prop · GA03143 · 1986-12-31 00:00:00 — Av propositionen om den nya regeringsformen (prop. 350) framgår nämligen att en regeringen underordnad myndighet inte kan görautfästelser pä statens vägnar direkt med stöd av ett riksdagsbemyndigande. Förden befogenheten skall myndigheten ha stöd i ett beslut från regeringens sida. När det gällerutformningen av bemyndigandet anser jag att bemyndigandet ävenfortsättningsvis bör vara beloppsmässigt opreciserat och vara av samma innebördsom . Det statliga budgetsaldotbestäms av en mängd faktorer som framkommer genom en rad enskilda beslut avriksdagen om inkomster och utgifter. Det är framför allt budgetens inkomstsidasom är svår atl med någon exakthet precisera. Kalkylen för budgetsaldot blirdärför så osäker att den knappast utan mycket betydande marginaler kan liggatill gmnd för etl beloppsmässigt preciserat lånebemyndigande. Därtill kommerriksbankens eventuella behov av alt fylla på valutareserven respekfiveinnehavet av statspapper för marknadsoperationer vilket beloppsmässigt omöjligtkan förutses. Eftersomriksdagen har finansmakten bör beslutet om lånebemyndigan- detvara mer än en formalitet. Det är därför lämpligt att ärligen Prop.1986/87: 143 fattar ett beslut i frågan i anslutning till ställningstagandettill finansutskottets betänkande om riktlinjema för den ekonomiska politikenm. Däremot synes det inte ligga något egentligt värde i attlånebemyndigandet är beloppsmässigt preciserat. Det belopp som behöver lånasupp följer i stort av beslut om skatter och utgifter. Denordning jag föreslår innebär således att ett lånebemyndigande skall ges tillregeringen för alt finansiera underskott i statsbudgeten och andrautgifter som grundar sig pä beslut m. m. Eltöverförande av lånebemyndigandet från regeringen lill kanske med ett stående bemyndigande i instmktionen för . Motbakgmnd av vad som anförts föreslår jag att åriigen skall besluta attge regeringen eU beloppsmässigt opreciserat lånebemyndigande och att detta avregeringen överförs till med ett stående bemyndigande somintas i förordning med instmktion för . lag om statens upplåning bör anges alt åriigen lämnar ettupplåningsbemyndigande till regeringen. Vidare bör där anges bl.a. de ändamålför vilka upplåning får ske. Deredovisade förslagen till ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret aktualiserar flera frågor. Dessa kan t. ex. röra de närmarekraven på budget, frågor om den interna revisionen förriksdagsområdet utom och revisionen av , vissafrågor som rör parfibidragsnämnden samt om riksgäldskontorels ledning ochpersonal m. m. Jag avser a«, efter ytteriigare beredning, i första hand medriksbanken, , och statskontoret, i ettsenare förslag återkomma till sådana frågor. 2.10 Ikraftträdande m. m. 2.10.1Ny riksbankslag m. m. Jagföreslår att ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen och den nyariksbankslagen m. fl. lagändringar som rör skall träda i kraft den 1januari 1989. Iavvaktan på detta kommer jag att föreslå en ändring av kassakravets utformningoch tillämpningsområde i lagen (1974:922) om kreditpolifiska medel. Dennaändring föresläs träda i kraft den . Jagföreslår att huvudmannaskapet för förs från riksda gen fill regeringen . De lagändringar som rör riksgäldskon toret bör således träda i kraft den . 3 Upprättade lagförslag p-p- ''''''' '3 Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring i regeringsformen 2. lag om ändring iriksdagsordningen 3. lag om riksbank 4. lag om upphävande av lagen(1982; 1158) om 5. lag om statens upplåning 6. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) 7. lag om ändring i lagen (1974;922) om kreditpolitiska medel Förslagen under 1, 2 och 6 har upprättats isamråd med chefen för Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. 