prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Fortsatta insatser för utrustningsändamål kan kommaatt kräva omprioriteringar inom ramen för de resurser som står Ullhögskoleenheternas förfogande. Min företrädare och jag har ibudgetpropositionerna 1985 (prop. 1984/85:100, bil. 10 s. 603) resp. 1986(prop. 1985/86:100, bil. 10 s. 560) behandlat frågan om utmslningsresurser tillhögskolesektorn. Vi har bl.a. angivit vissa riktlinjer för myndigheternasomprioriteringsarbele. Del har bl. a. gällt medel för s. k. ersättningsanskaffning.Det arbete som myndigheterna har bedrivit i denna fråga måste enligt min meningfortsätta så att ett konkret underiag kan redovisas i frågan om hurerforderliga utmslningsresurser kan skapas efter treårsperioden inom ramen förhögskolans totala resurser. Jag återkommer regeringen i denna fråga. Mina förslag i det följande om förstärkningar avhögskolans basresurser uppgår till sammanlagt 12! Jag har därvidocksä beaktat de högskolebibliotekens behov. Det sammanlagda resurstillskottetbör enligt min mening kunna bidra ull all avsevärt förbättra arbetsmiljön inomhögskolan. Härigenom bör ocksä ökningar kunna göras av de resurser som stårtill förfogande för forskning av högskolelektorer m.fl. inom ramen för densärskilda s.k. rörliga resursen. Jag vill i sammanhanget framhålla det angelägna ialt högskoleenheterna eftersträvar att hålla en rimlig andel av sina resurserrörliga. är en mycket stor del av anslagen intecknade genom kostnadernaför fast anställd personal. Det är givetvis en av anledningarna till att manlokalt ofta har svårt att avdela ens blygsamma belopp för att ge forskarnarimliga arbetsvillkor. Forskningsråden får, vid bifall till mina förslag,förstärkningar . Råden är av strategisk betydelse i den svenskaforskningsorganisationen. Deras beslut har i praktiken ett avgörandeinflytande även när det gäller den övriga verksamhetens inriktning ochinternationella orientering. De ytterst noggranna bedömningar som föregårrådens anslagsbeslut är viktiga för att upprätthålla den höga kvaliteten inomsvensk forskning och högre utbildning. Deras betydelse inskränker sig inte baratill de projektanslag som beviljas enskilda forskare. Sättet all fatta besluti råden sätter normer även för användningen av fakultets- och sektorsanslagen. Råden vittnar samstämmigt om att de med nuvaranderesurser tvingas avslå många ansökningar, som gäller angelägen ochinternationellt konkurrenskraftig forskning. En resursförstärkning tillforskning på eget programansvar bör därför, i rimlig utsträckning, kanaliserasvia forskningsråden. Mina förslag i det följande innebär dels förstärkningarför vissa särskilda forskningsområden, dels en ökning av de medel som fördelasav rådsorganisationen. Statsministernhar inledningsvis redovisat de forskningsområden, vars betydelse regeringensärskilt önskar framhäva . Jag kommer i detföljande all beräkna medel för insatser från forskningsrådens sida inom deprioriterade områdena informaUonsteknologi, bioteknik och kulturvetenskaper.Vidare kommer jag att föreslå en ökning av forskningsrådens ochforskningsrådsnämndens medel med sammanlagt 43,8 milj. kr. för budgetåret1987/88. För budgetåren 1988/89 och 1989/90 Ullkommer förstärkningar avrådsorganisafionens anslag med sammanlagt 18,8 milj. kr. utöver kompensafionför löne- och prisökningar. Frånforskningsrådens sida har det länge varit etl önskemål att merkostnader förökade löner och priser kompenseras enligt samma principer, som gäller föranslagen till högskolan. Jag förordar att detta system skall gälla för anslagentill forskningsråden och forskningsrådsnämnden fr.o.m. /89. Detinnebär att rådsorganisationens anslag löne- och pris-omräknas i budgetarbetetpå samma villkor som högskoleanslagen. För avtalsenliga löneökningar, som intevar kända i sådan tid att de kunnat beaktas i budgetarbetet, utgår - på sammasätt som för högskoleanslagen kompensation frän det s.k. täckningsanslaget.En övergäng till detta system bör högst väsenfiigt förbättra