prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — ersättningsmöjligheter för skogsskador bör övervägas.Generella möjlighe- Prop. 1986/87:58 ter lill ersäitning för skogsskadorförorsakade av vilt bör emellertid enligt Svenska jägareförbundets uppfattninginte införas. 14.21 : Föreningen delarinte beredningens uppfallning när del gäller medelsanvisningen ulan vill för sin del föreslå att ett särskilt anslag för faunavård inrättas, i Ukhet med vad nalurvårdsverkel fidigare har begärt. Delta anslag skulle användas för del planmässiga faunavårdsarbete som föreningen ovan föreslagit ska bedrivas i natur vårdsverkels regi. Inrältandet av ett särskilt faunavårdsanslag skulle vara en belydelsefull markering av statsmakternas engagemang för de hotade arterna i landet. Om elt anslag för viltvård i stället inrättas finns uppenbar risk för atl det i försia hand kommer atl utnyttjas för praktiskt villvårdsar bete och inte till det betydligt mer angelägna arbetet med hotade och sårbara arter i allmänhel. Del nuvarande viltskadeersätlningsanslagel bör bibehållasoch inte uppgå i ell eventuellt nyinrättat faunavårdsanslag. När det gäller beredningens förslag beträffande bidragettill föreningen ur jaktvårdsfonden vill föreningen anföra följande. Föreningenhar under en lång följd av år salsat slora resurser på faunavårdsinsatser,främsl i form av tre större projekl, som gäller havsörn, pilgrimsfalk och varg.Däruiöver lägger föreningen ner stora resurser på informalion om frågor, som hör till betänkandets område.---- Föreningen har ocksåen viktig roll som direkl informationsspridare till allmänheten viatelefonsamtal, brevsvar m.m. Föreningens ansvar för dessa frågor är så betydande atl ett anslag direkt ur jaklvårdsfonden är berättigat. Föreningen avstyrker därför beslämt beredningens förslag. 14.22 och Jägareförbundets tjänstemannaförening:Föreningarna har inga invändningar mol de förslag avseende finansiering somåterfinns i kapitel 20. Föreningarna finner det självklarl, atl jägareförbundetoch dess länsjaktvårdsföreningar tillförs ytterligare fondmedel för att kunnafullgöra de nya arbelsuppgifler som beredningen föreslår. Dåpersonalförslärkningar uiöver de av beredningen föreslagna torde blinödvändiga, bör detta beaklas vid bestämmande av jakivårdsavgiftens slorlek. 14.23 :--- Deforskningsmedel som lillkommil inom innebärrimligen en myckel kraftig förstärkning av jaktlig lillämpad forskning ochförsöksverksamhet. Det behövs emellerlid en mer generell resursförstärkning somförhoppningsvis kan leda lill en ökad forskning på icke jaktbart vilt ellerkring problem som kan lyckas vara sekundära ur jaktlig synpunki, men som ger ennödvändig kunskap om generella bakomliggande mekanismer. Beredningen konstateraratt jordbruket, skogsbrukel och andra näringar haft slora effekter på vissavilislags numerär. Vi anser alt alla markanvändare också bör bära sin del avkostnaderna för naturvården och därmed även viltvården. Vilt är en fillgånginle bara för jägare. bör återspeglas också när det gäller resurserna förforskning på vilt. Detla resonemang gäller även om man beiraktar"vilt" ur mer inskränkt bemärkelse. Specielll viktigt är ett ekonomisktstöd frän "det allmänna" för atl upprätthålla en oberoendegrundforskning vid universiteten. Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1986:1) Tillgång tillälgjakt'" Förälgjakten tiUämpas i huvuddelen av landet en försöksform förlicensierad jakt benämnd samordnad älgjakt. Huvuddelen av jakten bedrivs inomregisirerade licensområden med en bestämd älgtilldelning.