prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — I3 § har införts en ny regel som innebär att koncernbidrag som beskattats vid inkomsttaxeringen heU eller delvis inte behöver beaktas vid beräkning av VDS. Som framgår av beiänkandei (sid. 68) har koncernbidragens ställning i vinsldelningsskaltesystemel diskuterats fidigare men inle föran lett lagstifining. Enligt min mening kvarslår mofiven mot särskild lagsfift ning i detta avseende. Koncernbidragen behandlas i inkomstskattesysle met som en driftkostnad hos givaren och en intäkt hos motlagaren. De får därför samma effekl som om exempelvis en försäljning av tjänsler skett mellan förelagen. Alla ekonomiska mellanhavanden mellan företagen får konsekvenser, vilket ligger i systemens uppbyggnad. Om koncernbidragen specialbehandlas i vinstdelningss.kattesystemel skulle del vara motiverat att beakta även andra resultalreglerande ålgärder såsom avsätining till investeringsfonder m.m. En beslämmelse om koncernbidrag kommer såle des alt medföra alt andra kombinationer av resultatutjämnande ålgärder kommer atl vidlas för att på maximalt sätt kunna begränsa vinstskatten 134 Del är då inte uteslutet att andra problem uppstår som Prop.1986/87:42 medför alt vinstdelningsskatten på någol annat sätt kan få olämpligainte förutsedda effekter. Det ligger i sakens nalur att vinslskatten med hänsyntill den uppbyggnad som den har på ett eller annat sätt aUtid kommer atlpåverka resultatutjämningen inom en koncern. Enligt min uppfattning är detsåledes tveksamt om det bör införas en beslämmelse som exklusivt behandlarkoncernbidrag i förhållande tiU vinstdelningsskatten. Därtill kommer att detuppstår administrativa och processuella problem. Vad händer t.ex. om ett bolagefter yrkande av taxeringsintendent inte får avdrag för etl koncernbidrag.Skall vinstdelningsskatten för mottagaren då räknas om? Med stöd av del anfördaanserjag att det är mycket tveksamt om förslaget om behandling av koncernbidragi vinstdelningsskattesyslemet bör genomföras, öm beredningens förslag i dettahänseende ändå föranleder lagstiftning anför jag följande. I 2 § 3 mom. sjundestycket SIL beträffande koncernbidrag anges som ulredningskrav: Avdrag för koncernbidragfår åtnjutas endast av den som visar att fömtsättningar för sådant avdragföreligger. Ett likartat utredningskrav bör ställas i anslutning lill deföreslagna reglerna i texten under punkt 7 i 3 §. Jämför även texten rörandeulredning beträffande koncernbidrag på sidan 4 i deklarationsformuläret. Ipromemorian föreslås att man i SIL uttryckligen anger att man vid prövningen avkoncernbidragsvillkoret skall räkna den av kommissionärsföretaget bedrivnarörelsen som en del av kommitlentföretagels verksamhet. Något förslag tillreglering i VDL av inflationskorrigering m.m. vid vinstdelningsbeskaltningen avkommissionärsförhållanden lämnas inte. Remissinstanserna har inte någon erinranmol förslaget om ändring i SIL. Två länsslyrelser anser all en regleringbeträffande kommissionärsföretagen bör ske i VDL. Enligllänsstyrelsens uppfattning kan skäl anföras för en utirycklig bestämmelse iVDL avseende inflationskorrigeringen och det lönebaserade fribeloppet förkommittenlförelaget. Främsta skälet härtill är att undvika tolkningar,Ukarlade de som den ovannämnda föreslagna bestämmelsen i 2 § 2 mom. SIL gerutiryck för. Ulredningenhar återgelt de skatleregler som gäller för kommissionärsförelag och ansettatt någon lagreglering inte synes nödvändig, ulan endast hänvisat tillriksskalleverkels tolkning i handledning för rörelse- och jord-bmksbeskatlningsid. Enligl mening bör etl tUlägg tUl 2paragrafen Qärde stycket lagen om vinstdelningsskatt ske, vari stadgasovannämnda förhållanden. Sverigesadvokatsamfund och tillstyrker den fö reslagna ändringen i SIL. Reglerföreslås som möjliggör atl lager överförs lill bokförda värden mellan förelagutan skatteeffekter vid vinstdelningsbeskaltningen. Remissinstanserna ärgenomgående posiliva. Synpunkter på vissa smärre ändringar