prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Lån enligtförordningen (1985:463) om lån m. m. till särskilda åtgärder i bostadsområden medouthyrda lägenheter (ändrad senast 1986:724) lämnas lill ägare av bostadshus med hyres- ellerbostadsrältslägenheter för ombyggnad sominnebär att utrymmen i huset byggs om tUl andra lokaler än lokaler förboendeservice (särskilda lokallån). Lån för byggnadstekniska åtgärder ibostadshus (reparalionslån) har lämnatsenligt förordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus (ändrad 1985:461). Dennalånemöjlighet upphörde vid årsskiftet1983-1984, med undanlag för projekt i Nortbotlens län lill vUka lån kunde lämnas om de påbörjades före årsskiftet1985-1986. Omfattningenav beslut om bostadslån VadgäUer bostadslån, som betalas ul av , meddelades under /86 prehminära beslut ochbeslul i ett-beslutsärenden (förläntagarbyggda egnahem) tiU ell sammanlagt belopp av 7697 mUj. kr., varav 4631 milj. kr. avsäg nybyggnad och 3066milj. Jämfört med budgeiårei 1984/85 innebär detla en minskningmed 343 mUj. Lån lill nybyggnadhar minskat med 546 milj. kr., medan lån till ombyggnad har ökat med 203 milj.kr. De slutiigabesluten om bostadslån under budgetårel1985/86 omfattade sammanlagt 6243 milj, kr. Beslut om bostadslån budgelåren 1983184-1985186 kr./lägenhet Budgelår Budgelår 1983/84 1984/85 Småhus (säljarbyggda) Småhus med elt beslut Småhus (säljarbyggda) SkUlnaden igenomsnitlsbelopp mellan olika hustyper beror bl.a. på olikheter ilånevillkor, lägenhetsstoriekar och - beträffande ombyggnad åtgärdernas omfattning. Förflerbostadshusen gäller dessutom alt den del avlånen som avser lokaler har fördelats på bostäderna. Fördjupning avbostadslån, dvs. utökning av bostadslån som ersällning för uleblivna bottenlån upp tillbostadslånels normala undre gräns, förekommerhuvudsakligen i fråga om läntagarbyggda egnahem och ombyggnad av egnahem. Under budgetårel 1985/86 uigjordefördjupningen ca 4 resp, av delotala lånebeloppen för dessa två typer av läneärenden. Det är en lika storfördjupningsandel som under budgeiårei 1984/85, Bostadslån förmiljöförbättrande åtgärder i bostadsområden (miljöbi-dragslån) lämnadesmed 204,0 milj,kr, under /86. Under /85bevUjades 152,0 milj.kr. och /84 bevUjades 229,9 milj.kr. Bostadslån förhandikappanpassning av bostäder (bosladsanpassnings-län) beviljades med etlbelopp av 8,1 milj.kr, under budgeiårei 1985/86. Under budgeiårei 1984/85 bevUjades länmed 9,8 mUj.kr. och under budgetåret1983/84 med 9,5 mUj.kr. Eflerfrågan på räntebärandeförbättringslån har fortsall all minska under /86. Ytteriigareuppgifter redovisas under anslaget B 8. Vissbo stadsförbättrings verksamhel m.m. Lån för förvärvfrån staten av bostäder för permanent bruk har under budgetårel 1985/86beviljals med sammanlagi 27,6 mUj.kr. Beslut om lån för 1983184-1985186 1986; Bil. 1983/84 1984/85 1985/86 S.k. särskilda lokallån lill åtgärder iområden med en stor andel outhyrdalägenheter har under /86 lämnats i 12 fall till ett sammanlagi belopp av 17,3 milj.kr. Det är näslanen halvering jämfört med föregåendebudgelår då medgivandena avsåg 33,5 milj.kr. fördelade på 23 fall. Del är en sänkning även jämfört /84 då medgivandena omfaltade 18 faU tiU ett sammanlagt beloppav 22,0 milj. kr. Bosladssiyrelsen har bcräknal behovel av utbetalningar avsådana lån som skall belaslaanslaget B 3 under budgetårel 1987/88 lill ca 110 milj.kr. Beräknade utbetalningar