prop · GA0337 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför inle några andra ändringar i 14 § boslads- 45 rättslägenän all ullryckel folkrörelsekooperaliv riksorganisaiion ersätts Prop. 1986/87:37 med det uttryck som jag angav vid mitt förslag till ändring av 60 a §bostadsrältslagen. Denna ändring innebär dock en uividgning av tillämpningsområdetför bestämmelsen så atl även bostadsrättsföreningar som i fortsättningen kommeratt lillhöra organisaiioner med molsvarande uppbyggnad som HSB och ,får ta in förbehåll om återköp och lösen i sina sladgar. FastighelsmäklariagenIrädde i krafl den Ijuli 1984 (prop. 1983/84:16, LU 1983/84: 10). Lagen ärtillämplig på personer som yrkesmässigl förmedlar fastigheter, tomträtter,bostadsrätter, hyres- och arrenderätter m. m. En fastighetsmäklare får inlevara en juridisk person. Varje fastighetsmäklare skall vara registrerad hoslänsstyrelsen. För regisirering krävs bl.a. atl mäklaren har enansvarsförsäkring och en lillfredsställande utbildning saml i övrigl bedömslämplig som fastighetsmäklare. I lagen finns ocksä beslämmelser om hurfastighetsmäklare skall ulföra sill uppdrag, om ersällning för uppdraget ochom skadeslåndsskyldighel. Enligl2 § andra slyckel skall lagen inle tillämpas på den som förmedlar enbartbostadsrätter som upplåls av bostadsrättsförening ansluten till folkrörelsekooperafivriksorganisation eller regional sådan organisation av bostadsrättsföreningar.Bestämmelsen, som tillkom under behandlingen i lagutskott (LU1983/84: 10 s.8), avser endast upplåtelser och inle överlåtelser avbostadsrätter. pekade på atl HSB:s och Riksbyggensförmedlingsverksamhet av upplåtelser ingår som ett led i organisaiionernashandhavande av bostadsrättsföreningarnas angelägenheler. Enligt av ulskolletinhämtade uppgifler skulle emellertid personalen vid SBC lill skillnad från deanslällda vid HSB-föreningarna och lokalkontor inle bara förmedlabosladsrätlsupplälelser ulan även överlåtelser av bostadsrätter. Någonanledning all undanta ocksä SBC från lagens lillämpningsområde fanns därförinle enligl utskottet. Jaghar inhämtat all även HSB i särskild mäklarverksamhet förmedlar överlåtelser avbostadsrätter. De personer som sysslar med denna verksamhel är regisireradesom mäklare hos . har däremoi ingen motsvarandeverksamhel. Jagkan anslula mig till de skäl som lagutskottet anfört för att undanta anställda inom och som förmedlar enbart bostadsrätter för upplåtelse från lagens lillämpningsområde. Denna förmedlingsverk samhet hänger självfallel samman rned all dessa organisaiioner producerar bostäder för upplålelse med bostadsrätt, vilket inle har någon motsvarig het inom SBC. Eftersom SBC:s mäklarverksamhet hell torde domineras av alt förmedla överiålelser, synes det prakliska behovel av ett undanlag för SBC inle vara så slort. Jag föreslår därför endasl den ändringen i 2 § andra stycket i lagen all ullrycket folkrörelsekooperaliv riksorganisaiion eller regional sådan organisation ersätls med ullryckel riksorganisaiion eller regional organisalion för bostadsrättsföreningar, som är represen terad i föreningarna och skall godkänna föreningarnas stadgar. I denna 46 fråga harjag samrått med chefen för . 