prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — tillBeredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- och sjukvård i krig ettreservationsanslag av , tillDriftskostnader för beredskapslagring m. m. ett förslagsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Dettaanslag finansierar program 4. Statensbakteriologiska laboratorium (SBL) SBLföreslår i sin anslagsframställning följande: Pris- och löneomräkning -. SBL föreslår att anslageträknas upp med . Uppräkningen avser dels pris- och löneomräkning efter avdrag för besparing , dels ett belopp på . förutbyggnad av försvarsmedicinsk virologi. 3.SBL föreslår att den generella nedskärningen enligt huvudförslaget vidtas under /88 och under /89. Jagberäknar anslaget till . Huvudförslaget genomförs med en total realminskning av utgifterna om med fördelningen 2 och för budgetåren1987/88 resp. 1988/89. Jag har vid min beräkning tagit hänsyn tUl detta. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill : Försvarsmedicinsk verksamhet /88 anvisa elt förslagsanslag av . Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- och sjukvård i krig 1985/86 Utgift 1986/87Anslag 1987/88 Förslag 55 809000 85464000 62200000 Från anslagetbekostas utgifter för investeringar i beredskapslager m. m. för den civila hälso-och sjukvården i krig. Vidare bekostas från anslaget utbildning av personal somskall tjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Planeringenför hälso- och sjukvärden, samt hälsoskyddet i krig utgår fråndels den inriktning som anges försvarsbeslut, dels regeringensanvisningar , vilket har redovisats i programplan för perioden1987-92. Styrelsen föreslår bl. a. följande: Medelför anskaffning av sjukvårdsutrustning för bl. a. operationsan nex (25,0 milj. Endast en mindre del avläkemedelsbehovet för den tillkommande krigsfallsbelastningen finns förnärvarande anskaffad. De volymer läkemedel som kommer att åtgå är så stora attomsältningslagring inte kan tillämpas. Långtidslagring som redan finns inomförsvarsmakten, kommer att krävas även för den civila hälso- och sjukvården (90milj. Nuvarande omsältningslagring isjukvårdshuvudmännens regi tUlsammans med ordinarie lagerhållning svarar motde beräknade behoven för det i krig kvarstående normala sjukvårdsbehovet.Ytterligare omsältningslagring torde endast kunna åstadkommas i begränsadomfattning. den tillkommande krisfallsbelastningen erfordras utöveromsättningslagringen en långtidslagring av samma typ som för läkemedel (86,4milj. De medel som f, n. disponerar förutbildningsåtgärder medger inle att hela utbildningsbehovet kan täckas. En prioritering mäste göras till de grupper som i en krigssituation kommer all fä en påtagligt annorlunda arbetssituation och har det största utbildningsbehovet. förslag (16 milj. kr/år) innebär att deekonomiska förutsättningarna finns för att förverkliga förslagen i USIK:sutbildningsbetänkande (SOU 1982:42). Utredningen om hälso-och sjukvårdens säkerhet i krig (SSIK) visar att merparten av akutsjukhusen ärmycket sårbara. Styrelsens förslag (35 milj. kr/år) överensstämmer med SSIK:sförslag. I förslaget ingår också att ändringsarbeten i operationsannex ochandra lokaler kan genomföras i större omfattning. Socialstyrelsenhar den övertagit programansvaret för fristående sjukvärdsplutoneroch sjuktransportavdelningar från civilförsvaret. 130 sjukvårdsenheter byggsupp successivt /87 - 1990/91 (12,9 milj. För ledning av hälso-och sjukvården krävs ett sambandssystem med stor tillgänglighet och storuthållighet. Styrelsen har tagit fram ett förslag till sambandssystem. Medelberäknas för kompletteringar av sjukvårdshuvudmännens fredssambandssystem tillbehovet för krigsorganisationen (9,8 milj. Socialstyrelsenär utbildnings- och krigsplacerande myndighet för vapenfria tjänstepliktigainom hälso- och sjukvårdsområdet. Utbildning och tjänstgöring prioriteras inomspecialområden, l.ex. teknisk försörjning, sjuktransporter, sanering ochhemsjukvård (1 