prop · GA03165 · 1986-12-31 00:00:00 — En förutsättning för etlsådant ingrepp är att konflikten kan medföra skada för totalförsvaret.Beträffande den närmare innebörden av begreppet totalförsvaret se 1 §förordningen (1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarels civiladel. Idenna paragraf bemyndigas regeringen atl göra de ytterligare ändringar i denarbetsrättsliga lagstiftningen som kan krävas för alt tillgodose totalförsvaretsbehov. Bestämmelsen har berörts i den allmänna motiveringen. Bemyndigandetsåvitt avser lagen (1974:317) om rättegången i arbetstvister gär längre än denreglering som finns med avseende pä domstolarna i lagen (1957:132) medsärskilda bestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig ellerkrigsfara m. m. Motsvarande gäller i förhållande till det förslag till nylagstiftning om de offentliga organens verksamhet vid krig eller krigsfara somöverlämnades av regeringen för lagrådets granskning . Jagser inga väsentliga olägenheter i att bestämmelserna i detta avseende lappar övervarandra. Somframgår av den allmänna motiveringen är en viktig förutsättning för den administrativa beredskapens effektivitet att det träffas särskilda bered skapsavtal mot bakgrund av den här föreslagna arbetsrättsliga beredskaps lagstiftningen. 1 denna paragraf föreslås ett bemyndigande för regeringen att gripa in i de fall där sådana avtal inte träffas och där en tillämpning av de fredstida avtalen i de delar de strider mot beredskapslagstiftning skulle medföra skada för totalförsvaret. Av skäl som har anförts i den allmänna 20 motiveringenblir det möjligt att i angivna situationer gripa in även i Prop.1986/87:165 beredskapsavtalen. Jaghemstäder att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f. d. regeringsrådet , juslitierådet Sterzel, regeringsrådet Toltie. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrandeöver förslag till arbetsrättslig beredskapslag, m. m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , S. , , , , , R. Carisson,, , , , , Lönnqvist Proposition om arbetsrättslig beredskapslag Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslag till arbetsrättslig beredskapslag. Föredragandenupplyser att lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran och hemställer atlregeringen föreslår att anta det av lagrådet granskade förslaget mednågra ändringar av redaktionell natur. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1 § Bestämmelserna i 5-9 §§ skall tillämpas, om riket är i krig. 2 §Regeringen fär föreskriva atl 5-9 §§ helt eller delvis skall tillämpas från den lidpunkt som regeringen bestämmer 1. omriket är i krigsfara, 2. omdel råder sädana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i. enligt första stycket måste inom en månad underställas riksdagen.Pågår inte , räknas tiden från det nästa möte börjar. Föreskriftenupphör att gälla, om den inte underställs i rätt tid eller omriksdagen inte godkänner den från underställningen. 3 §Under den tid 5-9 §§ tillämpas gäller inle sådana föreskrifter som har meddelats i annan lag eller författning, om de strider mot dessa bestäm melser eller mot vad som har förordnats med stöd av dem. Förekommeri lag eller annan författning en hänvisning till en föreskrift som har ersattsav en föreskrift som tillämpas på grund av denna lag, skall hänvisningen avseden nya föreskriften. 4 §Regeringen skall föreskriva att bestämmelserna i 5-9 §§ inle skall tillämpas, när det inte längre råder sådana förhållanden som anges i I § eller 2 § första stycket. 5 § Lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, lagen (1974:358) om facklig förtroendemans slällningpä arbetsplatsen, lagen (1982:80) om anställningsskydd, semesterlagen (1977:480)och lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m., tillämpasmed de ändringar och tillägg som anges i en till denna lag fogad förteckning(bilaga). 6 § När denna lag är itillämpning, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagarens rätt till ledighetför utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet förgrundläggande svenskundervisning för invandrare. 7 § Regeringen får föreskriva förbudmot fackliga stridsåtgärder och förordna om fortsatt giltighet avkollektivavtal och om tvångsskiljedom eller vidta andra liknande åtgärder, omen arbetstvist hotar att medföra eller har medfört en öppen arbetskonfiikt somkan skada totalförsvaret. 8 § Utöver vad som anges i 5 §får regeringen i de där angivna lagarna, i annan lag som gäller förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare och i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvisterföreskriva sådana ändringar och tillägg som behövs för att tillgodosetotalförsvarets behov. 