Älgjaktsområden som är för små för all uppfylla kraven för licensområdenregislreras för en årlig generell tilldelning av elt vuxet djur och årskalv. Påsådana områden är jakttiden endasl ett fätal dagar. Områdena med generelltilldelning upptar bara några få procenl av älgmarksarealen. Antalet områden äremellertid myckel stort ca 20000. I sitl huvudbelänkande (SOU 1983:21) ViUoch jakl harjakt- och viltvårds-beredningen lämnal ett förslag lill utformningav den framtida älgjakten. Förslaget skiljer sig från den samordnade älgjakteni huvudsak i så måtto all småmarkernas generella tilldelning av etl vuxet djuroch årskalv föreslås bli ersatt med fri kalvjakt under en kort jakttid. Ulredningenhar fått i uppdrag all belysa vilka konsekvenser för jakt-möjligheterna somförslaget skulle få om det genomförs. Ienlighet med sitt uppdrag har utredningen sökl uppskatta hur många jägare somhar anledning alt söka sig nya jaktmöjligheter lill följd av en ytterligaresamordning av jakten. Utredningenhar låtit genomföra en stickprovsundersökning i fyra län. Tillsammans medtidigare kända uppgifler visar undersökningen bl.a. följande. Av landets ca250000 älgjägare är del någol över 17000 som jagar enbart inom älgjaktsområdenmed generell tilldelning (generellområden). Av dessa antas ca 5300 jägare kunnaberedas möjlighel till licensjakt. Den återstående gruppen, ca 11700 personer,ulgörs lill övervägande del av jägare som ställs inför valet alt ifortsättningen jaga enbart älgkalv eller söka sig en ny jaktmöjlighel. Enmindre grupp, ca 3500 marklösa älgjägare, kan komma atl gå miste om sinnuvarande jaktmöjlighel. Del gäller jägare som lillhör jaktlag där inte alla ilaget kan beredas möjlighet till licensjakt då deras generellområde sammanförsmed elt licensområde. Utredningenhar vidare hafl i uppdrag alt karllägga i vilken utsträckning del finns utrymmeför ytterligare upplåtelser av älgjakt på statens, kommunernas, kyrkans ochbolagens marker. På grundval av bl.a. överiäggningar med ohka markföreträdaregör utredningen den bedömningen att det inte finns någon hell outnyttjadälgmark fillgänglig, i varje faU inte i någon slörre omfallning. Kartläggningenger däremoi vid handen att del i många 1 propositionen återges endast sammanfattningen av betänkandet. fall finns utrymme för fler jägare på den mark som användsför älgjakt. 1986/87:58 Dessa jaktmöjligheter kan slällas tilljägarnas förfogande aniingen genom alt nya jägare las in i etablerade jaktlageller genom att jakl erbjuds i form av korllidsupplålelser. Utredningen har haft all i den mån kartläggningen geranledning därtill överväga och föreslå åtgärder för atl efterfrågadejaklmöjligheter skall kunna erbjudas och all della kan ske på rimliga villkor. Ulredningen har med ledning av bl.a. uppgifler omjaktmarksareal och avskjutning försökt att göra en uppskattning av hur stort utrymmedel finns för yllerligare jägare på den mark som används för älgjakt.Resultatet av uppskattningen lyder på alt del är möjligl all bereda etlbetydande antal jägare tillfälle att jaga älg. För alt dessa jaklmöjligheterskall bli lillgängliga krävs emellerlid att de nuvarande jaklrällsinnehavarnafår sådana kunskaper och insikter om älgmarkens utnyttjande atl de visar enstörre öppenhet än hitlills för att bereda plats för ytterligare jägare.Ulredningen föreslår alt särskilda medel anvisas för den information ochutbildning som behövs. Med hänsyn lill domänverkels ledande ställning somjaktupplålare, är del av väsentligt intresse alt verket anpassar silt jaktuibudsä att eflerfrågan påjakltillfällen så långl möjligt kan lillgodoses. Enligl utredningens mening bör ytterligare jaktlillfällenkunna slällas lill förfogande genom ett ökat anlal korllidsupplålelser. För atl tillgängliga jaklmöjligheter skall komma jägarnalill del behövs en förmedlingsverksamhet. Enligl utredningen bör jägarnaslokala organisationer la ansvarei för en sådan verksamhel. Särskilda resurserföreslås för ändamålet. Om beredningens förslag genomförs, bör det enliglutredningens mening bestämmas en övergångslid för all underiälla en yllerligaresamordning och en förmedling av nya jaklmöjligheter. Vad beträffar prissättningen på jakträttsupplåtelser anserutredningen att de arrendeavgifter som i allmänhet tillämpas i regel ligger påen skälig nivå. I vissa fall förekommer emellertid anmärkningsvärda undantag.Utredningen hänvisar i prisfrågan lill jakt- och vilivårdsberedningens övervägandenoch förslag. Utredningens förslag för atl öka utbudet av jakttillfällen börkunna ses som en påbyggnad av beredningens förslag i den delen. BUaga 5 Prop. Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (DsJo 1986:1) Tillgång till älgjakt Efler remiss har yttranden över belänkandet avgetts avstatens naturvårdsverk, domänverket, länsstyrelserna i Göleborgs och ,, , Jämllands och Norrbollens län, stiflsnämnderna i ,Slrängnäs, Göleborg och , Svenska kommunförbundei. Härulöver har yltrande inkommii frånsocialdemokraterna i . 1 Kartläggningen av hur många jägare som har anledning attsöka sig jaktmöjlighetertill följd av en ytterligare samordning av älgjakten 1.1 Statens naturvårdsverk:- Nalurvårdsverkel gör----- denbe dömningen alt undersökningen genomförts på elt sådanl sätl att resultatet är tillfyllest för avsett behov. Valel av försökslän är bra.- Vid denna lyp av undersökning är valel av försöksområdeoch svarspro centen mycket viktiga. För generella jaktområden råder helt olika förhål landen om de ligger i etl utpräglat älgglest jordbruksområde eUer i skogs- och biandbygd. 1 det förra fallel har de ofta registrerats för atl jakträtts innehavaren skall kunna lillgodogöra sig eventueUt fallvill eller få möjlig hel att fälla skadegörande älg. Någon egentlig älgjakt förekommer eller aldrig på dessa områden, och intresset för älgjakten och därmed sammanhängande frågor är följakfligen mycket lågl. Intresset torde också avla från älgrika till älgglesa trakter och från slora älgjaklsområden med flera jägare till små med en eller ingen jagande. Man kan ej heller bortse från att den som är emot avskaffandet av den generella jakten finner del mer angeläget alt svara. En enkätundersökning, där man begär svar på utsända frågeformulär, skulle således lätt ge en felaktig bild av de verkliga förhållandena. Slörre generellområden i älgrika trakter skulle bli överre presenterade. Man kan då också förvänla sig alt anlalet jägare som uppger sig bli utan jaktmöjlighel blir klart övervärderat. Ett visst stöd för dessa antaganden kan fås vid enjämförelse mellan ulredningens undersökning och den som genomförts av Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare och som delvis redovisas i nr 5 1982 . I det senare fallel har man sänt utfrågeformulär. Hur många framgår dock inte av redovisningen, men inkomna svarär 2328st. Med stöd av dessa konstateras bland annat att medelarealen förgenerella älgjaktsområden är 66 ha. Den riktiga medelarealen är emellertid 54ha, vilket framgår av naturvårdsverkels statistik över älgavskjulningen m.m.Man har således fått en överskattning av medelarealen på . Antalet jägare per generelll område är enligt Jägarnasriksförbund- Landsbygdens jägare 2,98 vilket ger totalt 59600st. Enligt utredningen är motsvarande antal 2.17 resp. 45000. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare kommer således fram lill ett antal jägare per område som ligger över utredningens. Med hänsyn till vad som ovan sagts är detla inte 250 Något facilfinns naturligtvis inte att tillgå, men med beaklan- Prop. 1986/87:58 de avframför allt utredningens höga svarsprocent vill verkel hålla för troligt atlutredningen kommii sanningen närmast. Utredningenkommer i sin undersökning fram lill atl ca 3500 jägare kan bli"'friställda". Huruvida den siffran är något för hög eller något förlåg kan lämnas därhän. Storleksordningen torde ändå vara riktig. Omden siffran sätts i relation lill den årliga omsättningen av jakllillfällen kanproblemets vidd lättare uppskattas. Antalet älgjägare i landel uppgår tillknappt 250000. Om varje jägare är i verksamhel i högt räknal 50år, utgårsåledes åriigen ca 5000 älgjägare som lämnar lediga platser i jaktlagen eftersig. Även om självfallel många unga intresserade jägare står i lur, kan de 3500friställda jägarnas situation inte anses vara särskilt problematisk isynnerhet som ulredningen föreslår en övergångslid , som för övrigttillstyrks av verket. Under denna lid skapas utan särskilda ålgärder ca 15000nya möjligheter till älgjakt. --- Manhar---- inte observerat den inte