prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Den privala konsumfionen torde komma att sfimuleras av den låga inflations takten och vissa skattesänkningar. verkar dock lägre löneök ningstakt och en fortsatt mycket svag sysselsättning dämpande på kon sumtionen. Däremot torde deprivata investeringarna kunna fortsätta att öka kraftigt tack vare lättnader iföretagsbeskattningen, fallande priser på insatsvaror samt den sjunkandelöneökningstakten. Francens appreciering gentemot dollarn bidrar till att utrikesbalansen väntas ge ett negativt bidrag 16 tiU liHväxten på ca 3/, vilketlikväl är en förbättring jämfört Prop. 1986/87: 100 med 1986. Den ekonomiska politikenförväntas inte ge någon påtaglig stimulans till konjunkturen i under1987. Om något, kan den inhemska efterfrågan förväntas sakta av under året.Statens finanser, som förbättrats , förväntas stärkasytterligare bl. a. som en följd av den franska regeringensprivatiseringsprogram, som under årel beräknas inbringa ca 30 miljarder francgenom försäljning av tre statliga företag. I Stoibritannien harunder 1986 den svaga ekonomiska utveckling fortsatt som började göra siggällande redan vid mitten av 1985. BNP bedöms öka med 2 1/. Orsaken till denlångsammare tillväxten är stagnerande exporl och investeringar. Dessa harhämmats av bl.a. det höga inhemskakostnadsläget samt av effekterna av oljeprisfallet på oljeexport och offshoreinvesteringar. Den privata konsumtionen har emellertid vuxit kraftigt, tillföljd av höga nomineUa löneökningar och en sjunkande inflation. Tillväxten kan förutsesbli något starkare 1987. BNP-ökningen kan förväntas bli cirka 21/2%.Oljeexportens betydelse torde fortsätta att minska, medan exporten av andraprodukter än olja torde kunna öka något. Härtill bidrar den depreciering avpundkursen som ägl rum , då oljepriserna började falla. Pågrund av den höga räntenivå som den brittiska regeringen vidmakthållit för attstödja pundkursen kan investeringarna inte förväntas öka i någon störreutsträckning . Den privata konsumtionen torde fortsätta att öka iungefär samma takt som 1986, hjälpt av bl. a. de skattesänkningar som ingår ibudgeten /87. Den ekonomiska politikentorde få en stimulerande inverkan på ekonomin 1987. En omläggning avfinanspolitiken i expansiv riktning tillkännagavs i den utgiftsbudget somlades fram . Penningmängden har tillåtits öka utöverde fastställda ramarna. Bytesbalansen, somberäknas vara i jämvikt 1986, kan 1987 väntas uppvisa ett underskott för förstagången . De lägre oljepriserna torde då få full effekt påutrikesbalansen. Den deprecierade pundkursen förutses bidra till en något högreprisstegringstakt. Löneutvecklingen har trots den höga arbetslösheten intevisat tecken på att dämpas i någon större utsträckning. Försörjningsbalans förFörbundsrepubliken , och Förändring i volym, procent(bedömningar) liken Ty.' 4 1/4 3 1/2 2 1/4 4 1/2 4 1/4 2 1/4 1 1/2 1 1/4 3 1/4 5 1/2 4 1/2 3 3/4 1 1/2 -1 1/4 -1 1/4 ~1 1/2 -3/4 2 1/2 2 1/4 2 1/4 2 1/2 Anm.: Förändring avlagerinvestei-ingar och ulrikesbalans mäts i procent av föregå ende års BNP, 17 2 Ri/isdagcn 1986/87. Nr /OO. 1986/87: 100 Denekonomiska tiUväxten i de nordiska länderna har saktal av under Bil. 1986,till stor del beroende på en svag exportutveckling. efterfrågan,och särskilt den privai:a konsumtionen, har emellertid ökat starkt,vilket letl till bl. a. en försämrad bytesbalanssituation i flertalel kan enlångsammare tiUväxt väntas i och , medan den ekonomiska aktiviteter kan förväntas tillta någoti slyrka i . I har den starkainhemska efterfrågeutveckling som inleddes fortsalt. BNP-ökningen bedömskomma alt uppgå till 2 3/, Den privata konsumtionen har vuxit markant som enföljd av ökade realinkomster ochbruttoinvesteringarna har stimulerats av den successiva sänkning av räntenivånsom ägt rum under de senasle åren. Bytesbalansenhar försämrats avsevärt , på grund av exportens svaga utveckling ochen mycket kraftig importökning. Underskottet i bytesbalansen beräknasuppgå till 1986.Inflationen