rådensplaneringsförutsättningar. De projekt, som finansieras viaforskningsrådsnämnden och forskningsråden inom verksamhetsområde,är normall av längre varaktighet än ett budgetår. Både för den enskildeforskaren och för den högskoleenhet där projektet bedrivs är det angeläget altfå besked för om och i vilken omfattning elt projekt kan räknamed stöd. Forskningsråden och forskningsrådsnämnden bör därför bemyndigas attfalla anslagsbeslul för högst . En ökad långsiktighet i rådensanslagsbeslut ger i sin tur förutsättningar för mer långsiktig planering inomde berörda högskoleenheterna. Statsministern har tidigare berört behovet av eltbrett upplagt forskningsprogram om livsmedel. Chefen för jordbmksdepartementetkommer senare alt lämna en mer utförlig beskrivning av ett sådant program ochföreslå att skogs- och jordbrukets forskningsråd anvisas kraftigt förstärktamedel för livsmedelsforskning. inom utbildningsdepartementetsområde stöder viss forskning inom livsmedelsområdet. Det förhällandet attlivsmedelsforskning prioriteras genom stora insatser underjordbmksdepartementets huvudtitel bör icke föranleda forskningsrådsnämnden ochforskningsråden alt avslå vetenskapligt välgmndade projektförslag inom dettaområde. Förslagen i det följande kommer, som framgått avvad jag redovisat, att innebära väsenUiga förstärkningar av fakulteternas ochforskningsrådens resurser. Den så finansierade verksamheten fär alltsåexpandera i ett läge, när så gott som all annan offentlig verksamhet behandlasrestriktivt. Det ligger ett stort förtroende och ansvar i detta. På många verksamheter ställs genom nedskärningarhärda krav på omprövning och omprioritering. Inom hela den statligaverksamheten eftersträvas en rafionalisering av det i egentlig meningadminislrafiva arbetet. KriUk har ofta riktats mot högskolan för ett ymnigt sammanträdandeoch en omfattande pappersexercis. Dennakritik är förvisso inte invändningsfri. Mycket av det som i dessa sammanhangmbriceras som byråkrati är en följd av de regler om medbestämmande,anställningstrygghet och andra sociala rättigheter, som har utsträckts tillsamtliga kategorier av anställda . Enighet har råttom syftet med dessa reformer. Konsekvenserna för arbetets uppläggning måste dåbäras av högskolan liksom av andra delar av den statliga verksamheten. Likafullt bör det gå att ytterligare förenkla,specialisera och förtydliga förvaltningsarbetet inom högskolan och andraforskningsorgan. Jag har i årets budgetproposition föreslagit att besparingarskal! göras inom administrationen för den grundläggande högskoleutbildningen.Motsvarande krav pä rationalisering av den administrativa verksamheten måsteställas inom forskning och forskarutbildning. Jag har beaktat detta vid minberäkning av berörda anslag. Förvitaliteten i all verksamhet är det angeläget att pröva värdet av detetablerade och väga det mot nya angelägna insatser. Nyorientering avverksamheten kan och bör inte åstadkommas enbart genom resursförstärkningar.En akfiv omprövning av verksamhetens inriktning och uppläggning är nödvändigför alt de samlade resurserna skall kunna utnyttjas på bästa sätt. Högskolan ålades i samband med 1984 årsforskningsproposition att /851986/87 göra omfördelningarmotsvarande av fakultetsanslagen. Vilka omfördelningar som gjortsskall redovisas i den verksamhetsberättelse för högskolan som lämnas eftertreårsperiodens slut. Det är angeläget att gå vidare på denna väg. Etloptimalt resursutnyttjande inom forskning och forskamtbildning kräver enständig beredskap till omprövning och omprioritering. Något kvanlifierat målför omfördelningarna är i ett längre perspektiv knappast rimligt attuppställa. De preciserade insatser som avkrävts högskolan under de senasteåren har endast varit marginella. Den kontinuerliga utvecklingen av högskolansverksamhet medför i sig betydligt större omprioriteringar. Ävenfortsättningsvis kommer en sådan ständig förändring av verksamhetsinriktningenatt vara karaktäristisk för högskolans arbete. Självklart finns en tröghetinbyggd i forskningsorganisationen