prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Med anledning av detlabeslui genomför en översyn avpersonaldimensioneringen vid bl.a. häktena. Arbelel beräknas pågå under hela innevarande budgelår. Kriminalvårdsslyrelsenplanerar också att se över organisalionen vid häktet i . Jag utgår ifrån atlkriminalvårdsslyrelsen tillregeringen kommer att redovisa resultatet av pågående och planerade översynerifråga om häktenas personaldimensionering och organisation. Omoiganisation av kriminalvårdensii-ansportverksamhet tillsatte år1979 en utredning för all se över transportorganisationens effektivitet. Utredningen presenterade sin rap port . har efler genomförda förhandling ar med personalorganisationerna beslulat genomföra vissa organisalo riska förändringar. Bl.a. föreslås denfortsatta Iransportplaneringen ske med hjälp av ett daiorbaserat planeringssystem (SPAT) vilket enligt styrelsen kommer att ge iransportverksamhelen bättre effektivitet och större möjlighel lill uppföljning och analys av verksamheten. Under förutsättning alt erhåller medel avseende ADB- 84 stödlill transportcentralerna torde enligt styrelsens mening omorgani- Prop.1986/87:100 salionen av transportorganisationen vara klarbudgetårel /89. Jag har beräknat medelför ADB-slöd tillIransportverksamhelen i enlighel med förslag. Utveckling och drift av ADB-system inomkriminalvårdsverkel påbörjade under budgetårel 1984/85 arbelelmed en ADB-strategi för kriminalvårdsverket. Arbelel har slutförts /86. Enligt styrelsens ADBplanering skall tyngdpunkten iarbetet ligga på utveckling av ett nytlklientadminislralivl system. Enligt uppgift från kriminalvårdsslyrelsen kommeren huvudstudie atl avslutas under innevarande budgetår. 1 den kommer styrelsenbl.a. att belysa frågan om egen datoranläggning ytterligare, liksom också kosinader och inläkler för detnya klientadmi-nislrativa systemet. Under /86 har beläggningen vid kriminalvärdsanstalterna legal påsamma låga nivå som föregående budgelår. På de allmänna häktena harbeläggningen i genomsnitt varil drygt 800 . ()har på regeringens uppdrag undersökt möjligheterna atl effektivare utnyttjakriminalvårdens anstalter. RRV:s undersökning, som redovisats i rapporten (dnr 1986:288) Utnyttjandet avkriminalvårdens anstalter, omfattar de öppna och slutna lokalanstaltemasamt de öppna riksanstalterna, dvs. huvuddelen av anstallsorga-nisationen. 1uppdragel har ingåtl atl visa hurtillgången på platser kan anpassas till behovet och att undersökakriminalvårdsorganisationens möjligheter att bättre styra intagningen påanstalterna. RRV anser sig ha funnitall anstaltsorganisalionen i sior utsträckning är dimensionerad för all klarabelastningslopparna under några få av årets månader. Variationer i beläggningenskapas huvudsakligen av dömda som är på fri fot, när de skall börja avtjäna silt fängelsestraff. Mot denna bakgrund harRRV undersökt möjligheterna att jämna ut beläggningen genom atl styralillslrömningen av dessa dömda tillanstalterna. Övervägandena har lett fram till förslag om ett"platsbokningssyslem" för anstalterna. 