har fortsatt att sjunka och arbetslösheten har minskat. Den danskaregeringen har presenterat tre åtgärdspaket för att dämpaden kraftiga ökningen i den inhemska efterfrågan. Den strama finanspolitiksom förts har lett till en anmärkningsvärt snabbförbättring av den statliga budgetbalansen. Förstärkningen av den offentligasektorns fiansieUa sparande har emellertid motverkats av en försvagning av denprivata sektorns sparande. Detla har bidragit lill ett drastiskt ökandebytesbalansunderskott, som i sin tur lett till en siigande räntenivå under1986. Penningpolitiken har i stor utsträckning varit inriktad på att försvara den danska kronan. Den ekonomiskatillväxten torde sakta av och en BNP-ökning på drygt I % kan förvänlas. Det ärframförallt en uppbromsning av den privatakonsumtionstillväxten och bosiadsinvesleringarna som väntas dra ner fillväxten.Bytesbalansunderskotlet bedöms kunna minska till som en följd av enförbättrad exportutveckling och sjunkande importvolymer. Till följd avrelativt stora löneökningar och dehöjningar av energiavgifterna som genomförts kan inflationen inteförväntas sjunka ytterligare 1987. Med den avsaklande ekonomiska tillväxten torde arbetslösheten kommaatl öka . I hämmadearbetskonflikter och en svag exportutveckling den ekonomiska tillväxten underbörjan av 1986. Fr.o.m tredje kvartalet började emellerfid den ekonomiskaaktiviteten skjuta fart och för bedöms BNP öka med 13/. Tillväxten bärs upp av framföralltden privata konsumtionen, som gynnats av den sjunkande inflationen och relativtkraftiga löneökningar . Finanspolitiken harunder 1986 varit svagt expansiv och inriktats på att främja produkfionstillväxten. Bl.a. har den finska regeringen påbörjat en revidering av företagsbeskattningen. Regeringen har också genomfört en omläggningav energibeskattningen som innebär en minskad börda för företagen. Penningpolitiken har varit restriktiv med en mycket hög räntenivå för attförhindra valutautflöde. verkar en lättnad av denna politik ej vara möjlig. Även 1987 torde denprivata konsumtionen lämna det största bidraget tiU Prop. 1986/87: 100 BNP-tiUväxten, vilken bedöms bli 2 1/2%.Exporten kan förväntas sjunka Bil. l.l tillföljd av nedgången i exporten till . Västexporten förutses däremoikunna öka någol . Bruttoinvesteringarna kan förväntas öka medcirka . Trots en förutsedd försämring av handelsbalansen torde underskottet i bytesbalansenligga kvar på cirka 4 miljarderfinska mark 1987. Till detta bidrar den lägre internationella räntenivån. Arbetslösheten förutses öka något, främst somen följd av den förutsedda nedgången i östexporten. I fortsatteunder 1986 de tendenser till överhettning i ekonomin som började görasig gällande . BNP bedöms öka med 3 1/och största bidragel härtill har lämnatsav den privata konsumtionen. Denna beräknasöka med . Bortfallet av oljeintäkter på grund av de sänkta oljepriserna har fått mycketkännbara konsekvenser för den norska ekonomin. Statsfinanserna har försämratsoch bytesbalansen bedöms för 1986uppvisa ett underskott på . Detta är att jämföra med överskott ibytesbalansen på . Devalveringen avden norska kronan utgjorde första steget i regeringens strategiför att komma till rätta med de ekonomiska obalanserna. I samma syfte har detreviderade budgetförslaget och det preliminära budgetförslaget för1987 fått en restriktiv inriktning. En stramare penningpolitik förs också i syfteatt hålla tillbaka ökningen av särskilt denprivata konsumtionen. Oljeexportensminskade betydelse och en försvagning av den inhemska efterfrågan torde under1987 resultera i en svagare tillväxt. BNP beräknas öka med 21/2%.Investeringar i oljesektorn förväntas minska drastiskt, medan graden avuppbromsning av den privata konsumtionen blir beroende avlöneutvecklingen och regeringens finanspolitiska åtgärder. En ökning om avden privata konsumtionen verkar sannolik . Bytesbalansunderskottetförväntas öka ytterligare till . Konsumentprisernaförutses fortsätta att öka kraftigt; prisnivån väntas 1987 stiga