prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Utlänningarsköp av svenska börsregistrerade akiier utgör enligl min uppfaUning ytterligareett exempel, där man måste gå en balansgång mellan de för- och nackdelar fördel internationella beroendet som uppkommer vid utlänningars aktieköp. Detfinns väsenlliga fördelar med ett fortsatt utländskt intresse för svenskaaktier. De svenska förelagens försörjning med riskvilligt kapital kanunderlättas. Genom notering på utländska börser kan företagen bli kända på deulländska marknaderna. Det allmänna utländska ägande som medges inom ramen företl ullänningsförbehåll kan sägas utgöra en avvägning mellan fördelarna avutländsk riskkapitalanskaffning och de risker som är förenade med denna. Jaganser att det finns behov av detta slag av gränser för del utländska ägandetäven i de börsföretag som saknar utlänningsförbehåll. Dethar emellertid vid beredningen framkommit att det skulle uppkomma belydandelekniska problem, om del föreslagna kontrollsystemet skulle införas i dag.Både enligl värdepapperscentralen och arbetsgruppen förutsätter del föreslagnasystemet vissa nytillkommande lekniska installationer o.d., som inte finns . Arbetsgruppen konstaterar, att endast vissaav de informationsvägar som behövs för ett fungerande system finns redan nu.Därutöver förutsätter det föreslagna systemet att de berörda bolagen,fondkommissionärerna och fondbörsen får tillgång till snabb och aktuellinformation om storleken av den utländska andelen i ett berört bolag.Utredningen förordar därvid ell s.k. "on-line-system", i vilketbolagen och övriga berörda intressenter i kan få lillgångtill relevant informalion via lerminaler, som är kopplade lill värdepapperscenlralensdalor. Värdepapperscenlralen hari en skrivelse till arbetsgruppen anförl angående de tekniskaförutsättningarna, att del nuvarande sysiemel måste kompletteras med ett nyttrapporteringssystem, om värdepapperscentralen fortlöpande skall kunnadokumentera utlandsägandets omfattning i de berörda bolagen.Värdepapperscentralen skall enligt förslaget svara för dels sammanställandet avde dagliga rapporterna från de egna och förvaltarnas registreringar avutlandsägandets omfattning, dels informationsläm-nandei lill Stockholmsfondbörs och fondhandlarna om uirymme finns eller saknas för ett ökat utländsktägande i de berörda bolagen. I etl skede då del finns ett datanät somsammanbinder fondbörsen, fondhandlarna och värdepapperscentralen borde dennaöverföring av information kunna ske utan svårigheter. Värdepapperscentralentror alt ett sådanl datanät kan komma lill slånd . Centralenhänvisar också till att del föreslagna systemet innebär att förvaltarna, hosvilka det största utländska portföljägandel inryms, måste komplettera sinanuvarande redovisningssyslem med ett av samma typ som värdepapperscentralenbehöver skapa. Det skall också noteras,all värdepapperscenlralen till regeringen lämnal ett förslag om ett s.k. värdepapperslöst syslem på aktiemarknaden. Förslaget har remissbehandlatsoch bereds inom . Ett värdepapperslöst systemförutsätier nya tekniska hjälpmedel. Jag finner del såledesklarlagt, all den föreslagna kontrollen inle kan fungera med befintligtrapporteringssystem. Det är vidare ovisst hur det kan ta att införaetl sådant system och vilka kostnader detla för med sig förvärdepapperscenlralen, berörda bolag, fondkommissionärerna samt förvaltarna.Ytterligare utredningar måste sålunda göras. Regeringen bör under dennautredningstid noga följa ulvecklingen av det utländska ägandet i de företag,vars akiier är börsregistrerade och som saknar ullänningsförbehåll. Som ellled i delta bör exempelvis ingå all regeringen inom ramen för de kontaktersom föruiskickais i föregående avsnitt - tar upp med de aktuella företagenfrågor om utländskt ägande och inflytande. Detta kan också tjäna syftet attbelysa olika praktiska och andra frägor som aklualiseras genom länkbara systemför en ytterligare kontroll. - attdet föreslagna kontrollsystemet i rapporten (Ds I 1985:7) Ufländskt inflytande i svenska förelag inle går all genomföra . Ytterligare uiredningar måsle göras, - attregeringen noggrant bör följa ulveckling en av det utländska ägandet i de berörda företagen. 