9 § Har del i eltkollektivavtal lagils in en bestämmelse som strider mot Prop. 1986/87:165 enföreskrift som har meddelats i eller med stöd av denna lag, fär regeringenförklara att bestämmelsen är utan verkan, om den kan medföra skada förtotalförsvaret. Dennalag träder i kraft . Bilagatill arbetsrättslig Prop. 1986/87:165 beredskap slag (1987:000} Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet I fräga om lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet skall dels 35 och 37 §§ inte tillämpas, dels 4,5, 11, 12. 14, 16, 21, 34, 36, 38. 56 och 69 S§ haföljande lydelse, dels nya föreskrifter, betecknade 53 §, införas avföljande lydelse. 4 § Avtal är ogiltigt i den mån det innebär alt rättigheteller skyldighet enligt denna lag upphäves eller inskränkes. Utan hinder av första stycket får genom kollektivavtalgöras avvikelse från föreskrifterna i II, 12, 14, 19-22 och 28 §§,29 § tredje meningen, 33, 34, 36, 38-40 §§, 43§ andra stycket samt 64 och 65 §§. I kollektivavtal får också föreskrivas längre gåendefredsplikt än 41 och 44 §§ anger samt längre gående skadeståndsansvar än somföljer av denna lag. 5 § Vad i denna lag föreskrives innebär icke rätt för parttill insyn i sådana förhållanden hos motpart, som har betydelse för förestående eller redan utbruten arbetskonfiikt, eller rätt lill inflytande över motpartens beslut rörande sådan konflikt. Föreskrifterna i II, 12, 19, 34, 38 och 39 §§ ägertillämpning även när kollektivavtal tillfälligt icke gäller. II § Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändringav sin verksam het, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Detsamma skall iakttagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av arbets dier anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisationen. Om del behövs för att undvika störningar i produktioneneller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret eller om andrasynnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslutinnan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket. 12 § När arbetstagarorganisation som avses i 11 § påkallardet, skall arbetsgivare även i annal fall än där anges förhandla medorganisationen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem iorganisationen. Om del behövs för att undvika störningar i produktionen ellerandra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret eller om andrasärskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dock fatta och verkställabeslutet innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet. 14 § Finns lokal arbetstagarorganisation, skallförhandlingskyldigheten enligt 11-13 §§ fullgöras i första hand genomförhandling med denna. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt första stycket,skall arbetsgivaren på begäran förhandla även med centralarbetstagarorganisation, om hinder inte möter på grund avberedskapsförhållandena. 16 § Part som vill förhandla skall göra framställning hosmotparten om förhandling. Om motparten begär det, skall framställningen varaskriftlig och ange den fråga om vilken förhandling påkallas. Förhandling skall hållassnarast möjligt efter det att framställning om Prop. 1986/87:165 förhandlingen har gjorts. Detankommer i övrigt på parterna atl bestämma lid och plats förförhandlingssammanträde. Förhandling skall bedrivas skyndsamt. Om part begär det,skall föras protokoll som justeras av båda parter. Enas parterna ej om annat,skall förhandling anses avslutad, när part som har fullgjort sinförhandlingsskyldighet har givit motparten skriftligt besked om alt han frånträderförhandlingen. 21 § Part som skall lämna information har rätt tillförhandling med motparten om tystnadsplikt rörande den information som skalllämnas. Om förhandlingen avser information enligt 19 §, äger 14 § molsvarandetillämpning. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt första stycket,kan parten väcka talan vid domstol om tystnadsplikt. Domstolen skall förordnaom tystnadsplikt i den mån det kan antas att del annars skulle föreligga riskför skada för totalförsvaret eller väsentlig skada för part eller annan. Har part påkallat förhandling om tystnadsplikt gäller tilldess frågan har blivit slutligt avgjord den tystnadsplikt som han kräver. 