milj. Svenska rödakorset utbildar civilsamariter för placering inom den civila sjukvårdenskrigsorganisation i första hand inom hemsjukvården samt personal förkrigsblodcentraler. kvinnliga bilkärers riksförbund utbildarbilförare för sjuktransporter. Styrelsen hemställer vidare om bidrag förutbildning av frivillig sambandpersonal (4 milj. Anskaffning av utrustning m, m. Beredskapslagring av läkemedel, Utbildning av personal för den civila Hälso- och sjukvårdens säkerhet m. m. Bidrag till Svenska röda korset och riksförbund m, m. Summa utgifter Inkomster 10, ÖCB Nettoutgift Beräknad ändring 1987/88 -H 76 257000 -(- 460000 + 76 736 000 Jag har tidigare (avsnitt 2.11) förordat attförsvarskommitténs överväganden skall läggas till grund för medelsberäkningen.Liksom kommittén anser jag att en viss del av intäkterna frän försäljning avvissa beredskapslager hos överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) bör användasför att förstärka hälso- och sjukvårdens beredskap. På grundval av kommitténsförslag och med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till62200000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig för /88 anvisa ett reservationsanslag av62200000 kr. Driftkostnader för beredskapslagring m. m 1985/86Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frånanslaget bekostas förvaring och underhåll av beredskapsutruslning samt drift avberedskapslager av läkemedel m. m. för den civila hälso- och sjukvårdenskrigsorganisation. Styrelsen föreslår i sin anslagsframställning bl. Driftkostnadernaför s. k. varaktig sjukvårdsutrustning består huvudsakligen av hyror ochunderhåll av förrådslokaler, frakter, löner. belastas också medkostnader för databaserad malerielredovisning (12 milj. Driftkostnaderför beredskapslagring av läkemedel m. m. har beräknats efter samråd medöverstyrelsen för civil beredskap. Investeringar i läkemedel uppgick till 160milj. Ränta på investerat kapital är den störstadelkostnaden. Driftkostnader för sera och vaccinlagring vid SBL ingår också idelposten (35,8 milj. Styrelsenhar beräknat driftkostnaderna för beredskapslagring av förbrukningsmateriel enligt de avtal som träffats med sjukvårdshuvudmän nen (13,0 milj. m. har genomförts ett nytt statsbidragssystem för ersättning till huvudmännen för planläggning av hälso- och sjukvården (4,6 milj.kr. Förvaring och underhåll av utrustning m. m. Vissutredningsverksamhet m. m. -M 9 450 000 har belräffande finansieringen av decivila delarna av totalförsvaret framhållit att den som skall upprätthålla enverksamhet under kriser och krig själv bör svara för de administrativakostnaderna, dvs. kostnader för bl.a. planläggning, utbildning och övning.Kommittén har dock ansett att staten tills vidare inom detta område bör svaraför finansieringen av administrativa kostnader. Jag har under ifrågavarandeanslag efter samråd med företrädare för sjukvårdshuvudmännen beräknat en ram på24,0 milj. kr. för ersättning till sjukvårdshuvudmännen för ovanstående kostnader.Det bör ankomma på regeringen att fördela dessa medel. Driftkostnadernaför hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap är beroende av deinvesteringar som görs underdel föregående anslaget. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid inte beräknat någrakapitalkostnader för investeringar i läkemedelslagringen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Driftkostnader för beredskapslagring m.m. /88 anvisa ett förslagsanslag av . Sammanfattningav USIK:s förslag (SOU 1982:42) att ett övergripande mål för utbildning ikatastrofberedskap samt mål för utbildning i kalastrofmedicin inom reguljärvårdutbildning och mål för fortbildning i medicinsk katastrofberedskapfastställs, fl/r grundläggande utbildning i katastrofmedicin skallingå i den reguljära vårdutbildningen - grundutbildningen - för all hälso- ochsjukvårdspersonal. Utbildningens innehåll och omfattning skall anpassas till variegrupps behov, atl fördjupad utbildning i katastrofmedicin