prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Satsningarnabör enligt Televerkels uppfallning ske på etl sådanl sätt all de resulterar i kompetensuppbyggnad inom stal och näringsliv, samt på universitet och högskolor. Resultaten skall konfinuerligl kunna uppda teras, förbättras och hållas tillgängliga. Salsningen bör bygga vidare på de kompetenscentra som finns i landet. Härigenom stimuleras enligt Telever kets mening den regionala ulvecklingen utanför . vill satsa påområden som beskrivs i det följande, under Prop. 1986/87:74 förutsättningall STU och försvarei bidrar med kompletterande satsningar. Allasifferuppgifter avser enbart salsningar. Programmets totalakostnader blir 34 gånger större. Dessa ytterligare satsningar täckerkompletterande projekt och ger projekl full slagkraft. Utvecklingenpå elektroniksidan går stadigt mol all alll fler funktioner inlegreras på ett chips.Detla gör atl konstruktion av system kan komma att i störreutsträckning utgöras av kretskonstruktion. För atl behålla kompelensinom systemkonstruktion är det därför viktigt att utveckla även kompetenseninom kretskonstruktion inom landet. En salsning på krets- och processutvecklingavses därför ej primärt leda till processlinjer för tillverkning av komponenteri stora volymer utan till möjligheter atl inom landel tillverka små volymer avde mesl avancerade och strategiskt viktigaste kreisarna. GenomNMP har kompelens och resurser byggts upp inom omrädet, bl.a. på IM (Institutetför Mikrovågsteknik), som bör stödjas i sin forskning inom mikroelektronik ochnäriiggande områden (). Redanidag ställs allt störte krav på snabbhet och tillförlifiighet ifråga omtelekommunikation. Framlidens tjänsteiniegrerade digitala telenät kommer i höggrad att bygga på fiberoptiska system. Etl strategiskt område för landet ärdärför satsningar på konsimktion av integrerad optik () och integreradehöghastighetskretsar (). Genomatt datoriseringen i alll snabbare lakl griper in i alll fler områden ökarkraven på säker och behändig utrustning. En komponent allt fler kommer ikontakt med är bildskärmar. Inom finns ett inlernafionellt erkäntkunnande inom området flata bildskärmar. Området föreslås stödjas med . 3.2 Hjälpmedel för komponent- och systemkonstruktion Konstruktionsmetodikenför syslem, programvara och komponenter måste ses som etlsammanhängande konstmktionssyslem. Detta skall ge möjlighel till snabb framtagningav system och produktmodeller som lätt kan anpassas till användamas krav ochsom genererar ändringsbar och återanvändningsbar programvara med högdriftsäkerhet. Utvecklingenav etl konslruklionssystem för ingenjörsarbete som skall användas på idagbefintliga arbelsstafioner kräver framtagning av väl utvecklade generella, portablafunklioner realiserade i programvara. Dessa funktioner skall ge stöd för l.ex. konstmkfion,dokumenlafion, programmering och övrig relativt avancerad databehandling idistribuerade miljöer (). Somen del i elt sådant programpaket ingår funktioner för konsimktion av VLSI-kretsar. Det arbete som sker inom NMP-CAD bör därför fortsät ta och möjligheter till samordning med europeiska projekt tillvaratas (). Ettområde av ökande betydelse är metoder för utveckling av porlabel Prop.1986/87:74 och återanvändningsbar programvara (). Programvaruteknik är etlav de områden där en fortsatt samordning med europeiska satsningar som EUREKASoftware Factory bör ske. Iframtida konstruktions- och produktionssystem kommer kommunikationen mellankunder, konstruktörer, legotillverkare och tillverkningsenheter alt öka. Dettaberor på ökad integration mellan konstruktion och produktion (CAD/) samtökande aulomatisering inom produktionen. Eltökat kommunikationsbehov släller ökade krav pä enhelliga och fungerandestandards. En satsning bör därför ske på implemenlering och testning avkommunikationsarkitekturer och protokoll för datanät, i produktions- ochkontorsmiljö enligt OSI-modellen (). Denna satsning skall samordnas mednationella och europeiska satsningar typ SUNET, COSINE och RARE. Itakt med alt produkters komplexitet ökar, ökar också svårigheterna atteffektivt förvalta och underhålla dem. En satsning på framtagning av elthjälpmedel för förvallning och underhåll av maskin- och programvarusystem bördärför kunna komma till nytta för svensk induslri, försvar och statliga verk (7MSEK). Samtidigtsom av kapaciletsskäl snabbi inför optiska fibrer bedrivs isamarbete med framtagning av optiska system och byggstenar. Genom enutveckling av etl opfiskt höghaslighetssystem för