2.4 Kooperativ förvaltning av hyreshus Mittförslag: En försöksverksamhel med s. k. kooperativ hyresrätt inleds. Regeringenfår den Ijanuari 1987-31 december 1991 lämna ekonomiska föreningartillstånd att bedriva verksamhel i vilken det med andelsrätl i föreningenföljer en räll att hyra bostadslägenhet. Sedvanliga hyresavtal skall iräffas,men föreningarna får flllämpa klausuler som bl. a. innebär att hyresgästernafår inflytande över underhåUet i den egna lägenheien. TUlstånd får meddelasunder fömtsättning atl kommunen har tillstyrkt del och all kommunen harinflylande i föreningen. Kommunen ansvarar för försöksverksamheten. Bostadskommitténsförslag: En försöksverksamhel med kooperaiiv hyresrätt bör inledas (bostadskommitténsslutbetänkande (SOU 1986:6) del 2 s.47, se sammanfallning bilaga7). Remissinstanserna:Del övervägande anlalel remissinslanser som yttrat sig i frågan, bl. a.Sveriges allmännyttiga bostadsföretag () och , fillslyrker allen försöksverksamhel inleds. , konsumeniverkel och () viU gä längre och införa en permanentlagstiftning. Bland de remissinslanser som avslyrker förslagel flnns , som bl.a. anser alt nuvarande upplåtelseformer är flllräckliga ochall del inte har förmärkls något nämnvärt intresse bland hyresgästerna förkooperaflv hyresrätt. framför liknande synpunkier,men anser all kommitténs förslag om försöksverksamhet bör kunna genomföras omett slarki intresse skuUe uppslå. Skälenför mitt förslag: Om hyresgäster gemensaml vill åla sig ell förvaltningsansvarför sina bosläder, kan detta ske genom all de bildar en bostadsrättsföreningsom förvärvar fastigheten och upplåter lägenhelerna med bostadsrätt. På gmnd avgällande lagstifining har del däremot inle ansetts möjligl all i slället bUdaen ekonomisk förening för upplålelse av bostadslägenheterna med hyresrätt, omrälien atl hyra lägenheien grundar sig på andelsrätl i föreningen. Frägan om alt genomlagändringar tillåta denna form för upplåtelse av lägenhelerna, s. k.kooperaiiv hyresrätt, har aklualiserals vid flera flllfällen under senare år.Syflel med den kooperaliva hyresrätten skulle framför allt vara att tillskapaen självförvallningsform för de boende inom hyresrättens ram. Man skullehärigenom kunna uppnä ell med bostadsrätten jämförbart boendeinflytande.Samiidigi skulle de boende inle såsom bostadsrättshavarna ges någon möjlighetflll förmögenhelsvinsler vid överlålelse av sina lägenheler. Enligl79 § bostadsrältslagen får föreningar, akliebolag och handelsbolag inle"upplåla andelsrätl med vUken följer räll all för begränsad lid besilla eller hyrabostadslägenhet". Sädana upplåtelser gäUer inte mol den lill Prop.1986/87:37 vilken lägenheien upplåtits. De är vidare straffbara enligl 71 §4bosladsrättslagen. Bakgrunden till bestämmelserna, som i sin nuvarande utformningIrädde i krafl med bostadsrältslagen , är all statsmakternainte ansett att det föreligger något behov av andra upplålel-seformer päbostadsmarknaden än hyresrätt och bosladsräll (se prop. 1971: 12 s.92; jfrprop. 1968: 161 s.49). /Beträffande motsvarande bestämmelser i äldre räll m.m. se betänkandena (SOU 1969:4) Bostadsrätt, s.90 och (SOU 1981:74) Frånhyresrätt flll bostadsrätt, s. 144. Avpunkl 16 övergångsbestämmelserna till bostadsrältslagen framgår atl delforlfarande är möjligl för äldre bostadsföreningar och bolag atl fortsätta medatt upplåta sådan andelsrätt som anges i 79 § bostadsrältslagen i hus somtillhörde föreningen eller bolaget vid lagens ikraftträdande. Härulöver kanbostadsföreningar och aktiebolag ges dispens av för fortsattverksamhet med andelsupplålelser även i hus som förvärvals efler lagensikraftträdande. Dispensregeln är avsedd all öppna möjlighet för välkändakooperaliva