igenomsnitt. Den arbetstidsförkortning som träder i kraft den 1 januari1987 lorde bidra till en ökad pris- och kostnadspress. Arbetslösheten förväntas öka något när den totalaefterfrågan börjar växa långsammare1987. Försörjningsbalans för , och Förändring i volym, procenl (Finansdepartementetsbedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Ulrikesbalans 4 1/2 0 11 0 -1 1/2 1 1 -6 0 1 3 1/2 2 1/2 3 1/2 2 3/4 -1 1/4 5 1/4 -3/4 -4 1 3/4 -4 1/2 1/2 2 2 3/4 2 1/2 3 1/2 2 1/2 Anm.: Förändring av lagerinvesteringar och ulrikesbalansmäts i procent av föregåendeårs BNP. 3Utrikeshandeln Prop.1986/87: lOO Tillväxten i världshandeln med bearbetade varor,som halverades har fortsatt att avmattas påtagligt under1986. Oljeprisfallet och räntenedgången har emellertid medfört att den inhemskaeflerfrågan i hållits uppe och därmed bidragit till att handeln mellan OECD-ländernafortsalt växa i god takt även . Däremot har exporten tillOPEC-länderna och statshandelsländerna minskat kraftigt. Det sänkta oljeprisethar medfört sänkta exportinkomster för dessa länder och därmed tvingat framkraftiga nedskärningar av importen. Även importen till råvaruproducerandeu-länder utanför OPEC har dragits ned markant eftersom även dessa ländersexportinkomster reducerats till följd av fallande världsmarknadspriser påråvaror. Inom OECD-området harmarknadstillväxten för den svenska indusirins export av bearbetade varorutvecklats gynnsammare än den genomsnittliga tillväxten av OECD-områdetsimport av bearbetade varor. Detta förklaras i huvudsak av att de nordiskaländerna - som tar emot drygt en Qärdedel av vår export - har ökat sin importkraftigt, eller med . Totalt beräknasexportmarknadstillväxten inom OECD-området för svensk industri ha ökat med8,1986. Utanför OECD-området har imporlen minskat med i genomsnitt vilkethar medfört att den toiala exporlmarknadstillväxten för svensk induslri harstannat vid ca 5,1986. beräknasimporten av bearbetade varor tillOECD-länderna öka med ca 5,. Den gynnsammare utveckling som exportmarknadernaför svensk industri haft - p.g.a.den höga inhemska efterfrågan i de nordiska länderna - väntas inte attfortsätta 1987. beräknas importen till de nordiska länderna endastöka marginellt till följd av en betydligt svagare tillväxt i och Danmark.För svenskt vidkommande bedöms marknadstillväxten i OECD-områdel öka med endast4 1/. Utanför förväntas importen av bearbetade varor ligga kvar på 1986års nivå, vilket medför att exportmarknadstillväxten för svensk industrisexport av bearbetade varor, totalt sett, endast ökar med 3 1/1987. Betydande kast i växelkurserna har medförtförändringar i konkurrens kraften för flertalet länder . Fram till fördubblades dollarns värde mot de flesta västeuropeiska valutor. Därefter har dollarn deprecierat kraftigt (dvs, dollarns värde har fallit), vilket med fört att konkurrenskraften påtagligt förbättrats för och de länder vars valutor följer dollarn, främst de s. k. ASEAN-länderna. ge intar något av en mellanställning. Den svenska kronan har apprecierat kraftigt mot dollarn och ASEAN-ländernas valutor, som kronan 20 Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetadevaror 14 importpriser, nationella valutor 14 importpriser, SEK Svenskt exportpris, SEK Relativpris SEK/14 -5,2 -3,7 5,2 3,2 6,0 2,7 4,0 5,0 6,0 1,0 -0,2 0 -1,5 -2,4 -1,4 -1,5 1986/87: 100 1 Exportmarknadstillväxt avser tillväxt av importenav bearbetade varor till olika länder sammanvägi med ländernas andelar av svenskexport av bearbetade har deprecierat mot de flesta västeuropeiska valutorsamt den japanska yenen. Växelkursförskjutningarnas effekt på den svenska konkurrenskraften varierar därför mellan olikamarknader. Detta innebär ocksåatt bedömningen försvåras av hur de svenska priserna och lönerna i gemensamvaluta har utvecklats jämfört med omväri-dens. Den relativa utvecklingen avsvenska löner och priser beror till stor delpå med vilka vikter våra konkurrentländer sammanvägs. Gentemot våra 14 viktigaste konkurrentländer inom