förs fram. anser att en lagstifining inte får vara så utformadatt den omöjliggör nödvändiga omstruktureringar inom näringslivet. Samlidigttorde del knappasl vara möjligt att i en lag som VDL, utforma bestämmelser somreglerar alla länkbara silualioner. Mol bakgrund av bl.a. praktiskaerfarenheter anser all de föreslagna reglerna i sig ärmoliverade. inslämmer därför i nödvändighelen atl försöka finnaformer för en lagstiftning som är hanterbar både i materiellt hänseende ochfrån kontrollsynpunkl. Förslagets innehåll är emellertid som utredningenframhäller på sid. 114 "ganska komplicerad". Förslaget är visseriigenutformat på ett sådant sätl att de maleriella förutsättningama är"konslaterbara" även om lagtextens utformning är svårhanterlig ochmedför tolkningssvårigheter. Ur kontrollsynpunkt ställer förslaget stora kravpå den kontrollerande myndigheten. Delta gäller inte minst genom att förslagetavses vara tillämpligt på samtliga som omfattas av intressegemenskapen enligtden föreslagna definitionen i 7 c §. F. n. torde det vara omöjligt att närmare bedöma ivilken utsträckning de föreslagna reglerna kommer att användas. Relativt setltorde reglerna inte komma fill användning i någon slörre omfattning. Å andrasidan finns del skäl att anta att den beloppsmässiga betydelsen kommer atl varastor då reglerna kan komma att användas. Ambitionsnivån vid granskning m.m. böri sådana fall vara hög. Den gällande företagsbeskattningens komplexitet medförf.n. problem att hålla en ambitionsnivå som är tillfredsställande ur allasynpunkter. Det är därför förenklingar som bör eftersträvas i slället för enökad administrativ belastning med ytterligare kontrollmoment. finner det därför angelägel att det idet fortsatta lagsttftningsarbetet i denna fråga, beaktas om och i vilkenutsträckning kontroll-momentet skall ha en avgörande betydelse. I förslagelsnuvarande form föreligger det enligt stor risk att kontrollen, avhur det till motlagaren överförda avdragel utnyttjas, blir otillräcklig. Ipunkl a) anges alt både överiåtare och moltagare skall vara skallskyldiga tillvinstdelningsskatt. Förslaget punkten a) bör enligt länsstyrelsensmening i denna del ändras till atl även-omfatta överiåtare sorn f.n. är utanförvinstdelningsskattesyslemet, vid l.ex. byte av förelagsform, då en fysiskpersons rörelse övergår till aktiebolagsform dvs. från ett enkelbeskattat tillett dubbelbeskaltat subjekt. Moliveringen till detta skulle vara att molverkahinder mot omstrukturering av näringslivel vad avser mindre företag. Dennaform av företagsbyte är mycket vanligen förekommande och medför ingen nackdelur beskaiiningssynpunkt. Allmänna ombudei förmellankommunala mål anför: Prop. Jaggodlar i huvudsak de förslag som lämnas i § 7 a. Vad gäller ivåårsregeln 7 a § fjärde slyckel anserjag dock all den bör utgå. Den fyller enligl min mening inle en funkiion dåförelagen själva genom bokföringsåtgärder kan disponera avdragel (jfrföregående stycke på sid. 16 saml sid. 109). Tvåårsregdn bör omvandlas liU enettårsregel, dvs. jusiering bör ske som övertagandet skelt.Tvåårsregdn blir enbart administrativt betungande. Del är för övrigl inle klarlhur lagregeln får användas om del av lagret säljes år 1 och resten år 2 eller3. Kan i sådana fall en uppdelning ske av avdragel 1 och 2 och i så fallefler förelagens fria val? Deregler som föreslås för all undvika att omstruktureringar leder lill ökat uttagav vinsidelningsskall är mycket komplicerade. I promemorian pekas också på endel kontrollsvårigheter. Det kan således konstateras att även denna del avförslagel kommer att leda till en ökad belaslning på granskningsorganisationen.De materiella skälen som ligger till grund för förslaget framslår emellertidsom så tungt vägande atl TÖR tillstyrker förslaget. Vadgäller behandlingen av obeskattade reserver ges i betänkandet en rad exempel påhur lagerreserven, och andra liknande reserver, skall behandlas (redovisas)vid ombildningar av företag (s. 84 ff.). Nämnden välkomnar här det förslag