prop · GA03166 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag skall i det följande försl la upp några frågor kringden laglekniska utformningen av de nya materiella beslämmelserna på lullområdel(avsniii 2.2). Därefter kommer jag att gå in på vissa frågor om tullfrihet ochåterbetalning av tull som beredningsgruppen har aktualiserat (avsnitt 2.3 och 2.4), Jagskall också beröra frågan om genomförandet av den nya lagstiftningen (avsnitt2.5), Slutligen kommenterar jag de nya bestämmelserna i specialmotiveringentill de enskilda lagförslagen (avsnitt 4). 2.2 Den lagtekniska utformningen av de nya materiellabestämmelserna på tullområdet Miltförslag: De nya bestämmelserna om vissa lullar, lullfrihet, nedsättning ochåterbetalning av tull samlas i en ny lag om tullfrihet m.m. som ersättertullförordningen (1973:979). Beredningsgruppens förslag: Överensstämmer med milt.Beredningsgruppen föreslår emellertid atl föreskrifterna om tullsatsernasstorlek bör tas in i en bilaga till den nya tagen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har föreslagitatt reglerna om särskilda tullar och tullfrihet m, m. i stället för all bildaen egen lag skall tas in i den nya tullagen. Skälen för min förslag: Belräffande de närmareövervägandena när del gäller frågan om förfarandereglerna och de materiellareglerna på tullområdet bör ges i skilda förfaltningskomplex eller samlas i engemensam lag får jag hänvisa lill vad slalsrädet har anfört.Jag instämmer alltså i bedömningen all reglerna om tullproceduren och reglernaom tull och tullfrihet m.m. liksom hålls isär i skilda regelkomplex. När del gäller frågan om föreskrifterna om tullsaisernasstorlek framhöll jag i lagrådsremissen bl.a. följande: "Jag delar beredningsgruppens uppfattning atl sädanaföreskrifter bör beslutas av . Som jag har redovisat finns föreskrifterom tullsaisernas storlek i lagen (1977:975) med tulltaxa medan grundläggandebestämmelser om uttagande av lull och om olika slag av lullfrihet, nedsättningoch återbetalning av tull finns i lullförordningen (1973:979). Frågan ombemyndiganden i lullagstiflningen har, som beredningsgruppen redovisar, berörtsi samband med riksdagsbehandlingen av propositionen 1981/82:120 om ändring ilagen med tulltaxa m.m. konstaterade därvid i eu yurandetill skatteutskottet (SkU 1981/82:59, KU 1981/82:15 y ) atl del i vissa fallför samma slags varor, beroende på ursprungsland, anges en viss tullsats i lagoch en från denna avvikande lullsats i en av regeringen med Slöd av riksdagenstidigare bemyndigande utfärdad förordning. Vidare påtalade utskollel allbestämmelserna på lullområdel är svåröverskådliga och benämningen pålullförordningen missvisande. Ulskollet framhöll också alt möjligheterna förregeringen alt besluta om avvikelser frän lagen med tulltaxa inle framgårdirekl av denna ulan försl vid ett studium av tullförordningens bestämmelser.Ulskoltet fann det viktigt att man i det fortsatta utredningsarbetetbelräffande tullagstiftningen övervägde de möjligheter som står till buds atlframdeles erhålla en mera överskådlig och enhetlig reglering vad gällerföreskrifier om bl.a. tullsaisernas sloriek. Jag anser att sambandet mellan föreskrifterna omtullsaisernas storlek och föreskrifterna om olika slag av tullfrihet,nedsältning av lull och återbetalning av lull i och för sig framgår klararemed den lösning som berednings- gruppen har vall, nämligen att de förstnämndaföreskrifterna skall tas in som en bilaga lill den föreslagna nya lagen.Föreskrifterna om lullsatsernas storlek är emellertid av en sädan omfallningatt det enligt min mening motiverar atl de liksom samlas i en särskildlag. De har också en annan karaktär än de särskilda reglerna om tullfrihet m,m.Vissa författningstekniska skäl talar också, som generallullslyrelsen påpekat,mot beredningsgruppens lösning. De olägenheter som konstitulionsutskottei harpåtalat bör man enligt min mening kunna komma till rätta med genom att i en nylag med tulltaxa i en inledande bestämmelse hänvisa till att avvikelser frånföreskrifterna om tullsatserna kan finnas i annan lag eller