liksom i andra organisationer. Det är svårtatt åstadkomma snabba förändringar. En större eller mindre del av resurserna ärpå kort och medellång sikt lästa ull viss inriktning av verksamheten. Det ärangeläget alt det interna omprioriteringsarbelet kan leda till en ökning avhögskolans rörliga resurser i vid bemärkelse. Nämnder och styrelser inomhögskolan måste skaffa sig överblick över förändringsmöjiigheterna inom sinarespektive områden och ha beredskap att fatta de ofta svåra beslut, som krävsför att verksamheten skall kunna nyinriklas. En gmndprincip i den svenska forskningspolifiken äralt så långt möjligt inte splittra landets forskningsresurser genom uppbyggnadav särskilda institut. All slags forskning skall i stället kunna utföras inomhögskolan. Detta har många fördelar. ställs härigenom mycket storakrav på högskolan. Den externfinansierade verksamheten, och då framför allt densom finansleras av de statliga sektorsorganen, har vuxit kraftigt under desenaste femton åren. Enligt den senaste verksamhetsberättelsen för högskolan -avseende /85 - uppgick den externfinansierade delen avforskningsverksamheten inom teknik, naturvetenskap, medicin ochsamhällsvetenskap i genomsnitt till mellan av helaomslutningen. I de angivna procenttalen ingår medel från forskningsråd,sektorsorgan och andra finansiärer. Såväl inom som utom högskolan har dennautveckling givit upphov till diskussioner om balansen mellan skildaverksamheter. Beställarens önskemål om att fä vissa avgränsade forskningsprojektutförda har ansetts leda fill aU tillgängliga resurser i alltför hög gradtagits i anspråk för dessa ändamål. Utrymme har därför kommit att saknas förmer gmndläggande och långsiktigt arbete på eget program-ansvar. Också med tankepå samverkan med näringsliv och förvaltning på är det angeläget,att sådan verksamhet är den dominerande inom högskotan. En fråga, som i sammanhanget har varit livligtdiskuterad, är vilka regler som bör gälla i fråga om kostnadsansvaret för denexternfinansierade verksamheten. De statliga sektorsorganen betalar utöver dedirekta kostnaderna för projekten endast etl mindre påslag för att täckahögskolans stora indirekta kostnader (för bibliotek, utrustning, socialaavgifter, admi-nistrauon etc). Den ofullständiga kostnadsläckningen fränsektorsorga- nenssida har lett till att högskolans kostnader för olika slag av gemensammaändamål tar i anspråk en allt större andel av högskolans egna anslag. De delarav högskolans egna anslag, som kan användas för mer direkta forskningsändamål,påverkas givetvis av delta. Detta fär ocksä konsekvenser för vilka som ipraktiken fär möjlighet att avgöra forskningsarbetets närmare inriktning.Universitetet i har i sin verksamhetsberättelse framhållit attarbetet pä eget programansvar får en alltför undanskymd position inom mångainstitutioner, när nästan all expansion är beroende av externa finansiärersvälvilja. Den externfinansierade verksamheten inom högskolanhar nu fått en sådan omfattning att dess andel av den totala verksamhetenknappast bör öka ytterligare. Enligt min mening bör dock inte något direkt takför den externfinansierade verksamheten anges. De stora olikheterna inom bådeden externfinansierade och den egna verksamheten inom högskolan gör det svårtalt precisera ett sådant. Det måste bedömas lokalt var gränsen för denexternfinansierade verksamheten skall gå. I fortsättningen bör dock högskolanvara mer selektiv än hitfills, när del gäller alt åla sig olika former avuppdrag för näringsliv och förvaltning. En noggrann prövning bör göras i varjeenskilt fall och då framför allt i fråga om långsikfighelen i de utomståendefinansiärernas satsningar. Medtanke är det viktigt att de externa finansiärerna tar ett växandeansvar för den långsiktiga uppbyggnaden av kunskap ämne för ämne. Ur högskolanssynpunkt är det nödvändigt att delta görs i sädana former att inte negativakonsekvenser uppstår för arbetet på eget programansvar genom att högskolan såsmåningom tvingas att överta ansvaret för personal inom