10 Teknisk forskning och utveckling Sammanfattning:Teknikpolitiken som en del av näringspolitiken beskrivs till sin allmännainriktning och struktur. Följande aktuella insatser presenteras: - en ny kraftfull salsning påinformationsteknologi i ett samordnai nationellt program, - elt betydligt förstärkt ireårsprogramför slyrelsen för leknisk utveckling med bl. a. ökade forsknings- ochutvecklingssatsningar på bioteknik, biomedicinsk teknik, materialteknik,miljöteknik och verkstadsteknik saml en ny kraftfull salsning inom områdetmikronik, - en förändrad inriktning avslödel genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete, vars kapitalbehovreduceras, - resurser för att tillvarata de möjligheter sominternationell forskning och utveckling erbjuder, särskilt europeisktsamarbete, inom ramen för dels del särskilda avtal som slutit med deEuropeiska Gemenskaperna (EG), dels EUREKA-samarbetet. Teknikpolitikkan användas som samlande beteckning på de insatser inom tekniska områdel somsyflar till alt skapa resurser och möjligheter för förverkligande avövergripande politiska mål. Huvuddelen av teknikpolili-ken har näringspolitiskinriktning och ingår således i milt ansvarsområde. Underde har den svenska indusirins ekonomiska ställning slarki förbättrats.Därmed har del åler blivit möjligt för framför alll de slörre företagen atl iökad utsträckning själva sörja för införandet av ny teknik i enskilda produkteroch tillverkningssystem. 1 dagsläget är företagens investeringar i ny teknikslora. 1 branscher som transportsmedels-, läkemedels- och elektronikindustrinär dessa invesleringar störte än de som görs i byggnader ochproduktionsutrustningar. För invesleringar i forskning och utveckling (FoU) harföretagen, uiöver egna vinstmedel, tillgång till en vitaliserad marknad förriskkapital. Den förbättrade situationen gör det möjligt att flytta frampositionerna när del gäller satsningarna pä teknik. Detkrävs ofta läng tid för att en insats inom del tekniska området skall ge avseddeffekt. Detla gör alt det finns betydande inslag av lånsikflghet ochuthållighet i teknikpolkiken. Del gäller inte minst stödel flll den lekniskainfrastruktur som beslår av nationella resurser för mätning, provning,paienthantering och slandardisering samt verksamheier för insamling, värderingoch spridning av teknisk information. Idagens leknikpolitik måsle informationsteknologin ges en cenlral roll. Denmekaniska teknologin har länge utgjort själva fundamentet för vår industri. Denutgör fortfarande ett dominerande inslag i industrins pro- dukter och tillverkningsutruslningar. Materialensteknologi skapade från börian dess förutsättningar och elektromekaniken harsedan seklets mitt utgjort ett viklig komplement. Under de senasle årtiondena haremellertid informationsteknologins framväxt skapat en ny situation. Inte baraså att den med sina datorer har mött den stigande efterfrågan på lagring,bearbelning och överföring av informalion. Elektronikens snabba utveckling motstor snabbhet och kapacitet, små dimensioner och låga kostnader har gjort detmöjligt att i en lång rad produkter och processer utnyttjainformations-teknologiska systemdelar. Dessa har till uppgift att reglera ochstyra funklioner och förlopp och ersäller i många fall komplicerade ochkostsamma elektromekaniska arrangemang. På så vis kan prestandan höjas i alltfrån konsumtionsvaror till processutrustningar, från motorsågar till medicinskapparalur. De informalionsteknologiska komponenterna, de s. k. chipsen, ochdärav byggda delsystem utgör i sig en snabbt växande marknad. Än vikligare ärdock alla de användningar som informationsteknologiska system kan få.Flertalet industriländer har uppfattat den nya dimension sominformationsteknologin håller pä att tillföra den industriella tekniken. De gördärför extraordinära forsknings- och