svenska kronan i genomsnittdeprecierat , när de olika ländernasvalutor sammanvägs med vikter som avspeglar ländernas belydelse som konkurrenter till de svenska företagen.Gentemot samma 14 haremellertid den svenska kronans värde varit oförändrat när valutorna sammanvägs med viktersom motsvarar ländernas andelar som mottagare av den svenska exportenav bearbetade varor. Enligt del första beräkningssättet skullevalutakursförändringarna ha stärkt densvenska konkurrenskraften men enligt den andra beräkningstekniken,vUken fillämpas i labell 3:1, skulle förändringarna i valutakurserna inte alls ha påverkatkonkurrenskraften. Skillnaden kan i huvudsak förklaras av att de länder varsvalutor den svenska kronan deprecierat gentemot - t. ex. ochVästtyskland - betyder betydligt mer somkonkurrenter till svensk industri än som mottagare av svensk export.Samtidigt gäUer förhållandet att de länder - t. ex. , och - vilkas valutorden svenska kronan apprecieratgentemot är viktigare som marknad för svensk export än som konkurrenter tillsvensk exportindustri. De förskjutningar i växelkurserna som ägt rum under loppet av 1986 innebär en ytterligarekonkurrensvägd Prop. 1986/87: 100 deprecieringav den svenska kronan med 1987. Timlönerna inomindustrin beräknas öka med i genomsnitt 4,1986 och 1987 inomOECD-länderna. I bedöms motsvarande ökningar uppgå till respektive5 %. Arbetsproduktiviteten bedöms öka något mer båda åren inom industri än inomden svenska industrin. beräknas industrins arbetskraftskostnader per producerad enhet ha ökat med inomOECD-länderna och i . Mätt igemensam valuta skulle dock den svenska industrins arbetskraftskostnader per producerad enhet ha ökatca 1,mindre än i . förväntas arbetskraftskostnadernaper producerad enhet uppgå fill 2 å3 % i både och OECD-området. beräknasdet svenska exportpriset på bearbetade varor ha ökat med 2,ochimportpriserna till , mätt i svenska kronor, ha varit oförändrade. Relafivpriset försvensk export skulle således öka med 2,5 %1986. Detta är bl. a. en följd av att ASEAN-länderna har sänkt sina exportpriser kraftigt i gemensam valuta somföljd av deprecieringen av deras valutor.Samtidigt har vissa länder vilkas valutor har apprecierat sänkt sinaexportpriser i nationella valutor för att inte förlora alltför mycket i konkurrenskraft. Som exempel kan nämnas attde japanska exportpriserna sjönk medca i nationell valuta . Jämfört medOECD-ländernas exportpriser och sammanvägi med vikter som motsvararländernas betydelse som konkurrenter till har relativpriset för svensk export avbearbetade varor sänkts med 1986.Detta är i första hand en följd av deprecieringen av den svenska kronan 1986 och kan jämföras med att ävenarbetskraftskostnaderna i relafivt OECD-området, som nämnts tidigare,har sänkts 1986. beräknas det svenskaexportpriset av bearbetade varor öka med2,. Mätt i svenska kronor förväntas importpriset till öka . Det svenska relativpriset förexporten skulle därmed vara i stort sett tsförändrat 1987. Delvis som en följd av att relativpriset på svenska exportvarorökat med i genomsnitt underde tre kommer den svenska industrin förlora marknadsandelar även 1986.Efter vad vi nu kan förutse kommer marknadsandelsförlusterna atl uppgå till ca 1,1986. nadsandelsförlusterna har främst kommit på den kraftigt expanderande japanska marknaden, men även på den nordiska marknaden antas de svenska företagen ha gjort andelsförluster.Marknadsandelsförlusterna i kan delvis förklaras av att denordiska ländernas kraftigt ökade bilimport inte kunnat mötas av höjdsvensk bilexport p. g. a. kapacitets brist inom svensk bilindustri. Trotsföriorade marknadsandelar ökade den svenska exorten av bearbetade varortill OECD-området 1986. Den svenska exporten till länderna utanför OECD-området minskade med 22 Diagram 3:1 Marknadsandel och relativpris förSveriges export av bearbetade varor till 14 1986/87: 100 Bil.1.1 90 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor: ochfinansdepartementet. 