prop · GA0387 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidareplaneras en förstärkt matning av elförsörjningen i södra genom en 220-kV ledning mellan och . Den framtida utformningen av stamnätet i Östra Svealandbehandlas i en regionplan som utarbetat tillsammans med StockholmEnergi. Under är 1985 fattades heslut om förnyelse av Kontiskanlänkentill 24 Danmarkoch om en ny likslrömsförbindelse mellan och . Dessaförbindelser kommer 1988 respektive är 1989, Inom ramen för Nordelsamarbetetpågår studier med syftet att kartlägga nyttan av ökad samkörningskapacitetmellan de nordiska länderna. Samkörningsförbindelserna har en betydandestrategisk nylla bl.a. i samband med kärnkraftens avveckling. För /88 har beräknat behov av eninvesteringsram om 3 923,8 milj. kr. Behovet har beräknats utifrånförutsättningen all prisnivån ökar mellan budgetåren 1986/87 och1987/88. Tabell 6.2 visar medelsförbrukning under de tvä senastebudgetåren samt av beräknad förbrukning för innevarande och nästabudgetår. Beloppen inkluderar såväl medelsförbrukning inom ordinarie investeringsramsom medel anvisade med stöd av finansfullmakten. Tabell 6.2 Medelsförbrukningen budgetåren 1985/86-1987/88(milj. Tabell 6.3 visar förslag lillinvesteringsprogram för vallen- Prop. 1986/87:87 kraftanläggningar Tabell 6.3 Investeringsprogram för Vattenkraftanläggningar(milj. 1986/87 1987/88 Aggragat 3 m, m. Aggregat 3 m, m. fallrälter och nya vatten- Medelsbehovet /88 innefattar medel till tre nyavattenkraftprojekt, vilka har redogjorts för. Kapitaltillskott tillLjusfors omfattar delägariån från för att finansierautbyggnader av kraftstationerna och Älvas i ström. För kärnkraftanläggiungar beräknas ett medelsbehov om418,5 milj. kr. Av behovet hänför sig 152,7 milj. kr. lill kompletteringar och efterarbeteni . För byte av ånggeneratorer i har upptagits153,5 milj. kr. och till investeringar i ett filter som skall säkerställa att iryckavlastningav reaktorinneslutningarna kan ske utan radioaktiva utsläpp har upptagits112,3 milj. kr. För övriga värmekraftanläggningar uppgår medelsbehovettill 18,0 milj. kr. Under kompletterings arbeten, som svarar för 9,3 milj. kr.,upptas medel för ett flertal kvalitetsförbättrande åtgärder i idrifttagnaanläggningar. Under projekleringsplan uppläs 8,7 milj. kr. Ökningen jämförtmed sammanhänger med en ökad satsning pä kraftvärmesidan. 1 medelsbehov för värmeprodukiionsanläggningar upptasbehov för an- 26 skaffningoch installation av elpannor, värmepumpar ochandra värmepro- Prop. 1986/87:87 duktionsanläggningar med 25 milj. kr. Somkapitaltillskott till värmeproduktionsbolag upptas 20 milj. kr. förslag till projekleringsplan föröverförings- och distrihu-tionsanläggningar framgår av tabell 6.4 Medelsbehovet för tidigare inte redovisade överförings-och distributionsanläggningar framgår av tabell 6.5. Medelsbehov för överförings- och distribuiionsanläggningarochdärmed sammanhängande arbeten uppgår till 1 995.5 milj. kr. Uppgången i förhållandetill innevarande år hänför sig i första hand till investeringar i storkraftnälei.