utvecklingssatsningar på området. ex. våra tre grannländer , och startat särskildautvecklingsprogram inom informationsteknologin. Jag återkommer strax till mittförslag om ett sådant program. Några viktiga krav måste slällas på teknikpolitiken. Denmåste till en börian ha den grad av flexibilitet som krävs för att vid behovkunna genomföra nationella program och projekt av den typ som Tele-X-salelliten,det nationella mikroeleklronikprogrammel och nuinformaiionstekno-logiprogrammet represenlerar. Samlidigt fordras resurser föratt långsiktigt bygga upp kompelens inom områden som sakta men säkert växer ibelydelse. Exempel på sådan uthållig kompetensuppbyggnad finns inom styrelsensför leknisk utveckling program, bl.a. när det gäller verkstadsteknik,bioteknik och keramer och fiberkomposiler. Teknikpolitikenmåste vidare lillgodose krav på både bredd och specialisering. Svensk industrihar en betydande bredd sell i förhållande lill landets storlek. Denna breddbefrämjar industrins förmåga att utnyttja tekniska framsteg och förnya sig.Kommersiella krafter verkar ofta för koncentralion mot vissa teknikområden.Kraftsamling och specialisering erbjuder förelagen möjlighel att nåstorleksfördelar på sina marknader. Vi måsle emellertid inom landel bibehållabredden i den lekniska kompetensen. Denna ambition ställer utbildnings- ochforskningssystemen inför avvägningsproblem. Med begränsade resurser måste storateknikområden läckas, ulan alt insatserna blir så små alt de inle får effekl.Del förslag lill treårsprogram för slyrelsen för teknisk utveckling, somlidigare anmälls i proposiflonen om forskning (prop. 1986/87: 80 bil.10), avser atl åsladkomma balans i detta hänseende. För sammanhangets skullredovisar jag även här huvuddragen i detla program. Detla ireårsprograminnehåller bl.a. fortsatta betydande eller ökade forsknings- ochutvecklingsinsatser på elt anlal områden av strategisk vikl för framtida svenskindustri samt startande av forskning inom ett nytl område - mikronik - sombetecknar lekniken för att utnyttja myckel små geometriska strukturer medspeciflka biologiska, kemiska eller fysikaliska egenskaper. Statens insatser för leknisk utveckling m. m. kan förindustridepartementets verksamhetsområde delas in i tre grupper: Nationella program och projekt på särskilt prioriteradeområden, till vilka i nulägel hör: - det nationellamikroelektronikprogrammet (NMP). Dessa insalser utmärks av högt ställda och väl definieradetekniska mål samt av en hård styrning inom vid starten tillmätla lids- ochresursramar. De innebär för svenska förhållanden betydande salsningar avstatliga medel. Stimulans lill teknisk förnyelse genom Jorskning ochutveckUng omfattande verksamheter vid: - slyrelsen förteknisk utveckling (STU), - sliftelsenFonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden), - statensdelegation för rymdverksamhet (DFR). Stimulansen består bl.a. av ekonomiskl stöd lill projeklinom ett tekniskt brett spektrum. Enskilda stödprogram är inriktade påprioriterade teknikområden, särskilt inlressanla lyper av projekt eller utvaldagrupper av idégivare, initiativtagare och aktörer. För att uppnå eftersträvadeeffekler måsle insatserna vara långsikliga och uthålliga. Stöd lill teknisk infrastruktur, vari ingår anslag tillverksamheier vid: - delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörining (DFI), - stiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga atlachéverksamhel (STATT), - patent- ochregistreringsverket (PRV), - granskningsnämndenför försvarsuppflnningar, - slatensprovningsanslalt (SP), - statens mät-och provråd (MPR), - (), - Slandardiseringskommissioneni (SIS). Dessa verksamheier bildar sammantaget en lekniskinfrastruktur, som i sin produklion av tjänster utgör en nationell resurs föratt vidareutveckla den industriella tekniken. Nationella program och projekt Förslag till avseende leknisk forskning ochutveckling läggs nu fram i flera olika sammanhang. 