4 Specialmotivering till författningsförslagen Ominte annat anmärks har i huvudsak endast redaktionella ändringar gjorts ikommitténs förslag. Paragrafindelningen överensstämmer med kommitténs förslagull och med 45 § i RBL, 46-56 §§ RBL motsvaras av kommitténs förslag lill 46-57§§ RBL. 4.1 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen Regeringenfår icke utan bemyndigande taga upp lån eller i övrigt ikläda statenekonomisk förpliktelse. Enliglmin förslag skall huvudmannaskapet för föras över frånriksdagen lill regeringen och statens upplåning skall endast kunna handhas avregeringen och myndighet under regeringen. Förslaget medför att det nuvarandeandra stycket i paragrafen utgår. Bakgrundenlill förslagel har redovisats i den allmänna motiveringen, avsnitt 2.7 och 2.8.Som framgår av det följande föreslås dels en lag om statens upplåning i vilkenbl. a. föreskrivs att staten ansvarar för de förpliktelser somriksgäldskonlorei ombesörjer, dels en lag om upphävande av lagen (1982:1158) omriksgäldskonlorei. Med som en myndighet under regeringenankommer det pä regeringen aU genom förordning meddela de bestämmelser somskall gälla för myndighetens verksamhet. Riksbankenär landets centralbank och för valuta- och kreditpolitik samt ansvarar för betalningsväsendet. är myndighet under riksda gen. Riksbankenförvaltas av åtta fullmäktige. Sju fullmäktige väljs av riksda- Prop. 1986/87:143 gen. Dessa sju fullmäktige väljer för av ytterligare enfullmäktig, som också är chef för . De fullmäktige som valts avriksdagen väljer inom sig ordförande. Denne får ej utöva annal uppdrag ellerinneha tjänst inom ledning. Bestämmelser om val avfullmäktige, om ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelas iriksdagsordningen och annan lag. Fullmäktigsom vägrar ansvarsfrihet är därmed skild från sitt uppdrag. Denfullmäktig som är chef för får även skiljas från sitt uppdrag av de övrigafullmäktige. Ordföranden får skiljas från uppdraget som ordförande av defullmäktige som valts av . Iförsta stycket anges ändamål. Bestämmelsen innebär inte någonsaklig ändring av vad som redan gäller utan att vara angivet i lag. Motivet föratt ange ändamål i RF behandlas i den allmänna motiveringen,avsnitt 2.2. Iandra stycket inryms den del av mitt förslag som gäller förändringen avriksbankens högsta ledningsorgan. Dessa frågor behandlas i den allmänna motiveringen,avsnitt 2.4. Genom att den föreslagna ordningen innebär att den åttondeledamoten i fullmäktige blir chef på samma gång som han väljs tillfullmäktig, anser jag det vara mest ändamålsenligt att föreslå attbeslämmelserna om chef överförs frän RO lill RF. Av RO 7; 8 följeratt också skall välja suppleanter. Bestämmelserna om val avordförande skiljer sig från de allmänna bestämmelserna i 7; 13 om val avordförande på så sätt att inte samtliga ledamöter deltar i valet. Vidare har enbestämmelse införts om att de ledamöter som valt ordförande, dvs. alla utomriksbankschefen, även kan skilja ordföranden från delta uppdrag utan att förden skull ledamotskapet i fullmäktige upphör. chef kan skiljas frånsitt uppdrag som fullmäktige och chef för av de övriga fullmäktige. Endastriksbanken har rätt att ge ut sedlar och mynt och all bestämma utformningen avdessa. Bestämmelser om penning- och betalningsväsen-del meddelas i övrigt genomlag. Riksbankensensamrätt att ge ut sedlar har sedan lång lid tillbaka varit föreskriven igrundlagen. Rätten att ge ut mynt har överförts från regeringen tillriksbanken (prop. 1985/86:4, FiU I, rskr. Detta förhållande bör ocksåkomma till uttryck i RF. Rättenatt meddela föreskrifter i fräga om utformningen av sedlar och mynt kan inleutan gmndlagsslöd överföras till . Genom en ytteriigare ändring iförevarande paragraf ges rält att bestämma om utformningen av sedlaroch mynt. Häri innefattas bl. a. rätt att bestämma om mynts vikt ochmetallinnehåll. Ikraftträdandeoch övergångsbestämmelser avseende förslaget till ändringar i regeringsformen 1.Denna lag träder i kraft såvitt avser 9 kap. 10 § den och i övrigt . De äldre föreskrifterna i 9 kap. 12 § gäller till dessval av fullmäktige Prop. 1986/87: 143 skett enligt de nya bestämmelserna. Jag anser det lämpligt att huvudmannaskapet förriksgäldskonlorei förs över till regeringen i samband med övergången till ettnytt budgetår. På grund härav föreslås i den första punkten att ändringarna iRF 9; 10 skall träda i kraft senare än övriga ändringar i RF. För alt det hela fiden skall finnas ett behörigtstyrelseorgan för föreslås i den andra punkten att de gamlaföreskrifterna skall gälla till dess val skett enligt de nya beslämmelserna. 