prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Sri Länkasvarar för samtliga kostnader i inhemsk valuta och en rad andra kostnader för leveranser som ingåri projektet. Den kommersiellakredit som Sri Länka upptagit i för finansiering av elekiriska ochmekaniska leveranser till projektet garanteras med biståndsanslaget somsäkerhet. beställde Sri Länka en tredje turbin från Sverige.Leverans och installation av turbinen finansieras pä kommersiell basis. 1986/87: 100 Bil 5 stöder ettdisv.riktsulvecklingsprogram för Mataradi- striktetsom ligger i den tältbefolkade södra delen av landet. Projektet inriktar sig, efter en revidering , främstpä fattiga gruppers folkliga deltagandei utvecklingen och mot en förstärkning av planeringskapaciteten. Höglandsdistriktet stöds med ettsärskilt program . Verksamhetenär främst inriktad på undervisning och en hälsovårdsinsats fördistriktets plantagearbetare. Undervisningsstödet är inriktat på utbildning av lärareoch skoladministratörer. medverkar i uppbyggnaden av enlärarhögskola. Det svenska bidraget fill skolan utgär i förra avpersonalbistånd medan Asiafiska finansierar byggnader ochutrustning. Som nya verksamhetsområden har identifierats stöd till undervisningi planlagesektorn samt slödåt bristfälligt utrustade primärskolor på landsbygden. Under /86 erhöll avkatastrofbiståndsmedel ett belopp om 0,7 milj. kr. för en stödinsats förlamilska familjer i landet. Bland de enskildaorganiationer som varit verksamma i landet finns bl. Sammanlagt har enskilda organisationer erhållit 4,5 milj. kr. för insatser i SriLänka /86. SAREC samarbetarmed Sri Länkas nationella forskningsråd. Insatserna kostade 3,2 milj, kr. under budgetåret1985/86. Verksamheten avser bl. a. forskning om vattenbufflar ochsötvattenfiske. 1986/87:100 Bil. O 100 200 300 kn 21 milj. (1984) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 Tanzaniahar länge befunnit sig i en ekonomisk kris med sjunkande exportinkomster ochstigande importutgifter. långdragna förhandlingar kom Tanzaniaoch () 1986 överens om ett åtgärdspaket för ekonomiskåterhämtning. Vid ett särskilt givarmöte ijuni är 1986 presenterade Tanzaniaett ekonomiskt återhämtningsprogram somemottogs med tillfredsställelse frän biståndsgivarna. och fleraandra länder har med anledning av IMF-överenskommelsen beslutat ge ett extra stöd till Tanzcinia. Förutsättningarna för attTanzania skall lyckas åstadkomma en ekonomisk återhämtning är beroende av om landet genom ökat bistånd kan få ett tillräckligttillskott av utländsk valuta. Enligtåterhämtningsprogrammet skall de statliga utgifterna, skäras ned, den statligaverksamheten effektiviseras och ökat utrymme ges åt produktiva satsningar.Den tanzaniska valutan har devalverats kraftigt och nya devalveringar väntas. Den tidigareövervärderingen av den tanzaniska valutan minskar och därmed förbättrasexportens lönsamhet. Producentpriserna påjordbruksprodukter, huvudsakligen för exportgrödor, ökas väsentligt i syfte attstimulera produktionen. En kraftig satsning görs pä jordbrukssektorn som förväntas bli motorn i denekonomiska återhämtningen. Destatliga företagen skall drivas mer kommersiellt och subventionerna avskaffas.Ett visst ökat utrymme ges åt den privata sektorn. Möjligheten för att få igång en positivekonomisk tillväxt är avhängigi avförmågan att kunna genomföra de åtgärder som presenterats i programmet. Den tanzaniska skuldsituationen beståroch totalt utestående skulder motsvararnära export. Omförhandlingar av skulder har nyligenägt rum i den s. k. . God nederbörd harlett till en viss tillväxt i BNP, vilken dock inte håller jämna steg med befolkningstillväxten. Det svenska biståndet till regleras avett tvåårigt avtal /86-1986/87,omfattande totalt 935 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes harsammanlagt . utbetalats t. o. m. /86.Målsättningen för det svenska biståndet har varit att medverkti till strukturanpassningsålgärdersom bidrar fill ekonomisk återhämtning och tillväxt. Genom biståndssamarbetet