prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Bland de delegatersom avses i fiärde stycket ingår ett stort antal kamrerare och andra anstäUdai motsvarande stäUning på olika nivåer i banken. Delegation enligt detta stycke skallfölja de föreskrifter som regeringen eller, efter bemyndigande, bankinspekflonen efter samrådmed de olika bankemautarbetar. Lagrådet har påtalatatt uttrycket "närstående" inte definieras vare sig i lagtexten elleri motiven. I andra stycket finns en strängare regel, som i princip förbjuderdelegation när det gäller kredii till sådana personer som omfattas avbestämmelserna om s. k. kreditjäv i 2 kap. 17 8 bankrörelselagen. Kretsen avnärstående enligt denna bestämmelse är, enligt lagrådets mening, snävare än denkrets som vanligt språkbmk betecknas som närstående. Detta kan givetvis beaktas i de föreskrifter somskall utfärdas. Men lagrådet har bedömt detlämpligare all saken klargörs i lagtexten. Lagrådet har ansettdet rimligt att delegationsregeln i fjärde stycket skall täcka samma krets avnärstående som motsvarande regel i andra slyckel. Jag instämmer i vadlagrådet anfört. Stycket föreslås därför få den lydelse lagrådet förordat. Föreskrifterna börvara så utformade att beslut om kredit flllnämnda personer måste fattas på en sådan nivå i banken att den presumtivekreditlagaren saknar möjlighet att påverka prövningen. Funk-flonärskrediter bör således i aUmänhet beslutaspå en nivå över den där vederbörande är placerad. I paragrafens/emrestycke har till andra-Qärde styckenas bestämmelser gjorts ett tillägg,varigenom förbudet mot delegation kommer att på motsvarande sätt gällabeslut om ställande av garanii för krediter. 8 8 Verkställande direktör eller annan delegat som äranställd i en för eningsbank får inte vara styrelseledamot i sådana företag vars huvudsakli ga verksamhet består i att förvalta eller driva handel med aktier eller som driver emissionsrörelse. I andra företag får de vara styrelseledamöter, om . 4 Regeringen 1986/87. föreningsbankensstyrelse i varje särskilt fall ger sitt tillstånd. Den som Prop. 1986/87:12 tillståndet avser får inte delta i styrelsens beslut i frågan. Paragrafen saknar motsvarighet i JkL och i utredningensförslag men överensstämmermed 7 kap. 9 6 . Utredningen anser att denna bestämmelse,som till sitt sakinnehåll finns i 75 6 BL, inte bör införas beträffandeföreningsbankerna förrän kreditmarknadskommitténprövat frågan och därvid satt in den i ett större sammanhang.Bankinspeklionen framhåller att ensartade bestämmelser bör gäUa för för deolika bankinstituten och att utvecklingen gör det nödvändigt att införabestämmelsen för föreningsbankerna och sparbankerna. För egen del anserjag attbestämmelsen, av de skäl som inspektionen anför, skaU gälla också förföreningsbankerna. Paragrafen, sommotsvarar 75 8 BL, innehåUer ett förbud för verkslällande direktören och andra delegater somär anställda i banken att vara styrelseledamöteri förvaltnings- och emissionsföretag. De får inte heller, utanbankstyrelsens tUlstånd, vara styrelseledamöter i annat företag. Bestämmelserna har utan ändring i sakförts över från 75 8 BL tUl förslaget. Depersoner som träffas av bestämmelserna har dock definierats på annat sätt än igällande lag. a. har "befattningshavare" i paragrafen byttsut mot "anställd". 9 8 Om en föreningsbank har blivit moderförening, skall styrelsen med dela detta tiU dotterföretagets ledning.Dotterföretagets ledning skaU läm na styrelsen för de upplysningar som behövs för att bedöma koncernens stäUning och resultatet av koncernens verksamhet. (Jfr 6 kap. 7 8 UFBL.) Paragrafensaknar motsvarighet i JkL men överensstämmer med 7 kap. 10 8 samt 8 kap. 7 6 NFL. Enligt första meningenskall en förenings bank som blivit moderförening meddela detta till dotterföretagens ledning. Om dotterföretaget är exempelvis moderbolag i en underkoncern bör detta i sin tur vidarebefordra meddelandet flll de i underkoncemen ingående dotterföretagen. I paragrafen sägs vidare attdotterföretagets ledning skall lämna styrelsen för deupplysningar som fordras för att bedöma koncemens ställning och resultatet avkoncernens verksamhet. Bestämmelsen har bl.a. den betydelsen, att den i förhåUande till begränsarden tystnadsplikt som annars åligger verkställande direktören och styrelsen idotterföretaget beträffande dess angelägenheter. 