skall ingå iden reguljära vårdutbildningen - vidare- eller påbyggnadsutbildningen - förpersonalgrupper, vars arbetsuppgifter kan bli väsentligt förändrade vid enfredslida katastrof eller i en krigssituation. Utbildningen skall anpassas tillvarie grupps behov, alt all personal inom hälso- och sjukvärden samt vissaförtroendevalda skall ges fortbildning i katastrofberedskap. Fortbildningensinnehåll och omfattning skall anpassas till varie grupps behov. alt åläggs programansvar för utbildning avpersonal inom den civila hälso- och sjukvärden för uppgifter inom den civila hälso-och sjukvårdens krigsorganisation, atl produktionsansvaret för reguljär utbildning oförändratskall åvila utbildningsmyndigheterna (dvs. främst och universitets-ochhögskoleämbetet), atl produktionsansvaret för fortbildning ikatastrofberedskap fördelas genom samråd mellan berörda myndigheter (motsv. )utifrån de principer kommittén angett, alt en myndighet pä resp. central, regional och lokal nivååläggs huvudansvar för att samverkan kommer till stånd: lokalt: länsstyrelserna, att i samråd med Landstingsförbundetåläggs att fortlöpande bevaka behovet av reaktiveringsinsatser för ickeyrkesverksamma och anställda som i fredslid tjänstgör inom andra vårdområden ände är krigsplacerade pä, att utbildningsplikt i fred för all hälso- ochsjukvårdspersonal skrivs in i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m., att kostnaderna för fortbildning för hälso- och sjukvård ikrig skall bäras av staten, atl sjukvårdshuvudmännens ersättning ges formen av schabloniseratstatsbidrag, att den som är anställd inom den civila hälso- ochsjukvärden och deltar i utbildning för sin befattning inom den civila hälso-och sjukvårdens krigsorganisation skall åtnjuta förmåner som vid ijänsteuppdrag. 3 1986/87. att den som utbildas försin krigsbefattning hos myndighet utanför den Prop. 1986/87:95 civila hälso- och sjukvärden skall uppbära ersättning i form av dagpenning från försäkringskassansamt Bilaga 4 attmedel för fortbildning för hälso- och sjukvården i krig anvisas Social- m. /84. Lag om ändring i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso-ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1981:292) omtjänsteplikt för hälso-och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. skallha nedan angivna lydelse. Den som omfattas av tjänsteplikt under krig är skyldig att, 1 den utsträckning som det krävs för hans krigsbefattning och som hans kroppskrafter och hälsotillstånd medger, delta i utbildning och övning, dock högst . 6 § Den som är behörig att här 1 riket utöva läkaryrketeller som har avlagt svensk läkarexamen och som ej före kalenderårels börjanfyllt är skyldig, att i den utsträckning som hans kroppskrafter ochhälsotillstånd medger, under delta i utbildning och övning förtjänstgöring som avses i 4 §. Är en tjänstepliktig som avses i första styckelvärnpliktig, fär han åläggas att delta i utbildning och övning som han kunnat åläggas värnpliktstjänstgöring. Denna lag träder i kraft den Sammanfattning av Abrahamgruppens förslag (DsS 1986:1) Arbetsgruppen konstaterar att hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) gäller i både fred och i krig. Det innebär att sjukvårdshuvudmännenhar etl odelat ansvar för sina invånares hälso- och sjukvård såväl i fred som ikrig. Med dessa utgångspunkter föreslär arbetsgruppendecentralisering av vissa arbetsuppgifter på beredskapsområdet frånsocialstyrelsen till företrädesvis civilbefälhavarna () ochsjukvårdshuvudmännen. - socialstyrelsenfortsättningsvis i första hand bör arbeta med för hela riket övergripande ochsamordnande frågor och samverka främst med den högre regionala nivån (CB). Detinnebär att avlastas frågor av detaljkaraklär. Somprogramansvarig myndighet bör styrelsen i ökad utsträckning reglera samarbetetmed berörda produktionsmyndigheter. - socialstyrelsensom stöd för civilbefälhavarnas planering bör ange vilka resurser i fråga