oväsentliga grupp jägare somvisserligen ställs ulan jaktmöjlighet, men som därmed definitivt inte kommeratt söka nya jakttillfällen. Förmånga jägare är inle själva jakten det vikligasle ulan den sociala samvaro denmedför. Under den korta generelljakten samlas ofta släkt och vänner för att hatrevligt i och kring jakten. En del dellar således med gevär, andra utan. Avdem som deltar med gevär gör många det för alt man tycker del skall så vara.Lockelsen i själva jakten är hur som helst inte den främsta orsaken till derasnärvaro. Om denna grupp ställs utan jaktmöjlighet skulle de inte efterfråganya jaktmöjligheter på annal håll. De deltar hellre i samma område som förutmen ulan gevär. Hur stor denna grupp är har inle undersökts, men dess numerärskall inte underskattas. Några större svårigheler att lösa de problem som enövergång till elt nyll älgjaktssystem skulle förorsaka för dessa jägare tordeinte finnas. 1.2 Länsstyrelseni : En grupp om ca 3500 marklösa jägare antas till följd av förslaget, åtminstone övergångsvis, helt kunna gå miste om möjlighet till älgjakt. Sammanlaget skulle därmed, enligt beredningen, endasl ca 11700 av landels ca 250000 älgjägare kunna gå miste om nuva rande möjlighel alt jaga vuxna älgar. Deförslag lill ålgärder som utredningen presenterat för atl tillgodose behovet avefterfrågad jaktmark har mot angiven bakgrund inte blivil särskilt långtgående.Om utredningens uppskattningar är rikliga torde också behovel attjaktlillfällen i slort kunna tillgodoses med de åtgärder som föreslagits.Lokalt torde dock vissa problem uppstå. Ometl betydligt större anlal jägare kommer alt beröras negalivi avälgjaklsförslaget, vilket hävdas av Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare,får emellertid de rekommenderade åtgärderna anses otillräckliga. 1 sådant fallkan del också ifrågasättas om älgjaktsförslaget är förenligt med degrundläggande principerna för samhällels jakt och villvårdspolilik.Länsstyrelsen har här noteral, alt departementschefen i ulredningsdirekfi-venbetonat alt denna politik bör syfta till att främja åtgärder som ökar utbudetav jakttUlfällen och därvid särskilt framhållit älgjakten. 1.3 Länsstyrelseni : Genom det sfickprovsförfarande ulred ningen använl sig av torde uppgifterna om det antal jägare som härigenom löper risk för alt i vart fall övergångsvis förlora jaktmöjligheierna vara ganska grovt uppskattade. Från vissa håll har röster höjls om att siffran 3500 är alldeles i underkant. har inte någon säker uppfatt ning i del avseendet. Setl mot älgjägare måste siffran beiraktas 251 Om den är riktig bör det stilla de värsta farhågorna Prop. 1986/87:58 hos dem som föreställt sig att föreslagen nyordning skulleinnebära betydande försämringar för många älgjägare. 1.4 : Det förslagjakl- ochvilivårdsberedningen lämnade innebär viss begränsning av jaktmöjligheterna. Hänsyn måsle emellertid också las till vikten av atl jakträtter upplåles på elt riktigt sätt från jaktpoliliska synpunkier sä att förutsättningar skapas för en långsiktig viltvård. Med hänsyn härtill och lill atl de negativa effeklerna av del nya älgjaklssystemel synes bli begränsade anser styrelsen atl beredningens förslag kan genomföras. Slyrelsen ulgår vid den bedömningen från attjägarorganisaiionerna får del i ulredningen föreslagna höjda stödet för sinverksamhet. 1.5 Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare: Påsidan 30 i belänkandet redovisas den sludie av 511 generellområden som utredningen låtit utföra. Utredaren påpekar själv att de redovisade uppskattningarna är grova och ungefärliga. Det kan vidare konstateras att det är styrelserna för ell fåtal utvalda kretsar av som fylll i uppgifterna på de blanketter som ligger till gmnd för beräkningarna. Det kan vidare konstate ras atl krelsstyrdserna uppmanals all förstöra alla identifieringsuppgifter för studieobjekten. Som jämförelse kan nämnas att samtliga frågeblanket ter i riksförbundets enkätundersökning finns arkiverade med namn, adress och registreringsnummer för