skapas också förutsättningar att upprätthållakvaliteten t.ex. inom undervisningssektorn. En betydande del avbiståndet används för upprustning och drift av existerande anläggningar samtsocial service. Vidare möjliggörbiståndet särskilt angeläjjen import, huvudsakligen i industri, jordbruk ochkommunikationer. Inom flera av programmen inom biståndet ges ökad viktål del folkliga deltagandet. Medelsfördelningen framgår av följande labell (milj.kr. Disponibelt 1985/86 1986/87 °P- '986/87: 100 Upprustning av industrier har givits elt ökat utrymmeinom programmet och omfattar cementindustri, produktion av jordbruksredskap samttryckeriindustri. Stöd ges till driften av den bl. a. frän finansieradepappers- och massafabriken i . Inom småindustriprogrammet har 29företag med totalt över 700 anställda, etablerats med stöd från svenskasysterföretag. Stöd ges också fill handelsfrämjande insatser. Bidraget tillserviceinstitufioner för industrin samt till utveckhngsbanken, TIB, har trappats ned. Den ekonomiska krisen har lett till en försämring avutbildningskvaliteten. Det svenska biståndet inom undervisningssektorn syftartill att motarbeta denna försämring, genom bl. a. produktion av läroböcker ochundervisningsmaterial,rehabilitering av skolbyggnader samt utbildning av lärare. Yrkesutbildning inom13 olika yrken stöds genom den svensk-finansierade skolan för yrkesutbildning i Moshi. Svenskt bistånd utnyttjas för att i de tre regionernavid säkerslälla att installerade vattenförsörjningsanläggningarfungerar. I della program inlegreras vatten-, sanitets- ochhälsovårdsaspekter. Programmei bedrivs med tillämpande av en enkel teknologi och medfolkligt deltagande. Hälsostödel isamarbelsprogrammet omfattar färdigställande av hälsocentraler och stöd lill ettnulritionsinstitut. Svenskt biständ används till atl pä nyttbygga upp den kooperativa rörelsen i landel.Samarbete bedrivs också inom elt byskogsprogram med tonvikt på enkel teknologi, folkligt deltagandeoch markvård. Bil 5 Stödet tillden tanzaniska förvaltningen avser främst åtgärder för att effektivisera finans- ochplaneringsministeriet. och har avtalat att en betydande del avbiståndssamarbetet tills vidare skall uigöras av import av varor för bestämda ändamål,för att säkerställa prioriterad produktion och underlätta en ekonomisk återhämtning. Importstödets andel avutbetalningarna har under de senaste årenuppgått fill en tredjedel. Dessa biståndsmedel används huvudsakUgen inom jordbruket, transportväsendet och industrin.Importstödet har utnyttjats bl. a.för att tillgodose behov av sammansättning och reparation av lastbilarsamt import av handelsgödsel. Svenska enskilda organisationer är engagerade projekt inom bl.a.hälsovårds-, undervisnings- och landsbygdssektorerna. är 22 volonlärer från SvenskVolontärsamverkan verksamma i . Utanför landramen ges stöd tillkvinnoprojekt. Genom SAREC gesstöd till tan:ianiska forskningsinstitutioner, huvudsakligen för forskning inom medicin, jord- ochskogsbruk. InomSADCC-samarbetet planeras tre projekt: mikrovägslänk mellan och ,rehabiliterin.g av Dar es Salaams hamn och upprustning av . harSverige gett särskilt betalningsbalansstöd till i två omgångar. Detförsta beslutet, omfattande ca 170 milj.kr., avsåg reglering av tanzaniskaskulder, medan det andra pä 50 milj. kr. avsåg stöd till det tanzaniska återhämtningsprogrammetinom ramen för en internationellt samordnad aktion. 