ompersonal, utrustning, förbrukningsmaterial, lokaler m. m. som i krig kan kommaall disponeras av CB. bör också ange förutsättningar för olikaverksamheter, l. ex,, behov av vårdresurser vid olika skadetyper, vårdstandardm. skall också ange förutsättningar för ransoneringsåigärderinom hälso- och sjukvärden. - civilbefälhavarnaför sjukvårdshuvudmännen skall ange de planeringsförutsättningar som skallgälla inom regionen. De organisatoriska formerna för regional samverkan fårlösas mellan CB och berörda sjukvårdshuvudmän. Det bör därvid ankomma påsjukvårdshuvudmännen att inom givna ramar planera sin beredskaps verksamhet.Någon central detaljreglering bör således inte ske. - försvarsplanernautgör grunden för hur fördelning av personal skall ske regionall inom riketsamt mellan totalförsvarets civila och militära delar. Om så erfordras avgörregeringen hur fördelningen av personella resurser skall ske. Förpersonalplaneringsändamål bör ha ansvar för att register,särskilt för beredskapsändamål, över all hälso-och sjukvårdspersonal hållsaktuella hos . - ansvaret förutbildningens innehåll för hälso- och sjukvårdspersonalen liksom för visslärarutbildning i oförändrad omfattning bör ligga kvar hos . - ansvaret förgrundutbildning och vidareutbildning som bör åvila SÖ och UHÄ och förfortbildning sjukvårdshuvudmännen. - utbildningspliktbör införas för all hälso- och sjukvårdspersonal. - ansvaret förinriktningen m.m. av utbildning för vapenfria tjänstepUk-tiga bör ligga kvar påSoS. Utbildningen bör däremot överföras till utbildningoch landstingen m. fl. (VK 83) kommer att undervåren 1986 framlägga ett sådant förslag. beredskapslagringav förbrukningsmateriel och s. k. varaktig utrustning bör handhas avsjukvårdshuvudmännen enligt de principer som godkänts av regeringen1983-11-10. Det innebär att förrådshållning av sjukvärdsmaterielavvecklas. ett särskilt organ börinrättas på central nivå för att i fred planera sjukvårdsberedskapen och föratt förbereda ledningen i krig av hälso-och sjukvården. fråganom finansiering för förberedelser och drift av hälso- och sjukvården i krigbör prövas av försvarskommittén. arbetsgruppensförslag medför oförändrade eller lägre kostnadsramar. Det kan emellertidinnebära omfördelningar mellan olika verksamheter. De statliga bidrag som kankomma att utgå till sjukvårdshuvudmännen bör vara generella. Utdragur protokoll vid sammanträde Bilaga 4.4 Prop.1986/87:95 , f. d. justitierådet Sterzel, regeringsrådet Totlie. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen beslutatinhämta lagrådets yttrande på hemställan av statsrådet över förslagtill lagom ändring i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. Förslagethar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. (seavsnitt 2.7.3) Lag om ändring i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso-ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1981:292) omtjänsteplikt för hälso-och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. skallha följande lydelse. Den som omfattas av tjänsteplikt enligt 4 § är skyldig att, i den utsträckning som hans kroppskrafter och hälsotillstånd medger, under delta i utbildning och övning för sådan tjänstgöring som avses i den paragrafen. Den som är behörig atl här i riket utöva läkaryrket ellersom har avlagt svensk läkarexamen och som ej före kalenderårets början fyllt70 år är skyldig att, i den utsträckning som hans kroppskrafter och hälsotillståndmedger, under delta i utbildning och övning för tjänstgöringsom avses i 4 §. Är en tjänslepliktigsom avses i första stycket även värnpliktig, får han åläggas att delta iutbildning och övning under den som han kunnat åläggasvärnpliktstjänstgöring. Denna lag träderi kraft den . Bilaga 4.6 Prop. (se avsnitt 2.10) 2 Förslag till Lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620) Härigenomföreskrivs att det i socialtjänstlagen (1980:620) skall införas en ny paragraf,78 §, och närmast före 78 § en ny rubrik av följande lydelse. Föreslagen lydelse i krig m.m. Regeringen får meddela särskilda föreskrifter omsocialtjänsten enhgt denna lag, om riket kommer i krig eller krigsfara eller omdel råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig ellerav krigsfara som riket har befunnit sig i. Denna lagträder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde .. 