prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — skäl för omorganisationen var all man härigenom flck eltsammanhållel ansvar för del integrerade informationsbehandlingsområdesom SPV är huvudman för. a. kan metod-och säkerhetsfrågorna drivas och samordnas effeklivare. Elt annalviktigt skäl var atl SPV genom en gemensam ADB-enhet fick bättre förutsättningarför enhelliga och effektiva kontakter med de myndigheter som betjänas avverket. Statens löne- och pensionsverk 51652546 45 542000 46508000 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 1986/87:100 BU.15 Slatens löne- ochpensionsverk (SPV) är central förvaltningsmyndighel för ärenden som rör denslalliga personalpensioneringen och därmed sammanhängande frågor och förärenden som rör de centrala personaladministraliva ADB-systemen hos staten, iden mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Vidare handlägger SPVärenden om sådan grupplivförsäkring som meddelas av staten, i den mån det inte ankommer på statens gruppUvnämnd. SPV leds av enstyrelse. Chef för SPV är en generaldirektör. Inom SPV finns enpensionsavdelning, en ADB-enhet och en administrativ byrå, Dessulom finnsövergångsvis inrättad en enhet i för aktualisering avIjänstematriklar. Huvuddelen av ADB-enhetens verksamhet finansieras genomavgifter och redovisas under etl särskUl anslag (D 2. Statlig personaladministrativinformationsbehandling). Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) (-1-2062000) Kosinader för MAREG m. m. Statens löne- och pensionsverk () föreslår i sin anslagsframställning bl. Huvudförslagför budgelåren 1987/88 -1988/89 . med en real minskning med fördelningen1, 2 och för försia, andra resp. iredje budgetåret. SPVhar begärt medel för en översyn av pensions- och utbetalningssystemel saml en översyn av SLÖR-systemet. SPV har vidare begärtmedel för fullföljande av anslulningen tUl MAREGsaml för ökade drtflkoslnader m. m. för MAREG. SPV har därutöverbegärt medel för dels inrättandet av en Ijänst för internkontroll, dels fömyelse av informations- och utbildningsmaterial,dels för utveckling av en modell för simulering av effekterna av regeländringarinom pensionsområdet. Föredragandens överväganden Prop. () medverkar, som jag anmälde i '' föregående års budgetproposition, i de pågåendeförsöken med fleråriga budgetramar. Ienlighet med särskilda direktiv som regeringen lämnade till SPV höslen 1985 harverket lämnat dels en rapport med bl. a. resultatanalys ochbedömning av framtida utveckling, den s. k. Marsrapporten, t/e/j enkompletlerande rapport med en huvud-sludie rörande bl. a. faktorer som päverkar denframtida dimensioneringen av verkelsADB-stöd och analys av oUka driftalternatiy, dels en sedvanlig anslagsframstäUning. SPV har såledesredovisat ett treårigt huvudförslag med en real minsk-, ning av anslaget . Besparingen uppnäs genom atl aklualiseringsenhelen iSiockholm läggs ned och en del av verksamhetenintegreras i . Jag är för egen delberedd att godta nedläggningen av aklualiseringsenhelen som besparingoch beräknar huvudförslaget tiU ca 2,9 milj. kr. för perioden1987/88-1989/90, fördelal på I %, och för de tre budgetåren. Jag har därutöver beräknat enytteriigare besparing om , för vartoch ett av budgetåren mot bakgrund av den omfattande ralionaliseringsverksamheteninom verket. Jag förordar således att en treårig budgetram beräknas för SPVmed de preciseringar i övrigt somjag redovisar i det följande. Chefen förfinansdepartementet har lidigare (bU. 1, avsnittet Särskilda frågor)lämnat förslag om ett nytl syslem för överföring av anslagsmedel mellanbudgelår. SPV bör ingå i försöksverksamheten med överföring av anslagsmedel fr.o.m. budgetåret1987/88. Medel för SPV:s förvaltningsulgifler bör därför anvisas underramanslag. Jag övergår nu till vissa utvecklingsfrågor inomAU/ADB-området, som jag i förra budgelpropositionen ansåg borde anstå tiUdess att SPV redovisal sin samlade långsiktiga bedömning av utvecklingen inomlöne- och pensionsområdena.SPV: s arbete för att få en rationellare hantering av