Ökningen beror bl. a. på konvertering av vissa 220 kV-anlägg-ningar till 400 kVsamt likströmsförbindelserna till och . Tabell 6.4 Projektplan för överförings- ochdistributionsanläggningar (milj. 1986/87 1987/88 Tabell 6.5 ej redovisade överförings- och distributionsanläggnignar(milj. Moliden, 400/ Vidby (), 220/ , 130/trans- ny 220/70 kV-slalion , ny 130 kV- Medelsbehovetför övriga ändamål beräknas till 276,6 milj. kr. I beloppet ingår medel förinköp och kompletteringar av fastigheter med 71,2 milj. kr., förvärv och finansieringav eldistributionsföretag med . och för investeringar i kanalanläggningarmed 4,4 milj. kr. Vidare har 186 milj. kr. tagits upp för slutfinansiering avförvärvet av Kraft. Dessa medel har anvisats tidigare detta budgetår (prop.1986/87:25 bil. 9, NU 15, rskr. Regeringen har bemyndigats att besluta att bildaaktiebolag eller förvärva aktier i sådana bolag inom statens valtenfallsverksverksamhetsområde i enlighet med vad föredragande statsrådet anförde i prop.1981/82:125 bil. 9 (NU 53, rskr. För andra typer av bolag äneldistributionsbolag begränsades därvid bemyndigandet intill elt sammanlagtbelopp som skulle fastställas för varje är. Detta belopp är 75 milj. kr. /87 (prop. 1985/86:100 bil.14, NU 17, rskr. 172), Vattenfallföreslår i anslagsframställningen att beloppet skall uppgå lill 75 milj. kr.också för /88. har bemyndigat regeringen atl teckna borgen förlån till bolag i vilka förvaltar statens aktier intill eltsammanlagt belopp av 14034 milj. kr. varav högst 595 milj. kr. för lån tilleldistributionsföretag (prop. 1985/86:100 bil. 14, NU 17, rskr. Av ramen har 11 982 milj. kr. motiverats av behov avborgensteckning för lån på allmänna kapitalmarknaden till Forsmarks KraflgruppAB. Verkels borgensteckning för detta bolag utgjorde 11 017,4 milj. kr. Alla blocken i Forsmark är nu färdigställda. Ytterligare länframöver är därmed inte aktuella. Behovet av ökad borgensteckning finns endasti samband med refinansieiing, dvs. gamla utländska lån avses att ersättas mednya lån som i stort har samma amorteringstid som de gamla lånen, allt medavsikt att reducera kapitalkostnaderna. Borgen för lån i utländsk valuta harräknats efter den för borgensåtagandet gällande säljkursen förvalutan. 1 samband med utbyte av lån kommer ramutnyttjande att beräknas efteraktuella valutakurser som gäller för de ersatta lånen. För /88föreslår alt ramen för borgensteckning för Forsmarks Kraftgrupp ökastill 12221 milj. kr. Detta innebär en ökning med 500 milj. kr. minskat med deca 261 milj. kr. som utgör borgen för återbetalade län. således en ökning med239 milj. kr. Verksamheten inom verkets eldistributionsbolag skall iförsta hand finansieras med bolagens egna medel och - i den män dessa medel inleräcker för erforderliga investeringsarbeten - med upplåning på allmännakapitalmarknaden. För bolag som bedriver verksamhet inom expansiva områden ochför bolag med omfattande upprustning av distributionsanläggningar blirupplåning ofrånkomlig. Flertalet av verkets aktieposter i eldistributionsbolaghar överförts till , numera (). Vid upplåning på allmänna kapitalmarknaden krävsoftast borgen av bolagets ägare som säkerhet för länen. VEAB:s borgensram förförelagens dotter- och inlressebolag ingår i vattenfallsverkets borgensram ft.o.m. Ramen för borgensåtaganden gentemoteldistributionsbolag är 595 milj. kr. Den utnyttjade delen av ramen var 361,7 milj. kr . Tillkommande borgensåtaganden under innevarande budgetår beräk- 28 nas uppgå till 215,5 milj. kr. föreslär /88 en Prop. 1986/87:87 ökning av borgensramen med 50 milj,kr. Av den nu gällande borgensramen har 1457 milj. kr.motiverats av behov av borgensteckning för upplåning på allmännakapitalmarknaden lill andra bolag än . Den utnyttjade delen av ramen var I 298,7 milj. kr. beräknar att tillkommande borgensåtaganden