34 § Uppkommer mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, tvist ommedlems arbelsskyldighel enligt avtal, gäller organisationens mening till desstvisten har slutligt prövats. Om det behövs för att undvika störningar i produktioneneller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret ellerföreligger enligt arbetsgivarens uppfattning andra synnerliga skäl mot attomtvistat arbete uppskjuts, får arbetsgivaren utan hinder av första stycketkräva att arbetet utförs enligt hans mening i tvisten. Arbetslagaren är dåskyldig atl utföra arbetet. Sådan skyldighet föreligger dock ej, om arbetsgivarensmening i tvisten är oriktig och arbetsgivaren har insett eller bort inse dettaeller om arbetet innebär fara för liv eller hälsa eller därmed jämförligthinder möter. 36 § Arbetstagarpartens rätt enligt 33 och 34 §§tillkommer den avtalsslutande arbetstagarorganisationen och utövas av lokalarbetstagarorganisation, om sådan finns. Har central förhandling påkallats,utövas rätten av den centrala arbetstagarorganisationen. 38 § Innan arbetsgivare beslutar att låta någon utföravisst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvidskall vara arbetstagare hos honom, skall han på eget initiativ förhandla medarbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden avkollektivavtal för sådant arbete. Första styckel gäller ej, om arbetet är av kortvarig ochtillfällig natur eller kräver särskild sakkunskap och ej heller om dentilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar åtgärd som har godtagits avarbetstagarorganisationen. Om organisationen i särskilt fall påkallar det, ärarbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattar eller verkställerbeslut. Om del behövs för att undvika störningar i produktioneneller andra liknande påfrestningar till skada för totalförsvaret eller om andra synnerli ga skäl föranleder del, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslut innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första styckel. Påkallas förhandling enligt andra stycket, är arbetsgivaren på motsvarande villkor icke skyldig att uppskjuta beslutet eller verkställigheten till dess förhand lingsskyldigheten har fullgjorts, ej heller om andra särskilda skäl föreligger 27 I fråga om förhandling enligt första och andra styckena äger Prop.1986/87:165 14 § motsvarande tillämpning. 53 § En förlikningsman eller fårförbjuda part att vidta slridsåtgärd medan förlikningsförhandling pågår ochunder av högsl efter det atl en sådan förhandling harförklarats avslutad. Stridsåtgärd som vidtas i strid mot etl sådant förbudbetraktas som olovlig enligt reglerna i denna lag. 56 § Bryter arbetsgivare eller arbetstagare mottystnadsplikt som avses i denna lag eller utnyttjar han obehörigen vad hanunder sådan tystnadsplikt har fått kännedom om, skall han ersätta uppkommenskada. Detsamma gäller den som åberopar tystnadsplikt i fall som avses i 21 §tredje stycket, om kravet är obefogat och parten insett eller bort inse det. Om någon som företräder arbetsgivare eller organisationgör sig skyldig till handling som avses i första stycket, svarar arbetsgivareneller organisationen för skadan 1 fall som avses i denna paragraf skall ej följa ansvarenligt 20 kap. 3 § . 69 § Föreskrifterna i 33, 34 och 39 §§ utgör icke hindermot beslut enligt Lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen I fräga om lagen (1974:358) om facklig förtroendemansställning pä arbetsplatsen skall 5 och 9 §§ ha följande lydelse. 5 § Uppkommer fråga om ändring av facklig förtroendemansarbetsförhållanden eller anställningsvillkor, skall arbetsgivaren minst tvåveckor i förväg varsla den lokala arbetstagarorganisationen och underrättaförtroendemannen. Föreligger hinder härför, skall varsel och underrättelse istället lämnas så snart det kan ske. Skyldighet att lämna varsel och underrättelseföreligger ej vid sådan ändring som utgör ett normalt led i förtroendemannensarbete och icke försämrar hans möjligheter atl fullgöra det fackliga uppdraget. Den lokala arbetstagarorganisationen och förtroendemannenhar rätt till överläggning med arbetsgivaren om åtgärd som avses i förstastycket. Sådan överläggning skall påkallas senast efter det att varseleller underrättelse lämnades. Har överiäggning påkallats, får arbetsgivarenicke vidta den tilltänkta åtgärden förrän tillfälle lill överläggning harlämnats. Detta gäller dock inte, om ett uppskov med beslutet skulle föranledastörningar i produktionen eller andra liknande påfrestningar till skada förtotalförsvaret. 9 § Uppkommer tvist om tillämpning på en fackligförtroendeman av 1, 3, 4, 6 eller 7 § eller 8 § första stycket eller kollektivavtalsbeslämmelse som med stöd av 2 § andra stycket har trätt i stället för 1, 6 eller 7 § eller 8 § första stycket, gäller den lokala arbetstagarorganisationens mening om lagens eller kollektivavtalets rätta innebörd intill dess tvisten har slutligt I kollektivavtal som har trätt i lagens ställekan föreskrivas att 28 arbetstagarpartensbestämmanderätt i stället skall tillkomma huvudorgan!