prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — Sådan rätt föreliggerockså i samband med vårdbehov som uppkommer till följd av all barnets andraförälder besöker läkare med elt annal barn lill någon av föräldrarna.Tillfällig föräldrapenning utges för per barn och år om barnetinte har fyllt och i vissa faU även för barn som är mellan 12 och 16 år.Förälder som har barn mellan har däruiöver rält lUl fillfäUigföräldrapenning för två s. k. kontaktdagar per barn och år i samband medföräldrautbildning, besök i bamets skola eller besök i förskole- ellerfriiidshemsverksamhel inom samhällets barnomsorg där barnet deltar. En fadersom avslår från förvärvsarbele i samband med barns födelse eller adoption haren särskild rätl till tillfällig föräldrapenning under perbarn. Dentillfälliga föräldrapenningen är en dagersättning som beräknas på samma sällsom sjukpenningen. Ersättningen kan ulges för hel, halv eller Qärdedels dag.TillfäUig föräldrapenning ulges för de dagar föräldern behöver avslå frånförvärvsarbete för alt vårda barnet. När del gäller liUfäUig föräldrapenningför konlaktdagar och för de dagar som en fader lar ut i samband med barnsfödelse ställs dock inte krav på att del skaU ha förelegal ett behov all avståfrån förvärvsarbete. Här räcker del med atl föräldern faktiskt avstår frånförvärvsarbete. 3 Behovet av ett nytt system för beräkning av sjukpenningvid kortare sjukperioder och av tillfällig föräldrapenning Nuvaranderegler för beräkning av sjukpenning ger ogynnsamma konsekvenser för vissakategorier försäkrade om de är sjuka enstaka dagar eller korlare perioder. Engrundläggande orsak till detta är alt den sjukpenninggrundande inkomsten vidberäkning av sjukpenning delas med 365 oberoende av hur arbetsinkomstenfaktiskt fördelar sig över arbetsåret eller arbetsdagen. endelårsarbetande leder delta tUl all han blir underkompenserad vid sjukdom underden fid han skulle ha förvärvsarbetat medan han vid sjukdom under arbetsfrilid blir påtagligt överkompenserad. Även reglerna i det nuvarande systemet omatt sjukpenning inte utges för insjuknandedagen eller vissa fridagar bidrartill att kompensa-fionen i många fall avsevärt understiger avinkomstbortfallet. För t. ex. en heltidsanställd fimavlönad person som arbelarmåndag - fredag 8 fim./dag kan del inlräffa ersättningen från sjukförsäkringenvid en veckas sjukdom blir av den uleblivna inkomsien. Ävenersäitning i form av tillfällig föräldrapenning kan i många fall bli lägre änden avsedda eftersom den beräknas på samma säll som sjukpenningen och ulgesendast för dagar då föräldern skuUe ha förvärvsarbetat. Vidlängre sjukperioder ger det nuvarande systemet för beräkning av 24 sjukpenningi stort setl avsedd kompensation. För den tiUfälliga föräldra- Prop.1986/87:69 penningensker ingen motsvarande uljämning vid längre ersällningspe- Arbelsgruppensförslag innebär att etl nytl sysiem utformas för beräkning av sjukpenning vidsjukfall som varar och för de försia av sjukfall somvarar . För tillfällig föräldrapenning föreslås det nyaberäkningssättet bli fillämpat utan begränsning till en 14-dagarsperiod. Förslagelfrån arbetsgmppen bygger på alt ersällning vid sjukdom skall utges för den lidden försäkrade måste avstå från förvärvsarbete på gmnd av sjukdomen. För dentid då den försäkrade inte skulle ha utfört något förvärvsarbele skall ingenersäitning ulges. Detla är i princip vad som redan nu gäller för dentillfälliga föräldrapenningen, där ersäitning endast ulges för dagar dåföräldern skulle ha förvärvsarbetat. 