sommöjliggör en överföring av lagerreserven i vissa fall (s. 103 ff.). Godredovisningssed är i myckel uppbyggd kring all redovisningen av olikatransaktioner skall ske så öppet som möjUgt. Överföringar i form av försäljningartill nettovärden, där den skatlemässiga behandlingen av olika obeskaltadereserver påverkal värdesältningen, kan leda lill en vilseledande redovisningoch en rad komplicerade redovisningsproblem. Skalleregler som möjliggör enöverföring av olika poster lill bmtlovärden är därför ur redovisningssynpunklönskvärda. På områden där man i praktiken redan tillåter transaktionen, om densker tiU nettovärden, är förändringar i reglerna naturiiglvis välmotiverade. Deföreslagna bestämmelserna i lagen om vinsidelningsskall, 7 a § kan leda tillskillnad mellan den inkomstskattemässiga och den vinstdelnings-skaltemässigadefinilionen av inkurans. I ett företag där varulagrets verkliga inkuransunderstiger är del god redovisningssed att från tillgångsvärdet endast draav den verkliga inkuransen och lägga skillnaden till lagerteserven. Denschablonmässiga inkuransen accepteras för inkomst-beskaltningsändamål oberoendeav redovisningstekniken. Som 7 a § utformats i förslaget kan denna tekniksåvitt FAR kunnat finna ej användas. Inkuransberäkningen kan därför komma attskilja sig mellan inkomstskatten och vinstdelningsskatlen, vUket redan i sigframstår som opraktiskt. Dessutom kan det leda till ett betydande motstånd motutvecklingen av god redovisningssed, vilket vore olyckligt. Svenskarevisorsamfundet SRS anför: Prop. Svensk skaltelagstiflning bygger på en stark kopplingmellan bokföring och beskattning. Redovisningslekniska bedömningar och ålgärderger således skatlemässiga effekler. Den slarka bindningen mellan bokföring ochbeskattning kan i många fall påverka utformningen av förelagens redovisning påell sätl som inte är önskvärt för utvecklingen av god redovisningssed. Dettagör sig gällande så mycket starkare, då redovisningen skall utgöra bas för tvåolika skallesystem, som bygger på hell olika principer. Inkomstskatten ärneutral lill redovisningens ulformning och ger möjlighel atl göra korrektaberäkningar av förelaget åvilande skalleskulder vid bok-slulstillfället. DenIradilionella inkomslskallen motverkar inle heller den informaliva öppenhet iredovisningen, som är etl utiryck för god redovisningssed. I della avseendehar tUlämpningen av vinstdelningsskatten gått i rakt molsatl riktning, vilketinle hell får sin lösning genom det föreliggande förslaget. I belänkandet redovisas utförligtolika alternativ för behandlingen av obeskattade reserver i samband medombildning av företag. Samfundel ser med tillfredsställelse på arbetsgruppensförslag, som ger möjlighel fill öppen överföring av dold reserv i varulager idessa fall. Som tidigare framhållits är det önskvärt att skattesystemen slällersig neutrala fill redovisningens utformning och i vart faU inte motverkar godredovisningssed. Ur redovisningssynpunkt får en bmttoredovisning av varulagermed en öppen redovisning av dold reserv i varulagret vara att föredra framfören nelioredovisning. Samfundel tillstyrker arbelsgmppens förslag på dennapunkl. redovisningskonsullers förbund ser posilivi på deföreslagna reglerna. /SR lillstyrker förslaget. Eftersom LO delar ståndpunkten atl beskaltningen bör varaneutral oavsett organisalionsform tillstyrkes även delta förslag. KF har ingel all invända mot förslagel. Lanibrukarnas skattedelegation anför: Delta ändringsförslag lar endast sikle på lagerreservensbehandling i om-slmktureringsfallen. Anledningen tiU att inle även motsvarandeändringar beiräffande resultatutjämningsfonder och internvinstkonton föreslåsär, alt de effekter som åleriäggningen av dessa poster kan medföra, inle ärspecifika för omstmktureringar. Skatledelegationen delar inte dennauppfattning eftersom resultatutjäm ningsfondernas behandling kan vara elt problem för företagen i samband med fusioner. Resullaluljämningsfonderna har tillskapats för atl bereda även