förandra bolag än och eldistributionsbolag kommer attuppgå lill 52.5 milj. kr. under innevarande budgetår. För /88föreslär verket en ökning av borgensramen med 50 milj. kr. Enligt gällande regler (prop. 15, NU 15, rskr.90) får återgående borgensåtaganden inte utnyttjas för ny borgensteckning.Detta gäller dock inte den del av borgensramen som avser borgensåtagandengentemot eldistributionsbolag. Under /86 återgickborgensåtaganden om 261 milj. kr. för andra bolag än eldistributionsbolag genomslutlig återbetalning av län. Borgensramen för /88 bör minskasmed hänsyn till detta. Nedsättning av det förräntningspiiktiga statskapitalet 1 skrivelse har hemställtatt verkets förräntningspiiktiga statskapital skall sättas ned med 265 milj.kr. Bakgrunden till detta är att i samband med vissa åtgärder föratt främja sysselsättningen i medgav att skulle bygga entunnel i Vietas (prop. 1979/80:33, NU 25, rskr. medgav vidareatt viss del av investeringen inte behövde förräntas. Avgörandet om storlekenpä del förräntningspiiktiga kapitalet sköts till efter arbetets avslutande. Investeringsulgiftenberäknades vid beslulstillfället bli 320 milj. kr. i prisnivå , varav165 milj. kr. ansågs kunna förräntas i kraflverksrörel-sen. Arbetet med tunneln började och tunnelntogs i drift . Efterarbetena är i stort sett avslutade. Denkraftiga inflationen har enligt ökat koslnadenmed ca 198 milj. kr. Därutöver har kostnaden ökat med ca 35 milj. kr. pä grundav ändrad arbetsvolym. Slutkostnaden för tunneln uppgår till 553 milj. kr.Trots ändringar i kostnader och produktionsvärde bedömer det möjligtatt inom kraftverksrörelsen kunna förränta en lika stor andel av kostnaden somvid beslutsiillfällei. Det förräntningspiiktiga kapitalet bör således begränsastill 288 milj. kr. Med hänvisning till detta har hemställt att detförräntningspiiktiga kapitalet skall minskas med 265 milj. kr. från och medden och att nedskrivning får göras av anläggningen med samma belopp. () har granskal beräkningar och funnit alt kostnadsutfallet överensstämmer med bokföringen. RRV gör vidare bl.a. bedömningen att uppnått eftersträvad sysselsätt ningseffekt och att projektets fördyring ligger inom rimlig felmarginal. RRV konstaterar även att den begärda nedsältningen utgör samma andel av totalkostnaden, som ursprungligen begärdes. Dock bedömer RRV alt 29 enberäkning av del ej förräntningspiiktiga kapitalet enligt Prop.1986/87:87 nuvarande kalkylsförulsättningar ger ett ej förräntningspliktigtkapital som är högre än begärd nedsättning. och statens arbetsmarknadsnämnd haryttrat sig över anslagsframställning. tillstyrker förslag i alladelar. 1 fråga om vattenkraft har si.atens energiverk ingeninvändning mot förslag. finner del dock önskvärt meden precisering av vilka projekt av det äldre beståndet som avseratt effektivisera och förnya, så att dessa kan tillföras planen förvattenkraftsutbyggnad. När del gäller krafivärmeinvesieringar vill energiverketunderstryka att kraftföretagen behöver agera aktivt om krafivärmen skall kunnainföras på ett effektivt sätt. Kraftförelagen har enligt verket möjlighet attsamordna en utbyggnad pä fiera platser för att uppnå fördelar med serieeffekterför kraft värmeutbyggnad. kommerenligt verket att ge betydande vinster. Projektet är av betydelse såväl för enminskning av intrånget på bebyggelse och naturmiljö som för en förstärkning avstamnätet inför den kommande avvecklingen av kärnkraften. När det gäller detnordiska