förordning. Jagförordar därför att föreskrifter om tullsaisernas sloriek liksom tasin i en särskild lag med tulltaxa och atl tullförordningen ersätts av en lag omlullfrihet m.m." Sedan lagrådsremissen beslutades har i proposifionen omlulllaxelag m.m. lagts fram förslag lill en ny lag med tulltaxa. Av 1 § iförslaget lill lulllaxelag framgår bl.a. all avvikelser från föreskrifierna ilulllaxelagen kan finnas i andra förfaltningar. Därmed åsyftas främst den nuföreslagna lagen om lullfrihei m.m. I den nya lagen om lullfrihet m.m. bör såuttömmande som möjligt regleras sådana avvikelser som av skilda skäl bör kunnagöras i förhållande till föreskrifierna om tullsatserna. Lagen bör alltsåinnehålla grundläggande bestämmelser om uttagande av vissa tullar och om olikaformer av lullfrihet, tullnedsättning och återbetalning av lull. Bestämmelsen i8 kap, 9 § regeringsformen om delegering av normgivning på tullområdet medgeratl regeringen liksom i stor utsträckning bemyndigas att meddelaföreskrifter. Till frågan om den närmare utformningen av bestämmelserna i denföreslagna nya lagen om lullfrihet m.m. återkommer jag i specialmotiveringen(avsnitt 4.1). 2.3.1 Tullfrihet för varor som inte tillverkas i Mittförslag: Nuvarande ordning behålls. Regeringen föreslås alltså även ifortsättningen få meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte ellerendasl i ringa omfallning tillverkas inom landet. Vidare får regeringen liksomhittills för särskilt fall besluta om tullfrihet för sådana varor. När detgäller frågan om tillverkning förekommer inom landet eller inte skallbedömningen i sådana fall då importen har ägt rum avse förhållandena vidimporttillfället. Beredningsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Nära nog alla remissinslanser hartillstyrkt beredningsgruppens förslag eller lämnat del utan erinran,Generallullslyrelsen förordar dock att möjligheten till tullfrihet försärskilda importfall slopas. När del gäller frågan om tillverkning förekommerinom landet eller inte anser några, däribland allfidpunklen för undertecknandet av köpeavtalet skall vara avgörande. Skälen för mitt förslag: Enligt 5 § tullförordningen(1973:979) kan regeringen förordna att tull inte skall utgå för varuslag sominte eller endast i ringa omfattningär föremål för tillverkning inom landet eller för vara av sådani Prop.1986/87:166 slag.Förordnande som gäller varuslag får meddelas för högsl i sänder. Med slödav bemyndigandel har regeringen senasl i förordningen (1986:357) omlullfrihei enligi 5 § tullförordningen meddelal föreskrifter om lullfrihet för ettantal varor som är upptagna i en förteckning som är fogad som bilaga Således har regeringen förordnat om tullfrihet för ca 300 varuslag.Härulöver har regeringen i etl femtonlal fall förordnai om lullfrihetför särskilda importfall. Bemyndigandet för regeringen att medge tullfrihet förvaruslag som inte fillverkas inom landet tillkom (prop. 1960:98, BevU48, rskr. Bakgrunden till bemyndigandets tillkomst var all del inleansågs möjligl eller lämpligl alt införa lullfrihei i lulllaxan för alla devaruslag som inte tillverkas inom landet. kompletterades beslämmelsernaså atl bemyndigandel kom alt omfatta förordnande om lullfrihet inte bara förvaruslag utan även för särskilda imporlfall (in casu-fall) (prop. 1966:79, BevU45, rskr. Anledningen lill all bemyndigandet utvidgades var atl tullfrihetskulle kunna komma i fråga dels när det inle var lulltekniskl möjligl att klanavgränsa det åsyftade varuslaget även om övriga villkor för lullfrihet vartillgodsedda, dels när utredningen var tidskrävande och importen ägde rum innantullfrihetsfrågan hunnit slutbehandlas. Även om tullfrihelsbestämmelserna rent allmänt fått mindrebetydelse genom den tullfrihet som gäller i förhållande lillEFTA-länderna och EG samt till , får tullfriheten enligt min meninganses ha stor betydelse för vissa förelag. Del är ocksä i delta sammanhangnödvändigt atl beakta de handelspolitiska aspekterna. Liknande bestämmelser omtullfrihet för varor som inte tillverkas inom landet finns i flertalet av deländer som utgör handelspartners. Ett slopande av möjligheterna tilltullfrihet skulle kunna komma atl betraktas som proiektionism från svensk sida.