prop · GA0391 · 1986-12-31 00:00:00 — Deorganisatoriska lösningama enligt nuvarande lokalorganslag har i vissutsträckning varit beroende av om den uppgift som det lokala organet skallsvara för är kommunallags- eller specialreglerad. Lokalnämndslagen undanröjer ihuvudsak dessa skillnader, vilket framgår av avsnitten 3.3-3.6 i den allmännamotiveringen. kommer att kunna inrättas även inom det specialregleradeområdet utom vad avser skolverksamheten. Som framhållits i avsnitt 4.3omfattar lokalnämndslagen inte heller en sådan särskild styrelse som utsesenligt 11 5 lagen (1981:1243) om vård av missbrukare. Ansvaret för specialregleradeuppgifter skall i fortsättningen kunna lämnas till en lokal nämnd även omuppgiften inte i alla avseenden har anknytning fill kommundelen. Lokala nämnderges nu möjlighet atl handlägga frågor som rör statligt reglerade Qänster. kan utöver förvaltning och verkställighet även ha beredandeuppgifter. Såsomnärmare framgår av avsnitt 3.2 i den allmänna motiveringen överlämnas det ät kommunemasjälva - med det undanlag som framgår av 6 6 - att avgöra vilka uppgifter somskall läggas pä lokala nämnder och vilka uppgifter som skall förbehållas decentrala nämnderna. Vissa övergripande frågor inom den specialregleradeverksamheten kan behöva förbehållas en central nämnd. Lokala nämnder kommer påsamma sätt som lokala organ enligt lokalorganslagen att kunna handlägga ärendensom rör myndighetsutövning. Det är väsenfiigt alt kvalitetskraven vid handläggningenav sådana ärenden upprätthålls i en organisation med lokala nämnder. Det tordei många fall inte vara möjligt att ge varje lokal nämnd egna specialistresurserför alla ärenden som den lokala nämnden skall ansvara för. Det blir därförmånga gånger nödvändigt att knyta vissa sådana specialistresurser till encentral nämnd vilka då även kan bistå de lokala nämnderna. 4§ I en kommun som inte ingår i en landstingskommun får en lokal nämnd skötaockså sådan förvaltning och verkställighet som skall fullgöras av hälso- ochsjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden eller omsorgsnämnden. Delandslingsfria kommunerna intar en Prop. 1986/87:91särställning. De har utöver de kommunala uppgifterna även ansvaret för sådanauppgifter, som annars ankommer på landstingskommuner. Dessa kommuner kan enligtlagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna fill särskildaorgan decentralisera sädan verksamhet, som skall fullgöras av hälso- ochsjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden eller omsorgsnämnden. Däremot kan dessauppgifter inle decenlra-hseras till lokala organ enligt lokalorganslagen.Genom denna paragraf öppnas nu möjligheter att låta de lokala nämnderna ta överansvaret även för sådana uppgifter. Det får dock förutsättas att dessa landslingsfriakommuner inle parallellt fillämpar de båda möjligheterna atl decentralisera sinnämndverksamhet inom angivna verksamhetsområden. Sädana kommuner måste i sinabeslut om decentralisering av nämndorganisafionen ange enligt vilken lagdecentraliseringen sker. , tandvårdsnämnden och omsorgsnämnden är fakultafiva specialregleradenämnder. De aktuella kommunerna får tillsätta en särskild sådan nämnd elleruppdra ät annan nämnd att vara sådan nämnd. Har detta inte skett ärkommunstyrelsen sädan nämnd. I specialmofiveringen till 3 6 och i avsnitt 3.2 iden allmänna motiveringen har frågan om fördelningen av uppgifter mellancentrala och lokala nämnder berörts. Vad där sagts skall även tillämpas pä nuberörda verksamhels-områden. 5 5Befogenheter, som en statlig myndighet har lämnat till socialnämn den, miljö- och hälsoskyddsnämnden, , trafiknämnden eller skolstyrelsen, får lämnas över till en lokal nämnd bara om myndighe ten medger det. Dennaparagraf motsvaras av 3 8 andra stycket lokalorganslagen och är bl.a. tillämpliginom naturvårdslagens område. med stöd av 28 8 andra styckelnaturvårdsförordningen (1976:484, ändrad : 23) förordna attbeslutanderätten i vissa ärenden enligt naturvårdslagen (1964:822, omtryckt1974:1025, ändrad senast 1986:262), som ankommer på , kan flyttasöver pä den kommunala nämnd som kommunfullmäktige bestämmer. Sådanbeslutanderätt kan bl.a. avse rätt atl medge undanlag från byggnadsförbud inom strandskyddsomräde(16 6 tredje stycket naturvårdslagen). För att en sådan dispensrätt skall fäföras över till en lokal nämnd krävs såväl kommunfullmäktiges somlänsstyrelsens medgivande. 