elkraftutbytei. är det verkets uppfattning att det har och sannoliktkommer att få ännu större betydelse för den svenska elförsöriningen. anser att de ätgärder som Vattenfallavser att vidta, för att minska störningarna i eldistributionen på grund av bl.a. snö och storm, är väl ägnade atl höja driftsäkerheten. hänvisar till tidigare årsyttranden från nämnden över anslagsframställning, i vilka nämnden bl.a.anfört att har och kommer att få ett betydande personalöverskotltill följd av strukturella förändringar i verksamheten. Nämnden konstaterar atlanslagsframställningen även detta år ger uttryck för en medveten strävan attlångsiktigt planera inför förväntade avvecklings- resp. rekryteringsbehov.Nämnden konstaterar vidare med tillfredsställelse att den geografiska,kompetensmässiga och organisatoriska obalans som, enligl nämnden, kännetecknarVattenfalls personalbehov, motverkas av strävan att skapa ökadbalans bl a. genom en ökad och mer systematiserad personalrörlighet. För innevarande budgetär har 3 447,5 milj. kr. anvisatsunder reservations anslaget E 11. : Kraftstationer m.m., varav 537,5 milj. kr. över tilläggsbudget 1. Av dessa medel skall 186 milj. kr. användas under /88 (prop. 1986/87:25 bil. 9, NU 15, rskr. Vidare har jag i del föregående föreslagit att 50 milj. kr. skall anvisas över 30 Anslaget är beräknat med beaktande av alt en marginal bör finnas för atlmöjliggöra en sädan ökning av investeringar under löpande budgetårsom kan påkallas frän kraflförsörjningssynpunkt. För /88förordar jag en investeringsram av 3 884,4 milj. kr. -Ramen är beräknad medbeaktande av sädana kostnadsförändringar som ertarenhelsmässigt kan beräknasske vid det nya budgetårets börian. Jag har efter samråd med chefen förfinansdepartementet vid mina beräkningar vall all räkna upp kostnadsnivånmellan /87 och 1987/88 med en lägre förväntad kostnadsutvecklingän den som angivit. Av tabell 6.6 framgår hur jag beräknar att Vattenfallsmedelsförbrukning i huvudsak kommer all fördela sig pä olika objektgrupperunder /88. Jag vill framhålla att medelsförbrukningen inom ramenär av beräkningskaraklär och att förändringar kan ske beroende pä bl.a. till-ståndsfrägoroch prisutveckling. Som jämförelse redovisas utfallet för /86och av verket beräknad medelsförbrukning för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Tabell 6.6 Beräknad medelsförbrukning (milj. Jag villsärskilt framhålla alt det förhållandet atl jag har beräknat medel för etl visslulbyggnadsprojekl eller en viss grupp av utbyggnadsprojekt inle innebär någotföregripande av den prövning som skall ske enligt vattenlagen (1983:291).enligt lagen (1902:71 s.l), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar eller enligt annan tillämplig lagstiftning. Förvattenkraftanläggningar beräknar jag medelsbehovet till 1 159,3 milj. kr.Medlen är beräknade så att tidigare beslutade utbyggnads- och ombyggnadsarbetenvid Laxede och Porsi i , Gallejaur och i , Sillrei , i , i samt iDalälven skall kunna fortsätta planenligt. För dessa arbeten har jag beräknat620,7 milj. kr. Jag har också beräknat 89,1 milj. kr. för i Motalaström. Klippen i och elt sjätte aggregat i Älvkarieby i , Jag har vidare beräknat68,1 milj. kr. 1986/87:87 kapilallillskotl till ,4,7 milj, kr. lill anläggningsmedel och regleringsföretag. 