prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:100 leringsökningen kombineras meden övergång till vidgad finansieringfrån Bil. 8 , bl.a. för investeringarna iStockholmsregionen, vilkel medför en avlastning av statsbudgeten. Totalt ökarinvesteringarna i järnvägens infrastruktur frän 985milj. lill 1 360milj.kr., dvs. Därmed kan bl.a. deomfattande spårulbyggnaderna i lill följd av avtalet mellanstaten, landsling och SJ fullföljas ulan alt andra angelägnajärnvägsinvesteringar i landel behöver trängas ul. En forlsall utbyggnad avdubbelspår kan också ske på , liksom en kapacitetsutbyggnad pälinjen . Även för andra invesieringsändamål innebär förslagel enreal uppräkning av invesleringsnivån. Den beslutade snabbtågssatsningen kandärmed genomföras vilkel är etl betydelsefullt led i ulvecklingen av järnvägensom transportmedel. Snabbtågen ger ocksä miljövinster genom minskad biltrafikoch regionalpolitiska fördelar även för de regioner som inle ligger utmedsnabblågslinjerna genom att lok och vagnar frigörs och kan sättas in pä övrigalinjer. fär svensk industri möjligheter atl utveckla och exporteratekniskt avancerad utrustning. Genom den föreslagnainvesteringsnivån kan också en fortsatt salsning göras som syftar till alt föraöver transporter till järnvägen. SJ har tillsammans med de störstaspeditörerna och åkerierna i landet bildal ett särskilt bolag, , fördetla ändamål. Målel är enligt beslut all gods skafraktas 1990. Enligt järnvägspolitiska beslut innebärdelta att ca 500 lastbilar skulle försvinna frän del svenska vägnätel.Med regeringens förslag lill investeringsnivå kommer närmare 200milj.kr. attkunna satsas i sådana invesleringar som också bidrar till atl främjautvecklingen av kombitrafiken. uppgick S Combistransporter lill 1,1 1,2 milj. lon.Goda förutsättningar finns för en fortsall volymlillväxl. En belydande del avtransporterna avser emellertid överflyttning av gods som lidigare transporteratsmed fartyg från framför allt lill kontinenten. Regeringen kommer därföralt noga följa den fortsatta ulvecklingen av kombitrafiken inte minst motbakgrund av tidigare uttalande om betydelsen från miljösynpunkt avatl få lill stånd en sådan överföring av tunga transporter från lastbilstrafiktill järnvägstrafik atl målet om 3milj. Trots de älgärder som vidtagits såväl från statsmakternassida som inom SJ kommer - om inga väsenlliga förändringar görs av SJ:s verksamhel- underskottet att uppgå tillnärmare inkl. det statliga föiTäntningskravei. Det är motdenna bakgrund utomordentligt angeläget all alla möjligheter prövas atlförbällra SJ:s resultat. har därför inlett en bredöversyn för all skyndsami se över verksamhelens inrikining och organisation. trafikpolitiska utvecklingsarbelel kommer vidare frågan om SJ:s och övrigairafikgrenars kostnadsansvar atl ses över. Bil 8 Den svenskahandelsflottan har under det senaste årtiondet siadigt minskal. År 1975omfatlade handelsflottan 616 fartyg med en sammanlagd bruttodräktighet om7,72milj. Anlalet ombordanställda uppgick lill ca 24000. Den I juli 1986återstod 438 fartyg med en lotal bruttodräktighet om 2,3milj. haranlalel ombordanställda minskal lillca 10000. Del stora tank- och bulktonnaget har i del närmasle försvunnit ochdet mindre tank- och lortlasllonnaget har utvecklats svagt. Den inlernalionellakonkurrensen har skärpts bl.a. genom atl många industriländer mer aklivi harbörjal siödja sin sjöfartsnäring för alt möla konkurrensen från fartyg underlågkoslnads- och bekvämlighetsflaggor. Det temporära rederistödsom beslutade om vären 1982 har haft begränsad effekl och endaslbidragit lill all bromsa upp nedgången. Alll tyder på att den negalivaulvecklingen för den svenska handelsflottan kommer all fortsätta. Den svenskahandelsflottans situation är föremål för ulvärdering inomregeringskansliel. När detla arbete är avslutat avser regeringen atl äierkommalill i denna fråga. Vidare kommer iniliativ all las tillöverläggningar mellan de nordiska irafikminislrarna för all undersökamöjligheterna atl