1 detta syfte föreslår RRV ikorthet följande. - Dendömde skall inställa sig i anstaltviss bestämd dag-, inte som senasl från del atl han fått ettföreläggande om inställelse. - KVSoch regioncheferna ges befogenhet all besluta om s.k. förskjuten inställelse med upp , dvs. attsenarelägga lidpunklen då den dömde skall börja avtjäna sitt fängelsestraff. Förskjuten inställelseskall användas endasl för korliidsdömda, dvs. huvuddelen av de dömda somår pä fri fot när straffet skall verkställas. - Ansökningstidernaför uppskovsansökningarna begränsas. En för sent inkommen uppskovsansökan skallvisserligen prövas i vanlig ordning, men den skall då inte utgöra någol hinderför att den dömde skall börja - Förpassningarna genoin polismyndigheternasförsorg bör ske uian Prop. 1986/87:100 onödigldröjsmål. Den möjlighel som polismyndigheten har alt förelägga Bil. 4 dendömde atl inställa sig i slället för att verkställa förpassningen bör ulnylljas restriktivt. RRV har bl.a. med slöd avsimuleringar beräknat effeklerna på beläggningen av de framlagda förslagen.Beräkningar har gjorts för de undersökta anstalterna totalt, regiongruppsvisoch för var och en av de tre anstallslyperna. Med en utjämnad beläggning och en90-procents-norm anser RRV det möjligt att minska antalet platser inom främst lokalanstaltsorganisationen medsammanlagt ca 200 platser. Rapporten från RRV harremissbehandlats. Del övervägande antalet remissinstanser släller sig i princip bakom ett"platsbokningssyslem" av RRV:s modell, men fiera av dem framför kritik mol enskildheter i förslagel.Kriliken har främst riktats mol förslagel atl begränsa ansökningstiden föruppskov och förslaget att frångå dennuvarande 85-pro-centsnormen och övergå lill en 90-procentsnorm. Någraremissinstanser anser dessutom att RRV har överskattat effekterna av förslagetoch redovisar ivivel i frågan om detär ägnal alt eliminera problemet med den ojämna belastningen. För egen del vill jaganföra följande. Det har varitetl välkänt problem att det under några få av årets månader förekommer toppar i beläggningen vid krimiiiiilvårdens anstalter. Kunde man i större utsträckning än styra tillströmningen till anstalterna skulle man därigenom kunna jämna ul beläggningen . Detlaskulle i sin tur leda till att anslaltsorganisiionen kunde krympas utaneffektivitetsförluster. Det förslag som RRV laglfram för atl man skall kunna åstadkomma en sådan utjämning bör enligt min mening prövas. Förslaget förutsälteratt kriminalvårdsslyrelsen och regioncheferna aktivtanvänder sig av de bestämmelser som ger dem befogenheter att styratillslrömningen till anstalterna. När del bedöms vara till fördel för en jämn beläggningssituation skall de enligt förslagel kunna besluta om s.k. förskjuten inställelse med upp , dvs. en senareläggning avtidpunkten då den dömde skall börja avtjäna sittfängelsestraff. Inställelsen skall idessa fall i princip ske viss bestämd dag. Jag ställer mig bakom förslaget i dessa delar. Liksom RRV anser jag attförskjuten inslällelse bör få användasendast för korliidsdömda. Dessa utgör huvuddelen av de dömda som är på fri fotnär straffet skall verkställas. RRV har inleförutsatt någon ändring i den nuvarande principen att den som är dömd tillfängelse alltid har rält all inställasig så snarl domen kan verkställas (jfr prop. 1974:20 s. 111 och 1981/82:153 s. 11). Också jag anser att denna principbör behållas även med beaktande av alt den är ägnad att minska precisioneni systemet. Som vissa remissinslanser har påpekat bör vidare gälla attförskjuten inslällelse inle tillämpas på elt klientel som bedöms vara i riskzonen för fortsatt brottslighet. När det gäller RRV:s förslagatt begränsa ansökningstiden för upp skov harjag lagil fasla på remisskritikeni denna del. Jag anser dessutom 86 atl en sådan begränsning inte är nödvändig föratt det föreslagna syste- Prop. 1986/87:100 