4,6 milj. kr, för efterarbetenoch skaderegleringar, 268,3 milj. kr. till kompletteringar och små kraftverk,däribland Gotlne, 25,2 milj. kr., för projekleringsplan, 78,6 milj. kr. samlför förvärv och nya vatlenkraftbolag. Jag har utöver ett lägreprisökningsantagande även tagit hänsyn lill det minskade behovet av projekleringsmedelpå grund av all i enlighet med beslut inle fär byggas ut. Utöver redovisade projekt tillkommer bygget av entunnel mellan och kraftstationen . Vallenfall beräknar altfinansieringen av detta projekt under budgelårel 1986/87 kan inombefintliga ramar. Jag förordar att detta förs till projektplanen /87 och 1987/88. Den beräknade kostnaden för /88är 17 milj. kr. Det är enligt osäkert om ytterligare anslagsmedelbehövs för att finansiera bygget under /88. Om så är falletavser atl återkomma lill regeringen . För kärnkraftanläggningar har jag för nästa budgetår tagitupp 414,5 milj. kr. För färdigställandet av inkl. erforderiigaefterarbeten och kompletteringar har jag beräknat 151,2 milj. kr. Jag har ocksåberäknat 111,2 milj. kr. för investeringar i ett filter som skall säkerställaatt iryckavlastning av reaktorinneslutningarna kan ske utan radioaktivautsläpp. För byte av ånggeneratorer i slutligen har jag tagit upp,152,1 milj. kr. I fråga om medelsbehovet för övriga värmekraftanläggningarhar anmält etl ökat medelsbehov. Ökningen beror bl. a. pä attVattenfall avser att projektera nya kolbaserade värmekraftanläggningar, förvilka miljökraven avses att ställas mycket högt. 1 samband med den kommande kärnkraflsavvecklingen kan detkrävas att viss ersättande kraftproduktion i form av koleldade värmekraftanläggningarkommer lill stånd. Andra alternativ, såsom mer hushållning, kraftvärme, soloch vind m.m., bör prövas i första hand. Om värmekraflpro-duktion skall kommatill stånd måste den bygga på miljövänlig teknik. Det är då av värde att nymiljövänlig teknik kan utvecklas och demonstreras. Jag är dock för närvarandeinte beredd att förorda atl medel av investeringsanslaget ställs till verketsförfogande för delta ändamål. Jag har beräknat medelsbehovet till 14,8 milj.kr. varav 9,1 milj. kr. avser kompletteringar i befintliga anläggningar och5,7 milj. kr. medel för projekleringsplan. För värmeproduktionsanläggningar har jag beräknatsammanlagt 44,8 milj. kr. 1 delta belopp ingår 24,9 milj. kr. för anskaffningoch installation av elpannor, värmepumpar och andravärmeproduktionsanläggningar samt 19,9 milj. kr. för kapitaltillskott tillvärmeproduktionsbolag. Medel för överförings- och distributionsanläggningar harjag beräknat till sammanlagt I 975,1 milj. kr. Medelsbehovet för övriga ändamål beräknar jag till 275,9milj. I detta belopp ingår 70,5 milj. kr. för inköp och komplettering av fastigheter. Behoven avser främst medel för en ny kontorsbyggnad i samt ett antal mindre projekt. Vidare har jag beräknat 15,0 milj. kr. för förvärv och finansiering av distribulionsföretag samt 4,4 milj. kr. Jag har även tagit hänsyn lill de 186 milj. kr. som Prop.1986/87:87 redan har anvisals över tilläggsbudget I detta budgetär (prop.1986/87:25 bil.9. NU 15, rskr. Jag förordar atl regeringen inhämtar riksdagensgodkännande av den av mig förordade inriktningen av investeringarna. Anslagsfrågor för /88 Med hänvisning lill vad jag nu har anfört förordar jag atlreservationsanslaget : Kraftstationer m.m. /87 tas upp till 3 574.6 milj. kr. Beloppet har beräknats medbeaktande av att en marginal utöver investeringsramen bör finnas för atl göradet möjligt att öka investeringar under löpande budgetår om dettaskulle vara påkallat ur