prop · GA03151 · 1986-12-31 00:00:00 — Då talanutan samband med åtal föres om tryckt skrifts konfiskering eller om enskiltanspråk gälle om rättegången i sädant mål vad i 2 och 10-13 §§ är föreskrivel;har frågan huruvida brotl föreligger tidigare prövats i tryckfrihetsmålavseende ansvar för brott, skall dock prövning av samma fråga ej ånyo äga rum.I ansökningsmäl skall den uteslutning av jurymän, som eljest ankommer påparterna, företagas av rätten genom lottning. Då talanutan samband med åtal föres om tryckt skrifts konfiskering eller om enskiltanspråk gälle om rättegängen i sädant mål vad i 2 och 10-12 §§ är föreskrivet;har frågan huruvida brott föreligger tidigare prövats i tryckfrihetsmålavseende ansvar för brott, skall dock prövning av samma fråga ej ånyo äga rum.I ansökningsmäl skall den uteslutning av jurymän, som eljest ankommer påparterna, förelagas av rälten genom lottning. I mål om påföljd enligi 7 kap. 8 § skall frågan huruvidadet jinns någon grund för påföljd prövas av jury, om inle parterna på båda sidoravstår från detta. Frågorna om innehållet i den lämnade uppgiften, huruvidauppgiften har lämnats av den som påstås vara meddelaren och om tystnadspliktensinnehåll prövas dock enbart av rätten. Finner sex eller fiera av juryns ledamöter att det finnsgrund för påföljd, skall detla anses vara juryns utslag. Detla utslag är intebindande vid den fortsatta handläggningen av målet. Finner fyra eller jler avjuryledamöterna att grund för påföljd saknas, skall delta anses vara jurynsutslag. Detta utslag är bindande. När juryprövning har ägt rum, skall målet inte längrebetraktas som yttrandefrihelsmål. Detsamma gäller om parterna avstår från juryprövning. Iövrigt gäller 2 § och 3 12 §§. Närmare bestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmålmeddelas i lag. Äro inomsamma län flera tingsrätter, vilka äga upptaga tryckfrihetsmål, skola deuppgifter, som avses i ', 6, 8 och 9 §§, fullgöras av den tingsrätt regeringenbestämmer. Närmare bestämmelser om rättegängen i tryckfrihetsmålmeddelas i lag. Äro inomsamma län flera tingsrätter, vilka äga upplaga tryckfrihetsmål, skola deuppgifter, som avses i 6, 8 och 9 §§, fullgöras av den tingsrätt regeringenbestämmer. 13 Kap. 14 Kap. Om utrikes tryckta skrifter 5§ Bestämmelserna i 1 kap. 1 §tredje och fjärde styckena angående meddelande och anskaffande av uppgifteroch underrättelser för offentliggörande i tryckt skrift skall gälla ävenmeddelande för offentliggörande i skrift, som Iryckes utom riket, samlanskaffande för sådant meddelande, om ej 1. meddelandeteller anskaffandet innefattar brott mot rikets säkerhet; 2. meddelandetinnefattar ulläm- 2. meddelandet innefattar utlämnandeeller tillhandahällande som nande eller tillhandahållande som avses i 7 kap. 3§ första stycket 2; avses i 7 kap. 5 §; 3. meddelandetutgör uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt. År meddelandet eller anskaffandet straffbart i angivethänseende, gäller vad därom stadgal. Mål angående ansvar eller enskilt anspråkpå grund av brott som sagts skall handläggas som tryckfrihetsmål, när ej 12kap. I § andra stycket tredje punkten har motsvarande tillämpning. I fråga omräll till anonymitet för meddelaren gäller vad i 3 kap. är stadgat; bestämmelseni 3 § 3 skall dock omfatta även annat brott mot rikets säkerhet än som däravses. I övrigl skall i fråga om skrift, som tryckts utom riketoch här ut-gives, i tillämpliga delar gälla vad i I kap., 3 kap., 6 kap., 7kap., 8 kap. I, 2, 5-7 och 10-12 §§ saml 9-12 kap. är föreskrivel. Första stycket hindrar inle att den som har anskajfai enuppgift fälls lill ansvar eller döms till ersättningsskyldighet enligt vanliglag, om han därigenom har gjort sig skyldig lill ell brotl mot rikets säkerhet. Mål omansvar eller skadestånd pä grund av brott enligt första eller andra stycketskall handläggas som tryckfrihetsmål, öm den som har anskaffat en uppgiftvarken har offentliggjort den i någon irycki skrift eller meddelat den lillnågon annan för offentliggörande, skall dock målet handläggas som tryckfrihetsmålendast om det är uppenbart atl han har avsett atl uppgiften skulle offentliggörasi en tryckt skrift. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller vadi 3 kap. är stadgal; bestämmelsen i 3 § 3 skall dock omfatta även annat brottmot rikets säkerhet än som där avses. I övrigl skall i fråga om skrift, som tryckts utom riketoch här ul-gives, i tillämpliga delar gälla vad i 1 kap., 3 kap., 6 kap., 7kap., 8 kap.,9 kap. 1,2, 5-7och 10-12 §§ samt 10-13 kap. är föreskrivel. Då pågrund av högre rätts beslut tryckfrihetsmål, vari jury deltagit, skall ånyoupptagas inför jury av den rätt som först dömt i målet, gälle om jurynstillsättande vad i 12 kap. 10-14 §§ är stadgal. Dä pågrund av högre rätts beslut tryckfrihetsmål, vari jury deltagit, skall ånyoupptagas inför jury av den rätt som först dömt i målet, gälle om jurynstillsättande vad i 13 kap. 10-14 §§ är stadgat. Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fräga om regeringsformen att punkt 4 övergångsbestämmelserna till lagen (1976:871)om ändring i regeringsformen skall upphöra atl gälla, att i 2 kap.skall införas tre nya paragrafer benämnda 14-16 §§, alt i 2 kap. de nuvarande14-20 §§ skall benämnas 17-23 §§, alt 1 kap. 3 §, 2 kap. I och 12 §§, 8 kap. 18§ och 13 kap. 8 § samt den nya 2 kap.17 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 Kap. 3§ Regeringsformen, successions- Regeringsformen, successions- ordningenoch tryckfrihetsförord- ordningen, tryckfrihetsförordning- ningen är rikets grundlagar. 1§ Vatje medborgare--- sin religion. Beträffandetryckfriheten gäller vad som är föreskrivel i tryckfrihetsförordningen. Idenna finns också bestämmelser om räll atl laga del av allmänna handlingar. / fråga omfriheten att offentligen yttra sig i vissa slag av framställningar finnsbestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen. Beträffande tryckfriheten gäller vadsom är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen. I denna finns också bestämmelserom rätt alt taga del av allmänna handlingar. De fri-och rättigheter som avses i 1 § 1-5 samt i 6 och 8 §§ och i Il § andra stycketfår, i den utsträckning som 13-16 §§ medgiver, begränsas genom lag e//er genomannan författning efter bemyndigande i lag enhgt 8 kap. 7 § första stycket 7e//er 10 §. De fri-och rättigheter som avses i I § 1-5 samt i 6 och 8 §§ och i 11 § andra stycketfår, i den utsträckning som 13 och 17-19 §§ medgiver, begränsas genom lag. Efterbemyndigande i lag får de begränsas också genom annan författning i de fallsom anges i 8 kap. 7 § första stycket 7 och 10 §. De fri-och rättigheter somanges i 1 § första stycket 3 och 4 får begränsas på detta sätt även underfarsoter. Begränsningsom--- sådan åskådning. Förslag lill----- om beslutet. Tredjestycket---- viss gärning. Konstitutionsutskottetprövar- visst lagförslag. Myndigheter och andra allmänna organ får inte i annatfall än det som anges i 17 § tredje stycket förhandsgranska yttranden som äravsedda atl framföras offentligen. Myndigheter och andra allmänna organ fårinte heller på grund av det kända eller väntade innehållet i en framställningförbjuda eller hindra dess offentliggörande. Varje svensk medborgare har gentemot det allmänna rätt attför privat bruk inneha tryckta skrifter, mottagare för eter- eller trådsändning,ljudupptagningar, upptagningar av rörUga bilder och apparatur för inspelningeller återgivning av sådana upptagningar samt andra föremål avsedda att taemot eller återge yttranden riktade till allmänheten. I fråga om den som ärberövad friheten gäller bestämmelser i vanlig lag. Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsasendast av hänsyn till rikets säkerhet, till ordning och säkerhet vid sammankomsteneller demonstrationen eller till trafiken eller för att motverka farsot. När del allmänna stöder verksamhet för framförande avframställningar till offentligheten, får stödet inte utformas eller fördelasså att någon gynnas eller missgynnas på grund av sin åskådning i politiskt,religiöst, kulturellt eller annat liknande hänseende eller på grund av sinaställningstaganden i särskilda frågor. Förbud mot sammankomster eller demonstrationer fårutfärdas endast vid krig eller krigsfara eller för att motverka farsot. Anmälningspliktfår dock föreskrivas. Vidare får föreskrifter utfärdas som gör det möjligt fören myndighet att meddela bestämmelser om tid och plats för de särskildademonstrationerna eller sammankomsterna samt om ordningen vid dessa. Det får föreskrivas att myndighet eller annal allmäntorgan kan upplösa sammankomster eller demonstrationer, om de hålls i strid med ett utfärdat förbud; om de föranleder allvarlig oordning eller avsevärd faraför de närvarande och andra åtgärder har visat sig otillräckliga för att återställaordningen eller skydda de närvarande. Som villkor för jorevisning av upptagningar av rörligabilder vid allmänna sammankomster får föreskrivas att upptagningarnahar granskats i förväg. I övrigt får mötes- och demon-slrationsfrihelen inlebegränsas. Lagrådets granskning -Närmare bestämmelser 8 Kap. 18 § För att----- av riksdagsutskott. Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan beslutar grundlag om tryckfriheten, lag om begränsning av rälten att laga del av allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 12 S första stycket, 17-19 §§ eller 20 § andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, om lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling sä alt avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stifta lag i något av de ämnen som avses i första meningen och har lagrådets yttrande inte inhämtats, skall regeringen för redovisa skälen härtill. Atl lagrådet icke har hörts över elt lagförslag utgör aldrig hinder mot lagens tillämpning. Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan riksdagenbeslutar grundlag om yttrandefriheten eller tryckfriheten, lag om begränsningav rätlen all ta del av allmänna handlingar eller att lämna meddelande föroffentliggörande på något sätt som anges i grundlag om yttrandefriheten ellertryckfriheten, lag som avses i 2 kap. 12 § första stycket, 17-19 §§ eller 20 §andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag om beskattning,lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktigför enskilda eller frän allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, omlagrådets hörande skulle sakna betydelse pä grund av frågans beskaffenhet ellerskulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling sä alt avsevärt men skulleuppkomma. Föreslår regeringen att stifta lag i något av de ämnensom avses i första meningen och har lagrådets yttrande inteinhämtats, skall regeringen för redovisa skälen härtill.Att lagrådet icke har hörts över etl lagförslag utgör aldrig hinder mot lagenstillämpning. - - i lag. 13 Kap. 8§Är riket i krig eller omedelbar Är riket i krig eller omedelbarkrigsfara, kan regeringen med stöd krigsfara, kan regeringen med stöd avriksdagens bemyndigande beslu- av bemyndigande besluta alluppgift, som enligt grundlag la att uppgift, som enligt grundlag 16 1986/87. ankommer pä regeringen, skall fullgöras av annanmyndighet. Sädant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §,om ej fräga är endast om beslut atl lag i visst ämne skall börja tillämpas. ankommer pä regeringen, skall fullgöras av annanmyndighet. Sådant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §,om ej fräga är endast om beslut att lag i visst ämne skall börja tillämpas elleratt sammankomster eller demonstrationer skall förbjudas. Under krig----- ordinariedomare. över yttrandefrihelsulredningens (YFU:s) betänkande (SOU1983:70) yttrandefriheten har remissyttranden efter anmodan avgetts avjustiliekanslern (), , hovrätten för Nedre ,kammar-rätlen i , kammarrätten i , riksåklagaren (), ,, , , Härnösandstingsrätt, tvängsmedelskommitlén (Ju 1978:06), utredningen (Ju 1979:09) omskydd för företagshemligheter, överbefälhavaren (), beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar, postverket, , kon-sumenlpolitiska