6 §En lokal nämnd får inte bestämma rättigheter eller skyldigheter för kommunen i ärenden där nämnden företräder kommunen som part. Dennaparagraf överensstämmer med 4 8 frikommunlagen, där regleringen avser de centrala nämnderna. Som framgår av motiven till frikommunlagen (prop. 1983/84:152 s. 20) är föreskriften avsedd alt förhindra att sinsemel lan svårförenliga funkfioner handläggs inom en och samma nämnd. Del skulle exempelvis kunna förekomma alt en nämnd först har atl besluta om ombyggnad av en institution och därefter om byggnadslov för ombygg- 5 Bestämmelsenär avsedd all uttryckligen förhindra att en Prop. 1986/87:91 sädansituation uppkommer. Motsvarande bestämmelse saknas i lokalorganslagen. 7 §En lokal nämnds närmare uppgifter och verksamhetsområde bestäms av kommunfullmäktige. Dennaparagraf motsvarar 3 6 första styckel lokalorganslagen. I övrigl hänvisas till specialmofiveringentill 2-4 66. 8 §En lokal nämnd får väcka ärenden hos kommunfullmäktige, om fullmäktige inte har föreskrivit annat. Huvudregelnär att de lokala nämnderna skall kunna väcka ärenden hos kommunfullmäktige. Fördel fall alt en kommun inrättat elt betydande antal lokala nämnder - t. ex. insfitutionsstyrelser- skulle det dock kunna störa fullmäktiges arbete om alla lokala nämnder fär enovillkoriig rätt att anhängiggöra ärenden i fullmäkfige. Bestämmelsen i dennaparagraf ger en kommun möjlighet att förhindra en sådan situation. Medundantag av bestämmelsen i denna paragraf är de lokala nämnderna heltlikställda med de centrala nämnderna. 9 5Ledamöler och suppleanter i lokala nämnder utses av kommunfull mäktige för den fid som fullmäktige bestämmer. Dennabestämmelse gäller i sak redan enligt lokalorganslagen (jfr 4 8 första stycketoch 5 6 tredje stycket). Denna paragraf innebär att de specialregleradenämndernas särskilda regler om en treårig mandatlid inle slår igenom i delokala nämnder som ansvarar för specialreglerade uppgifter. 10 §För de lokala nämnderna tillämpas i övrigt vad som är föreskrivet för de nämnder vars uppgifter de har tagit över, om nägot annal inte framgår av denna lag. lokala nämnder som har tagit över uppgifter frän sädana nämnder som avses i3 kap. 13 6 första styckel kommunallagen (1977:179) skall bestämmelserna i 11och 12 56 förvaltningslagen (1986:223) om jäv fillämpas också vid handläggningenav andra ärenden i nämnden. Paragrafenbehandlar de förfaranderegler som skall gälla för de lokala nämnderna. Däranges atl de lokala nämnderna är underkastade samma bestämmelser som gäller förde nämnder vars uppgifter de tagit över om inle annal föreskrivs i denna lag.Undantagen framgår av 8 och 9 68, Förlokala nämnder som ansvarar för uppgifter inom kommunallagsreglerad verksamhetinnebär bestämmelsen att kommunallagens förfaranderegler för kommunallagsregleradenämnder kommer att gälla. Förnämnder som har hand om uppgifter inom det specialreglerade området gäller deförfaranderegler som anges i de författningar som reglerar den specialregleradeverksamheten. Förde obligatoriska specialreglerade nämnderna (socialnämnden, miljö-ochhälsoskyddsnämnden, och skolstyrelsen) och för de särskildafakultativa specialreglerade nämnderna (trafiknämnden, häl- so- och sjukvårdsnämnden,tandvårdsnämnden och omsorgsnämnden) gäl- Prop. ler därutöver i huvudsakkommunallagens regler om kommunstyrelsen. intresse i dettasammanhang är all för kommunstyrelsen föreskrivs en treårig mandattid och altantalet ledamöter skall vara minst fem, medan de kommunallagsreglerade nämndernasaknar en sådan reglering. bakgrund har i 9 6 dennalag tagils