älgjaktsområdet. Detta har konlrollerals av Notarie Publicus, varjämte riksförbundet erbjuder jordbruksdepartemen tet full insyn och konlroU av hela undersökningsmaterialet. har i vart fall ingel som behöver hemlighållas. Skillnaderna mellan vad som redovisas i beiänkandei ochvad som framkommit i riksförbundets undersökning är anmärkningsvärt stora. Medanledning därav återger vi nedan de jämförbara sifferuppgifterna ställda motvarandra. generelljägare totalt 45000 59600 Jagar både på licens och generellt 28000 11600 Jagar enbart generellt 17000 48000 Beräknas helt föriora sin jakt 3500 36700 (med utredningens förslag) För att eliminera evenluella felkällor ijakträttsinnehavarnas svar, har riksförbundet reduceral sinaantalsredovisningar av samtliga uppgifler och anlalet somförlorar sin jakt med femton procent. Trols delta är skillnaden meUanundersökningarna oförklarligt slor. 1.6 Svenska Cellulosa- och Pappersbruksföreningen:SCPF anser att det presenterade betänkandet på ett bra sätt belyser de konsekvenser Jakl och viltvårdsberedningens huvudbetänkande (SOU 1983:21) får på jaktmöj ligheierna om del genomförs. Vår mening är atl resultaten visar atl de negativa effekterna drabbar etl relativt litet antal jägare och atl de dessul om är av övergående karaktär. Detta bör medföra att den segslitna frågan om jakt och viltvårdens framtida inriktning och organisalion kan få sin lösning. 2 Utredarens förslag för att öka möjligheterna tillälgjakt 2.1 : Utredningen gör här några teoreliska beräk ningar av antalet jaktmöjligheter efler älg med hjälp av kilo kötl och hektar 252 jaktmark per jägare. Visseriigen benämns utredningen"Tillgång tUl älg- Prop. 1986/87:58 jakl", men vid diskussion om enulökning av anlalet jägare i befintliga jaktlag kan man inte bara se tillälgjakten. Elt jaktlag torde normalt ogärna hysa ell större antal medlemmar vidälgjakten än under resten av jaktsäsongen. Vikten av den sociala samvaron,viltvården, säkerhetsaspekter, m.m, talar definitivt emot atl elt sådanl förfarandeskulle vinna någon slörre spridning. Korliidsjakten är, som utredningen framhåller, en form avjakt som inle är invändningsfri. Jägaren deltar inte i vUlvården och riskföreligger för elt onormalt stort jaktlryck. Del torde därför inte finnas någonanledning atl verka för en utökning av korttidsjakten i större omfattning.Inlressel för denna jaktform har också visal sig vara begränsat. Verket släller sig likaså tveksamt lill att den avutredningen benämnda "restjakten" skulle verksamt kunna bidra till enulökning av antalet jaktlillfällen. Med kännedom om den svenske jägarens ochmarkägarens misslänksamhel mol andra människor som rör sig i markerna, isynnerhet om de bär vapen, lorde viljan att låta "främmande" jägaresjälva ansvara för en del av älgjakten vara liten. lillstyrker atl jägarorganisaiionernaunder tilldelas medel för informafion i syfte att i möjligaste månskapa ökade jaktmöjligheter. 2.2 : har ingel att erinra mot deålgärder som ulredningen under pkt 6.2 och 6.3 föreslår skall vidtagas vidövergång till nylt älgjaktssystem. Härmed bör skapas uirymme förlillfredsställande lösningar av situalionen för "fristäUda" jägare,som jagar älg på generella marker. konstaterar att flertalet föreslagna åtgärderkan vara fill-lämpbara för domänverket, lill exempel - alt även utomstående jaktlag ges skrtflliglmedgivande atl få korttids- upplåta älgjakt på ekonomiska villkor som verkel meddelar, - alt domänverket tillkommande jakträtisbevis inomjaktvårdsomräden på rimliga villkor kan erbjudas nu akluella jägare. För all sådant erbju dande skall kunna genomföras kan, som det i betänkandet framhålls, krävas ändring av en jaktvårdsområdesförenings sladgar. - att de korttidsjaklområden i syd- ochmellansverige som planeras också öppnas för älgjakt. 