1ett tidigare förslag, som förts fram av sjukpenningkommitién i belänkandet(SOU 1981: 22) Sjukersäliningsfrågor har prövals att komma tUlrätla med denalltför låga kompensalionen i vissa fall bl. a. genom alt använda ett lägredelningstal än 365. DeUa lägre delningstal skulle kunna uigöras av delberäknade anlalel arbetsdagar . Ersättningen skulle sedan utges enbartför de dagar då den försäkrade skulle ha arbetat om han inte varil sjuk.Emellertid ger inte heller en sådan melod möjlighel liU en tillräcklig följsamheti ersättningsnivån för anslällda som har en oregelbunden förläggning avarbelstiden. Föratl en bättre ersättningsnivå skall kunna erhållas även i fall där arbetstidenär oregelbundet utlagd föreslår arbelsgruppen att ersättningen inom bl.a.sjukförsäkringen beräknas . Genom den förordade meloden, därersättningen beräknas och utges i förhållande till den lid då förvärvsarbeteskulle ha ulförts, når man den avsedda kompensationsnivån under förutsättningalt fridagsregeln tas bort och att ersättning kan ges för insjuknandedagen.Arbetsgruppen föreslår därför atl fridagsregeln slopas och atl räll tillsjukpenning införs för insjuknandedagen. De flesta remissinstansemaär positiva lill förslagels principiella inne börd. Således anför LO att förslaget sammantaget innebär en stor rättvi sereform. SAF tUlstyrker att det framlagda förslaget genomförs och anser all det bör omfatta alla anställda. tillstyrker försla gets åsyftade materiella innehåll men föreslår en förenklad sjukpenning beräkning genom schabloniseringar för vissa grupper. Även TCO tillstyr ker huvudförslagel, men lämnar samiidigi förslag till schablonisering av årsarbetstiden för merparten av TCO:s medlemmar. Svenska kommunför bundet är posilivi lill förslagets principiella innebörd, men anser att försla get behöver omarbetas i olika avseenden. an ser del vara positivt att ändringar görs så alt de försäkrade får en kompen sation som bättre stämmer överens med den verkliga inkomstför lusten. Förbundet anser dock atl det hade varil en fördel om förslaget mera hade inriktats på alt ersätta den fakfiska inkomslföriuslen under sjukfallei. /SR och försäkringsrätten för framför liknande syn punkter. instämmer i behovel av all komma tillrätta med kompensaiionsproblemen för vissa anställda, men ifrågasätter om en 25 generell lösning inomramen för den allmänna försäkringen är nödvändig. 1986/87: 69Slalens arbetsgivarverk avslyrker på liknande grunder förslagel. Fråganom den bristande kompensalionen för inkomstbortfaU vid korlare sjukfall hardiskuterats . Problemels omfattning har vuxil i och medatt del inom arbetslivet blivit vanligare med arbelslider som varierar mellanolika arbetsdagar eller koncenlreras fill . Antaletdeltidsarbetande har också stigii. Jaganser för egen del atl del är en väsentlig rättvisefråga atl reglerna isjukpenningförsäkringen och föräldraförsäkringen förändras så att de försäkradesom avsikten är kan erhålla en ersättning på av inkomstbortfallet. Jaganser alt det nya system för beräkning av sjukpenning vid kortare sjukfall ochför beräkning av tillfällig föräldrapenning som arbelsgruppen har redovisal kanläggas till grund för en sådan reformering. Arbetsgruppensförslag innebär alt ersättningen beräknas och ulges endast närsjukdomen medför atl den försäkrade behöver avstå från förvärvsarbete.Därigenom blir del möjligt att anpassa ersättningen på ett bättre sätt även ide fall där arbetstiden inte är densamma under oUka arbetsdagar. Man undvikersåledes att kompensationen för inkomslföriust blir beroende av under vilkadagar sjukdomen inträffar. Enliglarbetsgmppen bör ersättningen i likhei med nuvarande sjukpenning faslslällasmed den sjukpenninggrundande inkomsten som utgångspunkt. Ersättningen pertimme bör beräknas som av kvoten av den sjukpenninggrundande inkomsien ochden försäkrades normala arbelslid . Den årliga arbetsfiden bör varaden lid som den försäkrade beräknas utföra förvärvsarbete mätt i timmar per år.En på detta sätt fastställd ersättning bör ulges för den tid mätt i timmar somden försäkrade på grund av sjukdom avstått från förvärvsarbete. Arbetsgmppenhar framhållil att det för vissa gmpper försäkrade, på gmnd av förhållanden somarbelslidens förläggning och omfattning m. m., bör vara möjligt att använda eltmera schabloniserat beräkningsförfarande utan att principen om 90-procenfigersättning eftersatts. I detta instämmer också många remissinstanser, bl.a.riksförsäkringsverket, , riksrevisionsverkei,försäkringskasseförbundet, TCO och /SR. JagvUl framhålla det väsentliga i att man genom arbetsgmppens förslag liU etl nyttberäkningssystem behåUer en grundläggande princip inom den allmännaförsäkringen, nämligen atl lagstiftningen skall vara generell och omfatta iprincip alla försäkrade. Jag är inle beredd att, som några remissinstanserföreslår, förorda en reformering av nuvarande system som enbart skulle omfattavissa grupper av anstäUda. Jag vill dock samfidigl instämma i arbelsgmppensuppfattning att möjligheterna till ett förenklat beräkningsförfarande inomramen för den föreslagna reformen bör utnyttjas där detta kan ske ulan alt denavsedda förbättringen av ersättningen påverkas. Härigenom undviks ell onödiglmerarbeie både för de försäkrade och för försäkringsadministrationen. Vidarekan många av de problem som vissa remissinslanser pekal på undvikas. Jagföreslår all elt nytl syslem införs för beräkning av ersättning vid kortare sjukfall och under inledningen av längre sjukfall saml vid vårdlill- 26 fallen med tillfälligföräldrapenning. För längre sjukfall ger beräkningsreg- Prop. 1986/87: 69lerna i sin nuvarande utformning en i princip rättvis ersättning. Eftersomdessa regler är enkla atl tillämpa anserjag, liksom arbelsgruppen, alt defördelar som ligger i delta bör bevaras. Inte heller bör reglerna för beräkningav den sjukpenninggrundande inkomsien förändras. Någraremissinstanser har förordal ell system där del konstaterade inkomstbortfalletersätts. Ett sådanl syslem innebär metodmässigt en betydligt större avvikelsefrån dagens syslem än det som arbetsgruppen föreslår. Framför allt gäller dettafrågor om hur uppgifter om inkomstbortfallet skall inhämtas och kontrolleras.För atl klariägga förutsällningarna för etl sådanl system fordras eltomfattande utredningsarbete. Arbetsgmppen har inte haft möjlighel att prövaförutsättningarna för ett system med en ersättning direkt relaterad tillinkomstbortfallet. Mol bakgrund av del angelägna i atl etl syslem med rättvisersäitning från sjukförsäkringen till alla anställda införs anser jagall förslag om sådan förbättrad ersättning bör läggas fram i huvudsaklig överensslämmelsemed vad arbelsgruppen förordar. Denya beräkningsreglerna bör tillämpas på dem som har SGI av anställning. egenföretagare bör nuvarande regler fortsätta atl gälla. Även för dessabör dock gälla att fridagsregeln i dess nuvarande utformning las bort och altregeln om all ersättning inle ulges för insjuknandedagen avskaffas. Jagutgår ifrån alt, så som LO framhåller i sitt remissyttrande, en forflöpandeutvärdering kommer atl ske av de prakliska erfarenhelerna av det nya systemet.Det får i första hand ankomma på att ansvara för en sådanutvärdering. följande kommerjag atl redogöra närmare för del avsedda beräkningssystemet.Därvid behandlar jag först hur sjukpenningberäkningen föreslås ske (avsnitt 4).Därefler anges hur del nya beräkningssättet avses få genomslag för olika gmpperav försäkrade (avsnitt 5). Vidare tar jag upp återverkningarna på olikaförmåner inom socialförsäkringen som i beräkningshänseende är nära koppladefill sjukpenningen (avsnitt 6). Jag kommer också in på frågan hur avdrag frånersättningarna skall göras för bl. a. preliminär skatl (avsnitt 7). Jagavser också alt behandla vissa frågor som gäller aU sjukpenning oavsellberäkningssättet för denna. Det gäller rätten fiU sjukpenning för frånvarounder del av dag och för insjuknandedagen och vissa fridagar (avsnitt 8).Avslutningsvis tar jag upp reformens ikraftträdande samt kostnadsfrågor(avsnitten 9 och 10). 4 Nymetod för beräkning av sjukpenning vid kortare sjukfall 4.1 Timberäkning av sjukpenning Mitt förslag:Sjukpenningen framräknas genom atl av den försäkradessjukpenninggmndande inkomst delas med hans årsarbetstid uttryckt i fimmar. Förvissa försäkrade skall elt förenklat beräkningssätl kunna tillämpas. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Arbetsgruppen nämner behovel av enschablon men har inte utvecklat hur en sådan skulle kunna utformas ochtillämpas. Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser är posiliva lill förslagel. ,riksrevisionsverkei och TCO förordar förenklad sjukpenningberäkning i form aven schablon för vissa gmpper försäkrade. Försäkringskasseförbundel ochFörsäkringsanställdas förbund föreslår en 100-procenfig kompensationsnivå.Landstingsförbundet, och statens arbetsgivarverkbefarar att förslaget kommer att innebära stora administrativa ochkostnadsmässiga problem för de offenlliga arbetsgivarna. Skälenför mitt förslag: Som framgår av vad jag tidigare anfört bör beräkningen avsjukpenning ändras för att komma lill rätta med den nuvarande lågakompensalionsnivån i korta ersältningsfall. Den låga ersättningen gäller deflesla korta sjukfall men effekterna av gällande beräkningssätl är mesl påtagligaför dem som inte har regelbundet dagtidsarbete. För atl de försäkrade mergenereUt skall kunna få avsedd kompensation vid kortare sjukperioder börsjukpenningen beräknas på gmndval av det antal limmar den försäkrade skulle hautfört förvärvsarbete om han inte blivil sjuk (se vidare härom under avsnill4.3). Föralt åstadkomma den avsedda kompensalionen las en sjukpenning fram.Denna framräkning bör ske utifrån den försäkrades SGI och den årliga arbetsiidsom han tills vidare kan antas komma alt ha. av SGLn divideras därvid medårsarbetstiden angiven i limmar. På detla sätl erhåller man den genomsnittligasjukpenningen . Denna sjukpenning multipliceras med det antal timmarper dag som den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han inte hade blivitsjuk. Föratt kunna beräkna sjukpenningen enligl del nya systemet behöverförsäkringskassan - utöver nuvarande inkomsiuppgift för faststäUande av SGI -även uppgift om den försäkrades årliga arbetsiid. Denna uppgifl skall denförsäkrade kunna lämna på motsvarande sätt som gäller förinkomsluppgifien. Kassan bör fatta beslul om årsarbetstid och SGI samlidigt. Omenbart inkomsien eUer enbart arbetstiden ändras bör beslutet likväl allfidomfatta både SGI och årsarbetstid. Flertaletanställda har endast en anslällning och en fastställd ordinarie arbetstid ochinkomsien de får för denna arbetstid utgör deras SGI. Det bör inte medföranågra större svårigheler atl limberäkna sjukpenningen för För de personer som hai" en oregelbunden förlägg- Prop. 1986/87: 69 ning avarbetstiden eller flera anställningar kan fastställandet av den årliga arbelstidenibland bli mer komplicerat. Principen bör även i dessa fall vara alt denordinarie arbetsiid som beaktas vid bestämmande av SGI utgör Det finns stora grupper anställda som arbelar lika mångalimmar vaoe arbetsdag eller som har avtalade löneförmåner som bl. a. innebärenhetliga inkomslavdrag vid sjukfrånvaro oberoende av arbetslidsförläggningen.För dessa anställda är del inle nödvändigt alt använda den föreslagnaberäkningstekniken i detalj för att ersättningen från den allmänna försäkringenskall bli i princip av inkomstbortfallet även vid kortare sjukfall.Schablonberäkningar bör i stället kunna användas. En schabloniseraddagersättning räknas därvid fram med hjälp av den försäkrades SGI ochårsarbetstid. Den schabloniserade dagersättningen utges med lika stort beloppvarje dag som den försäkrade avstår från förvärvsarbele på grund av sjukdom. Schablonberäkning bör fillämpas för alla försäkrade somhar lika stort inkomstbortfaU . Det innebär att alla som har lika långarbelslid bör ingå i schablongruppen oavsett tjänstgöringsgrad.Schablonberäkning bör också kunna tiUämpas för försäkrade som har etl inkomstbortfallvid sjukdom som är lika slort varje arbetsdag oberoende avarbetstidens förläggning, dvs. lika slort löneavdrag görs för vae dag. Även härbör schablon tillämpas på såväl hellids- som deltidsarbetande. Schablonberäkningen kan i vissa fall leda tiU atl enförsäkrad för en arbetsdag med etl lilel antal arbetstimmar kan få ett högreersättningsbelopp för den dagen än som skulle ha utgetts utanschablonberäkning. För en arbetsdag med etl större antal arbetstimmar kan delmotsatta uppstå, dvs. den schabloniserade dagersättningen blir lägre än denersättning som skulle ha utgetts utan schablonberäkning. Den avsedda effekten -all den försäkrade skaU få en ersäitning per dag som motsvarar i princip avinkomslbortfaUet för den dagen - uppnås dock. För de arbetstagare med stafiigt reglerade anställningarsom omfattas av arbetsgivarinlräde utges sjukpenningen till arbetsgivaren. 