förelag som har annan form för sin verksamhel än bostadsrätlsformenatt fortsätta denna verksamhet (se prop. 1968: 161 s. 50 saml Ds Ju 1967:13 s.119). Uppenbarligen ärdet kooperativa bostadsförening ek. (SKB)som åsyftas. Innebördenav 79 § bosladsrättslagen är inle helt klar. Uttalandena i förarbetena tillbestämmelsen synes nämligen slä i slrid med den samiidigi införda dispensregelnför SKB. I förarbetena lUl den provisoriska lagen (1968:702) om förskoll vidupplåtelse av bostadsrätt, m.m. (förskollsla-gen) i vUken en motsvarandebestämmelse fanns införd (prop. 1968:161 s. 52) uttalar departementschefensålunda all en fömtsättning för bestämmelsens tillämplighet är all rälien lilllägenheten skall vara sammankopplad med själva andelsrätien. Överlåtsandelsrätl och hyresrätt var för sig, skulle bestämmelsen inle vara lillämplig(se även SOU 1969:4 s. 91 och 95 samt , Bostadsrättslagen s.185 saml SOU 1985:6 s. 196). Som framgår av den redogörelse för SKB:sverksamhel som jag kommer atl lämna synes förbudet såsom del beskrivs iförarbelena liU förskollslagen inle omfalla SKB. Ändå har del anseits all SKBbehöver ha dispens från förbudei i 79 §. Gränsdragningenför vad som är liUälel och inle tillätet kan mol bakgrund av del sagda bliföremål för tvekan. Jag har därför uppdragil ål den särskilda uiredare somskall se över bostadsrältslagen m. m. (Dir 1986:5) atl i samband med vissafrägor som rör andelsboendel också se över denna bestämmelse. Jag vill tilläggaatt det självfallet inte finns något förbud för ekonomiska föreningar iaUmänhet att äga hyresfastigheter och all hyra ul lägenheler även om detla skertiU någon som är medlem i föreningen. Del är närmast de fall då föreningenshuvudsakliga ändamål skall vara atl upplåla bostadslägenheter med hyresrättlill medlemmarna som tvekan kan uppstå. För att en sådan verksamhet skall kunnabedrivas måste nämligen förutsättas alt det övervägande anlalet hyresgästerockså skall inneha andelsrätt i föreningen och att hyresrätten på ett ellerannnat sätt är beroende av innehavet av en andelsrätl. Del sagda gäller ocksåbolag med motsvarande ändamål. sådanaföreningar och aktiebolag som avses i punkl 16 i övergångsbe- Prop. 1986/87: 37stämmelserna till bosladsrättslagen kan av också medges dispensfrån vissa beslämmelser i hyreslagstiftningen om särskilda skäl föreligger. /Sepunkt7 i övergångsbestämmelserna liU lagen (1984:694) om ändring ijordabalken,33 § hyresförhandlingslagen (1978:304) saml 25 § bostadssaneringslagen(1973:531. )/ Del gäller hyresvärdens skyldighet enligl15 § andra slycket hyreslagen atl med skäliga fldsmellanmm ombesörja tapetsering,målning och andra sedvanliga reparationer i bostadslägenheter föreskriften i 19 § hyreslagenatl hyran skall vara lill beloppel bestämd i avtalet flllämpningen avhyresförhandlingslagen (1978:304) tUlämpningen avbostadssaneringslagen (1973:531). Såvittkänt är del endast SKB som innehar de angivna formema av dispens. SKB,som är en ekonomisk förening, bildades . Till skiUnad från HSB, somupplät sina lägenheter med ständig besittningsrätt (numera bostadsrätt), upplätSKB sina lägenheler med hyresrätt, dvs. på begränsad lid. Karakteristisktför SKB är den turordningsrätt för tilldelning av bostäder som gäUer saml denskyldighel som medlemmarna har all svara för del inre underhållet avlägenheterna. Att bygga och förvalta bostäder utan vinstintressen lillhör ocksåde grundprinciper som flllämpas inom SKB. De ca 