1986/87:100 Bil. offentligt nettobistånd/person - Totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 ekonomi har sedanbörjan av successivt förbättrats genom reformer inom jordbruk och industri.BNP-tillväxten 1985 uppskattas till . Syftet med reformerna har varitatt öka de materiella incitamenten och ge störte plats åt lokala initiativ.Landet har härigenom bliviti det närmaste självförsörjande med spannmål, även om marginalerna är knappaoch transportproblem gör det svårt att föra riset från överskotts- till underskottsområden. Den snabba befolkningstillväxten utgörpå sikt det svåraste probleme:t för ekonomin. Över en miljon nya arbetstillfällenbehövs . Under 1985genomfördes pris-, löne- och valutareformer, som emellertid harförsämrat ekonomi. Reformerna medförde att inflationstaktenunder på årsbasis steg från till . Den kraftigadevalveringen har inte kommit tillrätta med den svarta marknaden för utländskvaluta. Utvecklingen framtvingade en återgång till subventionering av livsmedel förstatsanställda. Någon fullständig återgångtill det gamla centraldirigerade systemet förefaller dock inte vara aktuell.Istället kan man räkna med större frihet för företagen. relationermed omvärlden är alltjämt problematiska både när det gäller ekonomi och politik.Vietnams isolering beror främst på dess ockupationav . Några steg mot en lösning av denna fråga synes inte ha tagitsunder det gångna året. uppger dock numera att alla trupper skall halämnat 1990. Tonvikten iekonomin kommer även fortsättningsvis att ligga på jordbruksproduktion ochproduktion av konsumtionsvaror. Jordbruket i sysselsätter avbefolkningen och står för av BNP. Produktionen har ökat med perår . I nort bedrivs produktionen nästan helt i kooperaliver, medan bönderna isödern i något mindre utsträckning är kooperativt organiserade. Förutom ris odlas bl.a. exportgrödorsom gummi och kaffe. var spannmålsprodukfionen med 18,3 miljoner tonåter rekordhög, vilket dock innebär ett visst fortsatt behov av import. Inom den lätta industrin ökadeproduktionen huvudsakligen tack vare godtillväxt i södra . Däremot var ökningen mer dämpad inom den tunga industrin som lider brist på råvaror,reservdelar och energi. Kraftproduktionen i nort har förbättratsavsevärt, men eldistributionsnätet är ännu begränsat. I söder, där den induslriellatillväxten är mest markanl, utgör bristen på elenergi det svåraste hindret förytterligare expansion. har entämligen begränsad utrikeshandel, särskilt med västländer. Värdet av importen är mer ändubbelt så stor som exporten. Försöken attöka exporten har haft begränsad framgång. Medelsbristen harlett till att inte kunnat betala tillbaka sina lån från västliga långivare, som därför inställt vidarelångivning. bistånd Prop.1986/87:100 Biståndethar alltsedan blev en självständig stat spelat en viktig rolli landets ekonomi. Nästan hela biståndet erhålls från östländerna. I övrigl ärFN, , och betydande givare. Det svenskautvecklingssamarbetet med regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren1985/86-1986/87 och omfattar 300 milj. kr. för vartdera budgetåret.Sedan det svenska biståndet inleddes /71 har totalt ca 4,4miljarder kr. utbetalats t. o. m. /86. Huvuddelen avbiståndet gäller fortsatt stöd till skogsindustriprojektel i Vinh Phu (BaiBång), sjuk- och hälsovård, energisamarbele, importstöd och en konsultfond.Biståndet syftar främst till ekonomisk tillväxt. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. och kringliggandeaktiviteter Sjuk- och hälsovård Importstöd Konsultfond Eiiergistöd Reservationen har minskat från 121 milj.kr. 1984/85 till 22 milj.kr. 1985/86. /87 väntas reservationen minskaytterligare. Svenskt stöd för pappersproduktion koncentreras liksomtidigare på Vinh i norra . Därutöver ges stöd förupprustning av två pappersbruk i södern, Cogido och Cogivina, vilka tillsammansavses kunna produceraungefär lika mycket papper som kombinatet i Vinh Phu. Stödet till Cogido och Cogivina uppgår till 80 milj. kr. undertreårsperioden /86-1987/88. Pappersbruket iVinh Phu producerade papper. planeras en produktion av30000 ton papper. Tillförseln av vedråvara utgör dock elt problem. Fortsatt stöd utgårunder ett driftsstödsavtal som löper . Därefterberäknas , eventuellt med visst importstöd, kunna klara en kontinuerlig produktion på denna nivå. förutses bidrag om totaU 330 milj. kr. för per sonal, utrustning, vissainsatsvaror, underhäll m. m. i syfle att hålla räva- 245 rutillförselnoch produktionen i processindustrin och skogen på en så hög Prop. 1986/87:100 och jämn nivå som möjligt. Under den senare delen av