prop · GA0313 · 1986-12-31 00:00:00 — Prästlönefondsfastighetär kyrklig jord som förvärvals för medel ur prästlönefonder från flerapastorat och vars avkastning är avsedd till avlöning åt församlingspräster idessa pastoral. jord vars avkastning tillföres kyrkofonden. Domkyrkas fastighet är kyrklig jord vars avkastning är avsedd till domkyrkas behov. Kyrkofondsfastighet är kyrklig jord vars avkastning lillförskyrkofonden. Domkyrkasfastighet är kyrklig jord vars avkastning är avsedd till domkyrkas behov. Vid lillämpningav 24 och 26 §§ skall även sådan fast egendom på vilken en domkyrka avstiftelsekaraktär är uppförd anses som domkyrkas fastighet. Biskopsgård ärkyrklig jord på vilken tjänsteboslad är anvisad ål biskop. 'Senastelydelse 1983:402. 1 varjestift flnns en stiftsnämnd samt bosiällsnämnder till det anlal regeringen besiämmer.I fullgöres dock stiflsnämnds åligganden av stiflsnämnderna iUppsala och stift enligt regeringens bestämmande. Boställsnämndsverksamhelsområde bestämmes av regeringen. 1 varjestift finns en stiftsnämnd. 1 fullgörs dock stifts-nämndensåligganden av stiflsnämnderna i och stift enligt regeringensbestämmande. eller boställsnämnd och ersättare för ledamot förordnas . och ersättare för ledamot förordnas för högst . Löneboställe, med undantag av tillhörande skog, ochprästgård förvaltas av pastoratet. Församlingskyrkas faslighel förvaltas av församlingen. Löneboställesskog, prästlönefondsfastighet, kyrkofondsfastighet, domkyrkas fastighet ochbiskopsgård förvaltas av stiftsnämnden. fastigheter förvaltasdock av elt särskilt domkyrkoråd. Regeringen kan efter framställ- Regeringen/dr efter framställning ning avden som förvaltar den kyrkli- av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta om förvaltning i annan ordning. ga jorden besluta om förvaltning i annan ordning i frågaom viss sådan kyrklig jord som avses i andra eller tredje siyckei. Om ett pastoral har anvisat en kyrkoherde eller en komminister tjänsiebostad på en prästgård, ankommer det på pastoratet att anordna prästgården. Om tjänsteboslad är anvisad ordinarie församlingspräst påprästgård, ankommer det på pastoratet att anordna prästgärden. Om pastoratet ejredan har prästgärd, skall prästgården efler stiftsnämndens bestämmandeläggas på löneboställe eller på annan mark som pastoratet stäUer tillförfogande. Detsamma gäller om pastoratet vUt ersätta prästgård med annan prästgård. Pastoratetskall underhålla och vid behov nybygga husen på prästgård. Pastoratet svararför prästgårds skötsel, i den mån detta ej enligt bestämmelser som regeringenmeddelar eller enligt avtal ankommer på innehavaren av tjänstebostaden. -Senastelydelse 1975:1322. 'Senaste lydelse 1975:1322. 3 1986/87. I ärendesom rör upplåtelse av rätt till vattenkraft företrädes kyrklig jord som avses i14 § av kammarkollegiet. I ärendesom rör ledningsrätt eller viigrält företrädes kyrklig jord som avses i 14 § avstiftsnämnden även om den ej förvaltas av stiftsnämnden. Detsamma gällerärende som rör naturreservat, naturminne eller bestämmelser till skydd fördjurlivet, lim ej regeringen besiämmer ;innat. I ärendensom rör upplåtelse av rätt till vatteikndl förelräds kyrklig jord som avses i14 § av kammarkollegiet. I ärendensom rör ledningsrätt eller vägrätt företräds kyrklig jord som avses i 14!) avstiftsnämnden även om den ej förvallas av stiftsnämnden. Detsamma gällerärenden som rör byggnaåsminne, naturvårdsområde, naturreservat, naturminneeller beslämmelser lill skydd för djurlivet om ej regeringen bestämmer annat. Dispositionsandring.som ej avser Siidan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 17 eller18 §. prövas / fråga om löneboställe, med undanlag för tillhörande skog. av bosiiillsnämndenoch för annan kyrklig jord som avses i 14 § av den som förvaltar egendomen. Föranledesändringen av att etl självständigt jordbruk ej längre är bärkraftigt ellerleder ändringen till alt ett så-d:mt jordbruk ej kan uppehållas, provas dockfrågan alllid av sliflsnämnden. Dispositionsandring,som