108 Inom styrelsen skaU en av ledamötema vara ordförande. Styrelsen skall välja ordförande om inte annat föreskrivs istadgama eller beslutas av föreningsbanksstämman.Styrelsen får även utse vice ordförande. Vid lika röstetal avgörs valetgenom lottning. Verkställande direktör eller annananställd i får inte vara ordförande eUer vice ordförande. (Jfr6 kap. 8 8 UFBL.) Paragrafen, som motsvarar 25 8 första stycket FL och 268 första stycket Prop. 1986/87: 12 sjätte meningen JkL, innehållerbestämmelser om ordföranden i styrelsen. Paragrafenmoisvarar 7 kap. 11 6 första stycket samt överensstämmer i stort med 6kap. 8 6 första stycket NFL. Styrelsen skallenligt/ör5/fl slycket aUtid ha en ordförande, som utses bland dessledamöter. Normalt utses ordföranden av styrelsen. Föreningsbanksstämman kanemellertid t.ex. i samband med val av styrelseledamöter, besluta att viss ledamot skall varaordförande. Stadgarna kan också innehållasärskilda beståmmelser om vilken styrelseledamot som skall var ordförande i styrelsen. gällande normalstadgarinnehåller inga föreskrifter i detta hänseende, vilket får till följd attstyrelseordföranden i en föreningsbank normalt utses av styrelsen. I andra slycketsägs att verkstäUande direktören eller annan befattningshavare i banken inte får varastyrelseordförande. Den bakomliggande tankenär densamma som i fråga om den s. k. femtalsregeln (3 8 iredje stycket), dvs.att styrelsen, som skall utöva tillsyn över befattningshavare,inte bör ledas av någon av dessa. 11 8 Ordföranden skall se flll att sammanträden hållsnär det behövs. På begäran av en styrelseledamot skall styrelsen sammankallas. Vid styrelsenssammanträden skaU det föras protokoll, som undertecknas eller justeras avordföranden och den ledamot som styrelsen utser till det. Styrelseledamot harrätt att få avvikande mening antecknad till protokollet. Protokollen skallföras i nummerföljd och förvaras på betryggande sätt. (Jfr 6 kap. 9 8 UFBL.) Paragrafen motsvarar25 8 andra och tredje styckena FL samt överensstämmer med 6 kap. 8 6 andra ochtredje styckena NFL och 7 kap. 12 8 förstaoch andra styckena . Enligt/örira stycket ankommer det påstyrelseordföranden att se lill att sammanträdenhålls när det behövs. Vidare föreskrivs att om en ledamot av styrelsen - i en central föreningsbank ingåralltid verkställande direktören -begär att styrelsen sammankallas, så skall det ske. Ordföranden bör varaskyldig att efterkomma styrelseledamotens begäran endast om den fråga som styrelseledamoten önskar föreläggastyrelsen ligger inom styrelsensområde. Ordföranden bör vidare ha möjlighet att i stället för atl kalla tillett extra sammaniräde låta det särskUda ärendet bli behandlat vid näsla ordinarie sammanträde om det är uppenbart att ettsådant anstånd med avgörandet saknar betydelse. Också en suppleant förstyrelseledamot bör på begäran kunna få styrelsen sammankallad, även omdet inte i varje enskilt fall kan konstateras att förutsättningar för attsuppleant skulle ha fått inträda istyrelsen förelegat. Efterkommer ordföranden inte en begäran att sammankalla styrelsen kan han fäUas tiU ansvarenligt straffbestämmelsen i 9 kap. 2 6 4 bankrörelselagen. Bankinspektionenpåpekar (bil. 3 avsnitt 3.8.10) att bestämmelsen inte bör hindra att bankerna genom föreskrift i stadgarna även fortsättningsvis anger viss periodicilel för styrelsesammanträdena. Inte minst med hänsyn tillbehovet av en regelbunden rapportering tUl styrelsen i viktigare frågor 51 rapporteringenär betydelsefull med tanke på styrelsens ansvar för Prop. 1986/87: 12delegerade beslut - är del enligt inspektionens uppfattning viktigt att inte förflyter mellan sammanträdena. Jagdelar inspekflonens uppfattning i denna fråga. Andra stycketinnehåller bestämmelser om protokollföring, om rätt för styrelseledamöterna attfå avvikande mening antecknad i protokollet och om hur protokoU skall föras ochförvaras. En nyhet är alt särskild justeringsman alltid skaU utses att jämte ordföranden justeraprotokollet. 