femårsperioden Bil. 5 förutses det svenska stödet koncentreras till överföring av kunskaper iföretagsledning och teknik. Projektet beräknas ge arbete åt 20000 människor ifabriksanläggningarna och i skogsbruket. En utvärdering avskogsdelen av Vinh gav vid handen att förhållandena förskogsarbetarna och verksamhetens organisation etttillfredställande sätt. I samband med en planerad översyn av projektet 1987kommer skogsarbetarnas villkor att prövas på nytt. Inom ramen för ges även stöd lill ett bostadsområde för vietnamesisk arbetskraftmed familjer, yrkesutbildning och förbättringar för råvarutransporter. Ettfyraårigt skogsplanteringsprojekt om 40 milj. kr. Hälsobislåndet inriktas i första hand på barnoch mödrar. Stödet består av ett fortsatt begränsat driftstöd till de tvåsvenskbyggda sjukhusen i och Uong Bi, ett primärhälsovärdsprojekt,läkemedelsförsörining och läkemedelstillverkning samt upprustning ochdriftstöd till en medicinsk-tek-nisk verkstad. Ett nytt avtal omfattande 150milj.kr. Åven inom detta område Ullmäi:skunskapsöverföringen stor betydelse. En utvärdering av hälsobislåndet utfördeshösten . Denna förordade bl.a. ett utvidgat stöd till primärhälsovården.Stödet till primärhälsovården har i det nya avtalet flyttats upp fråndistriktsnivä lill provinsnivå för att få vidare spridning. I södra delen av har samarbete inomenergiområdet inletts. Svenskt stöd utgår till modernisering, av ett oljeeldatvärmekraftverk nära Ho-Chi-Minhstaden. Beslut om ett begränsat stöd tillupprustning av elförsörjningen i södra fattades . Stöd till större projekt är tills vidare inteaktuellt. Bristen på utländska valutor och det storabehovet av insatsvaror inom jordbruk och industri gör importstödet fill enviktig form av bistånd i . Importstödet uppgår under budgetåren1985/86-1986/87 till 120 milj. kr., varav 30 milj. kr. är bundna till upphandlingi . Importstödet har 1985/86 främst använts för import av råvaror förtextilproduktion, papper samt stål för cykelproduktion. Konsultfonden används i första hand förförberedande studier inför nya 246 insatser och för utbildning. Bistånd utanför landramen Prop. 1986/87: 100 Ril 5 har under1985/86 erhållit 3 milj. kr. Forskningssamarbetegenom SAREC pågår , främst genom institutionssamarbete inom mikrobiologi, geoteknik ochrisforskning. omfaltade 1985/86 drygt 3 milj. kr. 1986/87:100 Bil. offentligt nettobistånd/person 6,5 milj. (1984) 3,(1984) (1984) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 Zambiasekonomiska situation är alltjämt svår. Landet har under de senaste årenvidtagit ett antal olika åtgärder för att omstrukturera ekonomin och stimuleraproduktionen, särskilt vad avser jordbruk och industri. Den nya ekonomiskapolitiken har utarbetats i samarbete med IMF och , somtillsammans med flera biståndsgivarländer stöder åtgärderna. Avsikten är attvända den ekonomiska kris som har präglat landet under de senaste sex åren.De viktigaste förändringarna är nya regler för valutahandeln och införandet ioktober 1985 av ett system för försäljning av utländsk valuta på auktion. Systemet innebär att växelkursenför den zambiska kwachan mot framför alltden amerikanska dollarn bestäms av tillgång och efterfrågan. Genomauktionssystemet har kwachan devalverats till en tredjedel av sitttidigare värde. De ekonomiskaåtgärderna har ändrat ekonomisk-politiska inriktning mot en merrenodlad marknadsekonomi. Jordbruket prioriteras liksom icke traditionella exportvaror,för att minska beroende av koppar. Det ekonomiskaanpassningsprogrammet har medfört påfrestningar för befolkningen istäderna som har fått ökade levnadskostnader och fallande reallöner. Trotssvårigheterna är de ekonomiska utsikterna inte lika dystra som för bara elthalvt år sedan. Långsamt kan urskiljas en ökande produktion, företagsamhet ochen vilja hos dem som förfogar över produktionsmedlen att förbättra sin och därigenomlandets ekonomi. ekonomiskakris tvingar landet att förlita sig på givarländer och Väridsbanken för krediter och