in en bestämmelse att ledamöter i lokala nämnderutses för den fid kommunfullmäktige bestämmer. antalet ledamöler i enlokal nämnd vara minst fem sä snart den ansvarar för enuppgift, som annars enligt lag ankommer pä en specialreglerad nämnd. Underförarbetena (prop. 1985/86:80, KU 21, rskr. 202) fill den nya förvaltningslagen (1986:223) förutsattes det atl lagens jävsregler i 11 och 12 86 skulle omfatta också alla kommunala nämnder. Vid sin behandling av regeringens förslag till följdlagstiftning lill lagen (prop. 1986/87: 39, KU 11, rskr. 59) konstaterar visserligen att starka skäl onekligen talar för enhetliga jävsregler inom hela den offentliga förvalt ningen. Del är dock enligt utskottet angeläget att reglerna utformas så att det inle uppstår problem i den oreglerade kommunalförvaltningen. Vilka konsekvenserna blir för det kömmunalpolitiska arbetet om förvaltningsla gens jävsregler införs utan begränsningar kan enligt utskottet inte över- 'i.- blickas på det föreliggande materialet och har heller inle tillräckligt belysts under utskottets beredning. Utskottet har därför kommit lill slutsatsen att någon utvidgning av de nuvarande jävsgrunderna i 3 kap. 9 8 andra styckel kommunallagen inle bör genomföras i delta sammanhang. Frågan mäste först övervägas ytterligare. I vilket sammanhang detta skall ske bör rege ringen ta ställning till. Ulskoltel förordade att gör ett tillkänna givande till regeringen om atl ytteriigare överväganden bör göras i frågan. har beslutat i enlighet med konstilulionsulskottels hemställan. Dennafråga avses all närmare belysas senast i samband med arbetet med en nykommunallag. Förde kommunala nämnderna gäller därför allQämt tvä jävssystem -förvaltningslagensoch kommunallagens. Jävsreglerna enligt 11 och 12 66 förvaltningslagen gällervid handläggningen av samtliga ärenden i socialnämnden, miljö- ochhälsoskyddsnämnden, , skolstyrelsen, särskild irafiknämnd ochsärskild omsorgsnämnd. De mindre stränga jävsreglerna enligt 3 kap. 9 6 andra styckelkommunallagen gäller för kommunstyrelsen, de övriga kommunallagsregleradenämnderna, särskild hälso- och sjukvårdsnämnd och särskild tandvårdsnämnd.Lokala nämnder som övertagit uppgifter frän nämnder, där förvaltningslagensjävsregler gäller, skall enligt andra slyckel tillämpa dessa regler vidhandläggningen av samtliga ärenden hos den lokala nämnden. Motsvarande gällerför närvarande för de lokala organen enligt 4 8 andra stycket lokalorganslagen.De lokala nämnderna är givetvis bundna av gällande sekretessregler. 116 I en kommun som har inrättat lokala nämnder i hela kommunen för förvaltningoch verkställighet som annars skall fullgöras av socialnämn- 67 den, miljö- ochhälsoskyddsnämnden, eller skolsiyrel- Prop. 1986/87: 91 sen färkommunfullmäktige uppdra åt en annan central nämnd att ta över den verksamhetsom inte har tagits över av en lokal nämnd. Enligtdenna paragraf ökar kommunernas organisationsfrihet inom det obligatoriska specialregleradenämndområdel vilket närmare framgår av avsnitt 3.7 i den allmänna mofiveringen.Sä snart en kommun har inrättat lokala nämnder i hela kommunen för uppgiftersom annars ankommer pä en viss obligatorisk specialreglerad nämnd befriaskommunen frän skyldigheten att ha en särskild sädan nämnd. De återståendecentrala nämnduppgifterna kan då i sin helhet uppdras åt en annan centralnämnd och kan således inle fördelas på flera centrala nämnder. Detta innebär atlen sådan specialreglerad obligatorisk nämnd i organisatoriskt avseendejämställs med en fakultativ specialreglerad nämnd. 12 §För sådana uppgifter som skall fullgöras av socialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden, , trafiknämnden, skolstyrel sen, hälso- och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden eller omsorgs nämnden får kommunfullmäkfige efter regeringens medgivande besluta om en annan nämndorganisation än den som föreskrivs i lag. Idenna paragraf bemyndigas regeringen att medge en kommun rätt att inrätta enannan central nämndorganisalion än som föreskrivs i lag. Bemyndigandetbegränsas till att avse de centrala nämnder som faller inom lokalnämndslagens fillämpningsområdeoch som framgår av 3 och 4 66. Dispensregeln har fått en allmän formulering.Den förutsätts dock främst avse de situationer som redovisats i avsnitt 3.2 idet föregående. 