1 defall där staten är arbetsgivare utges en schabloniserad ersällning.Ersättningen lill övriga arbetsgivare med arbetstagare som har slalligl regleradeanställningar bör också schabloniseras. Det nya beräkningssättet innebär att ersättningen frånsjukförsäkringen skall uppgå till i princip . Beräkningssättet skaU inteleda till någon ytterligare kompensalion från sjukförsäkringen. För alt detla syfte skall kunna uppnås erfordras vissaändringar av de regler för avdrag som enligt avtal görs från lönen vid sjukdom.Det nu föreslagna systemet förutsätter att dessa ändringar görs. Avadministrativa skäl måsle ändringarna vara genomförda före . Del bör ankomma på regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, att ge de närmare föreskrifter om förenklatberakningssält som kommer all behövas. Jag återkommer i specialmotiveringen (avsnitt 12) mednärmare beskriv ning av hur beräkningssättet bör utformas för olika grupper av försäkrade. Mitt förslag:Årsarbetsfiden fastställs av på grundval av det årliga anlalarbetstimmar i ordinarie arbetstid eller motsvarande normala arbetstid som denförsäkrade kan antas komma att ha tills vidare. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Arbetsgruppen anser att denårsarbetstid som skall användas för alt fastställa den timberäknadesjukpenningen bör vara den som den försäkrade kan antas komma atl lills vidareha under minsl i följd. Remissinstanserna:LO, SAF, , försäkringskasseförbundet ochFörsäkringsanstäUdas förbund är positiva till eller har inle något alt erinramot förslagel. Flera remissinstanser befarar emellerlid att del kan uppslåfiUämpningsproblem när årsarbetstiden skaU fastställas. Försäkringsrätten förMellansverige ansluter sig till förslaget att övertid, mertid, tid i jour ochberedskap inte skaU tas med i årsarbetstiden. Rätlen anser att den valdalösningen all så långt som möjligt endast ta med ordinarie arbetsiid iberäkningen är att föredra. anser sig ha skäl att anlaatt fastställande av årsarbetstid kommer atl medföra slora problem för eltflertal kategorier av anställda. Verket avser därför att ta inilialiv till alti en arbelsgmpp med representanter för arbelsmarknadens parter analysera ochlösa dessa problem. , LO och TCO tar i detlasammanhang också upp frågan om alt slopa den regel, som innebär atl SGI ändrasi samband med ändrade inkomslförhållanden först då den nya inkomsien beräknasvara minsl . Skälenför mitt förslag: Enligl arbetstidslagen (1982:673) får ordinarie arbetsfiduppgå till högst 40 fimmar . Arbetstidslagen kompletteras genom etlstort antal, ofta mycket ingående överenskommelser mellan arbetsmarknadenscentrala organisafioner. Eftersom lagen är dispositiv kan överenskommelsernaockså innehålla avvikelser från lagen. På arbetsplatserna styrs hanteringen avarbelsfidsfrågorna i stor utsträckning av dessa överenskommelser. Jaganser atl den ordinarie arbetstid som anges i respektive överenskommelse skallkunna tjäna lill ledning vid beräkningen av årsarbetsfid för bestämmande avsjukpenning. Vidare finns i regel i anställningsavtal eller arbetstidsschemauppgift om den ordinarie arbetsfid som gäller för den enskilde försäkrade. Näruppgifl om ordinarie arbetstid inle finns att tillgå bör vad som i övrigtgäller som normal arbetstid för den försäkrade kunna beaktas när årsarbetstidskaU fastställas. Som villkor bör gälla att den försäkrade kan antas komma attha arbelstiden tills vidare och att inkomsten från arbelet beaktas vidberäkning av SGI. Ersättningför regelbundet återkommande övertid och mertid, tid i jour och beredskap ochliknande räknas enligt gällande regler med vid faslslällande av SGI. Sådan tidbör dock i princip inle räknas in i årsarbetstiden vid limberäkning avsjukpenning. Ersättningen för jour och beredskap är oftaväsentligt lägre än genomsnittlig timersättning för ordinarie arbetstid. 