prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag fömtsätter emellertid attinspektionen överlämnar även sådana ärenden till regeringen, när ärendena är avprincipiell natur eller i övrigt av särskild vikt. Andra ändringar som- sett från allmän synpunkt - är av tämligen ringa vikt eller som kanbehandlas mtinmässigt bör kunna stadfästas av bankinspektionen. Dettaligger i linje med de allmänna strävanden som finns att delegera ärenden frånregeringen. Också praktiska skäl talar för en sådan lösning. I paragrafenföreslås därför att regeringen bör kunna uppdra åt inspekflonen attmeddela stadfästelse av stadgeändringar i sådana fall som inte är avprincipiell betydelse eller som i övrigt inte är av synnerlig vikt. Härigenom kommerden föreslagna lagtexten att stämma överens med motsvarande bestämmelse i försäkringsrörelselagen (2 kap. 48 första stycket). Om elt ärende avser stadfästelse av fleraändringar och om någon ändring är av sådanart att regeringen skall stadfästa den, bör inspektionen som regel överlämna hela ärendet till regeringenför prövning. Det bör ankomma på bankinspekflonen attavgöra om det enskilda ärendet är av sådan karaktär att inspektionen lämpligenbör pröva det. Bankinspektionensbeslut i stadfästelseärenden kan överklagas till regeringen enligt 7 kap. 14 8bankrörelselagen. I 7 kap. 18 8 föreningsbankslagenregleras möjligheterna att föra talan motbeslut som fattas av föreningsbanksstämman. Huvudregeln är att ett stämmobeslutskall klandras . Normalt sett bör inte frågan om stadfästelse av stadgeändring behöva dröja flll dess att tidenför väckande av klandertalan löpt ut. Från sida krävs en skyndsam handläggning avstadfästdseärendet. Är det däremot känt att en klandertalan har väcktsredan innan stadfäslelseprövningen påbörjatsbör dock stadfästdseärendet i normalfallet vila om klandertalan intesynes obefogad. 2 Regeringen 1986/87. 4 8 Stadgarna skall ange Prop. 1986/87: 12 1. flrma, 2. den ort i Sverigedär styrelsen skall ha sitl säte, 3. de rörelsegrenar somföreningsbanken avser att driva, 4. villkoren förmedlemskap i , 5. den insats medvilken varje medlem skall delta i och i vad mån medlem fårdelta i förenings banken med insats utöver vad han är skyldig att della med, 6. antalet ellerlägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuellasuppleanter, som skall utses av stämman, samt tiden för deras uppdrag, 7. för det fallfullmäktige enligt 7 kap. 12 8 skall finnas, deras befogenhet, hur de skall utses och tiden för derasuppdrag, 8. inom vilken tid ochhur föreningsbanksstämman skall sammankallas saml hur andra meddelanden skallbringas till medlemmarnas eller fullmäktigeskännedom, 9. vilka ärenden somskall förekomma på ordinarie stämma, 10. hur det skallförfaras med behållna flllgångar när den upplöses, 11. för det fallförlagsinsatser som avses i 5 kap. skall förekomma, vad som skall gälla för dessa, samt 12. för en centralföreningsbank, dess verksamhetsområde. (Jfr2 kap. 5 6 UFBL.) Paragrafen saknarmotsvarighet i JkL, men motsvarar 6 8 FL och 2 kap. 2 6 NFL. I paragrafen angesvilka uppgifter som en föreningsbanks stadgar måste innehålla. Härutöver kanuppgifter av de mesl skilda slag tas in i stadgarna. Endast sådanauppgifter som strider mot denna lag eller annan författning ärföreningsbankerna hindrade att ta in i sina stadgar. Vissa lagbestämmelser i organisationen har inte överförts till förslaget, eftersom de förhällandensom där avses snarare bör regleras i föreningsbankernas stadgar. Hit hörexempelvis villkoren för medlemskap i en föreningsbank. Genom alt del i dennaparagraf föreskrivs att stadgarna alltid skall innehålla uppgifter om vissasärskilda förhållanden kan ändringar i dessa avseenden endast ske genom beslutav stämman i den ordning som anges i 7kap. om ändring av föreningsbanks stadgar. Firman är namn. I 6 kap. bankrörelselagen finns bestämmelser om föreningsbanks firma.Bl.a. anges att en lokal föreningsbanksfirma måste innehålla ordet "föreningsbank" och en centralföreningsbanks