budgetåren 1986187 och 1987188 Beräknade utbetalningar, milj. kr. i 987/88 Räntebärande förbättringslån Hyresföriustgarantilån Förvärvslån kopplade till äldre Skuldökning räntelån Återbetalning låneförskott Amorteringar och inlösen av lån lill bosladsbyggandeuppgick under bud getåret1985/86 tiU ett belopp av 6266 milj.kr. Att det inbetalda beloppel blivit så stort iförhållande till del beräknade (2550 milj.kr.) beror främst på regeringens beslut atterbjuda kommunerna viss rabatt på kvarstående skuld för sådana bostadslån, lomirattslån, markförvärvslån m.m. som löstes in före utgången avbudgetårel 1985/86. Ulestående lomirattslån, som uppgick till nära 2500 milj.kr., har nästan hell löslsin. Vidare har en stor del av ca 1800 milj.kr. i återbetalningar av flerbostads- huslån avsell kommuners inlösen avsubvenfionsfria län. Småhusägare har betalat in ca 1800 milj.kr. varav ca 1400 milj.kr. bedöms varasedvanliga amorteringar och ca 400 milj.kr, lån som lösts in på gmnd av 26 övertagande eUer av andra skäl. För budgetåren 1986/87och 1987/88 antas Prop. 1986/87:100 atl amorteringarna på lån lill egnahem kommer all ökamed ca 100 mUj. 13 perbudgetår och således uppgå tiU ca 1500 milj.kr, 1986/87 och ca 1600 milj, kr,1987/88. I enlighet med vadsom antagits om eftergift av hyresföriustiån (anslaget B 5) beräknas en formell inlösen ske avhyresförlustlån på 30 milj.kr. under vart och etl av budgelåren 1986/87 och1987/88. Från och med /86 tiUhandahåUer StatensBostadsfinansieringsakliebolag () medel för utbetalning av bosladslån m.m. Bostadsstyrelsenredovisar i sin anslagsframslällning följande beräkningar av bolagetsutbetalningar under budgetåren 1986/87 och 1987/88. Beräknade utbetalningar av SBAB-medel budgetåren 1986187och 1987188 Utbetalningar i milj. kr. (9 120) ToUlt ca 8000 ca 9400 Inlösenav små lån krav för ombyggnadslån har bemyndigat regeringen (prop. 1985/86:100bil. 13, BoU 13, rskr 171) alt som viUkor för bosladslån liU ombyggnad krävaatl äldre små län löses in. Jag vUl förriksdagens kännedom meddela alt bosladssiyrelsen har fåll i uppdrag all utredaeffeklerna av atl sådanl vUlkor ställs. Slyrelsen har i en skrivelse till regeringen redovisat huretl eventuellt krav på inlösen av äldre lånsom en fömtsättning för ombyggnadslån skulle kunna ulformas. Styrelsenifrågasätter dock lämpligheten av alt införa ell sådant krav med hänsyndels tiU all del medför höjda kapitalkostnader för husägaren och ökat arbeleför länsbostadsnämnderna, dels tiU alt endasl begränsade belopp kommer allbetalas in. Enligt min mening är det angeläget alt påolika sätt försöka minska anlalet utestående små lån. Ett sätt atl göra delta är atl släUa krav på inlösen av sådana lån i samband medbeviljande av ombyggnadslån. De ölägenheter som bosladssiyrelsen pekar på är inle av sådan karaktär attde 27 bör utgöra någothinder mol detla. Av styrelsens redovisning framgår atl Prop. 1986/87:100de administrativa konsekvenserna lorde bU relafivt begränsade. Vidare bör Bil. 13 beaktas att låntagarens totala kapitalkostnader påverkas iförhåUandevis liten omfattning, eflersom det är små lånebelopp som skulleberöras av ett krav pä inlösen. Jag anser därför attsom viUkor för ombyggnadslån bör släUas krav på inlösen av små lån. Kravet bör innebära atl tidigarebeviljade lån skaU lösas in, om de sammanlagt inle översiiger avlåneunderlagel i ombyggnadsärendet. I de fallbeloppet för gamla lån överstiger . för egnahem och . förhyres- och bostadsrättshus bör dock inte slällas någol krav på inlösen. Sådanl krav bör inle heller stäUas ifråga om lån för vilket räntebidrag ulgår. Jag avser all i annal sammanhangåterkomma tUl regeringen med ett förslag avden nu angivna innebörden. Med ledning av denkarlläggning som bosladssiyrelsen gjort av ombyggnadslån kan inlösenav små lån beräknas uppgå till ca 25 milj, kr, per är, varav ca 20 milj, kr, för flerbostadshus. har i en framslällning till regeringenföreslagit all bosladslån skaU kunna lämnas för demonterbara daghem. Frågan aktualiserades även genomen motion lUl 1985/(1985/86:208). Jag kan nämna att bostadslån tUl vanligadaghem är subvenfionsfria. Med hänsynhärtill och till de allmänl setl goda möjligheterna all få lån på denöppna kredilmarknaden ärjag inte beredd att bilräda förslaget. ;s medelsanskaffninghar lUl helt övervägande del skell genom utgivning av prioriteradebostadsobUgalioner. Detta har fungerat tillfredsstäUande. Avprioriteringen avbostadsobligationer frän och med bedöms inte få några allvarligaåterverkningar på bolagels upplåning. Riksrevisionsverkei (RRV) redovisar atl 4900 mUj. kr.har bokförts som återbetalningar under /86 av lån för bostadsbyggande. Ytterligare1270 milj. kr, betalades in före men bokfördes innevarandebudgetår. Dessa återbetalningar bokförs på statsbudgetens inkomstsida. Räntan för bostadslån var 13,under är1986 och har av regeringen fastställts fill för . ränla har varil betydligt högre än marknadsräntan. Detta lorde inlebli faUel vad gäUer . Den kraftiga räntesänkningen i förening med all någon rabatt inte kommer att lämnas i fortsättningen vid inlösen av bostadslån lorde medföra att förtida inlösen kommer alt ske i mindre omfattning under innevarande budgelär än under /86. Jagberäknar i likhei med anslagsbehovet för näsla bud-getår fiU110 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslär all tiU Vissa låntill bosladsbyggande för /88 anvisa ett förslagsanslag av 1 lOOOOOOO kr. 1985/86 Utgift 11029663733 1986/87 Anslag 146000000001987/88 Förslag 12400000000 Frånanslaget betalas räntebidrag enligt 1. nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:692, ändrad 1986:756), 2. ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693, ändrad 1986:757), 3. bostadsfinansieringsförordningen(1974:946, omlryckl 1980:329, ändradsenasl 1986:759), 4. bostadslånekungörelsen(1967:552, omlryckt 1973:534, ändrad senast 1986:284), 5. förordningen(1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bosladshus m. m. (upphävd 1980:334), 6. förordningen(1983:40) om ränlebidrag för underhållslån i vissa faU, 4§ förordningen(1982:644) om lån för byggnadslekniska åtgärder i bostadshus (ändrad senast1985:461), 8. förordningen(1985:352) om lån m.m. för gatukostnadsersättning i vissa faU (ändrad1986:722), 9. beslämmelsermeddelade för vissa lån som har beviljals för alt anordna studentbostäder samt 10. förordningen(1983:974) om statligt ränleslöd vid förbällring av bosladshus (ändrad senast 1986:718). Dessulom belastasanslaget av eftergifter av ränielån m. m. enligt räntelånekungörelsen(1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad senast 1986:283). Vidare belalas frånanslaget ul statsbidrag enligt förordningen (1982:1285) om hyresrabatter ibostadshus (ändrad senast 1983:1023). Medel från anslaget används också förutbetalning av ersättning till kommunerna enligt 33 § bosladslånekungörelsen(1962:537, upphävd 1967:552) saml vissabidrag till ålgärder i bostadsområden med stor andel oulhyrda lägenhetersom regeringen har beviljal under fömtsättning alt kommunen avstår från sinräll lill sädan ersäitning. Räntebidrag enligtnybyggnadslåne-, ombyggnadslåne- resp. bostadsfi nansieringsförordningenlämnas med belopp som moisvarar skillnaden 29 meUanverklig räntekostnad för bottenlån och bostadslån inom låneunder- Prop.1986/87:100 laget för bosläder och en garanterad ränta för dessa lån. För vissalåntagar- Bil. 13 kaiegorier lämnas räntebidrag dessutom för en beräknad årUgräntekostnad med ell belopp som motsvarar3% av låneunderlaget för bostäder. Vid ombyggnad av flerbostadshus kanränlebidrag lämnas för markkostnader, ävenom de inte ingår i låneunderlagel. Den garanterade räntesatsen för det förstaåret av låneliden varierar mellan 2,15 och 4,beroende på låniagarkategori.Den garanterade räntan höjs ärligen på visst sätt. Räntebidrag lämnas även förflerbostadshus som har uppförts eller byggtsom med stöd av lån enligt bostadslånekungörelse eller motsvarandeäldre beslämmelser, om husel har blivit färdigt ochlåntagaren inte erhåller räntelån. Den som erhåUerräntelån far en motsvarande subvention genom att den del av ränlelånet som avser ränta påbostadslån och underliggande kredit omedelbarl efterges. Ränlebidrag enligtförordningen om ränlebidrag för underhållslån i vissa fall lämnas lill allmännyttigabostadsföretag och studenlbosladsföretag, somför är 1983 beviljades lån på den aUmänna lånemarknaden till underhåU av bostadshus. Räniebidragel lämnas med eltbelopp som motsvarar skiUnaden mellan räntekostnaden för lånel, beräknad påaktuell låneskuld och en särskild garanterad ränla. Denna garanterade ränlaskall vara för. del första året av lånetiden, och höjs för varje följandeår . Räntebidrag enUgt 4§förordningen om lån för byggnadslekniska ålgärder i bostadshus lämnas enligt sammaprinciper som räntebidragen för de nyssnämndaunderhåUslånen. Räntebidrag lämnasäven för vissa tidigare beslutade lån lill energibesparande åtgärder. Bidrag i dessa fallberäknas efter gmnder Uknande dem somgäller för räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen. För vissa lån till studentbostäderbetalas räntebidrag med belopp som moisvararskillnaden mellan faslställda annuiteter och den verkliga räntekostnaden, Slalsbidrag lill hyresrabatter ibostadshus lämnas under vissa fömtsättningar till ägare av bostadshus medhyres- eller bostadsrältslägenheter, VUlkorenär att huset har uppförts eUer byggts om med stöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningeh, och attbyggnadsarbetena har påbörjats eller under åren1983 eller 1984. Maximalt bidrag av bidragslidenär . per m" för hus där byggnadsarbetenapåbörjades och . per m" för hus där byggnadsarbetena påbörjades under år 1984.Bidraget minskar med en femledel perår. För ombyggnad av hus i gäller särskilda regler. Det slalliga ränleslödel vid förbättringav bostadshus utgörs av ett årligt ränlebidrag. Del lämnas för vissa underhålls-, reparations- och energispar åtgärder i hus med hyres- eller bostadsrältslägenheter. Bidraget beräknas utifrån en schablonmässigt bestämd kostnad för utförda åtgärder. För schablonbeskattade fastighetsägare beräknas bidraget utgående från häU"- ten av en räntesats som är högre än stalslåneräntan. För övrigafastighetsägare beräknas bidraget utgående frän en