1986/87: 69 Beträffandeöverlid och mertid kan det vara svårt all faslställa när och i vilkenutsträckning denna arbetsinsats skulle ha ulförts. 1 vissa fall kan merfidenvara så regelbundet utlagd att den mer liknar ordinarie arbetstid t.ex. inom handdsanslälldas arbetsområde. Den arbelsgrupp, som jag närmareredogör för senare i detta avsnitt, bör mera ingående se över Årsarbetstiden bör så långl som möjligt beräknas med ledning avden ordinarie arbetstiden. Tid för semesterledighet bör räknas in i Årsarbetstidenkommer ofta att svara mot den enligt kollektivavtal inom respekfive branschgällande ordinarie arbetstiden, vartill skall läggas fid för semesterledighetom sådan inle ingår i vad som anses vara ordinarie arbetstid. Detta innebär atlårsarbetstiden blir (40 x 52) inklusive semester för den somarbetar heltid i genomsnitl 40 fimmar . Den vars ordinarie arbetstidt, ex. är i genomsnitt får i motsvarande grad lägreårsarbetstid. För den som arbelar enbart del av året multipliceras dengenomsnitfiiga veckoarbetstiden med antalet arbetsveckor. För de grupper somomfattas av ett förenklat beräkningssätl liUämpas en schabloniseradårsarbetstid. Förden som har två eller flera anställningar bör årsarbetstiden fastställas pågmndval av den sammanlagda ordinarie arbetstiden. Närårsarbetstiden på detta sätt i första hand fastställs med stöd av den ordinariearbelstiden fås en för flertalel försäkrade lättkontrollerad och tämligenolvistig beräkning av årsarbetstiden. Vissa inkomster som får räknas in i SGIsaknar dock motsvarande arbetstimmar. Detta leder för den som har extraersällning för obekväm arbelslid, helgersättning e.d. inräknad i underiagel förSGI fill all den fimberäknade sjukpenningen vid sjukdom på en arbetsfimme ulanfillägg blir något högre än av den timberäknade lönen för den arbetstimmen.Den timberäknade sjukpenningen blir i stället något lägre än avarbetsersättningen vid sjukdom under fid då särskUda avlöningsförmåner annarsskulle ha utgått, t. ex. vid en storhelg såsom påsk eller . Fullständiganpassning till olika arbetstimmars varierande ersättning uppnås således inte.Den föreslagna timberäkningen ger dock i de allra flesta fall del underlag sombehövs för atl uppnå en mera rättvis kompensation än nuvarande regler. Meddetta beräkningssätl som gmnd kan sjukpenningen ge avsedd ersättning vid deflesta kortare sjukfall. Föratt timberäkningen skall bli så rättvisande som möjligt bör någon högsta gränsinte sättas för den årsarbetsfid som får beaklas. Detta sammanhänger med attdet antal arbetstimmar som krävs för att nå en viss årsinkomst kan varierabetydligt mellan olika arbeten. Inkomst av olika former avbisysslor och uppdrag räknas i regel som inkomst av anställning vid beräkning av SGI. Den årsarbetsfid i dessa arbeten som kan anses motsvara ordinarie arbetstid bör räknas med när årsarbetstiden fastställs. I de fall då ersällning ulges i form av såväl årsarvoden för olika slag av förberedelsearbeten som sammanträdesarvo den bör endast tiden för sammanträden räknas in i årsarbetstiden. Jag återkommer till detta (avsnitt 5.4). Förvissa grupper som förvärvsarbetar som anstäUda kan det vara svårt Prop.1986/87: 69 all fastställa vad som skall anses uigöra den ordinariearbetstiden. Det gäller bl.a. den som har olika former av säsongarbete, den somarbetar som vikarie mer eller mindre regelbundel eller den som kaUas in för altarbeta med stor arbetsbelastning. För dessa försäkradefastställs SGI på samma sätt som för mer regelbundet arbetande försäkrade.Försäkringskassan fastställer SGI med stöd av den försäkrades uppgifter ochuppskattningar ulifrån lidigare och nuvarande inkomster. Denårsarbetstid som skall fastställas för försäkrade med arbetsförhållanden avnyss nämnda slag bör enligt min mening på motsvarande sätt kunna beräknas medhjälp av vissa uppskattningar.