firma orden "central föreningsbank". Det är inte tillräckligt att firman endasl innehållerförkortningar av dessa ord. Den ort i landel därslyrelsen skall ha sitt säte. Derörelsegrenar som avser att driva. I 2 kap. bankrörelselagen föreslås regler förföreningsbankernas rörelse och i de inledande bestämmelserna anges vilkatyper av verksamhet som en för eningsbank får ägna sig åt. Annan ån där angiven verksamhet är inte tillåten. Bestämmelserna i 2 kap.bankrörelselagen anger alltså den yttre ramen för föreningsbankernas verksamhet. VUlkoren för medlemskapi . Som framgår av regler- Prop. 1986/87: 12 na i 3 kap. innehåller lagen inga bestämmelser om villkoren för medlem skap i föreningsbank. Sådana regler finns i 12 och 22 88 JkL. lill 3 kap. redogörs för skälen bakom dennaförändring. Emellertid föreslås alt villkoren för medlemskap alltid måste angesi stadgarna. Villkoren kommer då att prövas i samband med stadfästelsen. Den insats med vilkenvarje medlem skaU delta i och i vad mån medlem får delta iföreningsbanken med större insals än han är skyldig till. Enligt 8 kap. 2 8andra stycket får som avkastning på insatsmedel delas ut högst ett beloppberäknat efter gällande diskonto plus . Denna högsta tillåtnautdelning är högre än den normala inlåningsräntan. För den medlem som avser allsätta in pengar på ett konlo kan det således vara en fördel att i stället fåbetala in insats. Det bör givetvis finnas möjligheter för en föreningsbank atti sina stadgar tillåta medlemmarna att delta i med störreinsats än de är skyldiga till. För kan dessa överinsatser varaav mycket stor betydelse för uppbyggnaden av det egna kapitalet. Det äremellertid av vikl att medlemmarnas möjligheter atl della i medöverinsatser regleras i stadgarna. Antalel eller lägsla ochhögsta antalel slyrelseledamöler och revisorer samt eventuella suppleanier,som skall ulses av slämman, samt liden för deras uppdrag. I 6 kap. 1 6 angesatt det i styrelsen för en föreningsbank måste finnas minst fem ledamöter medanlagen inle anger något högsta antal ledamöier. Del finns inte heller någonbestämmelse som kräver att suppleanter för styrelseledamöterna skall finnas. Istadgarna skall uppgift om antalet styrelseledamöter och suppleanter för dessaallfld finnas. Givetvis får det däri angivna anlalel inte avvika frånbestämmelserna i 6 kap. 1 6. Enligt fjärde stycket i samma lagmm bestämsuppdragstiden för en styrelseledamot och suppleant i sladgarna, men den fåraldrig överskrida . Särskilda bestämmelser omatt styrelseledamot skall utses av annan än slämman finns i lagen (1976; 355)om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag. Vidare har bankinspektionen enligt 7 kap. 3 6bankrörelselagen befogenhel an utse en eller flera revisorer i enföreningsbank. De styrelseledamöter resp. revisorer som har utsetts på sådan ilag angiven grund omfattas inte av denna bestämmelse och bör således inte ingåi det i stadgarna angivna anlalel. I 3 kap. 1 8bankrörelselagen sägs att en föreningsbank alltid skall ha minst två revisoreroch att stämman kan utse en eller flera suppleanter. En revisor utses för dentid som anges i sladgarna men någon längsta fld för förordnandet finns inteföreskriven. Ett sådant uppdrag lämnas normalt tills vidare. Tiderna för dessauppdrag bör emellertid även fortsätiningsvis alttid införas iföreningsbankernas stadgar. Om fullmäktige enligt 7kap. 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur de skall ulses och tiden för deras uppdrag. I en central föreningsbank som saknar anslutna lokala föreningsbanker kan det fömtsättas finnas så många medlemmar att det skulle bli ett praktiskt problem att hantera en förenings banksstämma där varje medlem har rätt all delta. Som alternativ till denna 19 direkla medlemsdemokrati anges, i överensstämmelsemed gällande rätt, i Prop. 1986/87: 12 7 kap. 12 8 en möjlighet förföreningsbankerna att i sina stadgar föreskriva att medlemsinflytandet skallutövas av särskilt utsedda fullmäktige. Om fullmäktige har utsetts skall