5000 lägenheler som förvaltasav SKB är uppdelade på etl fyrtiotal förvaltningsenheter. SKB:s slyrelse harkommunal representation. Densom vill hyra bostad i måste vara medlem i föreningen. För atl erhålla lurordningsrällskall medlemmar, förulom en mindre insals i föreningen, betala årsavgift samtlämna föreningen en kredit vars storlek bestäms av slyrelsen. När en lägenhelupplåts tecknar SKB och medlemmen ett sedvanligt hyresavtal. Det åligger dåmedlemmen att lämna föreningen ytterligare en kredit som är relaterad lilllägenhetens storlek. Räntan på den kredit som medlemmen sammanlagt har lämnat,överförs flll ell för medlemmen särskilt upplagt reparalionskonlo. Kredilenskall innestå hos föreningen så länge medlemmen är hyresgäst. Insatsen återbetalasnär medlemmen lämnar föreningen. SKBhar som tidigare sagls dispens enligl punkt 16 i övergångsbestäm melserna till bostadsrältslagen all fortsätta sin verksamhel. Föreningen kan därför bebygga nya fastigheter och upplåla hyresrätt i dessa tiU sina medlemmar. SKB har också dispens från de lidigare nämnda reglerna i hyreslagstiftningen. Härigenom möjliggörs att föreningen kan överlåta an svaret för lägenhetsunderhållel på hyresgästerna saml all hyran kan be stämmas av styrelsen enligt de särskilda principer som tillämpas i förening en. Del flnns inte någon rätt för en hyresgästorganisation alt sluta avtal om förhandlingsordning med föreningen. Hyreslagens bestämmelser om bmksvärdehyra är däremoi tillämpliga även om dessa beslämmelser inte 49 får samma betydelse som iandra fall. De tvingande bestämmelserna om Prop. 1986/87: 37 besittningsskydd,rätl flll överlålelse av hyresrätten genom byte och rält lill andrahandsuthyrningär också tillämpliga. Detframgår av del anförda att det med den andelsrätl i föreningen som en medlem i SKBförvärvar också följer en räll att enligt turordningssysle-mel hyra boslad avföreningen under förutsättning atl erforderlig kredii också betalas. Denhyresrätt som förvärvas är däremoi inle knuten flll andelsrätten på ett sådant sällatt en överlålelse av andelsrätien också medför atl hyresrätten övergår päförvärvaren. Den som överlåter sin nyttjanderätt, t. ex. vid etl byle, kan inlela ul någon ersättning för nyttjanderätten. Vidare måsle den som då förvärvar nyttjanderättensjälv bli medlem i föreningen och genom egen insals förvärva andelsrätl i dennasamt betala krediten. En hyresgäst kan slutligen säga upp sin hyresrätt enligtbestämmelserna i hyreslagen samt därefter utträda ur föreningen som medlem ochåterfå sin insals och kredii. Efterförslag av etl enigt lagutskott begärde en utredning omvidgad hyresrällskooperalion (LU 1980/81:8, rskr 138). Bosladskommiitén (Bo1982:02) fick senare i uppdrag alt i anslulning fill översynen av fömtsättningarnaför boinflylandet också beakta vad anfört om kooperativ förvaltningav hyreshus. I kommittédirektiven uttalade jag bl.a. all utgångspunkten för boinflylandetskulle vara all hyresmarknadens parter genom avtal borde styra utvecklingen. Bosladskommiiténhar nu avslutat sitl uppdrag och i ett avsnitt i slutbelänkandet förordal enförsöksverksamhet med kooperaiiv hyresrätt (SOU 1986:6 del2 s.47). Kommillénbeskriver olika modeller för kooperaiiv hyresrätt, behovet av nya upplåtelse-och förvaltningsformer saml de legala fömtsällningarna för en kooperaiivhyresrätt. Av betänkandet framgår bl. a. all kommillén alt den s. k.arrendemodellen, som innebär alt en av hyresgästerna