12 § Styrelsen är beslutför, om mer än styrelseledamötereller det högre antal som föreskrivs i stadgama är närvarande. Beslut i ett ärende får dock inte fattas, om intesåvitt möjligl samfliga styrelseledamöter fått tillfälle att delta i ärendetsbehandling och erhållit tillfredsstäUande underiag för att avgöra ärendet. Omen styrelseledamot inte kan komma ochdet finns en suppleant, som skaU träda in i hans stäUe, skallsuppleanten beredas flllfälle till del. Om inte stadgarnaföreskriver särskild röstmajoritet, gäller som styrelsens beslut den meningför vilken mer än hälften av de närvarande röstar eller, vid likaröstetal, den mening som ordföranden biträder. Är styrelsen inte fulltalig, skall de som röstar förbeslutet dock utgöra mer än en tredjedel avhela antalet styrelseledamöter, om inte annat föreskrivs i stadgarna. Handlingar somenligt denna lag eller bankrörelselagen (1986:000) skaU undertecknas av styrelsen skall skrivasunder av minst hätflen av styrelseledamöter. (Jfr 6 kap. 10 8UFBL.) Paragrafen motsvarar 26 8 FL och överensstämmermed 7 kap. 13 6 och 6 kap. 9 8 NFL. Paragrafeninnehåller två nyheter i förhållande tUl FL. Den ena nyheten är en bestämmelse iandra stycket om beslutsproceduren då styrelsen inle är fulltalig. Den andranyheten är en regel i tredje stycket om undertecknande av styrelsen. Styrelsen är enligtförsta stycket beslutför om mer än hälften av hela antaletstyrelseledamöter är närvarande. Med styrelseledamöter avses det antalsom skall finnas enligt stadgarna eller, om där endast anges lägsta ochhögsta antal, det antal som inom den angivna ramen har beslutats avföreningsbanksstämman. Som lagrådet har uttalat bör det påpekas att i uttrycket "helaantalet styrelseledamöter" skall inräknas också verkstäUande direkiör som ingår i styrelsen enligt 4 8 samlarbetstagarrepresentanter enligl lagen (1976:355) om styrelserepresentationför de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. I stadgarna kan förbeslutförhet föreskrivas ett högre antal än som sägs i lagen. Styrelsen fårinte fatta något beslut, om kallelse till sammanträdet inte skett i behörig ordning. Slyrelseledamöterna skallha fått rimlig tid för samråd och möjlighet att infinna sig. Är någonstyrelseledamot förhindrad och finns det en suppleant skall suppleanten beredas tillfälleatt delta i sammanträdet. Överträdelser av bestämmelserna i detta stycke straffbeläggs i 9 kap. 2 8 4 bankrörelselagen. I8 kap. 9 8 aktiebolagslagen och 6 kap. 9 8 NFL föreskrivs bl.a. att 52 styrelseledamot,innan styrelsen får fatta beslut i ett ärende, skall ha Prop. 1986/87:12 erhållit ett tillfredsställande underlag för attavgöra ärendet. Denna bestämmelse, som är straffsanktionerad iaktiebolagslagen och NFL, har inte tagits in i utredningsförslaget. Bakgmndenär enligt utredningen att de ärenden som diskuteras vid sammanträden i en bankofta är av känslig karaktär för den person eller det företag ärendet berör.Risken kan därför vara stor attskrifflig information, som för utomstående är sekretessbelagd, kan komma iorätta händer om den mångfaldigas och sänds ut till styrelseledamöternaföre sammanträdet. Hovrätten för VästraSverige menar att det inte bör komma i fråga att undanta bankerna från kravetpå att styrelseledamöterna skall få det material som behövs för att fattabeslut. Regeln har flllkommit i aktiebolagslagen för atl de anställdasstyrelserepresentanter skall få lillräcklig information. Den utgörenligt hovrätten ett viktigt led i demokratiseringen av beslutsprocessen istyrelsen. Tendenser till att den egentliga beslutsmakten övergår från styrelsen tilldirektionen bör motverkas (bil. 3 avsnitt 3.8.11). För egen delinstämmer jag i vad hovrätten anför om vikten