ej avser sådan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 17 eller 18§, prövas av den som förvaltar egendomen. Om ändringen föranleds av att ettsjälvständigt jordbruk ej längre är bärkraftigt eller om ändringen leder tillatt ett sådant jordbruk ej kan uppehållas, prövas dock frågan alltid avstiftsnämnden. av lönebosiälles jordbruk och av präsigård utövas avboställsnämnden. Sliflsnämndenulövar uppsikt över sådan annan förvaltning av kyrklig jord som ej handhas avnämnden. har tillsyn över sådan förvaltning avkyrklig jord som ej handhas av nämnden. Vid sin tillsyn får sliflsnämnden meddela sådanlföreläggande eller förbud som behövs för atl denna lag eller med stöd av lagenmeddelade föreskrifter skall efterlevas. Ibeslutet om föreläggande eller förhud kan sliflsnämnden utsätta vite. "Sciiaslc lydelse iy75:1.122. Närmare bestämmelser om uppsikl över förvallning avkyrklig jord meddelas av regeringen. Närmare bestämmelser om lillsynen över förvallningen avkyrklig jord meddelas av regeringen. Ersättning som inflyter for kyrklig jord på grund av försäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång, eller av annan jämförlig anledning skall fonderas, om ej annal följer av bestämmelser som rogeringen meddelar. Avkastningen skall användas för samma ändani;'il som jorden varit avsedd för. Ersättning som inflyter for kyrklig jord på grund avförsäljning, expropriation, upplåtelse av naturlillgnug, eller av annanjämförlig anledning skall Ibndcras. om inie annat följer av andra slyckel ellerav best;unmel-ser som regeringen meddelar. Avkastningen skall användas for sammaändamål som jorden varit avseikl for. Om sliflsnämnden medger del får ell pasloral iinvdndii inedelsom infiyler eller som har iiifliilit på grund uv försäljning av en prästgårdeller av ell loiiehoslälle. som lidigare har vuril prästgård, för anordnande avnv präsigård. nv iinnan hostad ål en präst eller nva e.xpedilionslokaler. Om mot församlings eller Besiämindscr om överklagande av pasloriils heslut finns beslämmelser i beslul av en fiirsiimlingeller ell piisio- Ingen (1961:436) om församlingssly- ral finns i lagen (1982:1(1521 om relse. jörsninlingar oeh kyrkliga siiinfiil- 31 t)' Taliinmot stiftsnämnds eller kammarkollegiets beslut enligt denna lag föres genombesvär hos regeringen. Talan mot beslut eniigi 21 om fördelning av vinsl ellerförlust som avses där föres dock genom besviir hos kainmarräiien. Mol stiflsnämndsbeslul i fråga .som fullföljis dil far talan föras endasi om sådiint är lillåleienligi besläminelser som meddelas a\- regeringen. Siifisiiäinndensbeslui enligl 21 om fördelning uv vinsl eller förlust jår o\erkliigii\ hos kainnuirrullen. Sliftsnainndens beslut I övrigi enligl dennu lug får överkliigiishos kiiinmiirkollegiel. Om ärendel iir ii\-principiell helxildse eller iiniiursi/r siirskilil \ikl fur kiimmurkolleglel med egel vilrunile överlåinnu del iiltregeringen för iivgtiranile. "SenasiL- lydelse 1975:1322. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Kammarkollegiels beslul i en överklagad fråga får inteöverklagas. Kammarkollegiets beslut i övrigt med anledning av del överklagadeärendet eller i andra ärenden enligi denna lag får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . Om det vidlagens ikraftträdande har väckts ett ärende vid arrendenämnd eller domstolgäller dock den upphävda 15 § lill dess ärendel har slulligl avgjorts. I motion 1986:16 av /f hemställs att kyrkomötetmed anledning av 1986:3 föreslår regeringen ändra lagförslagen så attvarje möjlighet att bibehålla prästgård som tjänstebostad och allt tvång attbebo prästgård upphör. I motion 1986:24 av och 1. att kyrkomöteti sitt yttrande till regeringen anhåller att det föreslagna medgivandet förpastoraten att besluta om anvisande av tjänstebostad ersätts med ett åläggandeför pastoraten att, om hyresmarknad saknas, pröva frågan, om tjänstebostad böranvisas för viss tjänsl, 2. att kyrkomötetanhåller om skyndsam utredning om prästgårdarnas framlida användning och omläckandet