kommittén (Fi1983:03), , (), ,juridiska fakultelsnämnden vid , juridiska fakultelsnämndenvid , samhällsvetenskapliga fakultelsnämnden vid Stockholmsuniversitet, samhällsvetenskapliga fakultelsnämnden vid ,i , i , statensbiografbyrå, statens filmgranskningsräd, statens barnfilmnämnd, radionämnden,, närradiokommitlén (U 1978:11), lallidningskommil-tén (U1982:05), massmediekommitlén (U 1982:07), utredningen (U 1983:02) om videogramför döva, , näringsfrihets-ombudsmannen (NO), ,statens invandrarverk, i , iKopparbergs län och i . Vidare har remissyttranden avgetls av arkivet för ljud ochbild, , justitieombudsmannen (JO), . , i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (), Näringslivels delega tion för marknadsrätt, , domareför bund. (), (), frikyrkoråd, . , Allmänhetens pressombudsman (PO), (), , , författar förbund (SFF), Författarcentrum, . Tid ningarnas (), AB Piainvest, (), (), (), (), (), Radio- och , Radio- och Hemelektro nikleverantörer, Folkets , (), kyrkliga studieförbund. Frikyrkliga stu dieförbundet. , Föreningen i Bild/Kulturfront, Stiftelsen , Föreningen , , , , Video- lekens samarbetsorganisation (Vidsam), Föreningen (), 243 Svenska Artisters och Musikers , Svenska Musiker- förbundet.Föreningen , , Svenska Prop. 1986/87:151Riksteatern, Kungl. Dramatiska teatern AB, , Teatercentrum, Stiftelsen ,museinämnd, . i ,, Länsmuseernas samarbetsråd. (), Konstnärliga och (), (), (),(), ochSamhälle, , ,(), Barnmiljörädet, och Medborgarrätisrörelsen. Yttrandenhar kommit in också frän (), diskrimineringsutredningen (A1978:06), produktåterkallelsekomminén (H 1982:06), ochungdomsfilm, , , , , , och , läns landsting, , , (), studieutskotletav kommunisterna i , iKalmar län. i län, i Norta . Krislen Demokratisk Ungdom, SvenskaMissionsförbundels Ungdom, Svenska Alliansmissionens Ungdom, KristnaUngdomsråd, humanism och samhällssyn. , , , iMotala, Arbetares , Kvinnorättsgruppen, Samarbetskommilténför Alla Kvinnors Hus i , Föreningen i , FöreningenKvinnogemenskap, för Fred och Frihet,Stiftelsen , Kvinnor i , ,, , personal inom barnpsykialri,barnhabilitering och barnhälsovård i , ,Svenska Filmkritikerförbundel, och Ungdomsfilmstudio,, , Offentliganställdajournalister, , SAMBU-kommitlén i ,, Arbetsgruppen kring ytirandefrihetsutredningeni , Arbetsgruppen mot videovåld i kommun saml förStenungsund, och kommuner. Yttrandenoch opinionsyttringar i frågan om film- och videocensur har därjämte inkommitfrån ett stort antal organisationer och enskilda personer. RÅhar bifogat yttranden av överåklagarna i och åklagardistriktsamt länsåklagarna i , och län.Rikspolisstyrelsen har bifogat etl yttrande från polismyndigheten i Stockholmspolisdistrikt. LO har bifogat yttrande från . Massmediekommitlénhar inte avgivit något yttrande i sak utan hänvisat lill sitt kommande belänkande. Justitieombudsmannen bifogat ett uflåtande av juslitieom- Prop. 1986/87:151 budsmannen meddelarfriheten inom hälso- och sjukvården samt . CentralorganisationenSACO/SR hänvisar till bilagda yttranden från , Förbundet förjurister, samhällsvetare och ekonomer () samt , somi sin tur hänvisar till ett yttrande av . FöreningenSveriges länspolischefer och Föreningen har avgivit ettgemensamt yttrande. De fria kristna samfundens råd och gjort (SFR/SAMRÅD och FS). ansluter sig lill yttrandet frän Näringslivets Delegation förmarknadsrätt men utvecklar vad delegationen anfört under avsnittet om meddelarskydd. hänvisar lill yttrandet frän KLYS. Kommitténbehandlar i sitt slutbetänkande frågan om offentlighetsprincipens tillämpninghos privaträttsliga organ som tillagts statliga eller kommunalaförvaltningsuppgifter. två tidigare belänkanden har kommittén lagt fram förslag lill lagregleringav - enligt kommitténs terminologi - kommunalförelaget och det mellankommunalaföretaget. Tanken bakom dessa förslag är att den kommunala resp. den inlerkommunalaverksamhet som drivs i privalrätts-1ig form bör knytas närmare tillkommunallagens