ettfullmäkflgsammanlräde anses som föreningsbanksstämma. Den längstauppdragstiden för en fullmäktig är enligt 7 kap. 12 8 andra stycket . Ensärskilt viktig fråga i detta sammanhang är hur fullmäktige skall utses.Avsikten med fullmäktiginstitutet är att medlemmarnas rätt att ta del iföreningsbankens verksamhet skall utövas av valda fullmäktige. Vaije fullmäktighar en röst. Inom föreningsbanksrörelsen förekommer att fullmäkflge utsesenligt olika grunder, Hur det skall ske måste framgå av stadgarna och enuppgift om detta är också en obligalorisk stad gebestämmelse. Detsamma gällerfullmäktiges befogenhel. Denna skall särskilt anges så att det står klart förmedlemmarna vilka befogenheter som tillkommer stämman och vilka som tillkommerfullmäktige. En ändring i dessa förhållanden får ske endast med iaktiagande avde särskilda föreskrifterna i 7 kap. 14-16 86 om beslut om stadgeändringar. Inom vilken lid och hurföreningsbanksstämman skaU sammankallas saml hur andra meddelanden skall bringas till medlemmarnas eller full mäktiges kännedom. Eftersom en medlem i huvudsak är hänvisad lill att ulöva sitt medlemsinflytande endast vid föreningsbanksstämman, är det av särskilt stor vikt att medlemmarna får reda på när stämman skall hållas. Ett beslul som har fattats vid en stämma som inte blivit utlyst i behörig ordning anses också vara en nullitet. Detta innebär att beslut som fattats på en sådan stämma inte lagligen kan åberopas varken av , styrelsen eller medlemmarna. Rätten att föra klandertalan mot ett sådant beslut är enligt 7 kap. 18 6 inte heller fldsbegränsad, något som annars gäller beträffande klandertalan mot de flesta andra beslut som fattas av föreningsbanksstämman. En medlem skall inte behöva befara alt sättet för kallelse till stämma ändras utan atl de särskilda reglerna i 7 kap. om stadgeändring har iakttagits. I stadgarna skall också anges hur andra med delanden skall spridas för medlemmarnas eller fullmäktiges kännedom. Vilkaärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman. Enligt 61 8 förstastycket FL som enligt 55 6 JkL är tillämplig också på föreningsbanksstämma skall de ärenden som skall förekomma på en föreningsbanks stämma alltid anges ikallelsen till stämman. Ett ärende som inte på detta sätt anmälts får inte tasupp på stämman om inte tre fjärdedelar av de närvarande ger sitt samtycke tilldet. Detta gäller dock inte ärende som enligt lag eller stadgar alltid skallbehandlas på stämma. På den ordinarie föreningsbanksstämman skall enligtsärskilda regler i denna lag exempelvis alltid balansräkning ochresultaträkning fastställas och beslut fattas om disposition av uppkommen vinsteller förlust. Vidare skall alltid frågan om ansvarsfrihet förstyrelseledamöterna behandlas. kan således inte undvika att få ettsådant ärende behandlat vid stämman endast genom att inte ta upp ärendet ikallelsen till stämman. Detsamma gäller också sådana ärenden som enligtstadgarna alltid skall förekomma vid en stämma. Hur det skaU förfaras medföreningsbankens behållna tillgångar när En förening kan upplösas genomlikvidaflon, konkurs eller 20 fusion.Vid en fusion övergår som regel den överlåtande föreningens Prop. 1986/87: 12 tillgångar till en annan förening. I de båda andrafallen skall verksamheten avvecklas,tillgångarna realiseras och skulderna betalas. För föreningsbankerna innebär upplösningen vissa särskildaproblem. Den kapitalansamling som har skett i en föreningsbank ärresultatet av en verksamhet som bedrivitsav en central föreningsbank och anslutna lokala föreningsbanker gemensamt. Detär naturiigt att det från de kvarvarande föreningsbankerna inom gruppen kan ställas krav på att överskottetvid exempelvis en frivillig likvidationkommer deras fortsatta verksamhet till del och inte delas ut flll den upplösta medlemmar. Inormalstadgarna för föreningsbankernafinns det därför en bestämmelse som innebär att, sedan medlemmarna vidlikvidation erhållit sina insatser, det reslerande överskottet skall tillfallaolika enheter inom föreningsbanksrörelsen. En begränsning av medlems rätt att få del av de behållna tillgångama vid föreningsbankensupplösning är naturligtvis en mycket viktig uppgift för den som avser att söka medlemskap i en föreningsbank.