met skall få avsedd effekt. RRV harockså bedömt uppskovens effekt på Bil. 4 säsongsvariationen som blygsam. Idenna del förordar jag alltså ingen ändring i nuvarande ordning, som i princip innebär alt en ansökan om uppskov vilken ingelts innan den dömde skulle ha inställt sig, medför att verkställighetenanstår till dess att ansökan har blivitprövad. Jag delar RRV:s uppfattning att del är väsentligt atl förpassningargenom polisens försorg fullgörs ulan onödigl dröjsmål. Det föreslagna sysiemelkan genomföras ulan alt lagändringar behöver beslutas. Nuvarande föreskrift i10 § första stycket lagen (1974:202) om beräkning av strafftid om alt den dömdeskall föreläggas alt inställa sig"senast" viss dag måsle kunna tillämpas så all en bestämd tidpunktför inställelsen sätts ut iföreläggandel, under förutsättning atl detla avfattas på ett sådant sätl atlden dömde får upplysning om sin rält att inställasig (jfr prop. 1981/82:153s. Och enligt 14 § samma lag - som just syftar till att främja en jämiibeläggning gäller redan nu atl regeringen får meddela bestämmelser angåendeansiånd under högsl med verkslällighel av dom beträffande den somdömts lill fängelse och inte är häktad ellerpå annan grund intagen i kriminalvårdsanstalt. Vissa ändringar bör emellertidgöras i den förordning som reglerar hithörtmde frågor. Jag kommer senare atlanmäla denna fråga för regeringen. Syftet med de härskisserade förändringarna är attåstadkomma en verksam utjämning av beläggningen under årel. Om en sådaneffektiv utjämning kan komma till stånd - vilket förutsätter en akliv styrning från kriminalvårdsverketssida - bör man enligt min mening kunna tillämpa den 85-procentigabeläggningsnormen beräknad på de liofrån belägg-ningssynpunkl tyngst belastade månaderna. Med hänsyn till beläggningssiluationeninom organisalionen saml till de här berörda förslagen med syfle att åstadkommaen jämnare beläggning harjag räknat ned anslaget med 10 milj. kr. Av de civilamyndigheterna har ett fätal, däribland och kri-minalvådsstyrelsen,ansvaret för verksamhetsspecifika lokaler medan har ansvareiför förvallningslokaler. Slörre om- och nybyggnader utförs avbyggnadsstyrelsen. En strävan bör vara atlerhålla en likformig prövning vad gäller omfattningen och kostnaderna för del statliga lokalbeståndet. Jag avser därföratt inom korl föreslå regeringen alt uppdra ål kriminalvårdsslyrelsen atl isamråd med byggnadsslyrelsen utreda frågan om elt överförande avkriminalvårdens fastighetsförvaltning tillbyggnadsstyrelsen. Som jag har nämnt i annat sammanhang förberedsen proposiiion med förslag till nya regler för anhållande ochhäktning. och ekonomiska konsekvenserna av de nya reglernaför polisens, åkla- 87 garväsendets, kriminalvårdens och rättshjälpensdel kommer jag att Prop. 1986/87:100 redovisa i den proposilionen. Medel har förls över frånanslaget B 4. Lokala polisorganisationen för atl täcka kostnader vid vissahäkten för ulnytljande av polismyndigheters telefonväxlar. Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningarna beräknarjaganslaget för näsla budgetår till . och hemsläller alt regeringen föreslår atl 1. godkännaden av mig beräknade driftslaten för förvallning av fasligheter, 2. lillKriminalvårdsantalterna för /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 Utgift 217 158 861 1986/87 Anslag 222 243000 1987/88 Förslag 233 153 000 Från anslaget betalaskostnadema för frivårdsorganisationens och övervakningsnämndernas verksamhelsamt ersättningar till övervakare. Frivårdsorganisalionenbestår fr.o.m. av 63 skyddskonsulentdistrikt. Antaletövervakningsnämnder är 29. 