underlätta samarbelel mellan de nordiska rederierna. Regeringen föreslår atlsjöfartsverket ombildas till affärsverk. Sjöfai"tsverkelbör frill fä disponera de lill verketinflylande löpande inkomsterna inkl. de allmänna sjöfartsavgifterna.Kosinaderna förden del av verksamhelen som inle belastar handelssjöfartenföreslås även fortsättningsvis finansieras genom anslag över statsbudgeten. Medden nya verksamhetsformen blir siatsmakternas styrning av verksamheten merövergripande. Mål och strategier för sjöfartsverkei bör fastställas efterförslag av sjöfartsverkei i den försia treårsplan, som ersätter den ärligaanslagsframställningen. Regeringen har inle föravsikt all lämna någol förslag om en gemensam organisalion för lullverketskustbevakning och . Efterfrågan på flygresor beräknas öka i relativtsnabb takt under de närmasle åren. Enligt luftfartsverkets långsiklsbedömningmed prognos över flygtrafikens utveckling kommer passagerarantalet i inrikeslinjefart atl öka med i genomsnitt lill och med , i ulrikeslinjefart och i utrikes chartertrafik med 4,. För perioden 1990-1995beräknas passagerarantalet i inrikes och linjefart att öka igenomsnitt och i utrikes chartertrafik . Totalt beräknaspassagerarantalet öka med i genomsnitt per är 1990 och4,1990-1995. I och med delriksdagsbeslul som togs angående luftfarlsverkels investeringar har verket bl.a. fält möjligheter till marknadsmässig finansi ering genom upplåning i . Regeringen går vidarepå den inslagna vägen och föreslår all luftfarts- Prop. 1986/87:100 verkel fårett vidgal ansvar när det gäller atl besluta om sina investeringar. 8Förslaget innebär bl.a. alt kravel pä samband mellan finansieringssätt och typav investering slopas och all beloppsgränsen avskaffas för riksgäldslän,leasing och ulnytljande av rörelsemedel. Vidare föresläs att verket fårutnyttja avskrivningsmedel för investeringar och möjlighel att fonderaöverskottsmedel, vilkel innebären ökad finansiell smidighet. redovisartvå invesleringsallernativ i sin ireårsplan. Del ena med en invesleringsnivå påca ; del andra med en invesleringsnivå pä ca 1 miljardkronor. För alt kunna realiseraalternativet med den högre investeringsnivån - i vilket en iredje bana och enny inrikeslerminal vid bl.a. ingår - krävs en ärlig höjningav luftfartsverkets taxor med ca 0,över den beräknade inflationstakten.Della slrider emellertid mot slalens ålagande enligt det s.k.SILA-prolokollet. Investeringsallernalivet innebär elt avsleg frångällande resultatmål. Regeringen förordar denlägre investeringsnivån. Även detla alternativ innebär en markant höjningjämfört med invesleringsnivån i nu gällande Ireårsplan. Med en sammanlagdinvesteringsnivå på ca för Ireårsperioden /88-1989/90 blir del också möjligt att bibehälla måletför prissättningen, nämligen atl prisökningarna på luftfartsverkelsirafikin-riktade tjänsler skall ligga under den allmänna prisökningen.Vidare kan gällande resultatmål bibehållas. Mot bakgrund av deinvesteringsförslag som luftfartsverket redovisat i sin Ireårsplan harregeringen uppdragil ål luftfartsverket att utarbeta förslag till principerför all inom avgiftssystemet täcka de kostnader som följer av investeringar iflygplatser. Regeringen föreslär all15milj.kr. anslås som regionalpoliliskt stöd lill kommunala flygplatser m.m. iskogslänen. Bidraget syflar lill att stödja utvecklingen av regionalpolitisktbetydelsefull linjetrafik i berörda områden. Svensk postservice stär sig väl i eltinlernafionellt perspektiv. gäller både portoulveckling ochbefordringsstandard för brev. Portot har realt setl sjunkil . har också en hög andel av inrikes normalbrevsom befordras över natt. fattade undervåren 1985 beslut om nya former för statens styrning av postverket. Statsmakternasstyrning av poslens verksamhel sker genom alt servicemäl och ekonomiska målfastställs pä grundval av rullande treårsplaner. För treårsperioden 1988-1990bör servicemälel för lilU"örlitligheten i övernatlbefordran av normalbrevvara . Målen för servicen samtförväntad volymtillväxt