löne- och pensionsverksamhelen internt och externt bedrivs som framgåttav min tidigare redovisning i förstahand genom användning av ADB. Utvecklingsarbetethar som mål att öka säkerhelen i hanleringen, anpassa arbetsmetoder och system liU förändradefömtsättningar och höja servicen till enskilda och myndigheler. Innan jag redovisar min syn pä olika enskildautvecklingsbehov som SPV har anmält vUl jag till all börja med la upp enövergripande fråga, nämligen SPV:s långsikliga behov av dalakraft. Frågan har belysts dels genom SPV: s Marsrapport, delsgenom deri kompletterande huvudstudierapporlen . Enligt rapporterna är den nuvarande splittringen på olikadriftmiljöer ett nyckelproblem i SPV: sADB-verksamhél. I en förhåUandevis liten som SPV:s ärdet svårt att upprätthålla erforderlig kompetens på flera olika datormiljöer.Ell litet anlal anställda behärskar var för sig de olika mil- Prop.1986/87:100 jöerna men utbytbarheten meUan olika tiUämpningssyslem är ytterstbe- Bil. Splittringen på olika teknikområden medför slörresårbarhet vid personalomsättning och frånvaro av olika slag. Svårighetema vadgäller kompetens- och resurstillgång bidrar direkl till sämre resursutnyttjandeoch därmed minskad effektivitet. Jag har mol bl. a.denna bakgmnd övervägt olika alternativ för en samordning av SPV: sdriftmiljö, ställda i relalion lill en fortsatt uppdelning på resp. IBM- ochHoneywell-BulI-miljö. Vid beredningen har även DAFA och UDAC under handmedverkat med kalkylunderlag. Enligt min mening lalar övervägande skäl för atlen gemensam basteknik ulvecklas för SPV: s tillämpningssystem. Valet avbasteknik bör gmndas på bl. a. möjligheterna lill säker omläggning, tiUgången påsystemulvecklingshjälpmedel, tillgången pä back-up-anläggningar och på möjligheterna tillintegration med andra centralastatliga ADB-system. Jag har ocksåövervägt om ulvecklingen av en gemensam basteknik bör ske genom egendrift vid SPV eller genom servicebyrå. Jag har därvid, med hänsyn bl. a. lillde lönsamhelsberäkningar som gjorts av de olika alternativen, kommit till den slutsatsen allservicebyråallernaiivel är att föredra. Jag har ocksä utgått från della vid minberäkning av anslaget. Jag har sålundaberäknat en kostnadsökning av 2,1 milj. kr. för /88 och 0,2milj. för /89, För budgeiårei 1989/90 räknar jag däremoimed cn kostnadsminskning av 0,2 milj. kr. För periodema 1990/91 -1992/93 och 1993/94-1995/96 kan besparingarna enligt gjordakalkyler beräknas tiU 1,5 och 2,4 milj. kr. för resp. budgetår. En försludie som genomfördes av SPV visar allen genomgripandeomskrivning och modernisering av systemet för pensionsutbetalning bör komma tiU stånd. Systemet är drygt tolv årgammalt. Till bilden hör att RFV framtill genomför en konvertering tiU etl nytt system för databashantering.Della innebär att SPV för att trygga pensionsuibetalningarna under alla förhållanden mäste göra en omfattande anpassning av pensionsulbetalningssyslemel. SPV har i sinanslagsframställning begärt att regeringen fattar beslut om en översyn av systemet och atl särskildamedel anvisas för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Jag delar SPV: s uppfattningatt en översyn bör komma till stånd. Jag har därför för ändamålet beräknat 2milj. engångsvis för vartdera budgetåren 1987/88 och 1988/89.Översynsarbetel bör bedrivas medutgångspunkt i vad jag anförde beträffande samordning avdriftmiljön. Som jag har nämnl beräknas MAREG vara fulltgenomfört vid ut gången av . Det ärenligt min mening angeläget atl planen för anslulning av nya lönesystem kan hållas. Till dess alt MAREG är heU 65 genomförtoch en säkrare bestämning kan göras av systemels fasla drift- Prop.1986/87:100 kostnader m. m. bör medel förMAREG aUtjämt beräknas engångsvis. 