Ändringar i detta avseende bör endast få ske på det sätt som föreskrivs förstadgeändringar. Stadgarna skall alltså alltid innehålla uppgifter om hur manskall förfara med de behållnatillgångarna när en föreningsbank upplöses. I 7 kap. 15 8 ges dessutommedlem rätt att, efter det att stadgarna ändrats till hans nackdel såviit gäller rätten att få del avföreningsbankens behållna tillgångar vid dess upplösning, ansöka omutträde ur . Uppgifter om gmnderna för fördelningen avföreningsbankens vinst, vilket är en obligatorisk stadgeuppgift i en ekonomiskförening, har inte ansetts behöva utgöra en obligatorisk stadgeuppgift ien föreningsbank. a. av delskälel all en stor del av vinsten enligt bestämmelserna i 8 kap. 5 8 försiaslyckel alltid måste bindas i genom avsättning tillreservfonden. Där förlagsinsatsersom avses i 5 kap. skall förekomma, vad som skall gällaför dessa. I likhet medvad som gäller för andra ekonomiska föreningar kan enligt 5 kap. ta emotförlagsinsatser. Bestämmelser om alt så kan ske och vad som skall gälla fördessa insatser måste tas ini stadgarna. Härmed avses det geografiska verksamhetsområdet, vilketbehöver anges endast översiktligt. 2 8 femte slycket framgår att området för en central föreningsbank inte till någon del får sammanfalla medområdet för en annan central föreningsbank. 5 § En nybildad föreningsbank skall anmälas förregistrering senast fyra månaderefter det att stadfästelse har meddelats på dess stadgar. För registreringkrävs att har minst så många medlemmar som anges i t 6 och att dessa harbetalt in insatsbelopp enligt stadgarna. Frågan omföreningsbankens bildande har fallit, om anmälan för registrering inte har sketlinom den tid som anges i första stycket eller om bankinspeklionen genom beslut som harvunnit laga krafl har avskrivit en sådan anmälan eller vägrat registrering.Styrelseledamöterna svarar solida- riskt föråterbetalningen av insatser jämte uppkommen avkastning, med Prop. avdrag förkostnader på gmnd av åtgärder enligt 6 6 första stycket tredje (Jfr2 kap. 6 8 UFBL.) Paragrafen saknardirekt motsvarighet i gällande lag. Vissa bestämmelser omregistreringen finns dock i 1 8 tredje stycket JkL. Genom den allmänna hänvisningen till FL i dettalagrum torde paragrafen motsvarar 8 8 FL. Den överensstämmer i stort med 2 kap.3 6 NFL. I första stycketsägs att en nybildad föreningsbank skall anmälas för registrering senast efterdet att stadfästelse meddelats på dessstadgar. Av 2 6 framgår atl regeringen beträffande en nybildad central föreningsbank vid stadfästelsen även beviljaroktroj. Ytteriigare bestämmelser omsjälva registreringen finns i 8 kap. bankrörelselagen. är bankinspekflonen, som för ettsärskih register, bankregistret, för detta ändamål. Den tid inom vilkenen föreningsbank måste ansöka om registrering är avsevärt kortare än motsvarande tidför bankaktiebolag och sparbanker. Skillnaden förklaras av att dessa banker under fldenmellan oktrojbeslutet och anmälan för registrering skall hålla konstituerandestämmor samt att teckning av aktier resp. gmndfond fömtsätts ske . I en sparbank skall ocksåhuvudmännen utses. Före registreringen måste även betalning av aktieri viss omfattning och av grundfond ha skett. I andra stycketanges vad som krävs för att skall kunna registreras. De endaformella kraven är att medlemsantalet alltjämt uppgär till det minsta antal somanges i 1 6 första stycket tjugo eller, för central föreningsbank, minst femlokala föreningsbanker och att medlemmarna betalt insatser enligt stadgarna. Enligt tredjestycket har frågan om bildande fallit om registreringsanmälaninte görs inom den tid som anges i försia slycket eller om enregistreringsanmälan avslagits eller avskrivits genom etl beslut som vunnit laga kraft.En förpliktelse att ingå som medlem i föreningen är givetvis inte längrebindande om frågan om föreningens bildande har fallit. Insatser som har betalts in skallåterbetalas. Styrelseledamöterna svarar solidarisktför återbetalningen av insatser jämte uppkommen avkastning med avdragför kostnader på grund av styrelsens åtgärder för att få in utfästa insatser eller i mål angåendeföreningsbankens bildande. 