av att styrelseledamöternafår del av det material som behövs för beslutsfattandet. Om det medhänsyn till banksekretessen kan anses föreligga hinder att sända ut materialtill styrelseledamötema före sammanträdet, bör materialet i stället kunnatillhandahållas ledamöterna för läsning hos förenings-banken inom rimlig tid dessförinnan.Sådant material bör också kunna samlas indirekt efter sammanträdet. I förslaget har därför tagits in en regel enligtvilken styrelseledamöterna skall ha fått tillfredsställande underlag för att avgöra ett ärende. En motsvarande regelfinns för övrigt också i försäkringsrörelselagen. Enligt andra stycket fattasstyrelsebeslut med enkel majoritet, om det intei stadgarna föreskrivs särskild röstmajoritel. Ordföranden har utslagsröst. Omstyrelsen inte är fulltalig krävs det att merän en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter biträder ett slyrelsebeslul för att det skall vara giltigt. Handlingar, somenligt denna lag eller bankrörelselagen skall undertecknas av styrelsen,skall enligt tredje stycket undertecknas av minst hälften av styrelseledamöter. 13§ En styrelseledamot eller en delegat får inte handlägga frågor om avtal mellan honom och . Han fårinte heller handlägga frågor om avtal meUan och tredje man, omhan i frågan har ett väsenfligt intresse som kan strida motföreningsbankens. Han får inte heller deltai beslut om avtal mellan och tredje man, som han ensam eUertUlsammans med annan får företräda. Med avtal jämställs rättegång ellerannan talan. (Jfr 6 kap. 11 8 UFBL.) Paragrafen, som istort överensstämmer med 27 6 FL och 6 kap. 10 6 NFL, upptar beslämmelser omjäv för styrelseledamot. Paragrafen överensstämmermed 7 kap. 14 6 . Jävsbestämmelserna för föreningsbankernaomfattar inte Prop. 1986/87: 12 den situationen då avtalsluts mellan och någon som en styrelseledamot ensam ellertillsammans med annan företräder. Jävsregeln i BL och SpL omfattar dennasituation. Med hänsyn till att ensådan bestämmelse kan vålla praktiska olägenheter vid koncernförhållanden ochmed hänvisning till vad som gäller enligt aktiebolagslagen har utredningenföreslagit att bestämmelsen utmönstras ur banklagstiftningen. Utredningen hardärvid fömtsatt att en styrelseledamot eller delegat ändå skall avhålla sigfrån alt delta i själva beslutet rörande ett annat bolag där han också ärstyrelseledamot. Hovrätten för VästraSverige anför att de jävsbestämmelser utredningen föreslagit bör kompletterasså att företrädare för tredje man hindras att delta i styrelsens beslut omavtal med det bolag han företräder, dvs. i överensstämmelse med vad som gällerenligt BL och SpL (bil. 3 avsnitt 3.8.11). För egen del anserjag, ilikhet med hovrätten, att gällande bestämmelser bör bibehållas förbankaktiebolag och sparbanker samt införas för föreningsbanker. De praktiskaolägenheter som motiverat att motsvarande bestämmelse inte införts iaktiebolagslagen avser farhågor för att antalet styrelseledamöter ikoncernbolag inte skulle bli tillräckligt för en beslutför styrelse (SOU 1941:9s. Sådana farhågor gör sig mindre gällande i fråga om bankerna ochsärskilt för föreningsbankernas del där koncernförhållanden endast förekommeri begränsad utsträckning. Med ordet handlägga avsessåväl ett koUegialt som ett individuellt beredande och avgörande av ärenden. föreningsbank deltar styrelseledamot endast i koUegial behandling av olikafrågor. Om bestämmelsen flllämpas på delegats verksamhet, kan det emellertidbli fråga också om en individuell handläggning, exempelvis från verkställandedirektörens sida. Den som är jävig får intedelta i överläggning eller beslut. Stadgandet hindrar emellertid intestyrelseledamoten eller delegaten atl närvara vid överläggningen. Står han somdirekt motpart till i ärendet kan hans närvaro t. o.m. tänkas varaerforderlig som ett led i en förhandling mellan kontrahenterna. Vid denslutliga överläggningen liksom då beslut fattas, bör han emellertid avträda. För att jäv skall ansesföreligga i fråga om avtal mellan och tredje man