bildad förening hyr eneller flera fasligheler av ett bosladsförelag för förvallning och upplålelse avlägenhelerna med hyresrätt, kräver ny lagsliflning. Delsamma gäller enliglkommittén den modell somjag lidigare beskrivit, SKB-modellen. Kommiitén har inlepresenieral något lagförslag för den dispensmöjlighel som förordas förförsöksverksamheten. Stockholmskommun har i en särskild skrivelse till regeringen begärtatt en dispensmöjlighet införs för att möjliggöra försök med kooperaiivhyresrätt. Det framgär alt kommunens fastigheisnämnd i samarbele med Riksbyggenularbelal elt förslag tiU experimenl med kooperativ hyresrätt och altplanering härför vidtagits beiräffande vissa fasligheter. DenmodeU för kooperativ hyresrätt som kommunen presenterat innebär i korlhel atl de boende via medlemskap i en ekonomisk förening äger och förvaltar del hus de bor i. Medlemmarna ansvarar för sina lägenheler och beslutar själva om inre underhåll och reparationer. Boendekostnaden ba seras pä föreningens självkoslnader. Lägenhelerna upplåts med hyresrätt 50 och skaU återgå lillföreningen när medlemmen flytlar. Föreningen bör inle Prop. 1986/87: 37 omfaltamer än 75-100 lägenheter. Sverigesallmännyttiga bostadsförelag () har i skrivelse flll regeringen den 7november 1985 hemslälll atl regeringen snarasl förelägger förslag sommöjliggör för allmännyttiga bostadsföretag all genom dispensbeslul starta vadsom i skrivelsen kallas boföreningar. Därmed menas föreningar som har rält attbesluta om vikflga förvaltningsfrågor inom hyresrättens ram och i vilken allaboende är medlemmar. Syftet med föreningarna skaU bl.a. vara atl hållaboendekostnaderna nere. anger också att förelagen behöver kunna erbjudasina hyresgäster flexibel service för att liUgodose efterfrågan av olika art samlatt nya former för samverkan och inflytande kan vara av särskilt intresse förkollektivt boende, boende för handikappade m. fl. Iskriften Atl bo i gemenskap (Boföreningar i SABO-företagen, diskus-sionsmalerialfrån ularbelal av ) ulvecklas tankarna på boföreningarnanärmare. Del framgår bl. a. all en boförening bör vara en ekonomisk föreningoch alt äganderätten lill fastigheten skall kvarstå hos företagel. Boföreningamakan länkas driva sin verksamhet efler uppdrag från företaget eller genom allföreningen hyr fastigheten eller lägenheler i denna (s. k. blockulhyrning, se1 § hyreslagen). Delbör också nämnas alt frågan om kooperativ hyresrätt varit föremål för moiioneri (se BoU 1985/86:2). Inflytandetöver bostäderna är olika fördelat. Den som bor i etl egel hus har alllid hafl slortinflytande över både kosinader och kvalitetsnivå. Bosladsrätlshavarna hargemensamt i sin förening möjlighet atl la del fulla ansvarei för silt boende. Inleminsl mot bakgrund av all kosinaderna för drifl och underhåll ökalkrafligl anser jag alt del är nödvändigl att också hyresgästerna får elt störreinflytande över såväl bostädernas ekonomi som deras förvallning. Jag ser därförmycket positivt på den utveckling som under medverkan av hyresmarknadens parterpågår i landel i syfle alt förbättra de boendes inflytande. Delflnns enligl min mening ingen anledning all reglera boendeinflylan-del. Deltabör i släUel ulvecklas på de boendes egna viUkor och ulifrån deras behov ochförutsättningar. I den mån gällande lagstiftning förhindrar en posilivutveckling ärjag dock beredd all medverka liU all la borl sädana hinder somhyresmarknadens parler kan peka på. exempel på