uppdragsforskning ulanatt motsvarande ekonomiska resurser filiförs högskolan. Blandde förslag som jag lägger fram i det följande finns exempel pä ett sådantpermanent ansvarstagande för praktiskt moUverad verksamhet. Del sker genom attdet till högskolari överförs medel för tjänster som professor inationalekonomi, särskilt utvärderande arbetsmarknadsforskning, kommunalekonomi samt invandringsforskning. Rimlighänsyn måste emellertid också las till sektorsorganens och näringslivetsintresse av röriighel i den av dem inifierade och stödda forskningen. Alltslöd till långsiktig kunskapsuppbyggnad behöver inte vara permanent. Lämpligaformer för Udsbegränsade insatser är finansiering av doktorandtjänster,forskarassistenttjänster eller sådana högskolelektorstjänster, särskiltavsedda för långsiktig kunskapsuppbyggnad, som tillkom genom den nyligengenomförda lärartjänstreformen. UHÄbör noga följa utvecklingen av den externfinansierade verksamheten inomhögskolan med avseende på inriktning, omfattning och former.Verksamhetsberättelserna bör innehålla redovisningar av deUa. Skulleutvecklingen bli oförmånlig för högskolan skall UHÄ komma med förslag till deåtgärder som kan erfordras. Grundläggandehögskoleutbildning bedrivs på ljugofem orter. Fasta resurser för forskningoch forskamtbildning finns vid elva högskoleenheter, belägna i de sju orternaStockholm, , , , , och . Enligtriksdagens tidigare beslut skall de fasta forskningsresurserna inte splittrasytteriigare utan koncentreras till dessa orter.Efter 1960- och 1970-talens stora satsningar i , och fårockså dessa resurser bedömas ha en rimlig spridning över landet. I runt tal 550 högskolelektorer arbetar vid demindre högskoleenheter som inte har fasta resurser för forskning. Det ärangeläget att den kompetens och det intresse för forskning som finns hos mångaav dessa personer tas till vara. Det kan ske inom skilda former avprojektorganiserad verksamhet, finansierad med medel från forskningsråd ochandra statliga myndigheter. För utbildningen vid de mindre högskoleenheternaär det mycket positivt att lärarna har aktuella erfarenheter av egen forskning.Härigenom skapas ocksä möjligheter till uppdragsforskning i olika delar avlandet, vilket ofta kan vara av stor betydelse för utvecklingen av det lokalanäringslivet. Forsknings- och högskolepoliliken bör på olika sättförbättra möjligheterna för forskningsverksamhet också vid de högskoleenhetersom saknar fasta forskningsresurser. Mina förslag för den kommandetreårsperioden innebär, att medel anvisas för två typer av stöd till forskningvid mindre högskoleenheter: dels för direkt finansiering av tidsbegränsadeforskningsinsatser av velenskaphgt kvalificerade lärare, som arbetar på egetprogramansvar, dels för åtgärder som syftar till att öka dessa läraresmöjligheter att åta sig uppdrag från företag, kommuner och myndigheter i detnärliggande samhället, 1 den senare uppgiften ligger också att förmedla sådanauppdrag till lärare, som är verksamma vid andra högskolor med eller utan fastaforskningsresurser. Lärare vid de mindre högskoleenheterna har liksomandra lärare inom högskolan möjligheten all få tid för egen forskningfinansierad med medel från den s.k. röriiga resursen. Vissa medel förhögskolelektorers m.fl, forskning har hiuills anvisats via regionstyrelserna. Ienlighet med förslag från UHÄ, kommer jag i det följande att beräkna medel fördetta ändamål under fakultetsanslagen. Berörda fakultetsnämnder har vidfördelning av medel för forskning ansvar inte bara för den egna högskoleenhetenutan också för högskolelärarna vid mindre högskolor i regionen. Jag utgår frånau nämnderna beaktar detta ansvar. UHÄ har, som stöd för lärarna vid de mindrehögskoleenheterna, föreslagit att fakultetsnämnderna vid fördelningen av derörliga resurserna inte skall få avsätta mindre än genomsnittet av de tresenaste årens tilldelning till var och en av de mindre högskoleenheterna. Iprincip bör, enligt min mening, alla ansökningarom forskningsresurser vägasmot varandra på lika villkor. Det