5 1 Inledning ......................................................... 5 2 Föredragandens överväganden............................. 7 2.1 Allmänna utgångspunkter............................... .... 7 2.2 Inriktningen i stort ...................................... .. 10 2.3 Ledningen av hälso-ochsjukvärden i krig ......... .. 12 2.4 Decentralisering avberedskapsuppgifter .......... .. 13 2.5 Försörining ................................................. .. 14 2.6 Personalförsörining....................................... 16 2.7 Utbildning ................................................. .. 17 2.7.1 Utbildningens inriktning ....................... .. 17 2.7.2 De övergripandeutbildningsmålen m. m...... 18 2.7.3 Förslag om utvidgning av UtbUdningsplikten 18 2.7.4 Övriga frågor ..................................... 22 2.8 Sjuktransporter............................................ .. 23 2.8.1 Fjärrsjuktransporter............................... .. 23 2.8.2 Helikoptrar för sjuktransporter................. .. 23 2.9 Hälso-och sjukvårdens skydd ......................... 24 2.10 Socialtjänst ............................................... .. 25 2.11 Finansiering m. m......................................... 26 3 Hemställan........................................................ 28 4 Anslagsfrågor för budgetåret1987/88 ................... .. 28 BUaga4.l Sammanfattning av USIK:s förslag (SOU 1982:42) 33 Bilaga4.2 Utredningens lagförslag........................ .. 35 Bilaga4.3 Sammanfattning av Abrahamgruppens förslag (DsS1986:1) ....................................... .. 36 Bilaga4.4 Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdsperso nal samt veterinärpersonal m. m................ .. 38 Bilaga4.5 Propositionens lagförslag ..................... .. 39 Bilaga4.6 Propositionens lagförslag ...................... .. 40 1986/87:95 Bilaga 5 Uldragur protokoll vid regeringssammanträde Hulterström Anmälan till proposition om totalförsvarets fortsattautveckling 1 Civilt totalförsvar: funktionen Telekommunikationer Totalförsvaretär till alla delar beroende av ett väl fungerande telenät. I televerketsförsvarsförberedelser ingår därför att planera verksamheten i krig och underberedskap så att skilda totalförsvarsgrenars oundgängliga behov avtelekommunikationer inom landet och med andra länder kan tillgodoses. Dettainnebär att det åligger verket att under såväl fred som krig leverera, sätta idrift och underhålla teleanordningar för totalförsvaret. Under krig skallteleverket dessutom i erforderlig omfattning upprätthålla driften vid sinaanläggningar. Verket skall vidare arbeta för att omställningen från fredsförhällandentill beredskaps- och krigstillstånd skall kunna genomföras snabbt och attföreliggande uppgifter i största möjliga utsträckning skall kunna lösas ävenunder omställningstiden. Televerkethar enligt regeringens anvisningar utarbetat en programplan för perioden /88-1991/92 avseende planerade beredskapsåtgärder i tele verkets nät. Programplanen innehåller även en redovisning av befintligt EMP-skydd i tele- och radionäten, ADB-säkerhet under kriser och i krig, hotet från sabotageförband mot samt skydd häremot, hotet från telekrigföring och möjliga skyddsåtgärder samt exempel på åtgärder som ökar telenätets krigsuthållighet och därmed bidrar till ökad beredskapshän syn i samhällsplaneringen. Planeringen skulle enligl anvisningarna ha som utgångspunkt att en betydande höjning krävs av ambitionen i fråga om krigsskyddsålgärder för telekommunikationssystemet samt att åtgärderna bör vidtas i takt med att systemet byggs ut. De ekonomiska planeringsför utsättningarna för