1 åretsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 14) återfinns regeringens förslagbeträffande slödel till teknisk infrastruktur med undantag för DFI och STATT.Vidare behandlas däri förslag beträffande statens delegation förrymdverksamhet och telesatellitprojektet . Jag harvidare tidigare denna dag vid min anmälan lill proposilionen om forskningredogjort för mina förslag rörande STU. Jag avser atl även nu i korthetredogöra för verksamheten vid STU och dessa förslag. I det följande presenterar jag: - under rubrikenNationellt program (avsnitt 10.2) ett informationsleknologiskt program, - under rubrikenSlimulans till teknisk förnyelse genom forskning och utveckling (avsnitt 10.3)det härnnda förslaget till ett treårigt program för STU, förslag ominriktning av Industrifondens verksamhet samt vad som finns att anföra omforskningssamarbetet med Europeiska Gemenskaperna och EUREKA-samarbetet, - under rubrikenStöd till leknisk infrastruktur (avsnitt 10.4) förslag angående stödel tillStiftelsen atlachéverksamhel. 10.2 Nationellt program på informationsteknologiområdet 10.2.1 Översikt överinformaflonsteknologiprogrammet Sammanfattning: En rad åtgärder i fråga om utbildning,forskning och industriell utveckling som har vidtagits, pågår eller föreslås avregeringen utgör lillsammans ell informationsleknologiskt handlingsprogram(IT-programmet). Dess syfte är atl vidmaklhålla och stärka deninformationsteknologiska kompeiensen och att härigenom minska vårt beroende avomvärlden på detta område saml att främja en god användning avinformationsteknologin. Målet är alt upprätthålla en internalionellkonkurrenskraft på valda nyckelområden och därigenom upprällhålla en bas föratl tillgodogöra sig den inlernationella teknikutvecklingen på andra områden. Programmet består av tre block. Del första utgörs av detpågående nationella mikroelektronikprogrammet (NMP), som fullföljs enligtgällande riktlinjer. Ett andra block avser teknisk-industriellinformaiionssystemtek-nik. Åtgärder föreslås av regeringen i propositionen omforskning (prop. 1986/87: 80 bil. 6 och 10) i fråga om grundläggande (IT 2) ochmåiinriklad (IT 3) forskning. Vidare förordas i det följande industriellutvecklingsverksamhet (IT 4) gemensam mellan staten och industriföretag. Ett iredje block () omfattar forsknings- ochutvecklingsinsatser m.m. med syfle atl främja en god användning av informationsteknologin. Detsystemtekniska blocket inom programmet, som har föreslagils av regeringen (IT2 och IT 3) och förordas i det följande (IT 4), omfattar en statligresursinsats av ca 600 milj.kr. Om förutsatta tillskott från näringsliveträknas in i den gemensamma delen omfaltar denna del av IT-programmet ca I, Imiljard kronor. Bakgrund:Riksdagen beslöl om etl femårigt nationellt mikroelektronikprogram(NMP: prop. 1983/84:8, NU 11, rskr. 130), som omfaltar utbildning,grundläggande och målinriktad forskning saml industriell utveckling i fråga ommikroelektronik. Programmei syftar till att stärka Sverigesförmåga att konstruera och lillverka mikroelektronikkomponenter. Iproposilionen angav regeringen hur NMP kunde ses som ett block inom ett samlat,brett upplagt informalionsteknologiprogram. Ett andra block skulle därvidomfatta systemteknologi (maskin- och programvara) och elt iredje skulle omfattaforskning inom och samverkan med humanvetenskaperna med syfle dels att stöttaoch vidareutveckla informationsteknologin, dels atl uppmärksamma och bäitreförslå informationsteknologins inverkan på människor och samhälle. Näringsulskolleluttalade i sill belänkande all, medan ställning kunde och borde tas vid dettatiUfälle lill frågan om elt mikroeleklronikprogram, det vore angeläget attarbelet med ett informationsleknologiskt program fullföljdes och att ett samlatprogram redovisades för . beslutade all som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anförl. Formernaför finansieringen och genomförandet av mikroeleklronikprogrammel utveckladesytterligare i proposilionen om industriell tillväxt och förnyelse (prop.1983/84: 135, NU 42, rskr 379). Regeringengav ijuni 1984 vissa myndigheter