räntesats som är tvåprocenlenheler lägre än den uträknade. Bidragstidens längd beror päåtgärdernas beräknade livslängd. Prop,1986/87:100 Bil. Utgifterna för ränlebidrag m.m. under anslaget förbudgetårel 1985/86 uppgick lill 10922 milj. kr., vilket är 946 milj. kr.mindre än under budgetårel 1984/85. Om man från utgifterna under budgetåret1984/85 räknar bort den engångsutbetalning av ränlebidrag till ägare avhyres- och bostadsrättshus som genomfördes i anslutning till allfastighetsskatten infördes -1363milj. - har utgifterna ökat med 417 milj. kr. En stor del av ökningen avserslatens bidrag tiU hyresrabatter. i milj. kr. avsäg endel av räniebidragen ränlor för tiden mellan husets färdigställande ochutbetalningen av det statliga lånel. Detta s.k. retroaktiva räntebidrag upphörde i princip den 1januari 1984 och ersattes av ell räntetUläggi läneunderlaget. Under /86 utgick drygt 300 milj. kr. iretroaktiva bidrag för ärenden som inte avslutals förtän under det gångnabudgetåret. Ränlesubvenlionernasandel av bruttoräntorna för ärenden med lån enligtbostadsfinansieringsförordningen var förhyres- och bosladsrättshus och för egnahem. Antalet lägenheter med räntesubvenlioner uppgick till ca1480000 . Då ingår inle sådana lägenheler för vUka enbart energisparlån harlämnats. Av det totala antalet lägenheter utgjorde hyres-och bosiadsrältslägenheterna . Bosladssiyrelsen beräknar utgifterna under budgetårel1986/87 tUl 13900 milj. kr. för räntesubvenlioner och liU ca 375 milj. kr. för ersättningför förvaltningsförlusteroch bidrag tUl hyresrabatter, dvs. sammanlagt 14275 milj. kr. För /88 beräknarbostadsstyrelsen utgiftema till 12200 Prop. 1986/87:100 milj. kr. Bostadsslyrelsensberäkningar för budgetårel 1987/88 utgår från en bunden ränta om 9,, en obunden ränta om10,och en ränta om 10,för bostadslån utbetalade före den 1 juh 1985 och9,för bostadslån utbetalade därefter. Chefenför har tidigare denna dag redogjorl för de ekonomiskafömtsättningarna för statens stöd tiU olika samhällssektorer. Kraven päåtgärder för att minska belastningen på statsbudgeien gäUer somjag i delföregäende har sagt även bostadssektorn. Sänktgaranterad ränta tillföljd av höjd fastighetsskatt för vissa privatägdahyreshus har vid sin behandling av prop. 1986/87:48 ombostadspoUliken beslutat(BoU 7, rskr 93) att höja fastighetsskatten förkonventionellt beskaltade hyreshusenheter. En del av ägama till sådana enheterhar även fätl kostnadsökningar till följd av den extra upptrappning av den garanterade räntan som enligt riksdagensbeslul (prop. 1985/86:100 bil. 13,BoU 13, rskr 171) genomfördes för bl.a, flerbosladshusfardigstäUda . har vid sin behandling av denbostadspolitiska proposilionen gett regeringen tillkänna (SkU 1986/87:16, rskr 94) atl kompensatoriska ålgärder inom räntebidragssystemelbör ske för de fastigheter som kommer att träffas av höjd fastighetsskatt och som blivil föremål fören extra upplrappning av de garanterade räntorna. Bostadsutskottetuttalade i sitt yttrande till skat-teutskotiel(BoU 1986/87: ly) atl nyssnämnda fastighetsägare bör kompenseras förden höjda fastighetsskatten i huvudsak i enlighel med de regler som förordades i den proposition (prop.1984/85:85) som låg till gmnd för fastighetsskattens införande. Enligt min mening bör kompensalion förden höjda fastighetsskatten lämnas genom alt den garanterade räntan förkonventioneUl beskattade hyreshus sänks iden omfallning som framgår