1986/B7 Beräknad ändring 1987/88 Personal på hotell och + 6 786 000 (därav lönekostnader) (142 866 0001 (+ 5 590 000! Ersättning ål ledamöier m fl. + 1 453 000 T 1 043 000 Bidrag till enskild frivårds- Summa 2222':-.3 000 Anslag budgetårel 1987/. Pris- och löneomräkningm.m. För handledning avpersonal som arbetar med HIV-AIDS-smillade klienier beräknas medel för tvåpsykologljänster (-1- . 1 enlighet med styrelsensyrkande under anslaget E 2. Kriminalvårdsanstalterna om försiärkning avbiträdespersonalen vid vissa kriminalvårdsanslallerbör medel molsvarande elva biträdestjänster överföras från förevarande anslagtill E 2anslaget (- . För introduktion avnyanställd personal begärs . Som nämnls under anslaget E 2. Kriminalvårdsanstaliemahar pä förslag av regeringen anvisat 75 milj. kr.för bekämpningen av AIDS (prop. 1985/86:171, SoU 25, rskr. Inomregeringskansliet har en särskild beredningsgrupp inrättats med uppgift allföreslå regeringen vilka konkreia insalser som skall göras. Därvid kommer även frivårdens behov atl beaktas. Anlalet klienier inomfrivården var den 1 oklober 1986 ca II 900. Detta motsvarar ca 30 ärenden perhandläggande tjänsteman. Enligt den norm som lillämpas bör ärendemängden pertjänsteman inte tillåtas överstiga30. En planenlig realminskning av medlen lillkontorspersonal bör genomföras under /88 enligt dethuvudförslag som fastlades inför budgetårel 1986/87. Jag har därför beräknat enbesparing av . Med hänvisning till vadjag har anförl och lillsammanställningen beräknarjag anslaget lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till fnfårif/e/; för /88anvisa etl förslagsanslag av . Maskin- och verktygsutrustning m.m. 1985/86 Utgift 23 561 701 Behållning 10 540 712 1986/87Anslag 4 800 000 1987/88 Forslag 14 800 000 yrkar att anslaget försupp med . Jag beräknar anslaget lill . och hemställeratt regeringen föreslår att till Maskin- och vei-ktygsutrusining m.m.för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Engångsanskaffning av inventarier m.m. Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 26 270 688 Behållning 17 304 749 1986/87Anslag 12 600 000 1987/88 Förslag 10 150 000 yrkar atl anslaget försupp med . Jag beräknar anslaget lill . och hemsläller att regeringen föreslår att till Engångsanskaffning av inventarierm.m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Utbildning av personal m.fl. 1985/86 Utgift 14 652 803 Behållning 1 094 336 1986/87Anslag 16 105 000 1987/88 Förslag 15 993 000 Från anslaget betalasvissa utgifter för utbildning av kriminalvårds-verkels personal,personundersökare och övervakare samt ulgifter för praktikcenlra för sluderandevid högskoleenhel. Huvudförslag budgetårel1987/88 . Prisomräkning m.m. I . Den narkoiikautbildningvid samtliga kriminalvårdsanslaller och häkten samt inom frivården, som harpågått sedan budgetårel 1983/84, avslulas under innevarande budgetår. Medelyrkas för en fortsättning och uppföljning av denna utbildning (-1- 700 000kr. För insalser mot HlV-AlDSlöreslås en fördjupad narkoiikautbildning saml ytterligare utbildning av personal som kommer i direktkontakt med HIV-posiliva klienter (-t- . Medel yrkas för utbildning av personal i enförsöksverksamhet där man avser att informera och söka påverka alkoholskadadeintagna (-I-900 000 kr. Ytterligare medelberäknas för utbildning av arbetsledare och frl-vårdspersonal, förADB-ulbildning saml för introdukiion av nyanställdpersonal (-1-2 200 000 kr. för en fortsättning ochuppföljning av narko-likaulbildningeni enlighet med förslag. Som nämnts under anslagetE 2. Kriminalvårdsansialterna har riks dagen på förslag av regeringen anvisat 75 milj. kr. för bekämpningen av AIDS (prop. 1985/86:171,SoU 25, rskr. Inom har en särskildberedningsgrupp inrättats meduppgifi 90 alt föreslå regeringen vilka konkreta insatsersom skall göras. 