detta är den reform sominfördes och som innebär alt hyresgäslernas inflylande överreparationer i den egna lägenheien ökar. Jaganser all liden nu är mogen all pröva möjligheterna all öka inflytandet förhyresgäster genom s. k. kooperativ hyresrätt. Syflel är framför alll atl lillskapaen självförvallningsform inom hyresrättens ram. Sombosladskommiitén föreslagil bör det flll en början bli fräga om en försöksverksamhel. På delta sätl uppnås alt formerna för verksamheten kan prövas och ulvecklas i det praktiska livel innan ställning las lill frågan om en permanent lagstifining. Förutom andra erfarenheter får man då 51 ocksåunderlag för hur jusl denna form för boende bör anpassas flll hyres- Prop.1986/87: 37 och föreningslagsliftningen och om en permaneni lagsliftning börinnefatta en mer generell möjlighet all starta hyreskooperativ eller omverksamheten i fortsättningen bör vara beroende av tiUståndsprövning. Enförsöksverksamhet bör också kunna ge underlag för vilket inlresse som finnshos hyresgäster för jusl denna form av boende och om boendeformen lämpar sigsärskilt väl för vissa kategorier hyresgäster, t. ex. dem som vUl bo i s. k.kollektivhus. Givetvisfår försöksverksamheten inle innebära all de föreningar som etableras skallbehöva upphöra. Föreningarna måsle kunna fortsätta med sin verksamhel även eflerförsöksperiodens slut. Jag anser del emellerlid vikfigt att kommunerna, som harett ansvar för bostadsförsörjningen, också tar ansvar för de projekl sombedrivs. Visar del sig alt ell projekl av någon anledning inte går altgenomföra, bör del härigenom kunna finnas garantier för att de boende intedrabbas. Enfömtsättning för försöksverksamheten bör vara alt den med vissa undantag sker inom ramen för gäUande hyreslag. I egenllig mening blir del alltså inlefråga om någon ny upplålelseform. En åiergång till den särskilda form för upplålelsei bostadsförening som innebär atl andelsrätl och nyttjanderätt är fast knutna flllvarandra, är således inte aktuell. Jag vill i sammanhanget f. ö. nämna all densärskilda uiredare som skall se över bosladsrättslagen m.m. (Dir 1986:5) har filluppgifl bl.a. all lägga fram konkreta förslag som syftar till alt stimuleradessa äldre bostadsföreningar för ombildning lill bostadsrättsföreningar. Denform för självförvallning som bör prövas innebär all en ekonomisk föreningupplåter bostadslägenheter med hyresrätt till sina medlemmar. Hyresrätten börupplåtas enligl särskilda avtal och separal från andelsrätten. Detla hindrarinte atl innehavet av andelsrätl skall kunna vara en förutsättning förhyresrättsupplåtelsen. Centrala moment i upplåtelsen bör vara all föreningenges rätl all tillämpa hyresvillkor som innebär all hyresgästerna själva skallsvara för underhållet i sina lägenheter och alt föreningen självständigt kanfatta beslul om den hyra som skall las ul ulan atl samma form för förhandlingarskall behöva föras som meUan fastighetsägare och hyresgäster. själv skall äga fastigheten eller endasl hyra denna eller lägenheleri den av t. ex. ell allmännylligl bostadsföretag, bör i och för sig inte hanågon betydelse för alt verksamhelen skali kunna omfattas av försöken. Jaganser del angeläget att alla former kan prövas. Denförsöksverksamhet som jag nu förordar bör kunna åstadkommas genom en dispenslagsliflningefler mönsier från vad som f. n. gäUer enligt övergångsbestämmelserna lill bostadsrältslagenm.m. För ändamålel föreslår jag en särskild lag om försöksverksamhel