kommer atl krävarelativt omfattande invesleringar i utrustning och lokaler. Den omfattandesatsningen på personalulbildning och personalulveckling kommer alt fortsätta. Regeringen föreslär all elt nyll resultatmälinförs för postverket. undertreårsperioden bör vara alt uppnå ett resultat på av omsätt- Prop.1986/87:100 ningen. Sverigeär världens telefonlälasle land och telefontaxorna är inlernalionellt sett myckel låga. Teletrafiken har ökalsiarkt . Under planeringsperioden1988 lill 1990 förulses en ökning avirafiken . Telefontjänsten ärforlfarande helt dominerande bland tjänster men den lekniskautvecklingen gör atl nya tjänsler lillkommer i snabb lakl. Del gällersärskilt data- och lexlkommunikalion av olika slag. Samma teknik,elektroniken, används inom lele- och dataområdet. Flera nya tjänster är underuppbyggnad , exempelvis mobil text-kommunikation,bredbandstjänsler och system för hanlering av meddelanden via dataterminaler ellerpersondatorer. Den allmännainriktningen och investeringsnivån i del nu framlagda förslagel avseendeteleverkets verksamhel överensslämmer i storl med inriktningen igällande plan. Förslaget innebär en slark prioritering av nättjänster och nätkvalité. Mycket slorainvesteringar planeras för att mötatrafikökningen sä atl den inte leder till problem med framkomligheten.Ambitionerna höjs för kvalitén i telenätet så att minsl av försöken alt koppla upp rikssamtal under arbelslidskall lyckas. Teletaxorna, somunder en följd av år höjts mindre än konsumentpriserna i allmänhel, föresläs nu undernågra år få höjas i takt med den allmännaprisnivån. Det är nödvändigt för alt televerkskoncernen i tillräckligt hög grad skall kunna självfinansiera sinastora investeringar ca 9miljarder . kommeraklivi alt della i del informalionsteknologiska handlingsprogram som förbereds. Det regionalpolitiska transportstödet för Norrlandsyflar till att minska de merkoslnadernäringslivet i de norra delarna av landet har för godstransporter. För attminska de norrländska förelagens kostnader för nödvändiga personkontakter medsödra och har också frän är 1986 införts elt nyllslöd för persontransporter. Till datatekniska serviceförelag belägna iGällivare, och kommuner gäller vidare atl stöd lämnas till datakommunikation. Den lokala ochregionala kollektivtrafiken har ulökats och fått en vä senlligstandardförbättring under de senasle åren. Länstrafikreformen år 1978med elt samlat ansvar för länstrafiken har verksamt bidragit tilldetta. Genom riksdagsbeslul vären 1985 harreformen fullföljts. Beslulel innebär alt huvudmännen för den lokala och regionala kollektivtrafiken fr.o.m. ges räll all driva sintrafik utan krav på linjetrafiklillsländ. Därmed främjas en friaretrafikplanering, ell effektivare resursutnyttjande 15 och en mera marknadsmässig upphandling avirafikljänsler som Prop. 1986/87:100 byråkratin kan minskas. Riksfärdljänsten gör detmöjligt för svårt handikappade all göra längre resor inom landel lill normalakosinader. Riksfärdtjänstresor kan ske med flyg, låg, buss, taxibil ellerspecialfordon till elt prismotsvarande kostnader för all åka andra klass tåg. I årels budgetpropositionföresläs att reglerna för riksfärdljänsten tills vidare bör ligga fast. Dettamedför en höjning av anslaget med jämförl med innevarande budgelär. Handikappanpassningen avkollektiva färdmedel forsätter planenligl. har ulfärdalföreskrifier som omfallar nya bussar, lok-tågsvagnar, spårvagnar, tunnelbanevagnar,fartyg, motorvägnar, förortståg och större flygplan. Föreskrifterna anger huroch när handikappanpassningen skall genomföras. För alt kunna höja effeklivitelen inomtransportsektorn krävs ell forllöpande forsknings- och utvecklingsarbeterörande bl.a. fordon, transportsystemoch transportorganisation. En målmedveten satsning pä forsknings- ochutvecklingsverksamhet är därför en viktig del av regeringens trafikpolitik.Regeringen avser atl äierkomma lill dessafrågor i en särskild forskningspolitisk proposiiion . Förhandlingarna mellan och Sverigerörande en