av följande lablå. Sänkningen är beräknad så all de hus som fick en extraupptrappning får en kostnadsminskning som genomsnittligtselt motsvarar de ökade kostnadema tUl följd av höjd fastighetsskatt. Motsvarande sänkning av de p. g. a. höjd fastighetsskatt kr/m En sänkning i enlighet med vad jag nysssagt beräknas medföra alt statens utgifterför räntebidrag ökar med ca 25 milj, kr, , Dessulom senareläggs i viss mån amorteringar tiU staten avbosladslån. Höjd garanterad ränta tillföljd av slopad garantiskattför hyreshus ägda avfysiska personer och för egnahem har beslulal (prop, 1985/86:150, SkU 50, rskr360) alt garanti-beskattningen av fysiska personers fasligheter skall slopas den 1januari 1987,Genom lagstiftning höslen 1984 (prop. 1984/85:70, SkU 23, rskr 110, SFS 1984:1060)slopades garantibeskattningen avjuridiska personers fastigheter den 1januari 1985. Den skatlelälinad som härigenom uppstod för juridiska personer beaktades när degaranterade räntorna justerades i sambandmed atl fastighetsskatten infördes (prop. 1984/85:85 bU. 1, BoU 9, rskr 91). är förklaringen lill rådandeskillnader i de garanterade räntornaför hyreshus som ägs av konventioneUl beskattade juridiska resp. fysiskapersoner. Närgarantibeskatlningen nu hell las bort finns del inte längre några skäl atl ha kvar dessa skillnader. Jag anserdärför att de garanterade räntorna , förhyreshus ägda av fysiska personer bör höjas tiU den nivå som kommer atl gälla för konventionellt beskattade juridiskapersoner. Med beaklande av de sänkningar av de garanterade räntoma somjag nyssredovisade, blir de sammanlagda förändringarna av de garanterade räntorna förhyreshus ägda av fysiska personer följande. till nivån för juridiska personer kr./m" -0,95 -1-0,85 -0,10 -0,75 -fO,65 -0,10 -0,70 -1-0,65 -0,05 -0,60 -1-0,60 -0,45 -1-0,40 -H0,4 -1-0,40 -1-0,25 -l-0,25 -H0,20 -H0,20 Räniebidragen beräknas minska med ca 50milj. tiU följd av den Prop. 1986/87:100 nyssnämnda justeringen av degaranterade räntoma för hyreshus ägda av Bil. 13 fysiska personer. Dessutomsker en viss tidigareläggning av amorteringar av bostadslån. Nettoeffekten, närjusteringen med hänsyn tiU den höjda faslighetsskatten beaktas, bhr knappt 45milj. i minskade räntebidrag för denna gmpp av fastighetsägare. Jag föreslårsammanfattningsvis således atl följande ändringar av de garanterade räntornaför hyreshus ägda av konventionellt beskaltade juridiska respektive fysiska personer görsden . IV de garanterade räntoma för ägda av konventionellt beskattade -1960 1961-1965 1966-1970 1971-1975 1976-1978 1979-1980 1981-1983 1984- -0,95 -0,75 -0,70 -0,60 -0,45 -0,10 -0,10 -0,05 0 +0,40 +0,25 +0,20 De föreslagna ändringarna av degaranterade räntorna avser räntebidrag enligtbosladsfinansieringsförordningen, nybyggnadslåneförordningen,ombyggnadslåneförordningen eller förordningen om statiigl stöd lill energibesparandeålgärder i bostadshus m, m. Motsvarande ändringar skall göras i fråga om basannuiteterna enligt bostadslånekungörelsen saml basräntornaenligt räntelånekungörelsen. Ändringarna av de garanterade rän- . loma skall gäUa i fråga om ärenden med bosladslånsom har betalats ul före den 1 juli1987, För ärenden med bostadslån som betalas ut fr. o. m. den 1 juli1987 skall den garanterade räntan för hyreshus ägda av fysiska personer höjasfrån 2,15 tiU för . Jag övergår nu tillegnahemmen. Garanliskatlens borttagande för egnahem har kombinerats med att