som är direkt berörda avinformationsteknologin i uppdrag att uiarbeta ett underlag till ell svensktinformationsteknologiprogram. Slyrelsen för teknisk utveckling, universitets-och högskoleämbetet och arbelarskyddsfonden (numera arbetsmiljöfonden) fick iuppdrag att gemensamt samordna arbetet. Programunderlaget remissbehandlades.Med utgångspunkt i underiagel utarbetade och överlämnade regeringen enskrivelse (skr. 1984/85: 218) till med redovisning av vissa planeradeåtgärder för alt effektivisera statens insatser inominformationsteknologiområdet. Ipropositionen om datapolitik (prop. 1984/85:220) föreslog regeringen riktlinjerför den framlida dalapolitiken. Redovisningar lämnades bl. a. för lägel i frågaom statliga insalser för forskning och utveckling inom informationsteknologiområdetoch för åtgärder för alt införandet och användningen av datateknik på olikasamhällsområden skall ske i för individer och grupper acceptabla former.Riksdagen beslutade i enlighet med proposilionen (FiU 1985/86: 5, rskr. Isin anmälan för försvarsdepartementets område till proposilionen (bil. 2)anförde föredragande statsrådet alt den teknikutveckling som tas fram inomförsvarei borde kunna finna tillämpningar även inom samhället i övrigt och atldet borde prövas om åtgärder som föreslås för alt främja forskning ochteknikupphandling m. m. kunde kombineras med de långsikligainvesteringsprogram som flnns inom det militära området. Detär nu dags att vidga satsningen på informationsteknologin utövermikroelektroniken. De inlenlioner härom som ursprungligen uttrycktes iproposilionen om det nationella mikroelektronikprogrammet kan nu förverkligas.Förslag av regeringen i propositionen om forskning (prop.1986/87:80 bil. 6 och 10) och det jag i det följande kommer alt förorda omindustriell utvecklingsverksamhet anger tillsammans riktlinjerna för enkraftfull och samordnad salsning på etl nationellt informationsteknologiprogram(IT-program). Det centreras inledningsvis på systemnivån i teknisk-industriellinformationsteknologi och avser såväl maskin-som programvara. Somchefen för har anmäll i proposiflonen om forskning (prop.1986/87: 80 bil. 11) avser han att återkomma till regeringen med en särskildoch samlad redovisning av olika ålgärder för alt främja en god användning avinformationstekriölogih. Transistorn och de integrerademikroelektronikkrelsarna har skapal förutsättningar för en mycket bredanvändning av informationsteknologin (IT). Ulvecklingen är för närvarandeytterst dynamisk. Kommunikalion mellan daiorer och överföring av information -som data, tal eller bild - kan ske med mycket hög kapacilet. a. genom attelektroniska och optiska metoder kombineras. Bearbetning av bilder och lal iIT-system och vidareutveckling av program med logiska uppgifter öppnar nyatillämpningsområden. Informationsteknologin utnyttjas vid utveckling avproduktionsprocesserna i olika industribranscher och näringslivel i övrigl sometl självklart inslag i effektiviseringarna. I själva produkterna utnyttjasallt oftare informationsteknologi i stället för styrning med tidigare mekaniskaeller elektromekaniska metoder. Bilar, verktygsmaskiner och instrument,hushållsapparater och kontorsmaskiner innehåller alll flera komponenier ochsystemdelar som bygger på mikroelektronik. Språkgränser,transportkostnader och råvarutillgång innebär knappast några begränsningar förinformationsteknologin och dess tillämpningar. Däremot är tillgången påavancerat kunnande och välutbildad personal av avgörande betydelse. Kostnadernaför utveckling av nya system och tilllämpningar är belydande och måsle tasigen innan näsla uivecklingssteg förändrar marknadsförutsättningarna. Dettasker i en miljö med myckel starka internationella kopplingar ochkoncentrationslendenser. Utvecklingstakten besläms av de effektivastekombinationerna av forsknings- och utvecklingsresurser, produktionsapparat ochtillgäng till avsättningsmarknader. En utvecklad produktionsteknik arenstyrkefaktorfrämst på marknaderna för komponenier och