15 har sålunda beräknai . för budgelåret1987/88 och 2 milj, kr. för vartdera budgetåren 1988/89 och 1989/90. Jag har hämtöver beräknat medel för ökadekostnader lUl följd av RFV: s utbyte avADB-ulrustning för budgeiårei 1987/88. Även löneutbelalningssyslemet SLÖR är teknisktföråldrat. Systemet är tillsin uppbyggnad mer än . Det har varit föremål för åtskUliga modifieringar utan altgmndsystemel ändrals. Underhållet är resurskrävande. SPV har mot dennabakgrund och i enlighel med regeringens direkliv redovisal en kartläggning avanvändarnas krav och behov och en kravspecifikationvad gäller innehåll, drifl och underhåll av SLÖR. SPV pekar bl. a- på altsträvan all delegera löne- och personalpolitiken kommer atl ställa andra kravpå flexibilitet än vad dagens SLÖR kan erbjuda och förordar en mer genomgripande teknisk omstmkturering av systemet. SPV beräknarprojekttiden till fram till driftstart av ett nytt system -SLÖR-90. Jag har för avsiktatt i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om ett uppdrag till SPV atltillsammans med bl. a. statskontoret, statensarbetsgivarverk (SAV) och genomföra en försludie.Inrikiningen bör vara bl. a. att belysa möjligheterna att decentraliseralönehanteringen tUl myndigheterna genom utveckling av för- och eftersystem och atl så långt möjligt minimera dencenirala kärnan i SLÖR. Vidare börmöjligheterna tUl lokal samordning mellan olika administrativa systemuppmärksammas i förstudien. Simuleringsmodell för effekt bedömningar SPVhar föreslagit att verket fär i uppdrag all tillsammans med SAV utveckla en simuleringsmodeU föreffeklbedömningar av regeländringar inom pensionsområdet. Enligt förslaget börsamma leknik med direktåtkomsttUlämpas som anyänds av SAV för simuleringar av ändringar inomlöneområdet. Enligt min mening är förslaget väl värtatl ta fasta på. Regelverket är bäde materiellt och i fråga om redigeringsvårtillgängligt med en slor mängdspecialregleringar och undantagsbestämmelser. Höga krav på de-taljeringsnivåi fråga om gmnduppgifter innebär att administrationen blir tungrodd. Denenskilde förmänslagaren kan ha svårigheter både att i förväg på egen handberäkna sin slalliga pensionsförmån och att i efterhand konlrollera deberäkningar som SPV har gjort. Del finns således starka skäl för att påolika sätt underlätta en regelför enkling på del statliga pensionsområdel. Härvid kan den föreslagna simu- leringsmodellen vara elt bra hjälpmedel. Jag vUl i sammanhanget också peka på alt SAV och de statsansläUdas huvudorganisationer i 66 1986-87kommU överens om att fortsätta alt för- Prop.1986/87:100 handla om elt nyttpensionsavtal med inriktningen att ett sådant skall vara BU. Jag har underanslaget lill SPV beräknai vissa kostnader för den av SPV föreslagna modellen. I denna fräga harjagsamrått med statsrådet . Jag vUlavslutningsvis återknyta tUl de mer anslagslekniska frågoma. Jag har således, Uksomför innevarande budgetår, beräknat medel på anslaget för avlöningar tillpersonal pä indragningsstat. Jag har vidare beaklal att anslaget kan reduceras med hänsyn tillökade intäkter för MAREG. Inkomster och utgifter för affärsverkensandel av aktualiseringsverk-samhelen som redovisas under ensärskild I 000-kronorsposl pä anslaget börfortsättningsvis redovisas under anslaget Statiig personaladministrativinformationsbehandUng. Sammantaget innebärvad jag nu har anfört att jag för budgetåren 1987/88-1989/90 har beräknatmedelsbehovet tiU , 41531000 kr.och . för resp. budgelår. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört och till sammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår att lill Statens löne- och pensionsverkför budgetårel 1987/88 anvisa ett ramanslag av . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslagetbetalas ulgifter för drift, underhåll och central administration av de personaladministralivainformationssystemen SLÖR, Pl och MAREG. De myndigheter som är anslutna tillsyslemen erlägger avgift härför enligtprincipen om full kostnadstäckning. Under anslaget redovisas äveninkomsterna från uppdragsverksamhelen. Somjag anförde bör inkomsler ochutgifter för affärsverkens andel avaklualiseringsverksamheten fortsättningsvis redovisas under förevarandeanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Statlig personaladministrativinformationsbehandUng för /88anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87: loo 15 1985/86 Utgift 21900855 1986/87 Anslag 22367000 1987/88 Förslag 23074000 () ärcentral förvaltningsmyndighet förarbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningen och efter särskilt beslut avregeringen för frågor som rör slatiigt reglerade anställningar i övrigl, alll i den mån detla inle ankommer påannan myndighel. SAMN får inom sittverksamhetsområde även bistå och dess myndigheter. SAMN har vidare liU uppgift att verka föratt arbetsmarknadsfrågor inomstatsförvaltningen handläggs pä etl ändamålsenligl och planmässigt sätt. SAMNsicall därvid följa förhållandena inom hela arbetsmarknaden. Chef för SAMN är en generaldirektör. InomSAMN finns en arbetsmarknadsenhet, en utredningsenhet och en administrativenhet. 1986/87 Beräknad ändring 19454 000 -(-539000 (därav lönekostn.) (15777 000) (-1-410000) Lokalkostnader 2913000 -1-168000 Huvudförslag budgeläret 1987/88 22 363 000 kr.Minskningen följer det treåriga huvudförslag som fastlades inför budgetåret1986/87 och uppgår för /88 tUl . Nämnden redovisarenalternativförslag för /. Slörre resurser begärs pågmnd av ökade krav inom personskadeområdet. () granskar förnärvarande SAMN: s verksamhet inom ramen för sin förvaltningsrevision av denslatliga arbetsgivarfunktionen. SAMN medverkar i depågående försöken med fleråriga budgetramar. Under höslen har regeringen sålunda givit SAMN särskilda direktiv för anslagsframställningen för budgetåren 1988/89-1990/91. Av dessa direktiv framgår att SAMN ingående skall analysera sin verksamhel, bedöma ända målsenligheten i den nuvarande verksamhetsinriktningen och vid behov lämna förslag till förändringar. I avvaktan pä RRV: s revisionsrapport och SAMN: s redovisning är jag inte beredd förorda någon uppräkning av anslaget. Jag föreslår atl medel för SAMN:s verksamhel 68 beräknasenligt huvudförslaget med en real minskning av utgUlerna om Prop.1986/87:100 . Under innevarandebudgetår disponerar SAMN särskilda medel (1 milj. för sådanakostnader för jämstäUdhetsarbete som normaU inle kan anses ingå imyndigheternas verksamhet och som de saknar medel för. Jag har även för nästa budgetår beräknat 1milj. för detta ändamål. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört och lUI sammanstäUningen hemstäUer jag alt regeringen föreslår att liU iör /88 anvisa etl förslagsanslag av . Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering 1985/86 Ulgift 43489541 1986/87 Anslag 43000000 1987/88 Förslag 28000000 Anslaget får användastiU kosinader för avlöningsförmåner, utbildning m. m. när del gäller älgärderför att bereda arbelshandikappade hos staten anställning och undvika sjukpensionering. Anslaget fåranvändas endast övergångsvis till dess att frågan om anställning har lösts påetl mer slutgiltigt sätt. Därefter skall egna medel ulnylljas. Beslämmelser iämnel återfinns i förordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad anställningm.m. (ändrad senast 1982:112) och iomplaceringsförordningen (1984:110, ändrad senast 1985:956). Hämtöver fåranslaget i vissa fall användas till kostnader i samband medomsläUningsutbildning enligt trygghetsavtalet (TrA) (jfr prop. 1983/84:42, AU 10, rskr. Belastningen på anslaget för /86 är slörreän anslaget för budgetårel 1986/87. Enligt SAMN: s mening bör därför anslaget höjas med12 milj. kr. Det är enligt min mening viktigt för att enrehabilitering skall vara framgångsrik atl berörda myndigheter aklivtengagerar sig i de enskilda fallen. Såvälorganisatoriska som tekniska och personaladministrativa åtgärder bör prövas isyfte att anpassa arbetsuppgifter och arbetsmiljö. I detla arbele kanmyndighetema få bilräde av både SAMN och Statshälsan. Förevarande anslag har slor belydelse närdel gäller att finansiera kost nader i samband med framför alltomplaceringar. För att understryka myndigheternas rehabiliteringsansvar även i de fall då medel beviljas frän 69 anslaget bör enligt min mening en visskostnadsfördelning göras från och Prop. Fördelningen bör försöksvis göras så alt lönekostna- Bil.15 den