4.2 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Ändringsförslagen, som beror på att riksgäldskontoretföreslås bli en myndighet under regeringen, innebär att orden"fullmäktige i riksgäidskon-toret" utgår. Ifrågavarande bestämmelser upptar i sin nuvarande lydelsenamn på myndigheter under . Eftersom enligt mittförslag blir myndighet under regeringen föreslår jag att ordetriksgäldskontoret tas bort. Till följd av förslaget om att intelängre skall lyda under har den punkt som i nuvarande bestämmelseföreskriver att skall företa val till riksgäldsfullmäktige slopats. val av fullmäktige i avserriksdagens valperiod. Fullmäktige väljer ulom sig högst två vice chefer förriksbanken för av . Dessa skall, i den inbördes ordning som fullmäktigebestämmer, vara suppleanter för riksbankschefen i fullmäktige. Som framgår av specialmotiveringen till RF 9: 12 innebärmitt förslag att bestämmelser om val av riksbankschef förs över till RF. Idenna paragraf regleras därför i fortsättningen endast valperioden förriksdagens val av fullmäktige, samt val av vice riksbankschef. Förslaget innebär att det skall vara möjligt förfullmäkfige att välja två vice riksbankschefer. Dessa blir därmed också suppleanter för riksbanks chefen i fullmäktige och skall tjänstgöra som sådana i den ordning som fullmäktige bestämmer. Kommittén föreslog att valperioden skulle vara 61 7ag anser dock, i likhet med nÄ:5/7ane/7 att vice riksbankschef /87; 143 skall väljas som riksbankschefen, dvs. Genom att föreslås bli överfört tillregeringen blir det inte aktuellt för att längrehandlägga frågor om förvaltningen av . Ändringsförslaget innebärsåledes att inte anges som ett undantag i punkten 3. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser avseendeförslaget tiU ändringar i riksdagsordningen Denna lag träder i kraft såvitt avser 8 kap. 6 § denI och i övrigt den Ijuli 1989. Tilläggsbestämmelsen3.13.1 i den äldre lydelsen tillämpas i fråga om den berättelse som avges överförvaltningen av under /89. Riksdagenväljer för återstoden av valperioden sju fullmäktige i riksbanken.Därmed upphör tidigare uppdrag för fullmäktige som valt förvalperioden. Föreskrifternaom chef för i 8 kap. 6§ i dess äldre lydelse gäller fill dessriksdagen valt fullmäktige enligt bestämmelserna i lagen (0000: 000) om ändringi regeringsformen. Som fömt framhållits har jag funnit det lämpligt attriksgäldskontoret överförs fill regeringen i samband med övergången till ettnytt budgetår vilket innebär atl förslagen avseende träder ikraft senare än övriga förslag. Detta anges i första punkten. Fullmäktige i skall, enligt enföreslagen övergångsbestämmelse till lagen om upphävande av lagen (1982; 1158)om riksgälds-kontoret, före avge berättelse överförvaltningen under del föregående budgetåret. Bestämmelsen i den andra punkteninnebär att motioner också får avlämnas i anledning av denna redogörelse. Enligt min mening är det naturligt att på engång väljer samtliga ledamöler i riksbanksfullmäktige som enligt deföreslagna bestämmelsema skall utse. Dessa val äger mm och avser därföråterstoden av den då aktuella valperioden. I och med detta val skall tidigareuppdrag upphöra för de fullmäktige som utsetts för hela den berördavalperioden. Föreskrifter angående de frågor som nämnts finns i den tredjepunkten. I detta sammanhang kan även erinras om att samtliga fullmäktige, somutsetts i enlighet med de äldre bestämmelserna, enligt förslaget omövergångsbestämmelser till regeringsformen, kvarstår som fullmäktige till dessval skett enligt den nya ordningen. Bestämmelsema i den Qärde punkten innebär attriksbankschef som valls enligt de äldre bestämmelsema kvarstår som sådanfill dess han upphör att vara fullmäktig. De fullmäktige som valls av riksdagenefter det att den nya lagen trätt i kraft bör sä snart som möjligtefter detta val välja 4.3Förslaget till lag om riksbank Prop. Sverigesriksbank, som enligt 9 kap. 12 S regeringsformen är landets centralbank och enmyndighet under , får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhetsom enligt lag ankommer på . 