regler om . Elt viktigt led i en sädanreglering gäller den insyn som allmänheten bör beredas i de kommunalaföretagen. Molsvarande behov gör sig gällande i privaträttsliga organ medstatliga uppgifter. Detär för kommittén klart att det inte går atl i generella termer ange den kretsav organ för vilka offentlighetsprincipen skall gälla. Framför alll varierarbehovet av sekretess för uppgifter i organens verksamhet alltefter dennas arl.Del blir därför nödvändigt atl bedöma möjligheten av att införa offentlighetför varje organ för sig. En fullständig sådan studie skulle pä grund av detstora antal organ som det rör sig om både på den statliga och den kommunalasidan la mycken tid atl utföra. haft att avsluta sill arbeteomkring har någon fullständig genomgång av samtliga nuavsedda organ inte medhunnils. Kommittén har i första hand koncentrerat sinaundersökningar lill enskilda organ som från allmänhetens synpunkt kan bedömasfullgöra särskilt vikliga förvaltningsuppgifter, nämligen sädana sominnefattar myndighetsutövning. Sådan verksamhet förekommer i stort sett barahos organ som fått sitt uppdrag av staten. Inågra av de undersökta organen har staten ett avgörande inflytande som ägareeller som innehavare av annan bestämmanderätt. Andra organ domineras helt avenskilda intressenter. Gemensamt för organen är emellertid all de av statentillagts förvaltningsuppgift som i ett eller annat avseende innefattarmyndighetsutövning. I somliga fall utgör denne endast en obetydlig del av denverksamhet som organet bedriver i övrigl. Offentlighetsprincipenföreslås bli reglerad hos de berörda organen genom en särskild lag benämndlagen om allmänna handlingar hos andra organ än myndigheter. Lagen är utformadsom en motsvarighet till reglerna om allmän handling hos myndighet i 2 kap. TF.Lagen bygger på enumerationsprincipen, dvs. de organ som skall omfattas avlagens bestämmelser räknas upp i en bilaga till lagen. Där anges också denverksamhet hos organet i vilken offentlighet skall gälla. I huvudsak omfattarförteckningen verksamhet med inslag av myndighetsutövning. Lagen knyter antill TF:s väl kända handlings- och offentlighetsbegrepp. En förutsättning föralt en handling skall vara allmän enligt den föreslagna lagen är således delsatt den förvaras hos något av de organ som anges i bilagan till lagen och hörtill verksamhet som anges där, dels atl den hos myndighet skulleha varit all betrakta som allmän handling. TF föreslås en 246 allmänregel införd om att handlingsoffentlighet kan gälla utanför myndig- Begränsningar i offentligheten hos de enskilda organenföreslås bli reglerade i sekretesslagen på samma sätt som fallet är i fråga ommyndigheterna. Genom några ändringar i sekretesslagen föreslås denna bliutbyggd sä all sekretessbehovet hos de enskilda organen som åläggs offentlighetblir täckt. Frågor om utlämnande av allmän handling hos organen,besvär över beslut atl vägra lämna ut sådan handling, registrering avhandlingar m. m. föreslås bli reglerade i lagen genom hänvisningar lill debestämmelser som gäller härom hos myndigheter. 1 lagen har tagits in också enregel om ansvar för del fall någon som hos del enskilda organet har atl beslutaom utlämnande av allmän handling underlåter att göra detta. Föreskrifter om tystnadsplikt i vissa lagar avseendemyndighetsutövande verksamhet hos enskilda organ föreslås skola upphävaseftersom de ersätts av sekretessregler i sekretesslagen. Inte heller när det gäller kommunalföretag och mellankommunalaförelag föreslår kommittén några generella regler. I stället föreslårkommittén en regel som ålägger kommunerna alt, då kommunalförelag eller mellankommunalaförelag inrättas, ta ställning lill om och i vilken utsträckning offentlighetskall gälla för handlingar hos förelagen. Offentligheten blir då av en annanart än den som går tillbaka på regelsystemet i 2 kap. TF. Det blir närmast ett privträttsligtåtagande för företaget atl gå allmänheten till mötes och tillhandahålla sinahandlingar till den som önskar ta del av dessa. Man