av de förmodligen betydande merkostnader, som kan uppstå, om ettpastorat skall behålla en prästgård, som är tjänstebostad. I motion 1986:50 av Slen hemställs i försia hand 1. att kyrkomötet hos regeringen anhåller om att 22 §första stycket lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord ges följande lydelse; "har tiUsyn över sådan förvaltning avkyrklig jord som ej handhas av nämnden. När kyrklig jord som avses i 14 § ochsom inte förvaltas av nämnden skall upplåtas på arrende för jordbruk, skallnämnden föreslå arrendevUlkoren." och i andra hand 2. att kyrkomötet uttalar sig för att nämnda ordningför arrendesätt ning beslutas av regeringen i samband med den närmare regleringen av stifisnämndens tillsyn. I motion 1986:59 av och att kyrkomötet uttalar sig för att ijänstebostadssystemet förkyrkoherdar och komministrar avskaffas. I motion 1986:65 av Bengl Kindbom och att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om boställsnämndsorganisationen. I motion 1986:83 av hemställs attkyrkomötet ger centralsly- relsen i uppdrag att utforma förslag till klara regler förprästs bostadsort. 1986/87; 13 Idetta betänkande behandlas de olika förslag till ändringar beträffande tjänstebostäderför präster och om förvaltningen av den kyrkliga jorden som läggs fram iregeringens skrivelse 1986:3. Ändringama gäller beslutanderätten i fråga om tjänstebostadsskyldigheten,avskaffande av boställsnämnderna samt vissa andra ändringar i lagen omförvaltning av kyrklig jord. I betänkandet behandlas också de med anledning avskrivelsen väckta motionerna. Denkyrkliga egendomen är sedan gammalt underkastad särskilda regler till skydd förintresset att egendomen bevaras för de ändamål som de är avsedda för.Grundläggande regler om den kyrkliga egendomens förvaltning, disposition ochkontroll finns i lagen (1970:939) om kyrklig jord och lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader. Andra regler finns i förordningen (1971:860) om förvaltningav kyrklig jord. Stiftsnämnderna,vilka är statliga förvaltningsmyndigheter, handhar vissa förvaltnings- ochtillsynsuppgifter beträffande en del av den särskilt reglerade kyrkligaegendomen. Under stiftsnämnderna fullgörs vissa uppgifter av särskilda bosiällsnämnder,som har en mera lokal sakkunskap i fråga om jordbruk. Frånolika håll har kritik i skilda hänseenden förts fram mot lagstiftningen omförvaltningen av den kyrkliga jorden. Kritik har också riktats mot det nuvarandeIjänstebostadssystemet för prästerna. I kritiken har funnits ett växande kravpå att systemet avskaffas eller reformeras. Inomcivildepartementet tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att gåigenom den nuvarande lagstiftningen i syfte att karllägga problemen och finnamöjligheter till förenklingar. Arbetsgruppenhar redovisat resultatet av sitt arbete i promemorian (DsC 1984:13) Översyn avbestämmelserna om förvaltning av kyrklig jord m. m. Arbetsgruppen föreslog att tjänstebostadstvångetför prästerna skulle upphöra. Promemorian har remissbehandlats. Regeringensskrivelse grundar sig i huvudsak på promemorian och remissyttrandena däröver. Iskrivelsen föreslås att regeringens beslut om skyldighet för pastoraten atttillhandahålla tjänstebostad åt ordinarie församlingspräster upphör att gälla.I stället får pastoraten i fortsättningen själva bestämma om de skall anvisa tjänstebostadåt kyrkoherdar och komministrar. Om en tjänstebostad anvisas skall domkapitletliksom nu för särskilda fall kunna befria prästen från skyldigheten att bo ibostaden. Enligtförslaget skall en präst, som för förslagets genomförande bor ien tjänstebostad, ha möjlighet att bo kvar i denna så länge prästen kvarstår i sin tjänst, om inte pastoratet eller prästenkommer överens om /87'13 något annal. I skrivelsen föreslås vidare att boställsnämndernaavskaffas. Enligt förslagel skall boställsnämndernas förvaltningsuppgifter övertasav dem som förvaltar den kyrliga jorden. Del innebär att församlingarna ochpastoraten själva får bestämma villkoren för arrendeupplåtelse