13 5En central nämnd med uppdrag enligt II eller 12 8 får inte bestäm ma rättigheter eller skyldigheter för kommunen i ärenden där nämnden företräder kommunen som part. Enmotsvarande reglering för de lokala nämnderna finns 16 6. 14 6För en central nämnd med uppdrag enligt 11 eller 12 6 tillämpas i övrigt vad som är föreskrivet om hur uppgifterna skall skötas för den nämnd vars uppgifter den har tagit över. Nären central nämnd övertagit uppgifter från en specialreglerad nämnd gäller förden överlagande nämnden de bestämmelser för skötseln av uppgifterna som framgårav speciallagstiftningen. Av bestämmelsen följer, att samtligahandläggningsregler som finns i specialförfattningarna skall fillämpas när encentral nämnd handlägger specialreglerade uppgifter. Avkommentaren till specialmotiveringen 10 6 framgår att det finns två jävssystem för de kommunala nämnderna - förvaltningslagens och kom munallagens. Bestämmelsen i 14 6 innebär för en central kommunallags reglerad nämnd som ålagts en specialreglerad uppgift med stöd av denna lag, all förvaltningslagens jävsregler skall tillämpas vid handläggning av specialreglerade områden för vilka förvaltningslagens jävsregler gäller. Det lindrigare kommunallagsjävet gäller för övriga ärenden. gäller för centralanämnder enligt 5 8 frikommunlagen (prop. 1983/84:152 Prop. 1986/87:91 S.21). Däremotlämnas i den nya lagen inga anvisningar för vad som skall gälla för självanämndorganisationen. Om en specialreglerad uppgift lämnas över till enbefintlig specialreglerad eller en kommunallagsreglerad nämnd sker ingenändring av den övertagande nämndens organisafion såvitt avser t. ex.ledamotsantal eller mandatfid. 15 § Kommunfullmäktige får inrättasärskilda organ för förvaltning och verkställighet under en lokal nämnd. 16 6 Etl särskilt organ skalllämna sitt budgetförslag fill den lokala nämnden inom den tid som nämndenbestämmer. 17 6 Ett särskilt organ får inteväcka ärenden hos kommunfullmäktige. 18 5 För särskilda organ tillämpasi övrigl vad som är föreskrivet för lokala nämnder. 15-1886 motsvaras av 9 8 frikommunlagen. Dessa särskilda organ är -trots sinosjälvständiga ställning - att anse som kommunala nämnder som underordnas enlokal nämnd. Enligt15 5 kan ett särskilt organ svara för en verksamhet eller en insfitution som annarsen lokal nämnd ansvarar för. Enligt17 6 får det särskilda organet inte väcka ärende hos kommunfullmäktige.Organets budgetförslag skall lämnas fill den lokala nämnden. Med stöd av 18 6blir 3-7 66 och 9-10 86 tillämpliga på de särskilda organen. Del innebär bl. a.att kommunfullmäktige väljer de särskilda organen och bestämmer derasuppgifter. 195 Upphör verksamheten hos en central nämnd eller en social distriktsnämnd somavses i socialQänstlagen (1980:620) sedan nämndens uppgifter efter beslul av kommunfullmäkfigeenligt denna lag helt har tagits över av en eller flera andra nämnder, skallledamöterna och suppleanterna i den centrala nämnden eller socialadistriktsnämnden anses entledigade ulan vidare åtgärd. Dennaparagraf reglerar den situationen att en förändring av nämndorganisationensker under löpande mandatperiod. Despecialreglerade nämnderna har med slöd av speciallagarna tillförsäkrats enmandattid . Denna paragraf innebär, att ledamöterna och suppleanternai de upphörande nämnderna anses vara entledigade, när den nya nämndorganisafionenträder i kraft. SocialQänsfiagenmedger inte att sociala distriktsnämnder och lokala nämnder med socialQänstuppgifter införs parallellt i kommunen. Det är dock enligt lokalnämndslagen möjligt att en lokal nämnd helt kan överta en en befintligsocial distriktsnämnds uppgifter. Däremot är del uteslutet att en Prop.1986/87: 91 lokal nämnd och en social disiriktsnämnd kan ansvara för socialQänstuppgifterinom samma geografiska område. En lokal nämnd kan givelvis även la överansvaret för socialQänsten inom en del av en social distriklsnämnds geografiskaområde. 