kan dock vara lämpligt att under enövergångsperiod tillämpa en regel av det slag UHÄ förordat. börfakultetsnämnderna ha blivit så förtrogna med högskolelärarna vid de mindreenheterna och deras behov, att någon särskild öronmärkning av medel inte blirnödvändig. Medanledning av regeringens förslag forskningsproposition anvisaderiksdagen särskilda medel för kontaktsekretariatsfunktioner vid de mindrehögskoleenheterna. Medlen avsåg både kontakter med olika intressenter utanförhögskolan och systematiserade kontakter med högskoleenheterna med fastforskningsorganisation. Mina förslag i det följande innebär att stödet tillforskningsverksamheten vid de mindre högskoleenheterna ökar kraftigt. De ökaderesurserna skall användas bl.a. för denfortsaUa verksamheten med kontaktsekreterare, som förmedlar uppdrag frän detnärliggande samhället till lärarna vid den egna högskolan eller, om det lämparsig bättre, till lärare vid någon annan högskola. 1 det sammanhanget vill jagunderstryka vikten av att de intensifierade kontakterna medlokala arbetsplatser och fackliga organisationer följs upp. Medlen skall ocksåanvändas som stöd i lärarnas arbete med att utarbeta slagkraftiga ansökningartill fakultetsnämnder, forskningsråd och sektorsorgan genom att exempelvisanordna seminarier, konferenser och speciell handledning i anslutning fillprojekt. Bilaga 6 Utbildningsdep. Sammanfattning av budgetförslaget för forskning ochforskarutbildning inom verksamhetsområde Medlen för forskning och forskamtbildning kommer vidbifall fill mina förslag för /88 att fördelas på följande sätt. Medelför forskning och forskarutbildning fördelade på fakulteter (motsv.) Medelför övrig forskning under huvudtitel Medelför forskning och forskarutbildning under fakultetsanslagen fördelade påhögskoleenheter. Milj, kr. Högskolanför lärarutbildning i 4 Bilaga 6 Utbildningsdep. För anslagen till forskning och forskarutbildning har UHÄbegärt en prisomräkning utom för litteratur där ämbetet begärt10,. Den generella prisomräkningen gmndar sig på UHÄ:s förslag. Förbokinköp har jag dock beräknat en prisomräkning om . I löneomräkninghar jag beräknat . för följande avtal m. m. Avtal om fördelning avmedel för speciella selektiva åtgärder inom ATF-området. Avtal om tilldelning avmedel till högskolorna i , , och . Avtal om överföring frånlöneplan L till löneplan F av tjänster vid statlig högskoleenhet, överföringfrån löneplan L av lärare vid medicinsk fakultet samt höjning avuppdragslillägg till prefekt, dekanus och studierektor. Avtal om ändring avavtalet om anställnings- och arbetsvillkor för doktorander m.fl. Avtal ommyndighetsområden och högsta kostnad enligt L-ATF för /86. Avtal omlönegradsplacering och högsta kostnad för åtgärd enligt L-ATF för perioden1985-07-01-1986-06-30 för vissa tjänster m. m. Avtal om löner och vissaandra avlöningsförmåner fr.o.m. och avtal 1985-11-l 1 omlöner m. m. för vissa statliga läkare m.fl. fr.o.m. . Arvode vissa föreläsare m.fl. och vissa övrigaarvoden. Avtal om löner fr.o.m.1986-01-01 och avtal om löner m.m. för vissa statliga läkare m.fl.fr.o.m. , löneplans-anknulna arvoden samt avlöningsförstärkningar m.m. Professorslöneavlalet samt selektiva åtgärderför professorer per den 1 januaii 1986. Efter förslag från regeringen har bemyndigatregeringen, eller den myndighet regeringen i sin tur bemyndigar, att medgeöverföringar mellan anslag påstatsbudgeten och mellan anslagsposter som har underställts . Dettahar bl.a. varit nödvändigt för att erforderliga resurser för handikappåtgärderskall kunna disponeras pä del sätt beslutade om i enlighet medförslag i prop. 1980/81:100 bil. 12 (UbU 20, rskr. För att samma ordningskall kunna gälla även i fortsäUning-en behövs ett bemyndigande av denna art.Regeringen bör därför föreslå att lämna ett motsvarande bemyndigandeför /88. Förprisomräkning av fakultetsanslagen har beräknats 18,5 milj. kr. Sammanfattningsvisinnebär mina förslag följande resursförstärkningar för treårsperioden. Resursförstärkningarbudgetåren /88-1989/90 fördelade på ändamål. (milj, kr.) professurer inom området. Beloppen avser permanent nivåförslärkning. För t.ex. informationsteknologi ökar anslagen med 29 milj. kr., varav 16 milj: kr.utfaller /88. För bioteknik sker hela ökningen, 35 milj.kr., /88. 