6 § Innan en föreningsbank har registrerats, kan den inteförvärva rätflgheter eller ikläda sig skyldigheter. Den kan inte heller föratalan inför domstolar eller andra myndigheter. Styrelsen kan dock föra talan imål rörande föreningsbankensbildande och i övrigt vidta åtgärder för att erhålla utfästa insatser. Om en förpliktelseuppkommer genom en åtgärd på vägnar före registreringen, svarar de som har beslutat ellerdeltagit i åtgärden solidariskt förförpliktelsen. Vid registreringen övergår ansvaret på , om förpliktelsen harflllkommit efter det att förenings-banken har bildats. Har föreregistreringen ett avtal för slutits med en medkontrahenlsom visste att var oregistrerad kan denne, 22 såvidainte annat följer av avtalet, frånträda detta endast om frågan om Prop.1986/87: 12 bildande harfallit enligt 5 8 tredje stycket. Om medkontrahenten inte visste att föreningsbankenvar oregistrerad, kan han frånträda avtalet innan harregistrerats. (Jfr 2 kap. 7 6 UFBL.) Paragrafen saknarmotsvarighet i JkL men moisvarar, såvitt avser de två första styckena, 38 FL. Paragrafen överensstämmer med 2 kap. 4 8 NFL. I paragrafen anges dentidpunkt då rättskapacitet inträder och om verkan av rättshandlingarsom företagits på föreningsbankensvägnar före registreringen. En föreningsbankblir juridisk person först i och med registreringen. Denna princip slåsfast i första stycket. Innan registrerats kan den sålunda inteförvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter och inte heller föratalan vid domstol eller annan myndighet. har dockmöjligheter att vidta nödvändiga åtgärder för att fåmedlemmarna att fullgöra vissa skyldigheter mot . Styrelsen kanföra talan i mål rörande bildandet av och vidta andraåtgärder för att erhålla betalning för insatser från medlemmarna. Uppkommer förpliktelser genom åtgärd påföreningsbankens vägnar föreregistreringen, svarar enligt andra stycket de som har beslutat om ellerdeltagit i åtgärden solidariskt för förpliktelsen. valts, kan enåtgärd på vägnarföretas av styrelsen eller annan ställföreträdareför . Även en medlem kan ådra sig personligt ansvar enligtförsta meningen genom att delta i ett beslut på föreningens vägnar. När föreningsbankenhar registrerats övergår enligt andra meningen ansvaret för en förpliktelse somuppkommit före registreringen men efter det att bildats påföreningsbanken. En sådan regel om ansvarets övergång på saknar motsvarigheti gällande lag, men har en förebild i 2 kap. 13 8 andra stycket aktiebolagslagen. Nären förpliktelsegenom registreringen övergår på följer därmed ocksåskyldigheten att svara för den skada som kan ha uppkommit för medkontrahenten. får dåregressrätt mot de ansvariga. Regler om rätt förden som slutit avtal med före registreringen attfrånträda avtalet saknas i gällande lag. Sådana bestämmelser finns däremot iaktiebolagslagen och gäller nu för bankakflebolagen. Motsvarandebestämmelser bör gälla även för föreningsbankerna och har förts in i tredje stycket. 7 § Den nybildade skall genomkungörelse i Post- och flllkännage när den börjar sin rörelse.Föreningsbanken skall till bankinspektionen anmäla dagen då kungörande har skett. (Jfr 2 kap. 8 5 UFBL.) Paragrafen saknar motsvarighet i JkL. Den överensstämmermed 2 kap. 17 6 . Enligt9 kap. 4 6 skall rätten förordna att en föreningsbank skall träda i Prop.1986/87: 12 likvidation om rörelsen inte öppnats från bankensbildande. Skyldigheten att kungöra dagen då påbörjar sinrörelse bidrar flll att förenkla tillämpningen avtvångslikvidationsbestämmelsen i nämnda paragraf För att en föreningsbank skall anses hapåbörjat sin rörelse bör någon form avyttre manifestation ha