de löneinlensiva företagen möjligheter fill resultatutjämning och kon solidering. Den fyller därmed samma funktion för dessa förelag som av sättningen lill lagerteserv gör för produklionsintensiva företag. Reglerna om avdrag för avsätining lill inlernvinslkonlo har också liknande funktion. Skatledelegationen anser därför aU resullaluljämningsfonderna och intern- vinstkontona skall omfattas av de föreslagna justeringarna av återlägg- 138 -En av förutsättningarna för alt mollagaren skall kunna lillgodoräknas Prop.1986/87:42 den övertagna lagerreserven är, att överlåtelsen avser hela ellerden huvudsakliga delen av lagret i en rörelse eller rörelsegren som bedrivs avdel överlåtande företagel. Som arbetsgruppen mycket riktigl konstaierar harultagsbeskattning ansetts kunna underlåtas också i de fall, därinternöverlålelsen inte omfattar en hel rörelse eller rörelsegren ulan baraenslaka lagertillgångar. Arbetsgmppen anser dock all de föreslagnaundanlagsreglerna för vinsldelningsskatlens del inle behöver vara likagenerösa. Del avdrag som skall "sparas" måsle därför hänföra sig tiUhela eller den huvudsakliga delen av överiålarens lager. År verksamhetenuppdelad på flera separata grenar, anses del dock vara tillräckligt atlinternöverlålelsen avser hela eller den huvudsakliga delen av lagret i enrörelsegren. Erfarenheten visar att det oftast är olyckligt attsamma företeelse drabbas av olika skatlemässig behandling i olikabeskaltningsformer. Det resulterar i osäkerhet om gäUande rätl och skapartUlämpningssvårigheter. Skatledelegationen anser alt särregler är onödiga. Vadsom gäller vid inkomstbeskattningen bör kunna accepteras även vid tillämpningenav lagen om vinsidelningsskall. Som ytterligare fömtsättning för tiUämpningen avförslagel om lagerreservens behandling i omslruktureringsfallen anges all delvid överlålelsetillfällel skall råda intressegemenskap mellan överlåtaren ochmollagaren. Begreppel intressegemenskap definieras i förslagel lill en nyparagraf 7 c. I författningskommentaren anges all del civilrällsligakoncernbegreppet skall tUlämpas enligt paragrafens försia siycke. Andra stycketavser de faU där något koncernförhållande inte föreligger. Uttrycket"under i huvudsak gemensam ledning" har behållits men ell tillägg hargjorts för all markera alt det är det faktiska inflytandet och inte de formellaförhäUandena som skall vara avgörande. Av lagtexten bör exempelvis klart kunna utläsas omintressegemenskap föreligger i nedanstående fall. De tre självständiga ekonomiska föreningarnaSkanek, KBS och Scan-KLS har bildal etl gemensamtförädlingsaktiebolag dil respeklive förenings förädlingsverksamhet överförts.Bolagel ägs av föreningarna gemensaml med olika stora andelar. Den nya organisationen är inte någon koncern,varför den inte faller under definitionen i första slycket. Ingen avföreningarna har någol bestämmande inflytande över vare sig de andra ellerförädlingsbolaget. De står heller inte "under i huvudsak gemensamledning" eftersom de tre delägarna i bolaget är helt självständiga. Det ärdock fråga om en renodlad strukturrationalisering där tre självsländiga partergemensaml söker uppnå raiionaliseringsfördelar genom att tillsammans bilda etlrörelsedrivande akliebolag. Denna form av omstruktureringar utmynnar i eningressegemenskap som enligl delegaiionens mening skall omfattas av begreppet ivinsldelningsskattehänseende. Av den i andra stycket föreslagna definifionenhärav kan emellertid inte utläsas atl så skulle vara fallel.Skattedelegationen anser därför att definilionen av begreppel intressegemenskapskall utformas så atl också omstruktureringar av den lyp som delegationenexemplifierat faller in under det utvidgade inlressegemenskapsbegreppet. Molförslaget - i vars syfte vi lill fullo instämmer - kan följande invänd ningar riklas. Reglerna är alldeles för komplicerade och otillgängliga. kan visserligen hävdas altde vänder sig till specialister med mycket goda Prop. 1986/87:42 insikter iredovisning och tolkning av skattelagar men torde för en vanlig företagsledarevara fullkomligt obegripliga. En skatt som nödvändiggör ett så invecklalregelsystem för att komma lill rätta med de värsta bristerna måste snaraslslopas. Enligt förslaget måsle det överlåtande bolagetavslå från avdragel i dess helhet. En sådan begränsning är hell onödig.