på defastigheter som de förvaltar och besluta om vissa dispositionsändringar. Vidarefår den som förvaltar den kyrkliga jorden också företräda denna, när enarrendenämnd eller en domstol behandlar frågor om arrendevillkor. När det gäller boställsnämndernas nuvarandetillsynsuppgifter föreslås att dessa övertas av stiftsnämnderna. Regeringens nuvarande befogenhet att besluta om avvikelserfrån reglerna om uppsikl över förvallningen av kyrklig jord föreslås bliupphävd. I skrivelsen föreslås vidare att regeringen inte längreskall pröva besvär över en stiftsnämnds beslut enligt lagen om förvaltning avkyrklig jord. Enligt förslaget får elt sådant beslut i stället överklagas tillkammarkollegiet som sista instans. Kammarkollegiet skall emellertid kunnaöverlämna särskilt viktiga ärenden till regeringen. De i skrivelsen upptagna förslagen föranleder ändringar ilagen (1970:940) om kyrkliga kosinader och i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt den ordning som gäller skall pastoratentillhandahålla ordinarie församlingspräster tjänstebostad på prästgård eller ibostadslägenhet på annan faslighel, om regeringen bestämmer det (23 § lagen omkyrkliga kostnader). 1 9 § förordningen (1965:729) med vissa beslämmelser omanställning som präst (prästanställningsförordningen) föreskrivs att en prästär skyldig att bo i en anvisad bostad (tjänstebostad). kan dockmedge en präst befrielse frän bostadstvånget, om pastoratet medger det eller omdet flnns särskilda skäl. I regeringens skrivelse föreslås att pastoraten självaskall få besluta att innehavaren av en tjänst som kyrkoherde eller komministerskall anvisas tjänstebostad. Pastoratens möjligheter att besluta om att anvisatjänstebostad eller att upphäva ett sådant beslut föreslås bli begränsade tillsådana fall där tjänsten som kyrkoherde eller komminister inte är tillsatt. Omtjänsten är tillsatt, får enligt förslaget pastoratet meddela eller upphäva eltsådant beslut endast om den som innehar tjänsten samtycker till det. Vidareföreslås att beslut som regeringen har meddelat om skyldighet för ett pastoratatt flllhandahålla tjänstebostad upphör att gälla. Om en ordinarie församlingsprästvid lagens ikraftträdande bor i en anvisad tjänstebostad, upphör dockpastoratets skyldighet att flllhandahålla bostaden först sedan prästen har avgåttfrån sin ijänst och avflyttat eller vid den tidigare tidpunkt som parternakommer överens om. I motionerna 1986:16 och 59 föreslås att tjänstebostadssyslemetför kyrkoherdar och komministrar avskaffas helt i enlighet med vad som föreslagits i promemorian (DsC 1984:13) Översyn av bestämmelserna om 38 förvaltningav kyrklig jord m. m. Prop. Imotion 1986:24 föreslås att tillåtelsen för ett pastorat att fatta beslut om anvisandeav tjänsiebostad bör knytas till orler där hyresmarknad saknas och attpastoralen i sådana fall åläggs att pröva frågan huruvida tjänstebostad förviss tjänst kan anses behövlig eller önskvärd. I motionen föreslås vidare alt fråganom prästgårdarnas framtid och kostnaderna för deras underhåll skyndsami utreds. Imotton 1986:83 föreslås att det i samband med ändringen av förhållandena förprästerna och deras tjänstbostäder införs en regel om att åtminstone kyrkoherdenskall vara skyldig aU vara bosatt inom sitt pastorat. Föregen del vill utskottet anföra följande. Som framhålls i regeringens skrivelsehar frågan om tjänstbostadssystemet för präster debatterats. Olika synpunkteroch önskemål har brutits mot varandra. För såväl pastoratens del som prästernasdel har systemet i växande grad kommit att ifrågasättas. Pastoralen har oftastora kostnader för framför allt äldre prästgårdar som inte svarar mot nutidabehov. Utvecklingen i familj och samhälle har lelt till att tjänstebostadstvångetför prästerna i ökad utsträckning har kommit att upplevas som en belastning.Härtill kommer att den skatlemässiga konsekvensen av alt bebo en tjänstebostadoch hyreskostnaderna i många fall anses betungande. Undersenare tid har också i ökad utsträckning pastoraten på ansökan befriats