1 etl sådant läge kvarstår självfallet distriklsnämndens ansvar föråterstoden av distriktet. Dethar inte särskilt föreskrivits atl kommunfullmäktige formellt skall entlediga ledamöleroch suppleanter vars nämnduppdrag upphört. Del fär förutsättas att en kommunäven ulan uttrycklig föreskrift härom tillämpar en sådan ordning. Lagenskall träda i kraft , då den nuvarande lokalorganslagenskall upphöra atl gälla. Lokalaorgan som inrättats enligt lokalorganslagens bestämmelser skall från och medlokalnämndslagens ikraftträdande fullgöra sina uppgifter med stöd av denna lag. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984: 382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation Lokalnämndslagenersätter frikommunlagens reglering av lokala organ utom vad avser institufionsstyrelserför skolor. 8 och 9 56 upphör därför att gälla när lokal nämnd slagen träder ikraft. 7 6 får en ändrad lydelse som klargör atl försöksverksamheten medinstitutionsstyrelser för specialreglerad verksamhet fortsättningsvis endastavser skolor. Pälokala organ och särskilda organ som med slöd av de upphävda bestämmelsernafinns inrättade vid lagens ikraftträdande tillämpas lokalnämndslagensbestämmelser. Detta framgår av en övergångsbestämmelse fill lagen. 6.4 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen(1980: 620) 47§ Uppdrag att besluta pä socialnämndens vägnar fär ges åt en särskild avdelningsom består av ledamöler eller suppleanler i nämnden i ärenden som ankommer pänämnden enligt 2, 5, 6 och 8 a 55, 11 5 första och andra styckena, 17 5 iredjestycket saml 18 5 lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Genomändringen i 47 6 socialQänsfiagen blir del möjligt för en social distriktsnämndoch en lokal nämnd enligt lokalnämndslagen atl delegera beslutanderätten ivissa i paragrafen angivna ärenden enligt lagen med särskilda bestämmelser omvärd av unga. 476 första stycket i dess nuvarande lydelse uppställer etl generellt delegeringsförbudför där angivna ärenden enligt lagen med särskilda beslämmelser om vård avunga. Del gäller bl.a. ärenden om ansökan om 70 värd hoslänsrätt, om omhändertagande och om upphörande ien kommun som inte inrättat sociala distrikts- Prop. 1986/87:91 nämnder fårdock delegera sädana ärenden. Beslutanderätten fär då utövas aven särskild avdelning beslående av ledamöter eller suppleanter i nämnden. måste avgöra sådana ärenden i densamfällda nämnden. Vad som gäller för lokala organ på denna punkl har ejberörts i förarbetena till lokalorganslagen. Möjligheten att bedriva verksamhetmed lokala organ inom det specialreglerade området fanns inte när propositionenom socialQänsten antogs. I 4 8 andra stycket lokalorganslagen anges att lokalaorgan med specialreglerade uppgifter är underkastade samma bestämmelser somgäller för den centrala nämnden. 1 lagen anges vissa undantag som dock saknarbetydelse i detta sammanhang. Det skulle därför kunna hävdas att ett lokallorgan har samma status som socialnämnden när det gäller att utse utskott enligt47 8 socialQänsfiagen i dess nuvarande lydelse. Denna fräga bör klargöras isamband med atl lokalnämndslagen antas. Socialadistriktsnämnder särskilt i stora distrikt och lokala nämnder, som ansvarar försocialtjänsten och mänga andra verksamheter i en stor kommundel, bör kunna -ulan att rättssäkerheten eftersatts - jämställas med sädana sociala nämnder somför närvarande har rält att delegera beslutanderätten i de ärenden som det nuär fräga om. Del har därför ansetts motiverat att sociala distriktsnämnder ochandra lokala nämnder fär delegera beslutanderätten i ärenden enligt 47 6. Dennya lydelsen av 47 6 kommer då med stöd av 46 6 socialQänstlagen att gällaockså för sociala distriktsnämnder. Som en konsekvens härav kommer detta atlgälla ocksä för lokala nämnder med socialQänstuppgifter enligt lokalnämndslagen.Delegering av beslutanderätten fär ske uteslutande till förtroendevalda. Jaghemställer att regeringen föreslär all anta förslagen till 1. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 2. lokalnämndslag, 3. lag om ändring i lagen(1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisafion, 4. lag om ändring i socialQänstlagen(1980:620). Jaghemställer vidare atl regeringen bereder fillfälle atlla del av vad jag i övrigt har anfört under avsnitten 1, 2 och 4. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. Demokratiberedningens betänkande (SOU 1985: 28) Aktivt folkstyre i kommuner och 1983års demokratiberedning har redovisat sitt arbete i huvudbetänkandet Aktivtfolkstyre i kommuner och landsting. Beredningens rekommendationer och förslagpresenteras i fem separata avsnitt som behandlar Qänsteproduktion,decentralisering, folkrörelsefrägor, de anställdas roll samt partiernas och deförtroendevaldas roll. Här återges betänkandets sammanfattning av de femavsnitten samt beredningens lagförslag rörande lokal nämndverksamhel ikommunerna. 1.1Bra tjänster kan bli bättre Kommunernaoch landstingen har etl mycket stort och varierat Qänsteulbud. Grundenför nästan all verksamhet är alt stä till Qänst för kommuninvånarna.Detta utgör grunden för ett förnyelsearbete som inriktas på tjänsternaskvalitet. BraQänster kan alltid bli bättre! Beredningenhar i detta kapitel angivit en rad åtgärder. - Kontakterna med medborgarna börförbättras. Detta kan ske genom ökad tillgänglighet lill kommunens ochlandstingets förvaltningar och enskilda handläggare. Kontakterna måste präglasav ett kundtänkande där den enskilde medborgarens situafion sätts i centmm.Handläggningen av ärenden måste göras enklare. - Kommunernas och landstingens Qänsterbör i ökad utsträckning anpassas till de enskilda medborgarnas behov ochförutsättningar. Genom ett mer varierat utbud inom t. ex. barnomsorgen,äldreomsorgen samt hälso- och sjukvården ökar individanpassningen av denoffentliga verksamheten. En viktig förutsättning för flexibla Qänster är atlarbetsorganisationen utvecklas. - Genom etl utvecklat brukarinflytandefår medborgarna ökade möjligheter att påverka de Qänster de är beroende av. Eltökat brukarinflytande förutsätter att ansvar och befogenheter förs ut lill deanställda som direkt möter brukama. Genom bättre samråd kan brukarna få ett medbestämmandei för dem viktiga vardagsfrågor. Beredningen föreslår att kommunallagensbestämmelser om delegation kompletteras så att möjligheterna till villkor omsamråd klart framgår. - Lokalt baserade kooperativalösningar inom barnomsorgen, skolan, fritidsgårdarna och äldreomsorgen kanytterligare stärka brukarinflytandet. - Bra service skapas av ettförhållningssätt inom hela förvaltningen. tigaförutsättningar för ett framgångsrikt arbete med alt förbättra ser- Prop.1986/87:91 vicen är en tydlig politisk styrning och en medvetenpersonalutveckling. Alla anställda måste engageras i servicearbetet. Defackliga organisationerna bör få möjlighet att delta i hela förändringsarbetetdär man samverkar och sätter kunden i centrum. 1.2Öppna nya möjligheter genom ökad decentralisering Ikapitlet behandlas inledningsvis hur decentraliseringen av den kommunalaorganisationen växt fram och utvecklats. Lagen om vissa lokala organ i kommunerna,lokalorganslagen, som trädde i kraft , gör del möjligt för kommunerna attdecentralisera förvaltnings- och verkställighetsuppgifter till institufionsstyrelsersamt distrikts- och kommundelsnämnder. Ett knappt fyrtiotal kommuner har nägonform av lokala organ. Mer än hälften av dessa har inrättat kommundelsnämnder. Inågra kommuner med kommundelsnämnder har man mer systemafiskt studerat hurförsöksverksamheten har utfallit. Försöken i Ale, , , ochÖrebro beskrivs och analyseras i kapifiel med hjälp av tillgängligdokumentation. Beredningen drar för sin del följande slutsal-ser.