bistånd.Skuldtjänslkvoten beräknas till . Samarbetet med påbörjades i form avfredskärsinsalser inom jordbrukskooperationen.Under sluiet av infördes sektorsiöd som koncentrerades till jordbruk, undervisning och hälsovård. gällandeavtal om utvecklingssamarbete omfattar 1986 och 1987. Det har en totalram om 380 milj.kr., varav 180 milj. kr.för1986. Från samarbetets start har t.o. 1985/86 sammanlagi ca . Biståndet harhuvudsakligen inriklals pä landsbygdsutveckling. har en kraftighöjning av importslödet skett frän 25 till ca 80 milj. kr., mol bakgrund av knappheten pä ufländsk valula.Målgruppen för svenskt biståndär alltjämt landsbygdsbefolkningen. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. 1986/87: 100 Bil.5 Sektorstödet till jordbruket påbörjades . En kraftig expansionskedde varefter en konsolidering har ägt rum. Målgruppen är småbönderna saml kvinnor på landsbygden. Stor viktläggs vid alt de olika delprogrammen når målgruppen. En betydande del avbiståndet, framför allt inom kooperationen, utsä-desprogrammet ochlantmäteriområdet, sker genom s. k. institutionellt samarbete. Integreradlandsbygdsutveckling stöds inom tre provinser. har ävenstöd lämnals lill pris- och inkomslkommission. Inom hälsosektorn har slöd främsl lämnals tilluppbyggnad av primärhälsovården på landsbygden. Slöd har därvid lämnats till byggande och upprustning av hälsocentralerliksom lill utbildning av personal för primärhälsovården. Insatser görs också inom områdena hälsoplanering, nutrition, transporteroch medicinförsörjning. Ar 1980 ingicks avtal om seklorslöG påundervisningsområdet med koncenlration lill primärundervisning och tillundervisning av handikappade elever. Biståndet har möjliggjort en bättreförsörjning av skolorna med maierialoch utrustning. Avsiklen med stödel lill undervisningssektorn är all del skall slå i samklang med insatserna päjordbruksområdet och inom hälsovården.Det skall därmed bidra lill alt bälire lillgodose basbehoven på denzambiska landsbygden. Personal- och konsultfond Prop. Bil 5 Personal- och konsultfonden harhuvudsakligen använts för stipendier för zambiska studenter utomlands. Den har även utnyttjatsför löneförstärkning för utländskpersonal som har rekryterats direkt av den zambiska staten. /87 kommer stipendieverkamheten att minskas till förmån för konsultinsatser till stöd för Zambiasegna utvecklingsplaner. En stor del av importstödet har tidigare använts försammansättning av godsvagnar till den zambiska järnvägen. Ett program för upprustning avlastbilar har också finansierats genom importslödet. Övrigt importstöd har lämnats för import av insatsvaror förnäringslivet. Importslödet harökal väsentligt. Det är uppdelat i två kategorier. Den ena av dessa avser medel som skall ulgågenom auktionssystemet för ulländsk valuta.Varutyper som finansieras av de svenska medlen har specificerats och riktar sigi första hand till jordbruket och innefattar varor för basproduktion,rehabilitering, transport och bashälsoartiklar. har genom aukfionssystemet avsatts 60 milj. kr. Sydafrikanskavaror får enligt avtalet inte upphandlas. Den andra kategorinav importslödsmedel är avsedd för inköp i i akulabristsituationer. Målgruppen är landsbygdens befolkning. av importslödet är bundet till upphandling iSverige. Bistånd utanför landramen har lämnats i form avkatastrofhjälp, utvecklingsinsatser genom enskilda organisationer ochforskningssamarbete. 1986/87:100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 8,2 milj. (1984) (1984) . (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 Under1986 har diskussionen om en enpartistat förts vidare. i princip mellan det regerande ZANU-partiet och ZAPU ombehovet av en sammanslagning av partierna. Premiärminister har klargjortatt de vitassärställning i parlamentet måste upphöra, men att detta skall ske i enlighet med konstitutionen. Införandet av enenpartistat motiveras med atl parlamentarisk demokrati i västerländskmening strider mot afrikanska Iradhioner och motverkar den