1986 som en följd av den krympande marknaden.Totalt sett ökade den svenska exporten av bearbetade varor 1986. När det gäller attbedöma marknadsandelarna för svensk export av bearbetade varor 1987 måste flerafaktorer beaktas. Enligt tabell 3:1 beräknas det svenska relativpriset på bearbetade varor hastigit med i genomsnitl . Det lalar förminskade marknadsandelar. Å andra sidan medför troligen beräkningstekniken attrelativprisökningen 1986 överskattas, eftersom den konkurrensvägdadeprecieringen av den svenska kronan inte beaktas. Dessutom beräknas de relativa arbetskraftskostnadernaför svensk industri till följd av deprecieringen av den svenska kronansjunkit något i gemensam valuta . Vidare är lönsamheten iden svenska industrin betydligt bäitre än , vilketmedfört att industrins invesleringar ökat samt att marknadsföringsinsatsernaförbättrats. Detta bör ha posilivia effekter på marknadsandelarna. Här görsdärför bedömningen atl marknadsandelarna för svensk export av bearbetade varor till såväl OECD-ländernasom till världen i övrigt blir oförändrade 1987. Exporten av bearbetade varor väntas således öka lika mycket sommarknadstillväxten på OECD-marknaden,eller med 4 1/. Till marknaderna utanför bedöms exporten bli oförändrad, vikel innebär att den toialaexporten av bearbetade varor beräknas öka med 3 1/1987. Råvaruexporten(exkl. petroleumprodukter) har på grund av vikande eflerfrågan utomlandsminskat 1986. Kraftiga exportminskningar har noterats för mineraler ochlivsmedelsprodukter, men även exporten av trävaroroch massa har minskat något. Den svaga efterfrågan har även medfört att råvarupriserna fallit med i genomsnitl 7,. Exporten av såväl fartyg som petroleumprodukter har gett ett positivt bidragtiU exportutvecklingen 1986.Totalt sett bedöms varuexporten ha ökat med 3,. Exporten av råvaror(exkl. petroleumprodukter) bedöms kunna öka med 1987. Till skillnad från 1986förutses fartygsexporten ge ett negativt bidrag till exportutvecklingen . Totaltberäknas varuexporten ökamed knappt 2,1987. Exporten avtjänster beräknas utgöra av samlade exportvärde. Detslafistiska underlag som används vid beräkningen av tjänstexporlen ärdock tämligen svagt. Enligt detta stalislikunderiag sjönk tjänsteexporten medca I % 1986. Nedgången av tjänsteexporten är huvudsakligen en följd avvikande världsefterfrågan inom entreprenadverksamheten, främst blandbyggföretagen. Intäkterna från resevaluta var oförändrade (i volym). Den svagare dollarn har inneburit en minskning av dennordamerikanska turistströmmen . Denna nedgång har emellertid motverkats avde höjda resevalutainkomsier som den ökade nordiska turistslrömmen till inneburit.För 1986 har en ökning avintäkterna från sjöfartstjänster kunnat konstateras. Prognosen innebär en ökning av tjänsteexporten medca . Denna höjning beror dels påen fortsatt ökning av exporten av sjöfartstjänster, dels på att exportenav övriga tjänster stiger. Prop.1986/87: 100 Bil. Tabell 3:2 Export av varoroch tjänster -0,9 -29,0 -43,0 -16,8 3,4 -1,0 -0,9 -2,1 -1,1 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Importen av bearbetade varor ökade med 3 1/1986,vilket är avsevärt mindre än under de två föregående åren då ökningenöversteg . Denlåga importökningen förklaras aiv att maskininvesteringarna - som har ett högt importinnehåll - minskat med ett parprocent samt att lagren inom såvälhandel som industri dragits ned kraffigt . Dessutom tycksmarknadsförluslerna på hemmamarknaden ha inskränkt sig tUl ca 1 1/, vilket kan synas lågt om man beaktar altde svenska producenternas prishöjningar på hemmamarknaden översfigitimportprisernas ökning . Under1987 beräknas importen av bearbetade varor öka med ca 7,. Tabell 3:3 Import av bearbetade varor 1986/87: 100 Bil. (inkl. lager) Import av bearbetade varor -2,5 -2,5 0 -2,9 -0,9 2,6 -2,4 2,9 -1,6 2,6 -2,1 1,0 Anm.: Relativpris enligt producentprisindexsystemet.Dessa priser avviker något från prisema enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Den - jämfört med - tilltagande ökningstakten avimporten