skett. Som exempel kan nämnas att banken öppnarkontorslokal eller på något annat sätt visar att den faktiskt är beredd attutföra banktjänster åt allmänheten. En föreningsbankskall till bankinspektionen anmäla dagen då kungörande har skett. I jämförelsemed 161 6 BL har denna bestämmelse givits enannan formulering, som undanröjer tveksamheten huruvida det är dagen föröppnandet av rörelsen eller dagen då kungörande har skett som skall anmälas. Bankinspektionen skall ibankregistret anteckna kungörelsedagen. Förnärvarande är det i praktiken öppet för alla - såväl fysiska som juridiska personer - att bli medlemmar i en lokalföreningsbank medan särskilda villkor för medlemskap i en regionalföreningsbank är angivna i 22 8 JkL, Dessa villkor medför att det endastär lokala föreningsbanker inom området samtsammanslutningar som främjar jordbruket m, m, som kan bli medlemmar i en regional föreningsbank,Riksorganisaflonen kan meddelanärmare föreskrifter för medlemskapet. Syftet med reglerna om medlemskap ärinte längre att garantera rörelsens anknytning till jordbmket utan att skapa garantier för att den nu i lagföreskrivna treledsorganisationeninte luckras upp genom att de regionala föreningsbankerna i konkurrensmed de lokala föreningsbankerna söker rekrytera nya gmpper av medlemmar. Den nya lagen präglas av grundsynen attföreningsbanksrörelsen inte längre skallbindas av en i lag given organisationsform utan i stället ges fömtsättningar att själv besluta om lämpligorganisationsform. En följd av detta synsätt är att lagen inte innehåller någraovillkorliga regler om villkor för medlemskap i en centralföreningsbank. I stället föreslås att den för ekonomiskaföreningar i allmänhet gällande principen om öppenhet införs i lagen. Principen tillämpas som nämnts redan förde lokala föreningsbankerna. Reglerna om medlemsinträde i och avgång ur en föreningsbank har till ändamål att genomen lämplig avvägning mellan medlemmarnas intressen å ena sidan och föreningsbankernasintressen å andra sidan, ge föreningsbankernaen så stabil uppbyggnad som möjligt. Det är viktigt att inte ställa uppalltför stora hinder för den som önskar träda ut ur en föreningsbank. Dettaskulle nämligen ha en menlig inverkan på medlemsrekryteringen. Samlidigt är det nödvändigt att föreningsbankerna kanknyta medlemmar na till sig på ett sådant sätt att den stabilitet i organisationen uppnås somär en nödvändig fömtsättning för att föreningsbankerna på ett ändamålsenligt sätt skall kunna bedriva sinverksamhet i såväl medlemmarnas som det '* Särskilt viktigt är det att medlemmarna inte genom Prop. 1986/87: 12plötslig massavgång kan lämna en föreningsbank och ta insatskapitalet med sig. Gällande regler i FL, vilka ärtillämpliga även på föreningsbankerna,får anses innefatta en rimlig avvägning mellan berörda intressen och de bör därför inte nu ändras i någon nämnvärd grad.Bestämmelserna i 4 och 5 86 samt i 4 kap. reglerar dessa förhållanden. 16 En föreningsbank får inte vägra någon inträde som medlem, om det inte finns särskilda skäl för det med hänsyn tillarten eller omfattningen av föreningsbankensverksamhet eller syfte eller annan orsak. En centralföreningsbank får vägra dem inträde, som kan vara medlemmar i någonansluten lokal föreningsbank. En juridisk personi vilken en föreningsbank ensam eller tillsammans med andra föreningsbanker harett dominerande inflytande får inte vara medlemi en föreningsbank. Styrelsen skall pröva en ansökan ominträde, om inte annat följer av stadgarna. I stadgarna får föreskrivas atlinträdesansökan skall göras skriffligen ochatt ansökningshandlingen skall vara försedd med sökandens bevittnadenamnunderskrift. (Jfr 3 kap. 1 6 UFBL.) Paragrafenmotsvarar 12 och 22 88 JkL. Första och tredje styckena överensstämmer också i stort med 11 8 FLoch 3 kap. I 8 NFL. Försia stycketinnehåller den viktiga kooperativa huvudprincipen atl föreningsbankerskall vara öppna och alltså medge inträde av nya medlemmar. Avbestämmelsen framgår att denna gmndsats kan frångås.