1986/87:100 kommer styrelsens lorslag omutbildningsinsatser mot AIDS att beaklas. Jag godlar styrelsensförslag om en planenlig realminskning av utgifterna för budgeiårei 1987/88 enligt det treårigahuvudförslag som fastlades inför /86. Jag beräknar anslagsbehovel till . Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Utbildning av personal m.fl. /88 anvisa ett reservalionsanslag av . 1985/86 Utgift 105 449 366 Behållning 1800 278 1986/87 Anslag 65800 000 1987/88 Förslag 29000 000 Från anslaget betalasutgifter för större byggnadsföretag inom kriminalvården. Kriminalvårdsstyrelsenföreslår att nya lokalanslalier byggs i Göleborg och för sammanlagi64,4 milj. kr saml atl lokalanslalier projekteras i , ochJönköping. För ombyggnadsarbeten vid kriminalvårdsanstalterna ochHärnösand beräknas 22,9 resp. 19,2 milj. kr. Vidare planeras ny- ochombyggnadsarbeten för sammanlagt 160 milj. kr. vid samt vid kriminalvårdsanstaliema Djupvik, , , Hällby, Härianda, , ,, , , , , Norrlälje, Roxtuna,Singeshult, Skenas, , , , , , ,Viskan, , Väslervik och . För mindre byggnadsobjekt vid olika anslallerberäknas 15,2 milj. kr. har nya lokalanslalier öppnats iGävle, och (Färingsö). Under nästa budgelår kommer en nylokalanslalt i Sigluna kommun () att tas i bruk. För ombyggnadsarbeten vidkriminalvårdsanstallen beräknarjag en koslnadsram av 19,2 milj. kr. För ny- ochombyggnadsarbeten vid befintligaanstalter har för innevarande budgetår beräknats en kostnadsram av 10 milj.kr. Kostnadsramen avser endasl byggnadsobjekt för vilka kostnaderna i varje särskilt fall uppgår till högst 4 milj. kr.Jag förordar att för sådana objekt beräknas 14 milj. kr. för /88samt att detta belopp tas upp under kostnadsramen Diverse objekt. Under dennakoslnadsram beräknas vidare för pågående objekt 9,1 milj. kr. saml föreventuella byggnadsobjekt, som av särskilda skäl bör kunna sättas i gäng skyndsamt,5 milj. kr. Jagförordaralt medel för nästa budgetår anvisas enligt följande Prop. 1986/87:100 invesleringsplan och anslagsberiikning. Investeringsplan(1 OOO-tal kr) Byggnadsobjekl Kostnadsram Medelsförbrukning Bygg- Färdig- Faktisk Beräknad för år-mån år-mån 1986/87 1987/88 Fastighetsförvärv 10 000 10 000 6 574 2000 1 000 (lokalanstalt)33 000 33 800 27 401 3 400 1 300 (larmsystem) 3 780 - 3 766 - - - (ombyggnad avpaviljong) 2 500 2 500 1 832 600 68 Hinseberg(vakt-,inskrivnings- och förrådsbyggnad) 4 900 4 900 4128 700 72 Hinseberg(fri-tidsbyggnad) 5 000 5 000 4 096 800 104 (lokalanstalt) 29 900 - 30 660 200 - - Hällbyltillbyggnad avadministration] 6 200 6 200 5 511 500 200 Saltvik (lokalanstalt) 32 000 32 300 29 121 2 300 - - (verk-stadsbyggnad) 14500 14 700 14 560 200 - - (om byggnad) - 19 200 - 3 500 8 600 (lokal-anstalt) 32 000 - 31 562 300 - - (lokal-anstalt) 24 300 24 300 23 874 300 - - Majorshagen (vakt-, inskrivnings-, sjukvårds- och personallokaler) 3 025 3 011 10 Hajorshagen (ny småindustri) 3 850 - 3509 300 - - Malmö1 lokalanstalt) 29 800 32 000 31 132 