2 1986/87. Resursförstärkningarna itabellen sammanfallas i följande diagram. Resursförstärkningarbudgetåren /88-1989/90, fördelade på ändamål Bilaga 6 Basresurser Prioriterade SludiefinansierirgForskningsråd Professurer CVrigl Som underlag för anslagsberäkningarna förbudgetåren 1987/88-1989/90 har berörda myndigheter anmodats lämna förslag sombl.a. innebär en ökning av forskningsresurserna . Myndigheternasförslag inom detta ökningsalternativ redovisas vid min anmälan av berördaanslag. Därutöver har myndigheterna fört fram vissa förslag om ytterligareökningar. De förslag som myndigheterna har fört fram i sinaanslagsframställningar och i kompletterande anslagsframställningar och som intebehandlas i det följande har jag med hänsyn till del statsfinansiella lägeteller av andra skäl inte tagit upp. Jag övergår nu till allredovisa vissa särskilda frågor. UHÄhar på regeringens uppdrag utrett frågan om fakultetsprogram och har nuredovisat uppdraget. Redovisningen är uppdelad i två avsnitt, dels ettprincipiellt, dels ett där utredningsresuhaten sammanfattas fakultets-vis. Ibilagor har UHÄ redovisat program för alla fakulteter utom den farmaceutiska. UHÄföreslär en ordning enligt vilken UHÄ som underlag för en forskningspropositionvart tredje år redovisar nationella program kompletterade med anslagsäskandenför hela perioden. Inom ramen för anslagsbeslul och de uttalandensom knyts till dessa disponerar högskoleenheterna resurserna eftei- egenbedömning. Hur resurserna använts skall redovisas i verksamhetsberättelserna.Ämbetet anser förslaget innebära en måttfull förskjutning iriktning mot mera av målstyrning. Med målstyrning följer krav pä uppföljningoch redovisning i efterhand. UHÄ:s verksamhetsberättelser måste utvecklas föratt utgöra en fullständig redovisning av hur resurserna utnyttjas. Detfinns, anser UHÄ, motiv för fakultetsprogram pä två nivåer: nationellt ochlokalt pä fakultetsnivå. En avvägning mellan de lokala programmen inom ettfakultelsområde skulle kunna ge ett nationellt fakultetsprogram. UHÄföreslär en försöksverksamhet inom tvä fakultetsomräden där regering ochriksdag skulle fatta beslut om resurser för forskning och forskarutbildning pägrundval av fakultetsprogram. Förslaget innebär att de tekniska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna lokalt får ta över ansvaret förinrättande av nya professurer och omprövningar av befintliga tjänster. Dessabåda fakulteter har de mest utvecklade programmen. Tillämpad fullt ut skulleordningen innebära att anslagsframställning nästa gång skulle lämnas först år1989. Förövriga fakulteter vill UHÄ, om erfarenheterna blir goda och de berörda finneren ny ordning önskvärd, återkomma med förslag inför den forskningspolifiskaproposition som regeringen förväntas lägga fram 1990. Forskningeni högskolan är en mångskiftande verksamhet. Detta avspeglas ifakulletsprogrammens växlande uppläggning och omfattning. De olika ämnena ellerdisciplinerna har utgjort den grundläggande stmkturen för arbetet medfakultetsprogram. Ett typiskt sådant förslag till program består av en samlingämnesvisa redogörelser. För varje ämne ges en beskrivning av dessarbetsområde, därefter följer ofta en beskrivning av områdets anknytning tillangränsande ämnen. En bild av det internationella lägel ingår i flera program.1 elt avsnitt "plan för utvecklingen" redovisas i flera programresursläget och framförs önskemål om ytterligare förstärkningar. Programmen har utarbetats pä lokal nivå, inom UHÄeller av företrädare för forskarna. Vissa program har remitterats ochomarbetats. Programmen har således tillkommit på olika sätt och därigenom harde också fått olika förankringar, UHÄ framhåller att inget av de redovisadeprogrammen i bokstavlig mening utgör program för en fakultet.