nationellasammanhållningen. Uppgifter om politiska fångar och tortyr har uppmärksammatsinternationellt . Förhållandena synes emellertid haförbättrats . Ett stort antal poliliska fångar har frigivits . Apartheid-regimen iSydafrika utgör det främsta hotet mot säkerhet. Eftersom av handel går genomSydafrika har detta land möjlighet att utanstörre svårigheter strypa utrikeshandel.Bland destabiliseringsåtgärder, kan nämnas en attack mot ANC:s konlor i i maj 1986.Zimbabwes ekonomi kännetecknas aven uppdelning i en väl utvecklad modern sektor och en föga utvecklad landsbygd, där majoriteten avbefolkningen lever under svåra betingelser. Efter afrikanskaförhållanden är ekonomi både stark och väl utvecklad. Desenaste årens nedgång har förbytts i en uppgång och 1985 stegbruttonationalprodukten . Bakom denna siffra ligger en krafiig ökning avjordbruksproduktionen. a. höga producentpriser har småböndernastimulerats till att kraftigt öka sin produktion. Detta har lett till en ökadinhemsk efterfrågan och därmed sfimuleral tillväxten inom industrisektorn.Zimbabwes regering har i syfte att undvika stora betalningsbalansunderskotlvalt att begränsa importtilldelningarna. Överskott har därmed skapalsi handelsbalansen men fill prisei av en minskning av industriproduktionen. Den slarka reformviljan har emellertid letttill att det stalsfinansiella läget blivitbekymmersamt. Budgetunderskottet beräknas uppgå till avbruttonationalprodukten. De största utgifterna ges lill undervisningssektornoch försvaret. I den antagna femårsplanenberäknas en fortsatt tillväxt med över 5 %ärligen. Ökad prioritet ges åt industri, jordbruk och gruvnäring. Bland problemsom behandlas i planen anges det förvärrade sysselsätlningsläget somsärskilt allvarligt. Zimbabwesutlandsskuld har tredubblats sedan självständigheten och motsvarar nästanhälften av bruttonationalprodukten. Skuldtjänslkvoten uppgär lill . Det svenska biståndet lill inleddes i och medall landet blev självständigt1980. Tolall har t, o. m. 1985/86 ca 560 milj. kr. utbetalats för utvecklingssamarbete.Det nu gällande samarbeisavialet omfattar budgel- 253 åren 1985/86 och 1986/87 och har en medelsram om 125milj. /86 Prop. 1986/87: 100 och 135 milj. kr.för 1986/87. Huvudmålen förbiståndssamarbetet är att medverka i strävan till social ochekonomisk utjämning och att minska landets ekonomiska beroende av Sydafrika.Målgruppen för det svenska biståndet utgörs av eftersatta grupper på landsbygden. En stor del av detsvenska biståndet avser hälsovård ochundervisning. Det svenska stödet till en personal- och konsultfond gynnarutjämningssträvandena bl. a. genom studier om utbyggnad avlandsbygdsvägar. Det gäller även för delar av importstödet, t. ex. inköp av borrutrustning för landsbygdensvattenförsörjning. I övrigt användspersonal- och konsultfonden samt importstödet för att underlätta att Zimbabwediversifierar och förstärker sin handel och ekonomi, för att på minska beroendet av Sydafrika.Förvaltningsbiståndet syftar fillatt förstärka den zimbabwiska förvaltningen och därigenom effektiviseralandets utvecklingsansträngningar. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Underde första åren av biståndssamarbetet uppstod betydande reservationer som en följd av de problem den nyaadministrationen ställdes inför. I taktmed att rutinerna förbättrats har också utbetalningstakten successivt ökat. Tonvikten inom biståndet fill hälsosektorn ligger på attförbättra primärhälsovården på landsbygden. Detla sker bl. a. genom stöd till uppbyggnadavdels bostäder till personal inom byhälsovården, dels hälsocentraleroch läkemedelsförråd. För att förbättra utbildningen avhälsovårdspersonal stöds inrättandet av tvä värdskolor. Inom nutritionsomrädetges stöd till etl program för tilläggskosl till ca 200 000 undernärda barn. Del landsomfattandevaccinationsprogrammet bedrivs med svenskt stöd. Undervisning Prop.1986/87:100 Bil 5 Det svenska biståndet haralltmer kommit att inriktas på att förbättra ' kvalitet och innehåll i undervisningen.