del extraavdragel som ägare av egnahem nu kangöra i sin deklaration slopats. Nettoresultatet av detta blir i regel en skattelättnad även för dessa fastighetsägare. Föregnahem med räntebidrag torde regelmässigl uppkomma en skattelättnad,eftersom de har höga underskoll, vilkamedför fuU garanliskatl. Den slopade garanfiskatlen är enligt min meningell motiv för att höja den garanterade räntan även för egnahemsägare. Jag redovisar i följande lablå en beräkning av den genomsnittligaskattelättnaden och den höjning av de garanterade räntoma som schablonmässigt svarar mot skattelättnaden. JagvUl framhålla att egnahemsägarna i regel skattemässigt kan utnyttja en 50-procenligavdragsrält för de ökade räntekostnader som uppirappningen medtör. Även dengaranterade räntan för nya egnahem bör höjas och bestämmas till för det förstaåret efler bostadslånets utbetalning. En upptrappning enligt nyssnämnd skalaoch höjningen av den garante rade räntan för medför atlutgifterna för ränlebidrag minskar 34 slopad garanliskatl och extra avdrag kr. av den garanterade räntan med ca 210 milj. kr. för del första helåret som ändringenfår budgeteffekt. Besparingen ökar till följd av atl utgifterna minskarför nytillkommandeårgångar. Av StatsfinansieUa skäl bör räntebidragen minskasytterligare genom följande extra upptrappningar av de garanterade räntornaför egnahem. Uppirappningen minskar anslaget för räntebidrag med ytteriigare 120 milj.kr. Denextra uppirappningen är så fördelad alt föreslagna höjningar tillsammans medde årliga upptrappningarna ger en något lägre kostnadsökning för egnahem byggdaföre är 1985 än för egnahem byggda . Eftersom de sistnämnda årgångarna harjämförelsevis höga koslnadsökningar fillföljd av de årliga upptrappningarna bör de undanlas från extra upptrappningar. 3:20-7:10 10:904:70 7:10 2:30 Densammanlagda höjningen till följd av nyssnämnda ändringar av de garanteraderäntorna framgår av följande tablå. ränta p. g. a. Jag föreslårsammanfattningsvis således alt följande extra upplrappning- Prop.1986/87:100 ar avde garanterade räntesatserna för egnahem görs den . Höjningarna av de garanterade räntornaskall avse ärenden med bostadslån ellerenergisparlån vilka har betalats ut före , För ärenden med bostadslän tiU egnahem som betalas utfr. o. m. den 1 juh 1987 skaU dengaranterade räntan för det första årel höjas från 4,8 tUl . Den sammanlagdauppirappningen för egnahemmen minskar statens utgifler för ränlebidrag med 330 milj,kr. Egnahemsägamas avdragsrätt för räntehöjningen beräknas medföra ett skattebortfall avdrygt 65 mUj. för staten och ca 100 milj, kr. för kommuner och landsling.Avdragsrätten innebär också all de i labellen angivna kostnadsökningarna för egnahemsägare i flertalelfall får halv effekt på berörda hushålls ekonomi. Jag vill dessutom ånyo erinraom den utgiftsminskning som kommer egnahems-ägaren tiU del lill följd av attgarantibeskatlningen upphör , Avgiftför insyn i vissa bostadsrättsföreningar har i en framställning tiU regeringenbegärt all komrnunerna genom lagändring ges möjlighel all la ul en avgift förden insyn som de är skyldigaalt utöva i vissa bostadsrättsföreningar enligt 2§ lagen (1947:523) om kommunala åtgärder tiUbostadsförsörjningslagens främjande m. m. Enligt 28 §nybyggnadslåneförordningen för bostäder och 26 § ombyggnadslåneförordningenför bostäder lämnas bostadslån tUl bostadsrättsföreningar avlåneunderlagel. Del förutsätts därvid bl.