regeringsöverenskommelse om fasta förbindelser över harfortsatt . Innan en sådan överenskommelse kan ingås krävs förDanmarks del atl beslul fallas i om alt anlägga en fast förbindelseöver Stora Balt. viktigt steg mol en lösning av denna fråga logs i Danmarkunder när regeringen och del socialdemokratiska partiet ingick enöverenskommelse om all en sådan fast förbindelse skall byggas. Som elt led iÖresundsförhandlingarna ägde ell möte rum i augusli 1986 mellan de bådaländernas irafikministrar. resultat av mötet blev atl de danska och svenskaämbelsmannadelegalioner som ulreder frågan om fasla förbindelser fick i uppdragatt uppdatera och komplettera delar av det material som redovisades irapporten (DsK 1985:7). Delegationerna förordade där ilägel en vägförbindelse med fyra körfäll i en sträckning 700meter syd Saltholm och i lägel en järnvägstunnel medanslutning på danska sidan genom stad. Delegationerna genomförnu en kompletlerande genomgång och värde ring av de miljömässiga konsekvenserna av olika fasla förbindelser i syfte all klarlägga dessa konsekvenser innan ställning las i valel mellan olika alternativ. Dessulom görs en utvärdering av tvä nya trafiklösningar, nämli gen dels en kombinerad väg- och järnvägsförbindelse mellan och , dels en tunnel mellan och i en sträck ning söder om de båda städerna. Utredningsarbetet beräknas vara klart underförsta halvårel 1987. ringens bedömning är att en överenskommelse omfasta förbindelser kan Prop. 1986/87:100 träffas . Inom departementet pågår en översyn av detregelsystem som styr den yrkesmässiga person- och godstrafiken, främstyrkestrafiklagen och den till lagen anslutande förordningen. Syftet medöversynen är all förenkla regelsystemet och skapa förutsättningar för ökadkonkurrens inom näringen. Översynsarbetel har i slora drag redovisals i prop.1986/87:5 om vissa yrkeslrafikfrågor. Förenklingsarbelet fortsäller inom ramenför den trafikpolitiska översynen. Avsikten är bl.a. alt lägga fram förslagsom syflar till en avreglering av taxi. Det nordiska samarbetet pä irafik- ochtransportområdet är väl utvecklat. Inom nordiska ämbetsmannakommittén förIransportfrågor (NÄT) drivs ett flertal projekt som i huvudsak finansieras övernordiska ministerrådets budgel. Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) harutarbetat förslag till långsiklig handlingsplan för all effektivisera detnordiska samarbetet på trafik-säkerhetsområdet. dellar aklivt iarbelel med internafionella iransporlpolitiska frågor. Samarbele sker bl.a.inom ramen för Europeiska iransportminisierkonferensen (CEMT),inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE),inom och utveckling(), Konsultativa sjöfartsgruppen (CSG), (), Internationella civila luftfartsorganisationen() och Europeiska civila lufl-farlskonferensen (ECAC). Regeringarna i ,och har enats om att föreslå parlamenten en förlängning av detskandinaviska luftfartssamarbelet . Överenskommelsensinnebörd är en bekräftelse av SAS ställning som gemensam primär utövare avinlernalionell reguljär flygtrafik men också lättnader ikoncessionsgivningen lill s.k.sekundärlin-jebolag och uppmjukning av reglerna för frakt- och charterflyg.Riksdagen har för svensk del godkänt en förlängning av delskandinaviska luftfartssamarbelet. EG:s slals- ochregeringschefer beslöl alt den s.k.vitbokens förslag om inrättande av en fri gemensam marknad inom EG fr.o. m. år1992 skall genomföras. Flera viktiga beslut har därefter fatlals för altförverkliga detta mäl inte minsl i fråga om en gemensam framtida iransportpolitik. Denna utveckling kommeratl få mycket stor inverkan pä och möjligheterna atl pä trafikområdet bedriva konkurrens på lika villkor med . För att undvika att EG-beslutet leder lill försämrade kon- kurtensvillkor för de länder som slår ulanför EG har CEMT, på svenskl 17 2 1986/87. iniliativ, beslutat undersöka förutsättningarna föringående av etl muliila- Prop. 1986/87:100 terallavtal om landsvägstrafiken. Vid den svenska delegationen i Brysselkommer resurser motsvarande