- Prop. 1986/87:165 saiionen. hinder av första stycket kan arbetsgivaren vägrasådan ledighet som medför risk för störningar i produktionen eller andraliknande påfrestningar till skada för totalförsvaret, säkerheten påarbetsplatsen, viktiga samhällsfunktioner i övrigt eller därmed jämföriigaintressen. 1 fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd skall dels 25-27 och 32 §§ inte tillämpas, dels 2, 3, 5, 7, 8, 16, 22, 33 och 34 §§ ha följandelydelse. 2 § Finns det i annan lag eller i förordning som harmeddelats med stöd av lag särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, gäller de föreskrif terna. Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränkerarbetslagarnas rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som harslutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får dock görasavvikelser från 5, 6, 11, 15, 21,22, 28, 33, 40 och 41 §§. Den närmareberäkningen av förmåner som avses i 12 § samt avvikelser från bestämmelserna i30 §, såvitt gäller besked enligt 15 §, liksom bestämmelserna i 30 och 31 §§,såvitt gäller den lokala arbetstagarorganisationens rättigheter, får ocksåbestämmas på det sättet. Avtal om avvikelser frän reglerna 121 § får träffas ävenutanför kollektivavtalsförhållanden, om avtalet innebär att kollektivavtal sommed stöd av andra stycket har träffats för verksamhetsområdet skall tillämpas. När efter bemyndigande av en centralarbetstagarorganisation ett lokalt kollektivavtal har träffats om avvikelserfrån 22 § får avtalet tillämpas i fråga om uppsägning av arbetstagare som viduppsägningstidens slut är och bara om arbetsgivaren färden centrala arbetstagarorganisationens medgivande till varje enskilduppsägning. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligtandra stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmarav den avlalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avsesmed avtalet. 3 § Vid tillämpning av II, 15, 22 och 39 §§ gäller följande särskilda bestämmelser om beräkning av anställningstid: Enarbetstagare, som byter anställning genom att övergå frän en arbetsgivare annan, får i den senare anställningen tillgodoräkna sig också liden i denförra, om arbetsgivarna för övergången tillhör samma koncern. Enarbetstagare, som byter anställning i samband med att ett företag eller en delav ett företag övergår från en arbetsgivare till en annan, får tillgodoräknasig tiden hos den förre arbetsgivaren när anställningstid skall beräknas hosden . Om det skerflera sådana byten av anställning som avses i 12, får arbetstagaren räknasamman anställningstiderna hos alla arbetsgivarna. Vid tillämpning av 22 och 39 §§ får arbetstagarentillgodoräkna sig en extra anställningsmånad för varje anställningsmånad somarbetstagaren har påbörjat efter fyllda . Sammanlagt får arbetstagarendock tillgodoräkna sig högst 60 sådana extra anställningsmänader. 5 § Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas i följande fall: Prop. Avtal , viss säsong eller visst arbete,om del behövs för alt tillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft eller om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal för visstid som avser vikariat, praktikarbele eller feriearbete. Avtal för visstid, dock sammanlagt högst sex mänader , om det föranleds avtillfällig arbetsanhopning. Avtal somgäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värnpliktstjänstgöringeller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal för visstid som avser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått denålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspensioneller, om någon sådan avgångsskyldighet inle finns, när arbetstagaren har fyllt65 år. 7 § Uppsägning från arbetsgivarens sida skall varasakligt grundad. Saklig grund föreligger ej om det är skäligt att kräva att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annal arbete hos sig. Vid bedömandeav vad som skäligen kan krävas av arbetsgivaren skall beaktas intresset av alltillgodose totalförsvarets produktionsbehov. Om uppsägningen beror på förhållanden som hänför sig tillarbetstagaren personligen, får den inte grundas enbart på omständigheter somarbetsgivaren har känt lill mer än en månad innan underrättelse lämnadesenligt 30 §. Har arbetsgivaren underlåtit alt underrätta, räknas tiden istället från tidpunkten för uppsägningen. 8 § Uppsägning från arbetsgivarens sida skall varaskriftlig. I uppsägningsbeskedet skall arbetsgivaren ange vadarbetstagaren skall iaktta för det fall att arbetstagaren vill göra gällande atluppsägningen är ogiltig eller yrka skadestånd med anledning av uppsägningen. 