frånskyldigheten att hålla tjänstebostad. Möjligheten att erhåUa dispens från tjänstebostadstvångetutnyttjas också alltmer. Idebatten har emellertid också framhållits fördelar med tjänstebostadssyslemet.Sålunda framhålls alt prästgårdarna alltjämt fyller en värdefull funktion imånga landsdelar, särskilt på orter där hyresmarknad saknas. Genom systemet flllgodosesockså det pastorala intresset av att ha församlingsprästen boende inompastoratet. Ilikhet med vad föredragande statsrådet anför i regeringens skrivelse anserutskottet att mycket lalar för att helt avskaffa det nuvarande tjänstebostadssyslemet.Inriktningen av en reform måste därför vara att allt tvång att bebo entjänstebostad upphör. Det säger sig emellertid självt att ett abruptavskaffande av ijänstebostadssystemet inte kan ske. Förde präster som redan bebor en tjänstebostad skulle en omedelbar avvecklinginnebära att förutsättningarna för deras boende och anställning ensidigtrubbades. Som framhålls i skrivelsen skulle visserligen prästen få rätt tillförlängning av hyresavtalet, om skyldigheten att bo i bostaden upphör. I ochmed att bostaden upphör att vara tjänstebostad gäller emellertid inte reglernaom tjänstebostadshyra. Prästen kan i sådant fall få betala hyra för helabostaden eller, om hyran sätts för lågt, riskera oförutsebara beskattningseffekter.Många präster kan då av ekonomiska skäl tvingas flytta. På orter där det intefinns en hyresmarknad kan prästen tvingas flytta utanför pastoratet eller sökaannan tjänst. För pastoratens del skulleen omedelbar avveckling av Ijänstebostadssyste met också innebära alt förutsättningarna för deras innehav av prästgårdarna rubbades. Om den präst som bebor tjänstebostaden genast flyttar kan det vara svårt för pastoratet att finna en alternativ användning, vilkel i sin tur kan innebära merkostnader. Som framhålls i regeringens skrivelse 39 kan också en förlängning av hyresavtalet vara till nackdelnär det gäller att på Prop. 1986/87:13 planera för bostadensframtida användning. Avvecklingen av tjänstebostadssyslemet bör därför avhänsyn till såväl de präster som är anvisade tjänstebostad som pastoratenske successivt. Eftersom förhållandena skiftar i olika delar av landet när detgäller både bostadsmarknad och möjligheter till alternativ användning av denuvarande prästgårdarna kan en avveckling inte heller ske i helalandet. De lokala förhållandena måste i stället få vara avgörande för den takti vilken avvecklingen kan ske. I likhet med vad som anförs i regeringensskrivelse är det därvid pastoraten själva som bäst kan bedöma behovet atterbjuda sina kyrkoherdar och komministrar tjänstebostäder. Utskottet ansluter sig därför till regeringens förslag ifrågan om prästernas tjänstebostäder. Förslagel innebär enligt utskottetsmening en tillfredsställande övergångslösning på tjänstebostadsfrågan. Om en prästgård är anvisad som tjänstebostadblir prästgården löneboställe, som pastoratet får förfoga över på sätt detfinner lämpligt inom ramen för de bestämmelser som finns om löneboställesförvaltning. Som framhålls i motion 1986:24 är en försäljning, en uthyrningeller annan alternativ användning i vissa fall endast en teoretisk lösning.Närheten till kyrka och kyrkogård liksom behovet att ha expeditions- ocharkivutrymmen i prästgården kan göra en försäljning eller uthyrning praktiskttaget omöjlig. För särskilt mindre pastorat kan de ofta redan dryga kostnadernaför underhåll av prästgårdarna bli ännu drygare. I regeringens skrivelse harinte anvisats någon lösning på dessa problem. I likhet med vad som föreslås imotionen 24 anser utskottet att en skyndsam utredning om prästgårdarnasframtida användning och kostnaderna för deras underhåll är nödvändig. I ensådan utredning bör särskilt uppmärksammas frågorna om den framtidaanvändningen av kulturhistoriskt värdefulla prästgårdar och ansvaret för dessa. kyrkokommitté föreslår i sitt betänkande (SOU1986; 17) Framtid i samverkan att det ur kyrkofonden - efter beslut avstiftsstyrelsen - skall kunna utgå