kan därför tala om enfakultativ offentlighet till skillnad frän den lagstadgade. Förslaget innebäratt 1 kap. 4 § KL kompletteras med en föreskrift för fullmäktige atl, när debeslutar att ett kommunalföretag skall komma lill stånd, också prövar om och ivilken utsträckning offentlighet av angiven art skall tillämpas iföretaget. Pä motsvarande sätt föreslås lagen om kommunalförbund blikompletterad med en föreskrift om att de samverkande kommunerna skall prövafrågan om räll för allmänheten atl ta del av det mellankommunala förelagelshandlingar. Träffar kommunerna överenskommelse i ämnet skall samarbetsavtaletmellan dem om förelaget innehålla en bestämmelse härom. Med den lagtekniska lösning som har valts när del gällerenskilda organ med myndighetsutövande verksamhet blir det möjligt att.efterhand som ytteriigare erfarenhet av offentlighetsproblematiken kan vinnaspå det privaträttsliga området, reglera offentligheten hos ytterligare organmed statliga eller kommunala förvaltningsuppgifter. Detta kan åstadkommas genomatl den bilaga till lagen som anger lagens tillämpningsområde fylls på med nyaorgan allteftersom det finns skäl därtill. Lag om ändringi tryckfrihetsförordningen Härigenomföreskrivs atl i tryckfrihetsförordningen' skall införas en ny paragraf, 2 kap.17 §, av nedan angivna lydelse. Om allmänna handlingars offentlighet hos andra organ än myndigheteroch de beslutande församlingar som anges i 5 § finns bestämmelser i lag. Dennalag träder i kraft . Lagom allmänna handlingars offentlighet hos andra organ än 1 § Denna lag innehåller föreskrifterom allmänna handlingars offentlighet hos andra organ än myndigheter och debeslutande församlingar som enligt 2 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen ärjämställda med myndighet. 2 § Svenska medborgare ochutlänningar har rätt att ta del av allmänna handlingar hos de organ som avses i3 §. Ifråga om begränsningar i denna rätt och om skyldighet att iaktta sekretessgäller föreskrifterna i 1 14 kap. sekretesslagen (1980:100). 3 § En handling är allmän enligt denna lag 1. omden förvaras hos något organ som anges i bilagan till denna lag och hör till den verksamhet hos organet som nämns däri och 2. omden enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen i molsvarande fall skul le vara en allmän handling hos en myndighet. 4 §I fråga om utlämnande av allmänna handlingar hos de organ som anges i 3 § tillämpas föreskrifterna i 2 kap. 12 §, 13 § och 14 § första och tredje styckena tryckfrihetsförordningen. Hos dessa organ tillämpas i fråga om registrering, hemligstämpling och utlämnande av uppgifter i allmänna handlingar också bestämmelserna i 15 kap. 1 § första och tredje styckena, 2 § första och andra styckena, 3 § första stycket saml 5 och 13 §§ sekre tesslagen. Motbeslut varigenom någons begäran att få ta del av handling avslagits ellerallmän handling lämnats ul med förbehåll som inskränker sökandens 'Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1982:941. räll att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den,får sökanden föra talan genom besvär. I fråga om sådan talan tillämpas 15 kap.7 § första stycket och 8 § första stycket sekretesslagen. De organsom avses i 3 § skall vid tillämpningen av de bestämmelser itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen som anges i denna paragrafjämställas med myndighet. 5 § Underiäler någon, som har att besluta enligt denna lagom utlämnande av allmän handling, uppsåtligen eller av grov oaktsamhel atllämna ut sådan handling till den som har rätt alt la del av den, skall handömas lill böter eller fängelse i högst . Denna lag träder i kraft . Ienlighet med vad som anges i 3 § anses en handling som allmän, om den förvarashos något av de organ som nämns nedan och hör lill där angiven verksamhet hosorganet. Dessutom anges i förekommande fall numret i () på den lag med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Fonden för industriellt samarbete med Fonden för industriellt utvecklingsarbete