16 § Besked enligt 15 § skall vara skriftligt. I beskedel skall arbetsgivaren ange vad arbetslagarenskall iaktta för det fall alt arbetstagaren vill föra talan om altanställningsavtalet skall förklaras gälla lills vidare eller yrka skadeståndför brott mot 4 § första stycket. Beskedet skall lämnas till arbetstagaren personligen. Ärdet inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stället sändas i rekommenderatbrev till arbetstagarens senast kända adress. 22 § Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skallarbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms medutgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hosarbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framförarbetstagare med kortare anställningstid. ger högreålder företräde. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsattarbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligtturordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för detfortsatta arbetet. Vid den bedömningen skall beaktas även intresset atltillgodose totalförsvarets produktionsbehov. Har arbetsgivaren fiera driftsenheter, fastställslurordningen för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivav tal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorga- nisafions avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga 30 enheter päorten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar Prop.1986/87:165 enligt 29 §. 33 § En arbetsgivare, som vill att en arbetstagare skalllämna sin anställ ning när arbetslagaren uppnår den ålder som medför skyldighet atl avgå med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, vid fyllda , skall skriftligen ge arbetslagaren besked om detta minst en månad i förväg. Om en arbetsgivare vill atl en arbetstagare skall lämnasin anställning i samband med atl arbetstagaren får rätt till helförtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skallarbetsgivaren skriftligen ge arbetstagaren besked om detta så snartarbetsgivaren har fåll kännedom om pensionsbeslutet. En arbetstagare som är anställd tills vidare och haruppnått den ålder som anges i första stycket har inle räll lill längreuppsägningstid än en månad och har inte heller företrädesrätt enligt 22 och 23 §§. 34 § Om en arbetstagare sägs upp utan saklig grund, skalluppsägningen förklaras ogiltig på yrkande av arbetstagaren. Detta gäller dock ej, om uppsägningen angrips endast därför att den strider mot lurordningsregler. Om etl yrkande om ogiltigförklaring framställs, kandomstol besluta all anställningen trots uppsägningen skall bestå tills tvistenhar slutligt avgjorts. Har en domstol meddelat ett sådant beslut, fårarbetsgivaren inte avstänga arbetstagaren från arbete på grund av deomständigheter som har föranlett uppsägningen. Arbetslagaren har rätt lill lönoch andra förmåner enligt 12 14 §§ så länge anställningen består. Semesterlagen (1977:480) I fräga om semesterlagen (1977:480) skall 4, II och 12 §§ ha följande lydelse. 4 § Arbetstagare har rätt lill ljugofem semesterdagarvarje semesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Om det behövs för atl tillgodose totalförsvarets behov avarbetskraft, får arbetsgivaren dock besluta atl semesteriedigheten skall uppgåtill ett mindre antal dagar, lägst tio. Den räll till semester som därigenominte kan utnyttjas skall anses sparad till dess förhållandena medger attledigheten utnyttjas. Efter överenskommelse mellan arbetsgivare ocharbetstagare får sparad semesterrätt tas ut i form av semesterersältning. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesteriön iden mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesteriedighet somej är förenad med semesterlön. II § Har beslut om föriäggning av semesterledighetträffats på annal sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall lämnas senast före ledighetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas . 12 § Om ej annat har avtalats, skall semesterledighetenförläggas så all arbetstagaren fåren ledighelsperiod av minst iföljd. Lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. Prop. I fråga om lagen (1978:410) om rätt till ledighet för värdav barn, m.m. skall 1 § ha följande lydelse. 1 § Arbetstagare har som förälder rätt lill ledighetfrån sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Sådan rätt har ävenarbetstagare som a. utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavareoch har vård om ett barn, b. har tagit emot ett barn för stadigvarande vård ochfostran i sitt hem,