tiU två Iredjedelar betalas från anslaget medan reslerandeandel belalas medmedel som de berörda myndigheterna själva disponerar. hänsyn härtiU vid min beräkning av anslaget genom enminskning med 15 SAMN medverkar, somjag har anfört, i de pågående försöken med fleråriga budgetramar. SAMNhar således fått särskilda direktiv av regeringen för sin anslagsframställningför budgetåren 1988/89-1990/91. Ensärskild rapport med underlag för statsmakternas ställningstaganden skall enligt direktiven senast den 31 mars 1987redovisas till regeringen. En viktig fråga somskall belysas närmare i detla sammanhang gäller den långsiktigabedömningen av ulvecklingen pä förevarande anslag. Jag räknar med alt SAMN därvid kommer atlanalysera effekterna av bl. a. den faktiskalöneulvecklingen på del statiiga omrädet, volymförändringar, fördelningen avanslagsmedlen på olika myndigheter och myndighelernas möjUgheter att själva finansiera enrehabilitering. Bedömningen skall enligt direktiven göras även medbeaktande av eventueUa effekler för kostnaderna för sjukpensionering. Iavvaktan på att en sådan samlad analys har redovisals är jag inte beredd altbiträda det förslag tUl uppräkning av anslagetsom SAMN har föreslagit för /88. Den översyn som jag anmälde i denpersonalpoUtiska propositionen (prop.1984/85:219, AU 1985/86:6, rskr. 48) rörande rehabUitering av arbelshandikappadehar nu slutförts. Jag avser att återkomma lill regeringen med förslag om ändringar i nu gällande regler. Fr. o. m, innevarandebudgetår har SAMN möjlighet alt belasla anslaget för de försvarsanställda som behöver rehabUileras genominsalser som kräver medel från anslaget. Med hänvisning Ullvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt tUl Lönekostnader vid viss omskolningoch omplacering för budgetårel 1987/88anvisa ett förslagsanslag av . Vissa trygghetsåtgärder för lärare 1985/86 Utgift 397857 Reservation 13 550374 1986/87 Anslag 4000000 1987/88 Förslag 4000000 avtal om löner förstatstjänstemän m.fl. (1983) har parlernaavräknat 4 milj. kr. med början för särskilda trygghetsåtgärder- utöver de åtgärder som följer av trygghetsavtalet (TrA-L) - för lärare sominte har kunnal omplaceras lill annan lärartjänsl. Anslagetfår användas tiU kosinader för älgärder som underlättar för uppsagda lärare atl få ny sysselsättning. Medlen skall i första hand använ das för ålgärder som sätts in efter reservlärartidens utgång, men de kan 70 också användas underpågående anstäUning. Anslaget disponerasav trygghetsnämnden. Den reservation som redovi- Prop. 1986/87:100 sas på anslaget skaU stå liU parternas förfogande. (Jfr prop. 1982/83:42, Bil. 15 AU 10, rskr. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslår att till Vissatrygghetsåtgärder för lärare för budgetårel 1987/88 anvisa ell reservationsanslag av 4000000kr. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag () är central servicemyndighet förpersonalutveckling inom statsverksamheten. Institutet får inom sitlverksamhelsområde biträda andra offentliga eller privata organ, SIPUleds av en styrelse. Chef för SIPU är en generaldirektör. 1, Bidragetuppräknat (,), 2, SärskUdbesparing , tUl följd av rationaliseringar. I 1984 ärs budgetproposUion (prop. 1984/85:100, bil. 76) redovisade jag min uppfattning atl SIPU har möjligheter till rationaliseringarunder förutsättning att SIPUfär lillräcklig tid alt genomföra dessa. Jag räknade sålunda med att SIPU skulle kunna genomföra besparingar för budgelåren 1985/86, 1986/87 och 1987/88. Efter en beräkningav anslaget enligt sedvanligagrunder för bidragsanslag har jag därför beräknat en besparing om 637000kr. för /88. Med hänvisning tUl vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslår alt till : Bidrag myndighetsuppgifter /88 anvisa ett anslag av . : Prop.1986/87:100 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Under anslagetredovisas inkomsler och utgifter för produktion och dislribulion m. m.av generell statlig konsultation och personalutbildning, utvecklingsarbete sombedrivs på uppdrag av annan