1inledningen till lagen erinras om att är landets centralbank. Bestämmelsernaom att endast får bedriva eller delta i sådan verksamhet som anges ilag har sin motsvarighet i 2§ gällande RBL. Av paragrafen framgår attverksamheten kan vara reglerad även i annan lag än i riksbankslagen. Vad somhär avses är sådana lagbestämmelser, som i första hand gäller andra änriksbanken, men där det fömtsatts att har hand om vissa uppgifter.Exempel pä delta är de lagbestämmelser som reglerar tvångsmässiga insättningari . Vad som här föreskrivs måste också ses mot bakgmnd av stadgandeti RF 9; 12, där det föreskrivs att bestämmelser om verksamhetmeddelas i lag. Somnämns i den allmänna motiveringen avsnitt 2.3 anser jag inte att bestämmelsenutesluter att inom ramen för sin personalpolitik t. ex. har kontonför de anställda eller som huvudman för dotterbolagen har konton fördotterbolagen. Riksbankenskall ha en gmndfond som uppgår till , en reservfond somuppgår till samt en dispositionsfond. Riksbankenär ett självständigt rättssubjekt, ett förhållande som fidigare fastslagits irättspraxis (se NJA 1959 s. 385) men som inte angetts i lagen. Av propositionenom ny regeringsform (1973:90 s. 352 fO framgår inte annat än att riksbankenäven fortsättningsvis skall vara ett självständigt rättssubjekt. Staten svararför förpliktelser. Det som bl.a. utmärker ett självständigträttssubjekt är att det har egna tillgångar, vilket anges i paragrafen. Enändring i förhällande fill vad som gäller är att en bestämmelse om endispositionsfond tas in i lagen. Detta görs eftersom nu har endispositionsfond som är mer än tio gånger så stor som grundfond och reservfondoch jag anser det vara motiverat att även dispositionsfonden nämns i lagen. förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbanker och centralaföreningsbanker. förstås bankinstitut, lokala föreningsbanker, kredit aktiebolag, finansbolag, fondkommissionsbolag, allmänna pensionsfon den, försäkringsföretag med svensk koncession, landshypoteks- och stads hypoteksinslitutionema samt . I dennaparagraf definieras begreppen bankinstilut och kreditinstitut. Des- Prop.1986/87: 143 sa begrepp återkommer sedan i den föreslagna lagen. Kommitténsförslag har kompletterats på så sätt att jag tillfört fondkommissionsbolagbland kreditinstituten. Skälet härtill är att även fondkommissionsbolagen böromfattas av de bestämmelser som gäller t. ex. kassakrav. skall enligt 9 kap. 12 § regeringsformen föravaluta- och kreditpolitik samt främja ett säkert och effektivtbetalningsväsen. I denna paragraf uttrycks ändamålen för bankensverksamhet. Mofivet för att ange dessa ändamål behandlas i den allmänna motiveringen,avsnitt 2.2. Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt samt att meddela föreskrifter om utformningen avde sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlar och mynt som ges ut av är lagligabetalningsmedel. Penningenheten i kallas krona. Kronan delas ietthundra öre. I paragrafen hänvisas till RF, i dess föreslagna lydelse,som är den konstitutiva bestämmelsen i fråga om rätt att ge utsedlar och mynt. Där öppnas också en möjlighet för atl genombemyndigande i lag ge rätt att meddela föreskrifter om utformningenav sedlar och mynt. Häri innefattas en rätt att bestämma om mynts vikt ochsammansättning. Att sedlar och mynt är lagliga betalningsmedel innebär attvar och en är skyldig att ta emot sedlar och mynt som betalning. Bestämmelsen som anger penningenheten i landet motsvararnuvarande bestämmelse i 2§ lagen (1970: 1028) om rikets mynt. Sedlar får ges ut med valörerna tio, tjugo, femtio,etthundra, femhundra, ettusen