förklaras dels avatt tillväxten i den importvägda efterfrågan beräknas öka från 1986 fiU 1987, dels av attmarknadsandelsförluslerna påhemmamarknaden beräknas bli något större än , se tabeU 3:3. Den importvägda efterfrågans ökning kanhänföras tUl ett positivt lageromslag, ökade maskininvesteringar samt fortsatthög privat varukon-sumtion. Importen av såvälråolja som petroleumprodukter har stigit med i volym 1986. Denhöga volymökningen torde i huvudsak kunna förklaras av alt importprisethar halverats meUan 1985 och 1986. Importen av övriga råvaror ökade medknappl . Fallande importpriser på mineraler, livsmedel och ickejärnmalmer har medfört att råvarupriserna i genomsnitt (exkl. råolja ochpetroleumprodukter) sjunkit med 1986. förutsesimporten av petroleumprodukter minska kraftigt som en följd av den höga importen 1985. Importen avövriga råvaror beräknas även ökamed . Råvarupriserna förutses öka obetydligt , setabell 3:4. Tabell 3:4 Import av varor och tjänster 7,6 -65,0 -16,0 -47,0 -54,6 -3,7 -3,2 -9,0 -5,7 -9,0 -7,8 Källor: , ochfinansdepartementet. Tjänsteimporten beräknas ha minskat med 1986trots en markantökning av resevalutautgifterna. TUl följd av hushållens förbättrade inkomster har utlandsresorna och isynnerhet chartertrafiken ökat Diagram 3:2 Handels- ochbytesbalans 1986/87: 100 Bil.1.1 TII1------- 1III------- 1IIIIIT 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 Källor: ochfinansdepartementet. kraftigt , vilket avspeglar sig i en ökning ivolym av resevalutautgifterna. Importen av sjöfartstjänster har minskat något. Denstörsta delenav importminskningen 1986 kan hänföras fill kraffigt reducerade utgifter förentreprenader och tekniska tjänster. Nedgången i den svenskaentreprenadverksamheten påverkar både export- och importsidan i bytesbalansposten övrigatjänster. Entreprenadprojekt medför, speciellt i begynnelsefasen, sloraulgifter till utlandet. På kommer dessa utgifteratt generera inkomsler, dvs, resultera i en ökning av exporten aventreprenadtjänster. förutses en ökning av tjänsleimporten med . Denna importökning kan huvudsakligenhänföras till en ökning av importenav sjöfartstjänster och en fortsatt slark utveckling av resevalutautgifterna. Bytesbalansengav preliminärt ett överskott på . Jämfört med 1985 är detta en förbättring på 19miljarder kr. Förbättringen kan ihuvudsak förklaras av att överskottet i handelsbalansen ökat . somränteutgifterna sjunkit kraftigt. beräknas överskottet i bytesbalansenfiU ca , se tabell 3:5, Försämringen på 5 miljarder kr.jämfört med beror på att handelsbalansens överskott reduceras med2 miljarder kr. som såväl tjänste- som transfereringsbalansenförsämras. Handelsbalansen gav1986 ett överskott på . Detla är del största överskott någonsin haft ihandelsbalansen, både i nominella tal ochsom andel av BNP. Som andel av BNP var överskottet i handelsbalansen , vilket är ettöverskott på inte fuUt samma nivå som de rekordstora överskotten iFörbundsrepubliken och Ja- Däremot är överskottet i bylesbalansen betydligt Prop.1986/87: 100 lägre i än i dessa länder, eftersom vi har eft kraftigtunderskoU i Bil. 1.1 tjänste- ochtransfereringsbalansen. Diagram 3:2 visar att är detendast samt och 1978 som givit överskott i handelsbalansen. Däremoiuppvisade tjänste- och transfereringsbalansenöverskoft vatje år . Den ökade skuldsättningen utomlands har därefter medfört kraftigt ökade ränteutgifter.I kombination med underskott i resevalutanettot och stigande u-landsbistånd har det inneburit stigandeunderskott i tjänste- och transfereringsbalansen under perioden1970-1985. FörbäUringen ihandelsbalansen på . förklaras av attnettoimporten av råolja och petroleumprodukter minskade med 15 miljarder kr.samt att exporten av bearbetade varor ökade mer än importen såväl ivolym som i pris . Den förutsedda försämringen avhandelsbalansen med ca . 1987 kan till fullo förklaras av att importen avbearbetade varor ökar betydligt mer än exporten av dessa varor. Tjänstebalansenväntas försvagas med ca I miljard kr.