var att programplaneringen avseende investe ringskostnader skall genomföras utifrån en nivå på 12 milj. kr. Dämtöver angav direktiven att två ökningsal- 43 ternativför investeringskostnaderna skulle redovisas; 30milj. resp. 75 milj.kr. redovisar iprogramplanen beredskapsåtgärder avseende administrativ beredskap, materiellberedskap, personell beredskap, telefonnätet, övriga nät (l.ex. telex- och datanäten),byggnadslekniska förstärkningar, teleanordningar för ledning ikrig samt åtgärder för försvarssäkerhei (bl. a. åtgärder för tillträdesskydd).De redovisade åtgärderna är hänförliga till både investeringar ochdriftkostnader och redovisade i ovan nämnda tre nivåer. 1 programplanenredovisar planerade beredskapsåtgärder utifrån det högsta allernativetbeträffande investeringar; 75 milj. kr. 1 detta alternativ är ocksä deberäknade driftkostnaderna högst - ca 120milj. jämfört mednuvarande ca 100 milj. kr. Beträffande investeringar i krigsskyddredovisas i vissa fall antal objekt som kan erhållas i de olikainvesteringsnivåerna. Försvarskommitténkonstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 1987:9) att telekommunikationernasfunktionssäkerhet är av grundläggande betydelse för totalförsvaret under kriseroch i krig. Det militäroperativa och taktiska ledningssystemets behov avtelekommunikationer tillgodoses främst genom det för försvarsändamål exklusivtutbyggda Försvarets telenät (FTN). Detta nät är dessutom en gemensam resurs församgrupperade delar av totalförsvaret. Med något undantag är totalförsvaret iövrigt helt beroende av nät. Samhällets kraftigt ökade behov avtelekommunikationer beror bl. a. pä den snabba tekniska utvecklingen på ADB-området.Störningar som medför betydligt minskad kapacitet inom nät torde fåsvåra följder för det civila samhället. Detta påverkar i sin tur ävenförsvarsmakten som har blivit alltmer beroende av slöd från den civila sektorn. Telekommunikationernassårbarhet för störningar av olika slag har, enligt kommittén, uppmärksammats iskilda sammanhang . Till exempel framhålls i en rapport från FOAår 1985 atl telesystemet är mycket känsligt för sabotage såväl mot stationersom överföringsnät. Försvarskommitlénanser det angelägel att nät ges en sådan motståndskraft ochflexibilitet atl del kan uppfylla de höga funktionskrav som kommer att ställaspå del under kriser och i krig. Strävan bör vara att telekommunikationer för ikrig prioriterade samhällsfunktioner med säkerhet skall kunna upprätthållas igodtagbar omfattning även under störda förhållanden. Det är enligt kommitténsmening väsentligt att dessa krav beaktas vid den fortsatta utbygganden avtelenätet. Televerketsredovisning av behovet av krigsskyddsåtgärder dimensioneras väsentligen av dekrav som ställs i ett krigsfall där är indraget. Kommittén pekar påvikten av att också beaktar de fillförsel-störningar ifråga omelektroniska reservdelar som kan uppkomma redan i ett förkrigsskede. Televerketskrigsskyddsåtgärder vidtas väsentligen i samband med den fredsmässigamoderniseringen av näten. Kommittén framhåller i detta sammanhangatt en avvägning bör göras med hänsyn till de regionala prioriteringarna ochatt telekommunikationerna i härvid bör ägnas särskild uppmärksamhet. Försvarskommitténanser att beredskapsåtgärder bör vidtas som molsvarar det högsta av regeringenanvisade planeringsalternativen beträffande investeringar i beredskapsålgärder,medger denna ambitionshöjning bl.a. att prioriteradestationer och nät ges ett krigsskydd i samband med fredsmässigautbyggnads- och moderniserings verksamhet. Försvarskommitténhar ocksä redovisat förslag beträffande finansieringen av beredskapsåtgärderför den civila delen av totalförsvaret. Belräffande telekommunikationernaföreslår kommittén att självt skall svara för finansieringen av sinaberedskapsåtgärder samt alt styrformer utarbetas som medger att regeringen kantillse att telekommunikationerna utformas på elt sådant sätt att de kanuppfylla kraven under kriser och i krig.