kraflförsörjningssynpunkt. Investeringar i syssel-sätlningsfrämjandesyfte bör även i fortsättningen finansieras över finans-fullmakten. Med detbelopp somjag har förordat kan medelsreserven, med beaktande av atl ingåendebehållning pä anslaget kan beräknas till ca 538.9 milj. kr. i börian av nästabudgetår, beräknas uppgå till ca 229,1 milj. kr. Jag ansluter mig därmed ihuvudsak lill förslag till investeringsplan. har bemyndigat regeringen alt besluta att bildaaktiebolag eller förvärva aktier i sådant bolag inom statens vattenfallsverksverksamhetsområde i enlighet med vad föredragande statsrådet har anfört i prop.1981/82:125 bil. 9 (NU 53, rskr. För andra typer av bolag än eldistributionsbolagbegränsades bemyndigandet intill ett sammanlagt belopp som skulle fastställasför varie år. har föreslagit atl beloppet bör uppgå till 75 milj.kr. för /88. Chefen för har i proposition omledningen av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99) föreslagit attregeringen skall ges etl bemyndigande att, utan beloppsgränser, besluta i bolagsfrägor.Under förulsällning all godkänner förslagel bortfaller behovet av ettärligt bemyndigande. Regeringen har bemyndigande alt teckna borgen för lån tillbolag i vilka vattenfallsverket förvaltar statens aktier intill för närvarandesammanlagt 14034 milj. kr., varav högst 595 milj. kr. för län tilleldistributionsföretag (prop. 1985/86:100 bil. 14, NU 17, rskr. När län tas upp på den utländska kapitalmarknaden gällersärskilda bestämmelser. har i dessa fall bemyndigat fullmäktige i riks gäldskontoret att, efter hemställan av regeringen i varie enskilt fall och inom den av fastställda ramen för borgensåtaganden för lån lill bolag i vilka förvaltar statens aktier, teckna borgen för upplåning utomlands till bolag i vilka förvaltar statens aktier (prop. 1985/86:100 bil. 14 s. 143-144, NU 17. rskr. Av dentotala borgensramen har 11 982 milj. kr. beräknats för Forsmarks Prop.1986/87:87 Kraftgrupp AB:s upplåningsbehov. För /88 föreslärverket att ramen ökas med 500 milj. kr. minskat med ca 261 milj. kr. som utgörborgen för återbetalade lån. Ramen skulle därmed komma att utgöra 12 221 milj.kr. Jag biträder detta förslag. föreslår atl ramen för borgensåtagandengentemot eldistributionföretag höjs med 50 milj. kr. till 645 milj. kr. Jagbiträder även detta förslag. Av den nu gällande borgensramen har 1457 milj. kr.motiverats av behov av borgensteckning för upplåning på allmänna kapitalmarknadentill andra bolag än och eldistributionsföretag. /88 föreslär verket en höjning med 50 milj. kr. till I 507 milj.kr. Jag tillstyrker detta förslag. 1 enlighet med vad jag här har anfört förordar jag atlregeringen inhämtar bemyndigande att teckna borgen - samt bemyndigarfullmäktige i att i förekommande fall teckna borgen - förlån intill sammanlagt (II 982- 261 -h 500 -1-645-1-1 507) = 14373 milj. kr., varav högst 645 milj. kr. förlån till eldislributionsföretag. har vidare föreslagit att borgen för lån tillForsmarks skall fä tecknas av självt eller, då detgäller upptagande av utländska län, av fullmäktige i riksgäldskonlorei, utanatt ett särskilt medgivande i varie enskilt fall lämnas av regeringen. "Borgen skall givetvis rymmas inom den av anvisade borgensramen.Skälet till förslag är att Forsmark nu är färdigfinansierat. Nyborgensteckning erfordras endast i samband med ersättande av äldre län. Det är enligt min mening därför rimligt att Vattenfallsjälvt får hemställa lill fullmäktige i