enheltidstjänst all avsättas för bevakning av den Iransportpoliliska utvecklingen inom EG. Resurserna avsäits inomutrikesdepartementets huvudtitel. Sammantaget innebär förslagen atl anslagen under sjättehuvudtiteln minskar med 476,9milj.kr. enligt nedanstående sammanslällning. -553,0 -534,6 -145,7 -476,9 Affärsverkensdriflkostnader las inte upp i statsbudgeien. De sammanlagda driftkostnadernainkl. avskrivningar för affärsverken under har för beräknatslill , enligt följande fördelning. Kostnadernaskall läckas av verkens intäkter. ' Avser /87. Prop.1986/87: loo 8 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Inledning -vidareutveckling av trafikpolitiska beslut Den nuvarande trafikpolitiken grundar sig i huvudsak på1963 och trafikpolitiska beslul. Del övergripande målel om en lillfredsställande trafikförsörjningtill lägsla möjliga samhällsekonomiska kostnader lades fast . 1 stark sammanfatining innebar 1963 årsbeslut att del övergripande målet bäst näsgenom fri konkurrens på lika villkor och med full kostnadsläckning för varje Irafikgren. beslulinnebar däremot atl man frikopplade begreppen kostnadsansvar ochbetalningsskyldighet från varandra.Kostnadsansvaret knöts tilltrafikens kortsiktiga marginalkostnader medan finansieringsfrågan (betalningsskyldigheten) skulle kunna prövas frill med ulgångspunkl i finansieringsmöjligheterm.m. Gemensamt för både1963 och 1979 ärs trafikpolitiska beslut är all de i prakliken lill stor del hade formen avbekräftelser på förändringar som redaninträffat i såväl de grundläggande transport- och samhällsekonomiskaförutsättningarna som i trafikpolitisk praxis. Ingetdera av beslulen har hellerfåll fullt genomslag över hela det trafikpolitiska områdel. Följden har blivilatl den nuvarande trafikpolitiken i sin praktiska tillämpning kommii att uigöraen blandning av olika principer. Delta har i sin lur påverkal den trafikpolitiska debatten. Denna har i slor utsträckningkommit atl handla om hurföretagsekonomiska lönsamhelskrav för bl.a. affärsverken skall kunna förenas med en trafikpolitik baserad påsamhällsekonomiska hänsynstaganden. Genom atltransporter endast i undantagsfall har etl egenvärde måste trafikpolitikensmål och medel relateras till förhällanden i transportsyste mets omgivning. Det innebär bl.a. alt trafikpolitiken i sig måste förena en rad olika mål för transportsystemetsutveckling som delvis slår i konflikt med varandra. Man kommer därföralltid all vara hänvisad till atl utforma trafikpolitiken som en avvägningmellan delvis motstridiga iniressen. Strä vandena att uppnå bäsla möjliga transportekonomi måste således kunna förenas med de mål som finns för bl.a.irafiksäkerhel, regional balans och miljömässigt acceptablatrafiklösningar. Del innebär också atl det är helt naluriigt att de trafikpolitiska mälen och avvägningen mellan olika intres sen och hänsyn förändras allteflersom värderingar ändras och nya erfaren- 19 Detta är något som också förutsattsi nu gällande irafikpoli- Prop. 1986/87:100 tiska rikllinjer. Enligt min mening bör ensådan omprövning och förnyelse i försia hand ta sin utgångspunkt i detrafikpolitiska problem som kan väntas få betydelse på och varslösning kräver framförhällning och handlingsberedskap. Vid en allt för starkfixering vid dagsaktuella problem finns en risk all del trafikpolitiskareformarbetet endasl legitimerar förändringar som redan inträffat och blir ettinstrument mera för förvallning än förnyelse. En trafikpolitik somsyftar till all vara elt styrinstrument och yllre ram för konkreia åtgärdermåste, enligt min mening, ta sikte på de problem och utvecklingsmöjligheter somtransportsektorn slår inför . Detla kräver en precisering av detrafikpolitiska målen. Framför allt gäller det atl - inom ramen för delövergripande målet om en liilfredsslällande irans-portförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kosinader - konkretisera kraven på en bättre miljö,en regionalt balanserad utveckling, ökad trafiksäkerhet samt bälire kvalileloch ekonomi i transportsyslemel. Kraven