1 sammanhanget bör erinras om att domänverkets markinnehavär koncentreral till landels nordligaste delar medan slörre delen av de jägaresom får försämrad älgjakt torde vara bosatta i södra eller mellersta Sverige.Detla medför alt våra möjligheter all medverka i en lösning av deras problem iprakfiken blir ganska begränsad. Härtill kommer atl tillgången på älg undersenare år har kulmineral och alt avskjutningen har minskal. Ett viktigt undantaghärifrån är markerna ovanför odlingsgränsen där tillgången på älg på sina hållfortfarande är god. 1 områden omkring odlingsgränsen orsakar dessulomvandringsälg stora skador på tall-ungskogar. Möjligheterna att här erbjudaintressant jakt till en del av dem som får försämrad älgjakt bör kunna varagoda. delar emellertid utredningens uppfattning attdet inte finns skäl alt meddela bindande föreskrifier om förtur för dennajägargrupp. delar också uppfatlningen att det för etl genomförandeav ulredningens förslag bör anvisas särskilda medel dels för information ochutbildning av berörda parter, dels för den förmedlingsverksamhet somaklualiseras. 2.3 i : Länsstyrelsentillstyrker de Prop. 1986/87:58 av utredningen föreslagna ålgärdema för all underlätta ell genomförande av jakt och vilivårdsberedningens förslag. 2.4 i : Utredningen förelår enrad åtgärder för atl öka jaktutbudet för dem som kommer att drabbas negativt av nyord ningen. kan i alll väsenlligl anslula sig tiU vad utredningen här föreslår. Del är riktigl atl undvika metoder med tvingande inslag och i stället gå fram med information, utbildning, m. m. Det är rimligl all domän verket och kommunerna går i spetsen och i slörsia möjhga ulslräckning bidrar lill alt de jägare som blir marklösa får jaktmöjligheter. Ulredningens förmodanden all jaktlag inle sällan ärobenägna att ta in nya jägare saknar enligl erfarenheter inlegrund. Atl beviljade licenser kan utnyttjas bäitre är siäUt ulom ivivel. Somulredningen undersiryker har jaklsammanslutningar och organisaiioner av olikaslag ett gemensamt ansvar för atl verka för att jaklulbudet ökas och få etlnytänkande till stånd. Inle minsl de lokala avdelningarna och kreisarna harhär en viklig uppgifl. Del förslag iill förmedling av jaktmarker och möjlighetersom för fram är intressant och den åtgärden kansäkerligen bidra till atl öka jaklulbudet. Utredningen framhåller betydelsen av att man förbättrarkunskapsunderlaget rörande jägarna. finner detla varavälbetänkt. 2.5 i : De förslag somulredningen redovisar i sitt betänkande lorde allmänt sett vara lämpliga för atl öka antalel jakttill fällen för marklösa älgjägare. lillstyrker därför utredningens förslag medden erinran som ovissheten om älaktens ulformning inom renbetesområdet utgör. 2.6 i : Överfört lill de anlaganden,förslag och siffror som redovisas i betänkandet innebär detta atl har att tillse alt ytterligare 34 personer bereds möjlighel till älgjakt. Med hjälp av de olika förslag som ulredningen lägger fram i syfte atl underlätta genomförandet anser stiflsnämnden della fuUt realis fiskt. Fömtom Ulredningens förslag enligt ovan vill docksliflsnämnden peka på den möjlighet som större markägare (t.ex. ,skogsbolag, stiflsnämnden m.fl.) har atl själva aklivi medverka lill altytterligare "marklösa jägare" bereds jaktlillfälle, nämligen genomalt kräva eUer föreslå atl etl antal personer från resp. förelags ordinarie"jaklkö" bereds plats när nya jaklrältsavtal upprättas.Ortsbefolkningen bör i sådana fall priorileras och anlalet avgöras från falllill fall beroende på jaktmarkens storiek och antalet övriga jakimedlemmaringående i laget. 2.7 i : Det framlagda förslagetverkar riktigl vad avser tilldelning av älg för generell jakt. Ju störte areal, som kan föras över lill älglicensområden, ju slörre möjligheter finns all styra jakten på sådanl säll atl en kvalitativt bättre, lagom stor och riktigt sammansatt älgslam kan åsladkommas i de svenska markerna. Vad däremot belräffar önskemålen alt öppna jaktmarkernaför fler jägare släller sig stiftsnämnden tveksam. bedöms antalel jägare på de jaktmarker kyrkanarrenderar ut högl - i många fall kanske för högt per arealenhet för alt enmeningsfull jakt och viltvård skall kunna bedrivas! Etl storl anlal jägare innebär också olägenheter förmarkägaren i form av 254