atl kontoret skallteckna borgen för staten i de fall det gäller upptagsmde av nya lån somersättning för äldre utländska lån. Pä motsvarande sätt bör självtfå teckna borgen, i de fall det gäller ersättande av län med ny inhemskupplåning. Regeringen bör bemyndigas att medge dessa rättigheter. Jag anser inle att del finns skäl alt begränsa deltabemyndigande enbart till de fall då det gäller refinansiering av lån tillForsmarks Kraftgrupp, utan bör gälla generellt. Borgensbemyndigande som harutnyttjats för tidigare upplåning bör fortsättningsvis även kunna utnyttjas isamband med refi-nansieringen. Nedsättning av förräntningspiiktiga kapital I fråga om nedsättning av förräntningspiiktigastatskapital innebar beslut i samband med behandling av prop. 1979/80:33 bl. a. att godkände vad föredraganden anfört i fråga om utbygg nad av en ny tilloppstunnel vid Vietas kraftstation (NU 25, rskr. Föredragande statsrådet anförde i propositionen (s. 21) bl. a. atl del sedan ulyggnaden har slutförts och en efterkalkyl av kostnaderna har gjorts får fastställas hur stor andel som kan förräntas i kraftverksrörelsen. Jag föror dar att förräntningspiiktiga statskapital sätts ned med 265 milj. kr. bedömer i anslagsframställningen all det totalaantalet egna anställda inom verkets samtliga verksamhetsområden kommer attminska med ca 1700 personer . Risk för övertalighetunder är 190 objektanställda, vilka sägs upp allt eftersomanläggningar färdigställs. beslöt alt skulleföras in bland de vattenområden som ej får utnyttjas för kraftända-mäl (prop.1985/86:3, BoU 1986/87:3, rskr. För del innebär detta attrisken för överlalighet ökar, i förhållande till de prognoser som gavs ianslagsframställningen. Det är, enligt min mening, av stor vikt att Vattenfallfortsätter att planera och vidta personaladministrativa åtgärder för attbegränsa konsekvenserna av den minskade byggnadsverksamheten. Det är ocksåviktigt med en omsorgsfull planering av byggnadsverksamheten i syfte att åstadkommaen jämnare minskning av antalet anställda och en uthållig anläggningsorganisation. Sektoransvar för elkraftteknisk forskning och utveckling har enligt sin instruktion till uppgift attbedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet för energiförsörjning och atlutföra demonstrationsanläggningar. Detta innebär, i enlighet med vad jagredogjort för i det föregående, att åriigen satsar ca270 milj. kr. för forskning- och utveckling inom energiområdet. har vidare enligl sin instruktion ansvar föratt verka för en rationell elenergiförsörining i landet. har under hela sin verksamhetstid samarbetatmed svensk industri. Detta gäller särskilt inom del elkrafttekniska området.För svensk elkraftteknisk industri har som en kompetent beställareav ny teknik bidragit till att svenska företag har en mycket starkinternationell ställning. För dei har samarbetet inneburit atleffektiv teknik tidigt har kunnat införas i elförsöriningssysiemel. bör mot denna bakgrund enligt min mening kännaett särskilt ansvar för forskning och utveckling inom del elkrafttekniskaområdet. Jag anser därför att bör ha ett sådant seklorsansvarför forskningen och utvecklingen inom det elkrafttekniska området som riksdagenbeslutat om (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr. Enligt riksdagsbeslutetskall sektorsorganen ha en central roll inom sitt forskningsområde. Seklororganensansvar behandlas även i den avlämnade forskningspropositionen (prop.1986/87:80).