användning i nätbyggs vidare kunskap upp om hantering och realisering av fiberopfiska systemoch systemkomponenter även för andra tillämpningar inom (). Viddellagande i europeiska projekl typ RACE eller EUREKA handikappas svensktnäringsliv i viss mån av att företag från får bidrag tillprojektkostnaderna från . har en internationellterkänd kompelens inom bildkodningsområdet. En fortsatt satsning på atttillvarata och vidareutveckla denna genom vidare deltagande i RACE-projekt börstödjas (). Ettprojekt som spänner över ett flertal kunskapsområden och industribranscher ärdet europeiska projektet som syftar till elt säkrare framlida vägnätoch trafiksystem. I utvecklingsarbetet kommer en belydande del att ske inom IT-teknologiervarför dessa salsningar bör stödjas av IT-programmet (). Inomlandet finns en väl utvecklad kompetens inom radiokommunikation. Genomutveckling av ett digitalt radionät inklusive studier kring kodnings- ochtransmissionsfrågor vidareutvecklas denna kompelens (). Bättre informafionsbehandling,ökad kommunikation mellan människor och högre servicenivåer är starka drivkrafter för utveckling av effektivare kontorsinformationssyslem. Genom en satsning på utveckling av elt ob- jeklorienleral konlorssystem ges möjligheter till alt praktiskt prova ut veckling av applikationer i större distribuerade kontorsinformationssyslem (). 4Demonstrationsprojekt av användningen av ny Prop.1986/87:74 Televerketär berett att satsa /år /88-1989/90 på projekt somprövar användningen av ny informationsteknologi. Projekten skall innehålla användarlillämpningarav generell natur, bidra till ökad datamognad och kunna förväntas visaekonomiska och/eller regionalpolitiska effekter. Kortbeskrivning av vissa föreslagna projekt följer nedan. För utförligarebeskrivning hänvisas lill "Rapporl lill regeringen angående studier avanvändning av ny teleteknik" vilken utarbetats av Televerkel och Statskontoretoch överiämnats till regeringen samt dokumeni rörande Data och Eleklroniki X-län (DEX) utarbetade av och Utvecklingsfonden i Gävleborgslän. Även andra projekt än nedan redovisade kan bli aktuella. Vidbehov av anpassning och utveckling av telekommunikationsprocedurer fömtsälts generellli projekten atl OSI-modellen (Inlerconnection) tillämpas. Engemensam resurs för projekten kommer att lillskapas för all stödja en användarrelaleradOSI-anpassning. Televerketkommer att i samarbete med de olika lokala intressentema gå igenom samtliga projektförslagför att fillse atl projekten i största möjliga utsträckning stöder ochkompletterar varandra. Genom dessa projekt kommer svensk förvalling ochsvenskt näringsliv att få slora möjligheter lill koslnadsbesparanderationaliseringar genom standardisering och ny teknik. får deutvecklande instanserna inom industri och högskola snabb ålermatning avanvändarnas krav och erfarenheter. kommer därvid alt tillse atlfrågor rörande samhällets sårbarhet beroende på IT-systemens ofullständigheierbeaktas. Televerketförutsätter även inom detta område att berörda intressenter får möjlighel att slällaupp med belopp som moisvarar salsningar. anser inte altdet föreslagna beloppet på /år kan täcka investeringar varken i lelenäteller hos användare bortsett från kostnader för modellförsök. Nödvändigainvesteringar bör enligl uppfattning göras efter normalaaffärsmässiga kalkyler av dem som skall äga och driva utrustningarna i fråga. 4.1.1Utbildning Distansundervisning och TV-möten Utvecklingav telenäten och bildkodningstekniker skapar alll bäitre föml sätlningar för videokommunikation av olika slag. Genom distansundervis ning via TV och TV-möten bör rese- och traklamentskostnader liksom kostnader för produktionsbortfall kunna minskas. Likaså bör positiva ef fekter i form av bättre utnyttjade lärarresurser och bäitre förankrade och snabbare beslut kunna erhållas. Försvarets förvaltningsskola genomför prov mellan , 442 (Karolinen), Siockholm (MHS)i samarbete med FMV, FRI och MHS med Prop. 1986/87:74 distansundervisningoch TV- konferenser. 4.1.2 Teletillämpningarinom sjukvården, effekfivisering av sjukvårdsverksamheten inom landsting Genomett flexibelt kommunikationsnät och effekfiv telekommunikation bör landstingetkunna rafionalisera verksamheten och ge bättre service till allmänheten. Inomlandstinget bedrivs försök att med användning av modern teknologi knyta ihopolika servicecentra, t.ex. genom att snabba upp remisshantering via datorstödför meddelandehantering och överföring av röntgenbilder i telenätet.Landstinget, Kommundata, Televerkel och dellar i försökel. 