på en bättre miljöhör således lill de frägor som börsällas i förgrunden i elt Irafikpoliliskt utvecklingsarbete som lar sikle pä1990-lalels problem. Det är främsl vägtrafikens effekler pä miljön som väckeren belydande oro. Forskningen har visat att kväveoxidulsläppen ger upphov lillförsurning. Ungefär två tredjedelar av kväveoxidulsläppen i beräknashärröra frän trafiken. Vissa ålgärder har redanvidtagits för att molverka de miljöproblem som sammanhänger med trafiken. Denblyfria bensinen finns snart i hela landel. Vidare har beslut fallals om allinföra avgasreningskrav för personbilar av 1989 och senare ärs modeller sommoisvarar de federala bestämmelserna i . Införandet av nya ochslrängare avgasregler ulgör etl viktigt led i ansträngningarna att minskatrafikens skadeverkningar på miljön. Det kommer emellerlid all ta lid innandessa ålgärder får full effekl. Tillgången lill en god miljö är en sågrundläggande fråga att hänsyn till miljöeffekterna mäste ingå som en självklarbeståndsdel i poliliken på alla samhällsområden. Inte minst vid utformningenav den fortsatta trafikpolifiken blir del därför en viktig uppgifl alt belysatrafikens påverkan på miljön och alt överväga olika ålgärder som kan vidtas föralt ytterligare minska trafikens skadeverkningar i detta avseende. Att skapa förutsättningarför en tillfredsställande trafikförsörjning i landets olika delar ulgör eltcentralt inslag i den trafikpolitiska målsättningen. Transportsystemelsmöjligheter all bidra till en förbättrad regional balans bör därför enligt minmening utgöra en av huvudfrågorna i en vidareutveckling av trafikpolitiken. En kraftig försiärkningav de regionalpolitiska insatserna har skelt . Trots dennaförstärkning finns del ändå tendenser lill att de regionala obalanserna ökar.Elt led i regeringens ansträngningar all motverka denna utveckling är att iökad grad väga in regionalpolitiska hänsyn inom olika polilikområden. Betydelsen av väl fungerande kommunikalioner föratt underlätta och 20 stödjaolika regioners utveckling är i det här sammanhanget oomtvistad. Prop.1986/87:100 Omfattande regionalpolitiska insatser görs inom ramenför Bil. 8 trafikpolitiken, bl.a. i form av investeringar i infrastrukturenoch genom olika åtgärder för alt upprätthålla en tillfredsställandetrafikförsörjning i områden med begränsat trafikunderiag. Min bedömning äremellertid att del finns goda möjligheter att göra de regionalpolitiskainsatserna inom transportsektorn effektivare och mer verkningsfulla än . Det är därvid vikligl allinsatserna utformas sä atl de inle konserverar en befintlig och dåligtverklighetsanpassad trafikslruk-tur. Målsättningen bör i slället vara all lalillvara och stimulera de utvecklingsmöjligheter som finns i transportsyslemel. Yllerligare etl krav sommåsle ställas på transportsystemet är atl del kan utvecklas i former sommoisvarar högt ställda ambitioner i fräga om trafiksäkerhet. De senasle årensutveckling med ökande antal förolyckade i framför allt vägtrafiken är oroande.Även om har nåll en inlernationellt sett hög trafiksäkerhet är detangeläget atl yllerligare ålgärder vidtas för all bryla den nuvarande negativatrenden. Inrikiningen måsle vara alt minska antalet dödade och skadade itrafiken. harlilldelals ansvarei för att samordna trafiksäkerhelsarbelel säväl centralt somregionall och lokall. Därmed har förutsättningar skapals för all berördamyndigheler och organisaiioner genom samordnade insatser skall kunna angripa trafiksäkerhelsproblemenmed störte effektivitet. Regeringen har ocksåuppdragit ät trafiksäkerhelsverket alt redovisa en programplan förtrafiksäkerhelsarbelel. kommer trafiksäkerhelsverket för förstagången atl presenlera ett komplett trafiksäkerhetsprogram med förslag lillkonkreta åtgärder. Detta material bör då ingå som en del i underlaget församlade överväganden rörande trafikpolitikens fortsalla inriktning. De flesta bedömningarpekar på all transporterna kommer att få en allt mer strategisk belydelse förhela samhällsutvecklingen inom .