fordras att ifrågavarandestyrelseledamot eller delegat har ett "väsenfligt intresse" i ärendetoch att detta intresse är stridande mot bankens. Sammanfaller intresset medbankens föreligger alltså inte jäv. En styrelseledamot som äger en betydandefordran hos och därför är intresserad av avslut i en affär somkan förmodas vara inkomstbringande för banken, är således inte jävig att deltai ärendeis handläggning. Jävsreglerna avser intebara handläggningen vid ett avtals ingående utan även handläggning av andrafrågor rörande ett avtal. De avser alltså även sådana ensidiga rättshandlingarsom har betydelse för ett avtals träffande, förändring eUer upphörande, t. ex.uppsägning av ett kontrakt. Jag vill i dettasammanhang också framhålla att i samma riktning som jävsreglerna i paragrafenverkar den allmänna lojalitetsplikt och vårdplikt som åvUar styrelseledamöterna och verkställandedirektören. Denna skyl- Prop. 1986/87: 12 dighet alt tillgodoseföreningsbankens intressen kan ibland vara ett hinder för en föreningsfunktionär att företarättshandlingar som formeUt faller utanför jävsregeln men där likartadeöverväganden gör sig gällande. 148 Styrelsen företräder och tecknar dess firma. Styrelsen kanbemyndiga en styrelseledamot eller annan att företräda ochteckna dess firma, om inte ett förbud mot sådant bemyndigande har tagits in i stadgama.I fråga om den som inte är styrelseledamot gäller vad som sägs i 3 6 första och andrastyckena och 13 8 om styrelseledamot. Rätten atl tecknaföreningsbankens firma får utövas endasl av två eller flera personer iförening. Ingen annan inskränkning får registreras. Styrelsen kan när som helsl återkalla ettbemyndigande som avses i andra stycket. (Jfr 6 kap. 12 8 UFBL.) Paragrafen, sommotsvarar 28 8 FL och 6 kap. 11 6 NFL samt 16 6 andra stycket och 27 6JkL, reglerar rätten att företräda och att teckna dess firma.Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 15 8 . Firmateckningsrätteninnefattar rätt att som ställföreträdarerepresentera vid avtal och andra rättshandlingar samt inför domstolaroch myndigheter i övrigt. Ställföreträdarskapet kan utövas inte endastgenom skriftlig firmateckning utan också muntligt, t. ex. vid ingående avmuntliga avtal. Paragrafen ger, liksom motsvarande bestämmelser i gällande lag, endast reglerför sådana representanter som enligt lagenär ställföreträdare för , dvs. styrelseledamöter och firmatecknare. Regler om andra representanter,t.ex. av ställföreträdarnabefullmäktigade personer och anställda med ställningsfuUmakt finns iannan lagstiftning. En ställning i vissmån Ukartad med de legala ställföreträdarnas intar enligt utredningende befattningshavare i en föreningsbank vUka har behörighet att företrädabanken enligt s. k. ställningsfullmakt. I bankerna innehas en dylik speciellbehörighet ofta av högre banktjänstemän som vanligen får ansesbehöriga att till följd av sina tjänsteåligganden, sin "ställning", ingå avtal för banken ochäven i övrigt företräda banken. Detta skulle enligt utredningen få anses följaav 2 kap. 10 6 andra stycket avtalslagen.Enligt bankinspektionen år vad utredningen anför om behörighet för banktjänstemän att flll följd avtjänsteåligganden (stäUningsfull-makt) ingå avtal för föreningsbankendiskutabelt. I varje fall bör enligt inspektionen med avtal inte avseskreditavtal eller liknande förbindelser i utövandet av själva bankrörelsen.Utifrån åberopad bestämmelse i avtalslagen torde däremot kunna följa rätt förtjänsteman i bank att på grund av sinaallmänna tjänsteåligganden träffa t. ex. tjänsteavtal med anstäUd ellerhyresavtal (bil. 3 avsnitt 3.8.10). Jag år för egen del beredd att instämma i vadbankinspektionen anfört. De föreskrifter somfinns i aktiebolagslagen och NFL om verkställande direktörsrätt att företräda företaget och teckna dess fuma återfinns inte i denna lag. Verkställande direktör i en föreningsbank och andra banker är 55 inte ett självständigt föreningsorgan utan handlar på uppdrag avstyrelsen. 