4.1.3 Utvecklingav organisationers effektivitet InomKalmar kommun pågår försök med effektivisering av den kommunala och regionala verksamhelelenmed hjälp av informafionsteknologi. En spridd användning av datorstöd förhantering av information inom kommunala och regionala verksamheter bör skapagoda förutsättingar för decentralisering, effeklivisera del internainformationsflödet och bidra till slörre öppenhet mot näringsliv och allmänhel. Iprojektet deltar kommun. , Kommundata och Televerket.Projektet bör också kopplas till Statskontorels arbete med att utveckla enkommunikationsstrategi för statsförvaltningen. 4.1.4 Utvecklingav telekommunikationsnätet i Näringslivetsstruktur och geografiska läge ger goda förutsättningar för utvecklingsarbete iGävleborg. Många nya satsningar inom dala- och eleklronikområdel sker även ilänet. Del föreslagna projektet drivs i i samarbete mellanUtvecklingsfonden, , och och syflar till atlstärka näringslivels förulsältningar genom effektivisering avinformationshanteringen. SliftelsenElektronik och i arbetar med ett antalteknikspridningsprojekt inom områden som bedöms ha betydelse för Värmlandsutveckling. Här föreslås en förstudie rörande teleteknik som medel att ökakonkurrenskraften via affärsutveckling och bäitre service för företag ochoffentlig förvaltning i . pågår etl anlal aktiviteter för all med hjälp av telekommunikationoch daiorbaserade informationssystem bättre tillgodo- 443 se medborgarnas behov avinformationstjänster samt förenkla informa- Prop. 1986/87:74 lionsutbytetmellan myndigheler. informellt arbele bedrivs i samverkan mellan bl. a.länsstyrelsen, , länsarbetsnämnden och kring enförstudie rörande försiärkning av den lokala informationsspridningen ochanvändningen av datatjänster. 4.1.7Telekommunikation för transport och godshantering Link (TDL) har utvecklats grundläggande kommunikations- ochinformationstjänster som lillsammans med bidrar till attskapa en ur informationssynpunkt papperslös transportkedja. Genom detta kan genomloppsfidenför varor inom, till och från minska, något som kan minska dengenomsnittliga kapitalbindningen med 90 Mdr kronor. Iutvecklingsarbetet dellar , , Swepro, datorleverantörermed flera. Utveckling av konceptet sker under överinseende av ett"Intressent- och produktråd" med ca 50 olika intressenter. Enreferensgrupp bör bildas för att i samråd med respektive projektansvariga tafram operativa projektplaner, inklusive planer för utvärdering och spridning avresullal saml en finansieringsbild som ger besked om på vilket sätt ekonomisktstöd skall lämnas. I referensgmppen, som leds av bör förslagsvisingå representanter för STU, Statskontoret och LKD. Televerkelfattar efler rekommendation av referensgmppen beslul om salsningar. Vid beslutskall möjligheter till gemensam utveckling och samordning mellan projekten somnämnts beaktas. SåvälKommunikationsdepartementet som det eventuella programrådel för IT:4-programmelkommer att hållas kontinuerligt informerade om demonstrationsprojektensutveckling. IIT:4-programmet kommer universitet, högskolor och insfitut, förelag och stafiigaverk att deltaga. Det är viktigt att befintliga kompetenscentra utnyttjas, varde än finns i landet. SICS (Swedish Institule of Computer Science) och (Svenska Insfitutet för Systemutveckling) samt IM (Institutet förMikrovågsteknik) kommer att vara väsenfiiga stöttepelare. Televerketbedriver FoU inom IT-området på följande orter utanför Siockholm: ,, , , , och . För atl stödja deregionalpolitiska satsningarna är berett att utöka sin FoU-verksamhetpå de av ovanstående platser där del finns möjlighel alt rekrytera kompetentpersonal. Televerketär dessutom berell atl undersöka möjligheterna att starta FoU-verksamhel inom IT-området på lämplig plats i Bergslagen och i , under förutsättning att de två första årens kostnader för utbild- 444 nings- och upplärningsverksamhetläcks genom regionalt stöd. De erfaren- Prop. 1986/87:74 heterteleverkskoncernen fått genom uppbyggnaden av FoU-verksamhet i ochSundsvall bör härvid kunna vara vägledande. 6 Styrning av och samordning inom IT-programmet Televerketfömlsälter att IT: 4-programmet kommet alt styras av elt programråd där deväsentliga statliga och privata intressenterna ingår. Då delta programråd kanbli relativt stort lorde det vara lämpligl alt rådet tillsätter ettverkställande utskott lill vilket de olika projektens ledningar rapporterar. Televerkelär berelt att administrativt och ekonomiskt bidra fill denna verkställandeledning och till den heltidsarbetande stab denna ledning behöver. Ifullt samförstånd med har också STU och FMV utarbetat förslag lill projeklför IT:4. Bortsett från vissa speciella mililära inriklningar är STUs och FMVsförslag i grunden sammanfallande med eller komplelterande tUl Televerkelsförslag. ser därför inga större problem all sammanföra de tre försiagentill ett gemensamt program. Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Förslagtill lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m............................................ 5 Förslag till lag omändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m............................................... 8 Förslag fill lag omändring i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmaleriel,m. m......................... ... 10 Förslag till lag omändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden ...................................... ... 11 Utdragur prolokoll vid regeringssammanträde 12 1 Inledning ...................................................... 12 2 Näringspolitikensutgångspunkter ..................... 15 2.1 Näringspolitiken efter år1982 .................... 15 2.2 Målen för näringspolitiken ......................... 18 2.3 Motiven för en offensivnäringspolitik .......... .. 19 2.4 Näringspolitikens roll ............................... .. 21 2.5 Näringspolitikens medel ............................ .. 23 3 Svensktnäringsliv i ell intemationelll perspektiv ... 26 3.1 1970-talets strukturproblem ..................... .. 26 3.2 Den industriellaåterhämtningen ................. 28 3.3 Framtidsbilder .......................................... 33 4 Näringspolitikensprincipiella inriktning ................. 38 4.1 Erfarenheter avstrukturomvandlingen ........... 38 4.2 Tre delmål för stmkluromvandlingen ............. 41 4.2.1 Effekiivisering ........................................... 41 4.2.2 Differentiering ......................................... 42 4.2.3 Uppgradering ........................................ 45 4.3 Näringspolitiken ochvälfärden ................... .. 46 4.4 Näringspolitik inför 1990-talet- ett tiopunktsprogram .... 47 5.................................................................. Ekonomisk-politiskaramfömlsättningar m. m. för tillväxt och för nyelse ......................................................... .. 50 5.1 Inledning ............................................... .. 50 5.2 Riskkapitalmarknaden ................................ .. 51 5.3 Kreditmarknaden ..................................... .. 53 5.4 Företagsbeskattningen .............................. .. 54 5.5 Vissa finansiella insatser ............................. 56 5.5.1 Exportkreditfinansiering ............................. .. 56 5.5.2 ..................... .. 57 6 Infrastmktur.................................................. .. 59 6.1 Infrastrukturens betydelse förnäringslivets utveckling 59 6.2 Energi ................................................... 60 6.3 Transporter ........................................... 60 6.4 Utbildning .............................................. 62 6.5 Telekommunikationer ............................... 64 7 Avregleringoch regelförenkling ......................... 67 Prop. 7.1 Allmän bakgmnd ..................................... .. 67 7.2 Normgmppen ......................................... .. 67 7.3 Uppnådda resultat och aktuella iniliafiv......... .. 68 7.4 Det fortsatla arbetet med avregleringoch regelförenkling gentemot näringslivet ............................................................. 73 7.5 Förenkling och anpassning avden näringspolitiska finansieringen 75 8 Näringspolitikensroll vid stöme industrikriser ....... .. 78 8.1 Bakgmnd .............................................. .. 78 8.2 Den tidigare krishanteringen ..................... .. 78 8.3 Principer för krisföretagsstöd ...................... .. 80 8.4 Principer för krisortsinsatser ..................... 82 9 Internationellainvesteringar ............................. 87 9.1 Inledning .............................................. 87 9.2 Svenska företags investeringari ufiandel ...... 88 9.2.1 Utvecklingen avutlandsinvesteringar och deras effekter .. 88 9.2.2 förslagtUl åtgärder 89 9.2.3 Remissinstansemas synpunkter .................... 90 9.2.4 Min bedömning beträffandesvenska företags investeringar i utlandet 92 9.3 Utländskaföretagsetableringar och investeringar i 94 9.3.1 Omfattning m. m....................................... .. 