medkooperativ hyresrätt. Enligtmin mening bör dispensprövningen i dessa fall vara förbehållen regeringen och inle . Vidare anser jag alt möjlighelen all meddela dispens bör begränsas i fiden. Jag föreslår därför atl gilfighelsti den för den särskilda lagen begränsas till räknal frän då lagstiftningen bör träda i krafl. Om del visar sig behövligt får övervägas om giltighetstiden bör förlängas. Somjagtidigare sagl bör kommunen ha del övergripande ansvarei för Prop. 1986/87: 37försöksprojekten, hur mänga projekl som bör sällas igäng, var inom kommunendessa skall bedrivas, vilka villkor som skaU gäUa för verksamhelen etc. Jagföreslår därför atl dispens inle skall få meddelas ulan alt den kommun i vilkenverksamhelen skaU bedrivas har fiUslyrkl verksamhelen. Vidare föreslår jag allföreningarnas sladgar skall innehålla en föreskrifl om alt minsl en av kommunenulsedd ledamot skaU ingå i föreningens slyrelse. Pä kommunen bör också ankomma atlfölja försöksverksamheien och på begäran av regeringen lämna sådana uppgiftersom behövs för all verksamhelen skall kunna ulvärderas. Närdet sedan gäUer i vUken utsträckning regeringens dispens bör fordras uppstårtvå frågor. Den ena är om dispens fordras från förbudei om andelsupplålelse i79 § bostadsrältslagen. Den andra är i vilken ulslräckning dispens bör kunnalämnas från hyreslagstiftningen. Vadförst gäller frågan om dispens från förbudet i 79 § bosladsrättslagen, är del molbakgmnd av min redovisning för gällande rält inte självklart all dispens allflderfordras om en ekonomisk förening vUl driva verksamhel som innebär allbostadslägenheter hyrs ut lill medlemmarna. Som jag lidigare har anfört kommer lagmmmetall bli föremål för översyn i särskild ordning. Jag anser därför alt del inlenu är lämpligl all göra några genomgripande förändringar i lagtexten. Istället bör den av mig föreslagna särskilda lagen kunna ulformas så altregeringen ges möjlighet alt försöksvis lämna ekonomiska föreningar tiUståndatt utan hinder av 79 § bosladsrättslagen bedriva verksamhel i vilken del med andelsrätli föreningen följer en rätl all hyra bostadslägenhet. Som viUkor för tillståndelbör regeringen kunna föreskriva atl föreningen upplåter hyresrätt enligl särskildaavtal och separal från andelsrätien saml all 12 kap. jordabalken skall lillämpaspå hyresförhållandena med de undantag som anges i beslutet. Regeringen börockså kunna slälla upp andra sådana vUlkor för föreningens verksamhel all syflelmed försöksverksamheien kan uppnås. Jag återkommer lUl exempel härpå i specialmofiveringen. Beiräffandefrägan i vilken ulslräckning dispens bör kunna lämnas frän hyreslagsfiftningen anser jag all bestämmelserna bör kunna ulformas på i sak samma säll som gäller för SKB. Del innebär all den ekonomiska föreningen bör ges rält all flllämpa avlalsklausuler vid upplålelse av hyres rätt som slrider mol hyresvärdens skyldighel alt underhålla och reparera lägenheten enligl 15 § andra slyckel hyreslagen. Det innebär också all föreningen bör kunna undanlas från förbudet mot obestämd hyra i 19 § hyreslagen. Undantag från tiUämpningen av hyresförhandlingslagen och bosiadssaneringslagen bör också kunna medges. All inom ramen för för söksverksamheten öppna ytterligare möjligheter lill undanlag för förening arna anserjag inte behövligt. Detta innebär t. ex. all hyreslagens bestäm melser om besittningsskydd, bmksvärdehyra och överlålelse av lägenhel genom byte blir tillämpliga.