myndighel, boknings-service och bistånd tillmyridigheterna vid planering och utformning av deras personalulbildning samldriften av statens kursgård Sjudarhöjden. I uppdragsverksamheten ingår äveninternalionell konsult- och utbildningsverksamhet. Uppdragsverksamheten harunder budgetårel 1985/86 utgjort av SIPU: s totala verksamhet. Omslutningen beräknaskomma alt uppgå tUl . under /87 och . under budgetårel 1987/88. I bokslutet för /86redovisar SIPU ett överskott med 46185 kr.Kurs- och seminarieverksamheten har ökat. En viss förskjutning molutbildningskonsultation har skelt. Inom konsuUation och myndighets-anpassad utbildning har antalet uppdrag i slortsett varit oförändrat. Uppdragen har genomsnittligt ökat i omfattning varförderas betydelse för verksamheten blivil större. Den internationellaverksamheten, främst inom ramen för SIDA: sförvaUningsbistånd, har ökat. Jaghemställer att regeringen föreslär alt till : Uppdragsverksamhel för budgetårel 1987/88 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder 1985/86 Utgift 11642376' 1986/87 Anslag 13000000' 1987/88 Förslag 15000000 ' Anslaget Bidrag till särskildapersonalutbildningsålgärder m. m. Från anslaget belalas utgifter försärskilda personalutbildningsåtgärder som genomförs av bl. a. statens inslilulför personalulveckling (SIPU). a. uppdrag från regeringen inom personalutbildningsområdet ochutvecklingsarbete i form av t. ex. förstudier som inte är elt led iSIPU:s avgiftsfinansierade verksamhel. Anslaget avses också bekoslagenomförande av central utbildnings- och konferensverksamhet för högre chefer imyndigheter och departemenl. Jag har räknal medel bl. a. för fortsaltutveckling av stalsförvallningens service t. ex. i fräga om myndighetensinformationsverksamhet och till gänglighet i exierna kontakter samt för stimulansåtgärder för regional samverkan mellan statliga, kommunala och landstingskommunala organ. SärskUda utvecklings- och utbildningsåtgärder bör vidtas som följd av deförändringar som föreslås i den av regeringen planerade proposhionen om verksledningsfrågor. Jag har ocksäbeaktat att medel bör avsättas för insatserinom jämställdhetsomrädel liksom för statsanställdas utbildning i ADB-frågor. Vidare har jag beräknat att anslagetbör utnyttjas för intro-duktionskoslnader för en förvaltningstidning. Jag har beräknatmedelsbehovet pä anslaget till 15 milj. kr. för nästa budgelår. Med hänsynliU anslagets tillämpningsområde bör det fortsättningsvis benämnas Bidrag tiUvissa utvecklingsåtgärder. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag UUvissa utvecklingsåtgärder för budgetårel 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87: 100 BU.15 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag I 150010 1077000 1 163000 () skall, i den män det inte ankommer på nägon annanmyndighet inom statsförvaltningen, bl. a. främja utvecklingen avarbetsmiljöverksamhel, ge ul informalion samt meddela föreskrifier och. råd som rörarbetsmiljöverksamheten. Nämnden skall vidare vara fackan-svarigl organ förinnehållet i den partsgemensamma ulbildningen inom arbetsmUjöområdet och päbegäran av arbetsmiljöfonden yttra sig över myndighelernas och arbetstagarorganisationernasansökningar till fonden om medel för arbetsmiljöutbildning ocharbelsmiljöforskning. Nämnden består av sex ledamöter. Deförordnas av regeringen, tre av dem efterförslag av de statsansläUdas huvudorganisationer. För beslul hos nämndenkrävs att samtliga ledamöier är ense. finns ett kansU. Beräknad ändring 1987/88 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Nämndenberäknar silt anslagsbehov /88 ttU . Ett fullständigt huvudförslag är inte möjligteftersom lönekoslnaderna inle kan reduceras.De tre tjänsterna vid kansliet är ett minimum av vad som Prop. 1986/87:100 erfordras för alt en meningsfull verksamhetskaU kunna upprätthåUas. Jag bkräder : s uppfattning att en real minskning avanslaget med två procentskulle innebära svårigheter för kansliet atl fungera effektivt. Jag har därförberäknat medel enligt ett reducerat huvudförslag.