Övertagandet bör i stället kunna avse den del av avdraget som inte utnyttjas avdet överlåtande företaget. Den föreslagna begränsningen till närslåendeföretag saknar i praktiken belydelse. Överlåtelser lill underpris sker nämligenutom i gåvofallen alllid mellan närslående företag. För överlåtelser genomgåvor finns redan klara regler. En begränsningsbestämmelse tillnärståendefallen är därför hell onödig och därest de av oss ovan föreslagnabegränsningarna av det fasta fribeloppet och likvid vid aklieemission slopasbehöver lagen inte belastas med en särskild närslåendedefinition. Reglernaskulle härigenom kunna förenklas i stället för att kompliceras. Enligt förslaget skall det övertagna avdragetendast få utnyttjas under överiålelseåret och del därpå följande året. Dennaregel torde i de flesta fall vara tillräcklig för förelag med snabblageromsällning. För företag med lager av omsättningsfastigheler eller medpågående arbelen är den emellertid helt OtiUräcklig. Beiräffandeomsätlningsfasligheter gäller dessulom att dessa inte får skrivas upp övertaxeringsvärdet varför den i betänkandet på sidan 109 antydda möjligheten - somdessulom har ifrågasatts ur redovisningssynpunkt - endast får begränsadlillämpning. Med hänsyn härtill är den föreslagna Ivåårsgränsen för kort.Eftersom vinstdelningsskallen är begränsad lill atl gälla under 80-lalel bördel kunna godtas atl övertaganderegeln får en i tiden obegränsad tillämpning. Föreningenställer sig vidare något frågande lill att rätlen till nedskrivning för den somförvärvat lagertillgångar för etl pris motsvarande överlåtarens bokfördanetlovärde (dvs. bokfört anskaffningsvärde ./. lagerteserv) ifrågasätts ipromemorian. Sålunda uttalas att rätten för förvärvaren till nedskrivning avlagret inte är lösl i praxis. Förutom alt rätten lill nedskrivning i etl dyliktfall lorde framgå direkt av kommunalskattelagens beslämmelser omlagernedskrivning finns när det gäller lager av fasligheter även opubliceradeförhandsbesked, enligt vilka förvärvaren förklarals vara berättigad tillnedskrivning. Att dessa senare inle redovisas i promemorian är måhända någolmärkligt med hänsyn lill alt det beträffande andra frågor i promemorianhänvisas till opublicerade förhandsbesked. När det gäller själva meloden att komma till rättamed den merbeskaltning som kan uppstå vid omstruktureringar kan konstaterasatt den är myckel komplicerad. Föreningen anser också all den föreslagna lidenom för atl utnyttja del särskilda avdragel är för kort, åtminstone förbyggföretag. sammanhänger i sin tur med alt lager av fastigheter avnaturliga skäl inte omsätts i samma takt som etl vanligt varulager och altmånga entreprenadprojeki kan pågå innan projektet är avslutat ochvinstavräkning sker. Med hänsyn lill delta anser föreningen atl en längre tidför att utnyttja avdraget behövs. Föratt inte hämma eftersträvansvärda omstruktureringar har arbetsgrup- 140 pennödgals ta fram relativt komplicerade regler för hur lager och på- gående arbeten vidöveriålelser skaU behandlas inom vinstdelningsbeskatt- Prop. 1986/87:42ningen. Atl sådana regler behövs är en följd av del förhållandet all inkomslskatle-och vinsldelningssystemen har oUka baser. I del förstnämnda systemet främjaskonsolideringar medan däremoi del sisinämnda systemet har en motsatt effekt. delar åsikten attsärskilda regler behövs. Behovet påvisar ytterligare vinstdelningssystemelsbrislande samklang med övrig beskattning. Nordbanken(tidigare SundsvaUsbanken) har i elt yttrande hemställt atl de lättnadsreglersom föreslås i promemorian i fråga om omstruktureringar görs tillämpliga ävenpå samgåendet mellan . Ipromemorian föreslås bl.a. regler som lar sikte