s. k. strukturbidrag till kyrkliga kommunermed särskilda behov. Om förslaget genomförs, bör en möjlig lösning på deangivna kostnadsproblemen vara att strukturbidrag ges för att täckapastoratens merkostnader för prästgårdarna. I motion 1986:83 tas upp frågan om bostadsband förpräster. Vid kyrkomöte behandlades samma fråga av utskottet medanledning av en väckt motion. Som utskottet uttalade i sitt betänkande LU1984:12 är det för församlingsarbetet från alla synpunkter gynnsammast attkyrkoherden bor i det egna pastoratet. I likhet med utskottetsställningstagande anser utskottet inte heller nu atl frågan börlagregleras. Andra lösningar måste sökas. Med hänsyn till frågans betydelse förförsamlingsvården, bör den utredas. Detta bör enUgl utskottets mening kunna skei anslutning till den av utskottet förordade utredningen om prästgårdarnasframtida användning m.m. Utskottet flilstyrker sålunda de av regeringen framlagdalagförslagen när det gäller frågan om prästernas tjänstebostäder. Reformen bör leda lill att tjänstebostadssyslemet avskaffas helt. defömt angivna frågorna om prästgårdarnas framtida användning, ansvaret Prop.1986/87:13 för underhållskostnader m. m. utredas och förslag till lösningarläggas fram. Som föredragande statsrådet i skrivelsen har förklarat sig beredd till,bör reformen också utvärderas. Ivarje stift finns det boställsnämnder till det antal regeringen bestämmer.Regler om boställsnämnderna och deras uppgifter finns i lagen om förvaltningav kyrklig jord och i förordningen med samma namn samt i instruktionen(1971:863) för boställsnämnderna. Tillboställsnämndernas uppgifter hör bl. a. att efter besiktning bestämma arrendevillkorenvid ularrendering av löneboställes jordbruk och annan kyrklig jordbruksegendom,som inte förvaltas av stiftsnämnden. Till deras uppgifter hör också alt beslutaom ändrad disposition beträffande löneboställes jordbruk. Beträffande annankyrklig jord beslutar den som förvallar egendomen själv om ändringen. Om skälettill disposilionsändringen är att ett självständigt jordbruk ärbärkraftigt eller att den leder till att ett sådant jordbruk inte kanuppehållas, ankommer beslutanderätten på stiftsnämnden. Boställsnämnderna harvidare vissa tillsynsuppgifter. Sålunda utövar de enligt 22 § lagen omförvaltning av kyrklig jord tillsynen över pastoratens förvaltning avlöneboställen och prästgårdar. Iregeringens skrivelse föreslås att boställsnämnderna avskaffas. I frågan omvilka organ som skall la över boställsnämndernas nuvarande förvallningsoch lillsynsuppgifterföreslås följande. Pastoraten får själva bestämma villkoren vid ularrenderingav löneboställenas jordbruk. Pastoraten får också själva besluta om sådanadispositionsändringar beträffande löneboställena som boställsnämnderna förnärvarande får besluta om. Enligt förslaget skall dock en dispositionsändringsom är föranledd av att ett jordbruk är bärkraftigt eller omändringen leder till att ett sådant jordbruk inte kan uppehållas liksomhittills beslutas av stiftsnämnden. Enligtregeringens förslag skall vidare församlingarna själva få besluta om villkorenför upplåtelse av församlingskyrkornas fastigheter för arrende för jordbruk.Beträffande fastigheter föreslås motsvarande beslutanderättankomma på det särskilda domkyrkorådet för . Regeringenföreslår i sin skrivelse också att det är den kyrkliga jordens förvaltare ochinte längre stiftsnämnden som skall företräda den kyrkliga jorden, när enarrendenämnd eller en domslol behandlar frågan om villkoren förjordbruksarrende. Slutligenföreslås i fråga om boställsnämndernas nuvarande tillsynsuppgifter att dessa övertasav stiftsnämnderna. Enligt förslaget skall stiftsnämnderna även övertasamtliga de funktioner som boställsnämnderna har som tillsynsorgan. Utskottet konstaterartill en början att förslaget att avskaffa boställsnämn derna och att låta endast en myndighet på stiftsplanet ha hand om vissa förvaltnings- och tillsynsuppgifter helt ligger i linje med kyrkokom mittés förslag i dess slutbetänkande Framtid i samverkan.