och . Mynt får ges ut med valörerna , , enkrona, och . Dessutom får minnes- och jubileumsmynt med andra valörerges ut. I förhållande till den gällande ordningen, som föreskriveratt vissa valörer skall ges ut, har fått ökad handlingsfrihet att inom den i lagen givna ramen bestämma vilka sedlar och mynt som skall ges ut. Även ramen har vidgats pä så sätt att jag, med ändring av kommuténs förslag, föreslår att , om den finner skäl härför, får ge ut tiokronorsmynt och tjugokronorssedlar. skall svara för landels försöijning med sedlaroch mynt. Sedlar och mynt som är skadade eller förslitna får lösasin av . För sedlar som blivit helt förstörda får betalaersättning. Om det finns särskilda skäl, får lösa in sedlaroch mynt som upphört alt vara lagliga betalningsmedel. När det gäller sedlar och mynt, som är skadade ellerförslitna sä att de förändrats i sådan grad att de kan ansesöverensstämma med gällande föreskrifter, får lösa in dessa. Här bören praktisk bedömning göras när sedlarna och mynten inte längre tjänar sittändamål som betalningsmedel. I lagen (1970; 1028) om rikets mynt, som föreslås bliupphävd, föreskrivs i 5 § att mynt, som är så slitet att prägeln inte tydligtkan urskiljas eller som vanställts eller skadats, inle längre är lagligtbetalningsmedel. Den nya ordningen innebär således att det i lagen inteföreskrivs när mynt och sedlar upphör att vara lagligt betalningsmedel, utanriksbanken får lösa in sedlar och mynt som inte i praktiken tjänar dettaändamål. När det gäller sedlar har valts att som hitfills göra detmöjligt för att lämna ersättning även när sedlarna helt förstörts.Denna bestämmelse lar sikte på sådana fall där omständigheterna är mycketsäregna och där det av hänsyn till den enskilde är motiverat att ge ut sådanersättning. Som bör det även finnas en möjlighel förriksbanken att, då det föreligger särskilda skäl, lösa in sedlar och mynt somupphört att vara lagliga betalningsmedel. Om sedlar eller mynt av en viss valör skall upphöra attvara lagliga betalningsmedel ankommer det på att ta ställning ochfatta erforderliga beslut. skall följa utvecklingen på valuta- ochkreditmarknaderna samt vidta erforderliga penningpolifiska åtgärder. 1 denna paragraf anges övergripande uppgiftatt vara ett övervakande och styrande organ inom penningpolitiken. I deföljande paragraferna under rubriken valuta- och kreditpolitik anges närmareriksbankens uppgifter och befogenheter inom penningpohtiken. skall bestämma det system som skall gälla föratt fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor samt bestämma om tillämpningen av detta system. 5 1986/87. I detta lagmm angesriksbankens betydelsefulla uppgift inom valutapoliti- Prop. 1986/87: 143 ken sombestår i att fastställa ett system för att bestämma kronans externa värde. Somnämnts i den allmänna motiveringen, avsnitt 2.3, kan denna befogenhet behövaändras om som stat skulle ingå en överenskommelse om vilketvalutasystem som skall tillämpas. Om en överenskommelse i denna fråga däremotsluts mellan flera centralbanker har kvar uppgiften att bestämmakronans externa värde. har nämligen i sådana fall befogenhet attansluta sig till överenskommelsen och kan även utträda ur denna. Närdet i lagtexten sägs att skall bestämma om tillämpningen av systemetmenas därmed till exempel s.k. bandbredd och eventuUt riktvärde, faktorer somingår i det nu rådande korgsystemet. Detta system innebär att den svenskakronan stabiliseras mot valutor i länder som svarar för mer än en procent avvår utrikeshandel och som noteras i , vilket i praktiken innebär 15olika främmande valutor. För att styra värdet av kronan har elt valutakursindexkonstmerats. Detta beräknas med utgångspunkt från antalet svenska kronor perenhet ufiändsk valuta och ändringarna i kurserna uttrycks i procent avkursnivån under en given basperiod. Riktvärdet för kronan formuleras som ettmålsalt värde på index från vilket en avvikelse på -I- 1,tillåts, s.k.bandbredd. Lagtexten har emellertid utformats med tanke på att den även skallkunna