1986/87: 12 I första stycketslås fast att styrelsen alltid är ställföreträdare för . Medstyrelse förslås den beslutande styrelsen, dvs. om styrelsen fattar ettmajoritetsbeslut om ingående av avtal för , kan majoritetenockså representera när avtalet sluts. Av första stycketjämfört med 9 6 delgivningslagen (1970:428) följer atl delgivning som skerenligt lag eller andra författningar får ske med en av flera gemensamtbehöriga firma- tecknare. Motsvarande torde gälla även andra meddelanden till banken. I 7 kap. 19 8 finnssärskilda bestämmelser om hur skall företrädas närstyrelsen vill föra talan mot , t. ex. för att klandra ett beslut av föreningsbanksstämman. Enligt andra stycketkan endast styrelsen bemyndiga och entlediga firmatecknare. Styrelsen kanbemyndiga vem som helst att vara firmatecknare, om inte annat föreskrivs istadgarna. Detta är en nyhet. gäller att styrelsen får utseannan än styrelseledamot till firmatecknareendast om stadgarna medger det. Firmatecknare skall emellertid uppfylla de kvalifikationskrav som enligt 3 8ställs på styrelseledamot. En särskildfirmatecknare måste alltså vara svensk medborgare och bosatl i samtvara myndig och inte i konkurs. Han får inte heller vara underkastad näringsförbud. Dispens kan erhållasfrån nationalitets- och bosättningskraven. Jävsregdn i 13 8 gälleräven ensärskild firmatecknare. Har en styrelseledamot fått dispens enligt 3 6 förstastycket från bosättnings- och/ellernationalitetskraven, kan styrelsen utse honom tiU flrmatecknare utanatt det krävs en ny dispens. Enligt tredjestycket skall kollektiv firmateckning alltid tillämpas i föreningsbankerna.Detta överenstämmer med 16 6 andra stycket och 27 6 JkL. Enligtaktiebolagenslagen och FL ankommer det på styrelsen att fritl bedöma, omkollektiv firmateckning skall tillämpas. I föreningsbankslagen behålls regeln attendast kollektiv firmateckning skall få förekomma i föreningsbank. Styrelsenkan föreskriva annan begränsning i firmatecknarens befogenheter, t. ex. begränsningtill vissa slag av rättshandlingar, men en sådan begränsning får inte registreras. Finns denlikväl i stadgarna, kan denåberopas endast mot tredje man som inte är i god tro. Enligt fiärdestycket kan styrelsen liksom enligt gällande bestämmelse, när som helst återkalla ett bemyndigandeatt teckna firma.Bestämmelser om hur firma tecknas finns i 6 kap. bankrörelselagen och ifirmalagen (1974:156). 15§ Styrelsen eller annan ställföreträdare för får inte företa rättshandling eller annan åtgärd som ärägnad att bereda olillböriig fördel åt en medlem eller någon annan flllnackdel för eller annan medlem. En ställföreträdarefår inte följa sådana föreskrifter av föreningsbanksstämman eller annatföreningsorgan som inte är gällande därför att de står i strid med dennalag, bankrörelselagen (1986:000) eller stadgarna. (Jfr 6 kap. 13 8 UFBL.) Paragrafen,som motsvarar 31 6 och 32 6 första slycket FL samt över- Prop. 1986/87:12 ensstämmer med 6 kap. 13 8 NFL och 7 kap. 16 8BAL, innehåUer den av de s. k. generalklausulerna som riktar sig tillföreningsbankens styrelse. Enligt förstastycket får styrelsen eller annan ställföreträdare för inteföreta en rättshandling eller någon annan åtgärd som är ägnad att beredaotillbörliga fördelar åt medlem eller andra, till nackdel för föreningsbankeneUer andra medlemmar. Bestämmelsen har en motsvarighet i 31 6 FL men avser att bättre skyddaminoriteten. Generalklausulenkan sägas vara ett uttryck för principen att alla medlemmar i enföreningsbank är likstäUda i den mån något annat inte följer av stadgarna.Föreningsorganen är skyldiga att handla lojall mot en minoritet av föreningsbankensmedlemmar. En motsvarande generalklausul, som riktar sig till föreningsbanksstämman, finns i 7 kap. 17 8. Enligt 31 8 FLjämförd med 20 8 första stycket samma lag är det förbjudet för ställföreträdareatt vidta åtgärder för ändamål somuppenbarligen är främmande för verksamhetens syfte. I 2 kap. bankrörelselagenanges till väsenflig del föremålet för verksamhet. Närmareuppgifter om speciella inriktning finns i stadgarna.