på beräkningen av vinstdelningsunderlagi samband med fusioner och andra omstmktureringar inom koncerner m.m. Nuvaranderegler för behandlingen av förändringar i lagerreserv har iomslmktureringsfallen visal sig ge upphov liU en ökad skattebelastning som inlevaril avsedd. De nya reglerna syflar lUl alt undanröja dessa effekler ochföreslås få retroaktiv tUlämplighet från lidpunklen då lagen omvinsidelningsskall trädde i krafl. Nordbanken bildades genom ellsamgående av . Del är den enda sammanslagningav affärsbanker som ägl mm i sedan början av 1970-lalet. Samgåendethar skell på del sättet all Sundsvallsbanken bytt namn lillNordbanken och samlidigt övertagil hela bankrörelse mol likvidi form av nyemitterade akiier i Nordbanken. har därefter trätt ilikvidation och utskiftat sina tiUgångar, dvs. de nya aktierna i ,lUl sina aklieägare. Genom beslul den 12 seplember 1985 har regeringenmedgell bl.a. befrielse från den skyldighel all erläggainkomstskatt som kan uppkomma för banken på gmnd av alt den överlåter sinrörelse lill Sundsvallsbanken och därefler utskiftar sina tillgångar lillaklieägarna. Som villkor för medgivandel har föreskrivils all tillgångarnaefter överlåtelsen tas upp av Sundsvallsbanken liU de värden som gäller ibeskattningshänseende för . Överlåtelsen har i enlighet med dispensbeslulel hosbankerna redovisats enligt den s.k. netto/netto-metoden. Tillgångarna harsåledes hos såväl överlåtande som övertagande bank avräknats tUl elt nettovärdemotsvarande tillgångarnas hos bokförda värde minskal med avsällningartill värderegleringskonlon för ullåning och valutor. Dessa avsättningaruigjorde per överlåtelsedagen 616,8 milj. kr. Enligt nuvarande regler får vidberäkningen av vinsldelningsunderiagel för en avgående posl på 616,8milj. liU följd av upplösningen av sina värderegleringskonlon. Dennaavgående posl kan banken inle lill någon del utnyttja. Nordbanken fåromedelbart eUer på sikl en molsvarande tUlkommande posl. Samgåendet medförsåledes en avsevärt ökad skattebelastning i form av vinstdelningsskatt. Dettaförhållande uppstår på leknisk grund enbari i anledning av samgåendet. förslag fill nybanklagstiftning (SOU 1984:26-29) innebär alt fusionsregler som motsvarar 14kap. 1 och 2 §§ aktiebolagslagen införs för affärsbankerna. Reglerna harlagits in i 14 kap. 1 och 2 §§ förslaget tiU bankakliebolagslag. Den nya lagenföreslås träda i kraft . Den av arbetsgmppen föreslagna nya bestämmelsen i 7b § lagen om Prop. 1986/87:42 vinstdelningsskatt om beskattningen vid fusioneromfattar sådana fusioner som avses i 2 § 4 mom. första slyckel lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, SIL. Del har då förutsatts att della lagrum kommeratl ändras i enlighel med förslagel i Ds Fi 1985:15 och atl SILs fusionsreglersåledes kommer alt bli tiUämpliga på bl.a. fusioner enligt 14 kap. 1 och 2 §§bankaktiebolagslagen. Enligl femte slycket av övergångsbestämmelsema avserhänvisningen i 7 b § försia stycket lill 2 § 4 mom. SIL i samtliga fall detlalagrums lydelse efler utgången av . Med den ulformning författningsförslagel erhållitkommer Nordbanken inle kunna dra nytta av de nya reglerna. Sammanslagningen harinte skelt genom sådan fusion som avses i 2 § 4 mom. försia slyckel SIL i desslydelse efter ulgången av . Del fusionsinstilul för banker som omfattasav nämnda beslämmelse införs först och saknar motsvarighet igällande rält. Inte heller den nya bestämmelsen för omstruktureringar inomkoncerner i 7 a § är tillämplig på Nordbanken. Villkoret i andra slycket 2nämnda lagmm om viss intressegemenskap mellan överlåtande och övertagandeförelag är nämligen inte uppfyllt. Det framstår som klarl omotiverat om inte de nyareglerna gjordes tillämpliga även på en sådan sammanslagning av affärsbankersom sketl i fallet Nordbanken. Reglerna syftar lUl all undanröja - ävenrelroaklivi -vissa inte avsedda skattekonsekvenser vid fusioner och andraformer för samgående. Dessa skäl gör sig gällande med samma lyngd vid det nuakluella samgåendet.