagslagen. Sedanlikvidatorerna fullgjort sitt uppdrag, skall de så snarl del kan ske avge enslutredovisning för sin förvallning genom en förvaltningsberättelse rörandelikvidationen i dess helhel. Berättelsen skall även innehålla en redogörelseför skiftet, dvs. fastställandet av vad som skall ulfalla på varje insals. Pågrundval av slutredovisningen får medlemmar och förlagsandelsinnehavare bedömaom de enligt 13 § andra slyckel vill klandra skiftet frånslutredovisningens framläggande på föreningsstämma. Om skiftet hell ellerdelvis verkställts genom utbetalning när redovisningen avges, bör del framgåav slutredovisningen. Vidförvaltningsberättelsen skall fogas redovisningshandlingar för helalikvidationsliden. Berättelsen och redovisningshandlingarna skall avlämnastill revisorerna. Dessa skall inom en månad därefler avge revisionsberättelseöver slutredovisningen och förvallningen under likvidationen. Andra stycket Prop. Närlikvidatorerna har fått revisionsberättelsen skall de genast kalla med lemmarna flll en föreningsstämma för granskning av slutredovisningen. 'P' Förvaltningsberättelsen med bifogade redovisningshandlingar och revi sionsberällelsen skall på del säll som anges i 7 kap. 8 § Qärde slyckel tillhandahållas medlemmama och förlagsandelsinnehavarna före stämman, saml läggas fram på denna. Hänvisningen till 7 kap. 4 § andra stycket 3 och tredje stycket innebär dels att frågan om ansvarsfrihet för likvidatorer nas åtgärder efter det föregående räkenskapsårels slut skall behandlas som redovisningen granskas, dels alt en minoriiei som represen terar minsl en tiondel av samtliga röstberättigade kan påfordra uppskov till fortsall stämma med beslul i ärende rörande ansvarsfrihet åt likvidatorer na. Reglerna om minoritetens rätt all på föreningens vägnar föra lalan mol styrelseledamöter och verkställande direktör tillämpas nämligen även på Hkvidalorerna (jfr 15 § andra slycket). Närlikvidatorerna har lagt fram slutredovisningen, är föreningen upplöst. Deltaförhållande skall genast anmälas för registrering. Entiondel av samtliga röstberättigade kan dock begära hos likvidatorerna atl enföreningsstämma inkallas för atl behandla frågan huruvida lalan skall väckasenligt 13 kap. 5 §. Därvid lillämpas 7 kap. 7 § andra meningen. Omlikvidatorerna finner alt föreningen är på obesiånd och inle kan betalalikvidationskoslnaderna, skall de ansöka om alt föreningen i konkurs. (Jfr11 kap. 15 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om när föreningen skall anses upplöst efterlikvidation och om konkurs i visst fall efter likvidation. Försia slyckelöverensslämmer i sak med 90 § försia slycket FL. I övrigt saknar den paragrafsom det nu är fråga om direkl motsvarighet i FL. Paragrafen har utformats eftermönster av 13 kap. 15 § aktiebolagslagen. Enligtdella siycke är föreningen upplöst när likvidatorerna har lagt framslutredovisningen på föreningsstämman. Anmälan härom för registrering skallgöras genast. Utanhinder av all likvidatorerna har lagl fram slutredovisning kan en tiondel av samtliga röstberättigade hos likvidatorerna påkalla en förenings stämma för atl behandla frågan huruvida talan enligt 13 kap. 5 § skall väckas, dvs. lalan om skadestånd flll föreningen enligt 13 kap. 1-3 §§. Om stämman inle sammankallas i föreskriven ordning, skall på anmälan genast på föreningens bekostnad sammankalla slämman. Fråganom föreningens rätt alt föra talan mot likvidatorerna om skade- Prop. 1986/87:7 slånd regleras av 7 § Qärde stycket jämfört med 13 kap. 1, 5 och 6 §§.Detsamma gäller beträffande minoritetens räll all föra sådan lalan på // kap.föreningens vägnar. Reglerna i 13 kap. 5 § andra stycket om rätt för enminoritel att väcka talan är utformade med tanke på en beslående förening. Deförutsälter att del vid föreningsstämma har lagls fram förslag om ansvarsfriheteller om väckande av talan och alt förslaget inle har lell till giltigt beslutom ansvarsfrihet eller avstående från lalan. är upplöstnär slutredovisningen framlagts har minoriteten i förevarande bestämmelsesärskilt tillerkänts rält atl även efter slutredovisningens framläggandepåkalla föreningsstämma för alt behandla frågan huruvida lalan skall väckasmol likvidatorerna. Den frist som har ställts upp för att väcka talan i 13 kap.5 § Iredje stycket - från del att årsredovisning ochrevisionsberättelse för räkenskapsårel lades fram på föreningsstämma - ärtillämplig också på minoritetens talan mol likvidatorerna. Frislen börjardärvid löpa när slutredovisningen läggs fram. Föreningsslämman som påkallasenligt den aktuella bestämmelsen måsle därför hållas inom sädan tid atllillräckligt rådrum återstår för all väcka lalan. Av15 § första stycket jämfört med 16 § följer alt föreningen inle är upplöst, omföreningsstämman när slutredovisningen läggs fram beslular all väcka talan förföreningen mol likvidatorerna. Bestämmelseni andra stycket lorde emellertid kunna få lillämpning framför alll då detgäller lalan mot en medlem. Situalionen kan vara den alt likvidatorerna harfått ansvarsfrihet vid den föreningsstämma där granskningen avslutredovisningen har sketl men alt en tiondel av de röstberättigade däreflerflnner all skadeståndstalan bör väckas mot någon medlem som har missbrukat sinställning. Förutsätlning för en sådan talan är bl. a. att frågan om dessväckande har behandlats vid föreningsstämma. Enligt13 kap. 5 § Qärde slycket föreligger möjlighet all väcka skadeståndstalan ävenom del erforderliga slödel för en sådan åtgärd - en tiondel av samtligaröstberättigade - inle fanns när frågan om ansvarsfrihet eller skadeståndbehandlades på stämman. Sålunda kan talan ändå väckas, om föreningsslämman harvilselelts. Frågan huruvida lalan i elt sådant fall skall väckas behöver intebehandlas på en ny stämma. Härfinns en beslämmelse om all likvidatorerna skall försätta föreningen i konkursi den situation som täcks av de nuvarande bestämmelserna om fattiglikvidaiion, dvs.fall då föreningens lillgångar inte läcker likvidationskoslnaderna. Bakgrundentill bestämmelsen är i korthet följande. Enligt91 § FL gäller all om en ekonomisk förening inte har tillgångar som läcker likvidationskoslnaderna, skall tingsrällen på anmälan av likvi datorerna förklara atl likvidationen skall läggas ned och föreningen anses upplöst (s.k. falflglikvidalion). En likarlad bestämmelse gällde tidigare ocksä inom aktiebolagsrälten. Fr.o.m. den Ijanuari 1982 (se SFS 1981:458) har emellerfld möjlighelen lill fattiglikvidaiion avskaffats för aktiebolagen. Likvidatorerna hänvisas i slället lill atl begära alt bolagel 224 Bakgrunden lill denna beslämmelse är alt det sedan den Prop.1986/87:7 1januari 1980 gäller en effektivare ordning än tidigare för handläggning av 1980/81:146 s. 14 anförde dåvarande chefen för // kap. attfrågan om ändringar i likvidalionsförfarandel för ekonomiskaföreningar borde anstå i avbidan på att ställning togs till en ny