94 9.3.2 Gällande regler om ufiändska invesleringari m. m. 9.3.3 Handläggningen iförvärvsärendena och gmnderna vid fill-lämpningen av företagsförvärvslagen ............................. .. 97 9.3.4 Förslag till lag om ändring ilagen om utländska förvärv av svenska företag m. m 99 9.3.5 Utlänningars köp av svenska börsregistreradeakfier i vissa faU ................ -................................... 100 10Teknisk forskning och utveckUng .................... 104 10.1 Teknikpolitiken........................................ 104 10.1.1 Allmän inriktning .................................... 104 10.1.2 Teknikpolitikens delar .............................. 106 10.1.3 Aktuella insatser ..................................... 106 10.2 Nationelltprogram på informationsteknologiområdet .... 107 10.2.1 Översikt över informalionsteknologiprogrammet 107 10.2.2 IndustrieU utveckling inomsystemteknikområdet 111 10.2.3 Spridning på bredden av informationsteknologiskkompetens 115 10.3 Slimulansfill förnyelse genom forskning och utveckling . 10.3.1 Verksamheten vid styrelsen förteknisk utveckling 116 10.3.2 IndustrieUt utvecklingsarbeteoch Industrifonden 134 10.3.3 Forskningssamarbete medEuropeiska Gemenskaperna .. 139 10.3.4 EUREKA ............................................... 141 10.3.5 Forskningsbidrag till teknikbaserädesmåförelag 142 10.4 Stödtill teknisk infrastmktur .................... 143 10.4.1Sveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet 143 11 Småföretagsutveckling 145 Prop. 11.1 Inledning .............................................. . 145 11.2 Småföretagspolitikens mål ochmedel ........... . 147 11.3 De regionalautvecklingsfonderna ................ . 149 11.4 Vissa finansieringsfrågor ............................ 151 11.5 Nyetableringsinsatser m. m.......................... 154 11.6 Underleverantörsfrågor .............................. 157 11.7 Utbildningsfrågor ..................................... 158 11.8 Teknikspridning ...................................... 160 11.9 Design och kvalitet ................................... 162 11.10 Kooperativ utveckling ................................ 164 12.1 Bakgmnd .............................................. . 165 12.2 De senaste årens utveckUng ..................... . 167 12.3 Den fortsatta ägarpolifiken ....................... . 175 12.4 Samordning inom den statliga förelagsgmppen 181 12.5 Ändrade ekonomiska befogenheterför affärsverket FFV . 13 Utvecklingsinsatseri vissa branscher 184 13.1 Inledning .............................................. 184 13.2 Mineralpolitik ......................................... 185 13.2.1 Intemafionell översikt ............................... 185 13.2.2 Svenska förhållanden ................................ 187 13.2.3 Mineralpolitikens mål och medel................... 188 13.2.4 Program för utökad prospekteringm. 13.2.5 Ny mineraUagstiflning .............................. 195 13.2.6 Olje- och gasletning iÖstersjön ................ 195 13.3 UtveckUngsinsatser inom den träbearbetandeindustrin .. 196 13.4 HavsindustrieUkompetensutveckling ............ 200 13.5 Stmkturpåverkande insalser ...................... 203 14 Utrednings-och samrådsverksamhet 206 14.1 Inledning .............................................. 206 14.2 Utredningsverksamheten vidstatens industriverk 206 14.3 Samrådsverksamheten vidindustridepartementet 210 15 Upprättade lagförslag ...................................... 212 16 Hemställan ..................................................... 213 17 Anslagsfrågor för budgetåret1987/88 ............... 214 Bil.1 Lagrådsremiss ..................................... 228 2 Lagrådetsyttrande över lagförslagen ....... 259 Bil.3 Promemoria om Svenskt näringsliv i ett internationellt per spektiv ................................................. . 260 4 Sammanfattningav (SIND 1985:7) . 5 Sammanfattning av remissyttranden över konkursutred ningen ........................................................... . 386 6 Sammanfattningav statens industriverks . lensutvecklingför konkurrenskraft ............. 413 7 Sammanfattningav remissyttranden över rapporten 417 Bil.8 Sammanfattning av utredningens om vissa frågor inom mi neralområdet betänkande (Ds I 1986:7) Utveckling av lan dets organiserade mineraljakter ................. 430 9 Sammanfattningav remissyttranden över betänkandet ... 434 10 Televerketssatsningar inom forskning och utveckling saml bidragtill det svenska informationsteknologiprogrammet . Tryckeri, 1987 449