täcka andra valulakurssystem än det nuvarande korgsystemet. Beslutenligt denna paragraf fattas av fullmäktige, vilket anges i 41 § första stycketpunkten 3. Frågor av denna art har emellertid i regel sådan penningpolitiskvikt att samråd skall ske med det statsråd som regeringen bestämmer enligt vadsom föreskrivs i 42 §. Detankommer pä att i valutapolitiskt syfte hälla tillgångar i ufiändskvaluta, utländska fordringar och guld. Detillgångar som anges i denna paragraf är normalt sådana som bmkar hänföras tillbenämningen valutareserven. Att hålla sådana fillgångar för att därmed i förstahand kunna försvara valutans externa värde aren typisk centralbanksuppgifl. 141§ första stycket punkten 4 anges att del är fullmäkfige som beslutar omriktlinjer för förvaltningen av valutareserven. Riksbankenfår i valutapolifiskt syfte köpa, sälja och förmedla utländsk valuta, utländskastatspapper, andra lätt omsätlningsbara skuldebrev i ufiändsk valuta och guldsamt rättigheter och skyldigheter som anknyter fill nämnda fillgångar. Häranges vissa av befogenheter som rör förvaltningen av valutareserven. När det gäller befogenheter att handla med utländsk valuta omfattar dessa även de operationer som gör på valutamarkna den för att påverka kronans externa värde. I motsats till vad som är föreskrivet fårde angivna Prop. 1986/87: 143 åtgärderna företas endast i valutapolitisktsyfte. Därigenom har de värdepapper som får bedriva handel medkunnat anges pä ett mer övergripande sätt än vad som görs,vilket innebär atl bestämmelsen täcker värdepapper av olika art. De finansiellainstmmenten befinner sig under ständig utveckling. Avsikten är att bestämmelsenskall täcka alla slag av tillgångar som kan bli aktuella för att förvaltningenav valutareserven skall kunna ske rationellt och med beaktande av kraven päsäkerhet, likviditet och avkastning. I valutapolitiskt syfte fär ta upp utländskkredit och kredit i utländsk valuta, bevilja kredit till annan centralbank ochtill samt bevilja kredit inom ramen förverksamheten i Banken för internationell betalningsutjämning. Efter medgivande av får ivalutapolitiskt syfte bevilja kredit till andra inlemationella finansorgan somSverige är medlem i och sluta avtal om långsiktiga internationellalåneåtaganden. får också efter medgivande av av egnamedel tillskjuta insatskapital i internationella finansorgan som ärmedlem i. 1 detta lagmm behandlas roll i detinternationella finansiella samarbetet. Det mest utvecklade lånesamarbelet som berör finnsinom () och inom Banken för internationellbetalningsutjämning (BIS). har i lagen getts ett generellt bemyndigandeatt bevilja lån inom dessa organs verksamhet. För att undvika att riksbankenbeviljar lån av andra skäl än rent valutapolitiska har elt krav påvalutapolitiskt syfte uttryckligen angetts i lagtexten. Närmast med tanke på det nuvarande General toBorrow () föreskrivs vidare att efler medgivande fåringå som part i långsiktiga internationella läneåtaganden. En uppgift som inte kan anses vara av valutapolitisk artoch som ålegat är att efter medgivandetillskjuta insatsmedel i internationella organ där är medlem. Ett uttryckligtbemyndigande till detta har här gjorts. Sådana insatser bör, enligt min mening,endast komma i fråga då det gäller organ vilkas uppgifter är av bankmässigkaraktär eller har anknytning till en centralbanks verksamhet. får förvärva de särskilda dragningsrätter somtillkommer genom deltagandet i . Detåligger vidare att fullgöra de skyldigheter som följer av Sverigesdeltagande i detta system. Detta lagrum motsvarar den nu gällande bestämmelsen i 15 a§ RBL. Lag texten har endast förändrats med hänsyn till alt det särskilda dragnings kontot i har fått annan beteckning. Riksbankenfår verka som förbindelseorgan i förhållande till internationella finansorgansom är medlem i. Enviktig uppgift för på det internationella valutapolitiska området ärall verka som förbindelseorgan mellan och de finansorgan där Sverigeär medlem. Denna uppgift har uttryckligen angetts i denna paragraf.