500 200 (tillbygg nad av administra tion) 6 300 6 400 5 576 600 200 Häshult (ny huvudbyggnad) 8 750 8 750 4 721 3 000 1000 8409 86-12 Häshult (vakt-, inskrivnings-och kontorslokaler) 6 650 6 650 4 926 1 500 224 84-09 86-12 (perso-nalbyggnad) 2180 - 2 174 - - - (ombyggnad av fyrapaviljonger) 6 200 6 900 6 806 94 - 84-11 86-12 (lokalanstalt) 28600 28 600 26 109 1 200 - - (lokal anstalt) 38 000 39 400 3 503 17 000 15 000 86-06 87-11 92 start ställande för år-män år-mån nal- och verl(- 1 000 86-06 87-12 Tidaholra (ny pavil- (äldre objekt) 1987/88) 1986/87:100 Bil. Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr Anslag /88 (förslag) 55 820 40 780 I enlighet med nu gällande principer för avskrivning avnya kapitalinvesteringar i fastigheter som förvaltasav kriminalvårdsslyrelsen bör av invesieringskostnaderna förnytillkommande objekt las upp som tillgångsvärde i förmögenhetsredovisningen. Jag hemsläller all regeringen föreslår riksdagenatl "'' 1. bemyndiga regeringen attbesluta om byggnadsarbeten för kriminalvården inom de koslnadsramar som jaghar förordat i det föregående, 2. bemyndiga regeringen att fastställalillgångsvärden i enlighet med vad iag har anfört i det föregående, 3. till Bvggnadsarheien förkriminalvården för budgetårel 1487/88 anvisaetl reservalionsanslag av . F. RÄTTSHJÄLP M.M. Prop-1986/87:I00 1985/86 Utgift 253 940 126 1986/87 Anslag 250000 000 1987/88 Förslag 259 000 000 Från anslaget betalas derättshjälpskoslnader som enligt rättshjälpslagen (1972:429: omlryckt 1983:487) skallbetalas av allmänna medel, dvs. framför allt ersällningar lill offentligaförsvarare, biträden vid allmän rättshjälp samt offentliga biträden. beräknar medelsbehovei förbudgetårel 1987/88 till . Förbudgeiårei 1985/86 anvisades 221 milj. kr.Ulfallel blev 254 milj. kr. Skillnadenmellan anvisat belopp och utfallet kan i huvudsak förklaras av taxehöjningaroch en fortsatt kraftig ökning av anlalel offentliga biträden iutlänningsärenden. Rätlshjälpskommitténsbetänkanden (SOU 1984:66) Den allmänna rättshjälpen och (SOU 1985:4)Rättshjälp. Offentliga biträden, organisationsfrågor m.m. övervägs förnärvarande inom justitiedepartementetmed målsätlningen alt en proposition skallkunna läggas fram under första halvårel 1987. Ambilionen är att de förslag somläggs fram inle skall innebära någon ökad belaslning på anslaget. Som jag tidigareredovisal har rätlshjälpskommittén lämnal förslag om rätl tilljuridiskt biträde för bl.a. kvinnor som utsatts för vissa sexualbrott.Betänkandet remissbehandlas . Beträffande ulvärderingenav de ändrade reglerna om rätten lill offentlig försvarare fär jag hänvisa lill vad jag har anfört under anslagetAllmänna domstolarna. Som jag har nämnt i annalsammanhang förbereds en proposiiion med förslag till nya regler för anhållandeoch häktning. De organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av de nyareglerna för rättshjälpens del kommerjag alt redovisa i den propositionen. För /88bör anslaget beräknas på grundval av utfallet förbudgeiårei 1985/86. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Rättshjälpskoslnader för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Rättshjälpsnämnderfia Pop.1986/87:100 1985/86 Utgift 8 542 112 1986/87 Anslag 8 651 0001987/88 Förslag 8 841 000 Rällshjälpsnämndernahandlägger ärenden om rättshjälp. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (6 078 000) + 133 000 (+ 115 000) + 57 000 har i sillbetänkande (SOU 1985:4) Rättshjälp. Offentliga biträden,organisationsfrågor m.m, föreslagit att tre av de fyra rällshjälpsnämndernaavskaffas som en följd av kommitténs förslag om ändringar i rättshjälpssystemet. I avbidan på etl ställningstagande lillkommitténs förslag bör även för näsla budgetår medel för rättshjälpsnämndernaberäknas enligt elt ettårigt huvudförslag med en real minskning avförvaltningskostnaderna om . Jaghemställer att regeringen föreslår alttill Rältshjälpsnämnderna för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av8 841 OOOkr. Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet Prop.1986/87:100 Bil. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 0 1 000 1 000 1985/86 Utfall 1986/87 Beräknat Intäkter Kostnader Resultat Driftbidrag -3 759 000 -3 300 000 54 800 000 - 950 000 54 800 000 - 950 000 De allmänna advokatbyråernas främstauppgifl är att lämna biträde och rådgivningenligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1983:487). Om det kan ske utan hinder för den verksamhel sombedrivs enligt rällshjälpslagenskall byråerna även lämna annal biträde i rällsliga angelägenheter. Deallmänna advokatbyråerna skall i princip vara .självbärande och konkurrera på likavillkor med enskilda advokatbyråer. Det finns 32allmänna advokalbyråer. Två av byråerna har filialkontor på annan ort.Vid de allmänna advokatbyråerna finns 268,75 ijänsler, varav 135,5 föradvokater och annan juristpersonal samt 133,25 för övrig personal. /86 var detgenomsnittliga antalet årsarbetskrafter219, varav 119 jurister och 100 övrig personal. 1 jämförelse med budgelåret1984/85 innebär delta en minskning med sex jurister och två sekrelerare. är centralförvaltningsmyndighet för de allmänna advokatbyråerna. AnslagetAllmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet är ett förslagsanslag som tas uppmed ett formellt belopp på . Under anslagetredovisas kosinader och intäkter för verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. Anslagetfår i princip inte belastas. För att lösa likviditetsproblem föruppdragsverksamheten förfogar de allmänna advokatbyråerna över en rörligkredit i . Till följd av ell ökallikviditetsbehov härden rörliga krediten fr.o.m. höjts till 17 mili. Nedgångeni antalet ärenden om allmän rättshjälp och rådgivningar vid de allmännaadvokatbyråerna har fortsatt under /86. 1 nägon mån har detlaårendebortfall kompenserats av en ökning av ärendegruppen offentligt biträdeoch av en höjd reell ersättning per 7 I9S6/87. ärende.Kostnadstäckningsgraden för byråerna sammantagna är för Prop. 1986//86 94 "/» vilkel är en procentenhet bäitre än under Bil. 41984/85. För alt minska kostnaderna har under budgetåret1985/86 fortsatt med rekonstruktioner och organisationsförändringar vidvissa byråer. Verkel riiknar med all effekterna av delta arbete tillsammans med liknande åtgärder vidandra byråer leder till atl kostnadsläckningen blir budgelåret1986/87. Jaghar lidigare i flera sammanhang uttalat min oro över den dåliga lönsamheten hosde allmänna advokatbyråerna. För alt förbättra läget gjordes budgeläret 1985/86vissa finansiella rekonstruktioner av de allmännaadvokatbyråerna (se bl.a. prop. 1985/86:101 bil. 1, JuU14, rskr. Regeringen beslötvidare ijuni 1986 alt verksamheten på grund av brislande lönsamhet skulle läggas ned fr.o.m. den Ijulisammaärvid den östra allmänna advokatbyrån i och vidfilialkontoret i (hörande till den allmänna advokatbyrån i ).Riksdagen har l986(prop.1986/87:25, bil. 1, JuU 14, rskr.