standardsystem. Det landsom släller sig vid sidan av den tekniska och vetenskapliga utvecklingenförlorar möjlighelen atl vara med om fortsättningen. Detla innebär eltullandsberoende på IT-området som dels hämmar utvecklingen ochkonkurrensförmågan hos mänga industribranscher, dels är en säkerhetspolitiskriskfaktor. Å andra sidan innebär en kontinueriig kompetensutveckling inomIT-området atl förmågan bevaras att utveckla tillämpningar, system ochprodukter på nya områden. Förmågan all utveckla IT-syslem är, i förening medväl avvägda forskningsinsatser, en flexibel resurs för nya induslriellautmaningar. och angerutvecklingstakten på IT-området. 1 förs en medveten induslriellutvecklingspolitik som grundas på effektiv produktionsteknik för att mötabehov på stora marknader och därigenom göra ambitiösa uivecklingssteg möjliga.1 är drivkraften i betydande utsträckning den militära systemutvecklingen,som bidrar till all täcka kostnader för forskning och utveckling. På deleuropeiska planet har man, i medvetande om den risk för industriell utarmningman anser sig löpa, dels i flera fall initierat nationella stödprogram förinformationsteknologi, dels slutit sig samman i europeiskt samarbete, varvidfrämst EG-programmel ESPRIT och projekl inom EUREK.A-samarbetel bör nämnas.Dessa insatser synes vara i större utsträckning inriktade på atlstärka kompetensen i forsknings-och utvecklingsleden än på att möta identifierade marknadsbehov. De innebäretl avsevärl flnanseringsbidrag lill omfattande, kompetenshöjandeutvecklingsprojekt i och påverkar konkurrensförutsättningarna i Europaoch möjligheterna att della i samarbele över gränserna. Informationsteknologinsgenombrott i induslri och i hela samhällslivet är utan överdrift en förändringav genomgripande betydelse, jämförbar med de allra slörsta omvälvningarna iteknikhistorien. Informationsteknologin öppnar möjligheter till en effektiv,resurssnäl och från monotoni befriad industriell verksamhel och deneffektiviserar och öppnar nya vägar för tjänsteproduktionen. Men det framtidautnyttjandet av informationsteknologin hos förelag och i samhället i övriglförutsätier också en förändringsprocess inom arbetslivet och förden enskilde,som kan vara krävande och medföra risker och problem som måste lösas. Engrundläggande insikt om förändringsprocessernas natur vid den nya teknikensinförande mäste skapas och spridas genom forskning och utbildning. Enöversiki av del samlade handlingsprogrammet ges i följande uppställning. Figur 10.1Sammanställning av del informationsteknologiska handlingsprogrammet, omfattandemikroelektronik (NMP), teknisk-industriell informationsteknologi och insatsersom rör informationsteknologins användning Industriell utveckling,demonstrationsprojekt m. m. Mikroelektronik(NMP) Insalseri fråga om informationsteknologins användning () ning och fors- , NMP3 STU-inilie-rad lill-lämpad forskning m. m. Vidgad utbildning i daialeknik m.m. (genomförd) 1 1T2 'i STU-initie-rad till-lämpad forskning m. m. Dalakunskap m, m. 1 1 L J Jag vill lämna följanderedovisning av IT-programmets delar och av hur dessa grundas på tidigareåtgärder och beslut av regering och riksdag samt på propositionen om forskningoch på vad jag kommer alt förorda i del följande. Propositionernaom elt nationellt mikroeleklronikprogram (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr. 130)och om induslriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr.379) anger rikflinjerna för det nationeUa mikroelektronikprogrammet(NMP). NMP I ulgörs av teknikspridningsin- Prop. 1986/87: 74 satser i form avkurser i kretskonstruktion som l.o. /87 finansieras överreservationsanslaget F 18. Vidareutbildning och kunskapsspridning inommikroelektroniken (2 milj. Jag återkommer i det följande om slutförandetav delprogrammet för industriell utveckling inom mikroelektroniken (NMP 4). Utbildningskapacitetenvid högskolornas dataundervisning har vidgats. Antalet platser inomcivilingenjörsutbildningen med inriktning mot informationsteknologiområdet harökats .