Även från konkurrenssynpunkt kan det vara viktigt all också svenska förelag kanåtnjuta tullfrihet i dessa fall. Med hänsyn lill vad jag här har anfört har jagkommit till den uppfattningen att den nuvarande ordningen bör behållas.I dennya lagen om tullfrihet m.m. bör därför tas in en bestämmelse om all regeringenbemyndigas alt meddela föreskrifier om lullfrihei för varor som inle ellerendasl i ringa omfattning tillverkas inom landet. Beträffande systemet med beslut rörande in casu-fall fåräven denna möjlighet anses ha betydelse för de berörda förelagen. Delta gällersärskilt i de fall de mindre och medelstora förelagen uinyiijar möjlighelernatill tullfrihet. Generaltullslyrelsen har anfört atl del övervägandeutredningsarbetet i samband med ansökningar om tullfrihet enligt 5 §tullförordningen avser särskilda varusändningar, i vilka fall utredningarna ärbetungande och resurskrävande. Jag vill emellertid i deUa sammanhang framhållaatt vissa ansökningar om lullfrihet för in casu-fall är sådana som regelbundetåterkommer och som avser samma slag av varor, vilkel i dessa fall torde ledafill mindre resurskrävande utredningsarbete. Vid en samlad bedömning anser jagalt systemet bör behållas särskilt med tanke på dess betydelse för de mindreoch medelstora företagen. När det sedan gäller fillämpningen av de nu aktuellabestämmelserna om tullfrihet vill jag la upp några frågor som berörs av beredningsgruppen. Beredningsgruppen anser att de principer som tillämpasbåde för generella Prop. 1986/87:166 beslut om tullfrihet och tullfrihet försärskilda imporlfall i huvudsak bör lillämpas även i fortsättningen. Tullfrihetbör sålunda komma i fråga endasl för varuslag och varor av större ekonomiskbetydelse. En värdegräns har i allmänhet lillämpals i praxis för medgivande avlullfrihei. Enligt beredningsgruppens mening kan det övervägas all höja dennavärdegräns som stått oförändrad . Med hänsyn till den betydelseifrågavarande tullfrihelsinstilut har för de små och medelstora företagen ärjag emellertid inle nu beredd alt inta en annan slåndpunkl när del gäller denpraxis som har utvecklat sig på denna punkt. Vid bedömningen av om varorna tillverkas i lashänsyn lill tillverkning av direkt motsvarande varor saml också lill konkurrensfrån substitut. Enligt beredningsgruppen visar tillämpningen att hänsynen lillsubstitutkonkurrens i vissa fall går längre än vad som förefaller motiverat.Beredningsgruppen anser all en viss uppmjukning bör vara möjlig ulan atlskyddsintressen åsidosälls. Jag delar beredningsgruppens mening all enuppmjukning är motiverad l.ex. i de fall den som begär tullfriheten självsvarar för den svenska tillverkningen av konkurrerande varor. Med utgångspunkt från de allmänna riktlinjer som i daggäller för tillämpningen har man - när del gäller särskilda imporlfall - vidbedömingen av om tillverkning förekommer i tagit sikte på delillverkningsförhål-landen som råder vid lidpunkten för regeringens beslut ifrågan. DeUa har i vissa fall lelt till atl hänsyn inte kunnat tas till deförhållanden som förelegat exempelvis för beställningen ellervid imporlfillfället. Beredningsgruppen föreslår atl i fortsättningenförhållandena vid importtillfället, dvs. när den första sändningen införs av devaror ansökningen avser, får bli avgörande när det gäller alt la slällning lillom tillverkning förekommer i eller inte. Jag delar beredningsgruppensuppfattning och förordar atl bedömningen i sådana fall då importen har ägt rumbör avse förhållandena vid importtillfället. Beträffandefrågan om en eventuell delegering av regeringens beslutande rätt i här berörda tullfrihelsfrågor har beredningsgruppen kommil till den slutsatsen att dessa ärenden även i forlsäUningen bör avgöras av regeringen. För egen del vill jag erinra om att övervägandena om tullfrihet i dessa sammanhang i princip inle skiljer sig från de allmänna bedömningar av handelspolitisk och näringspolitisk karaktär som görs när det gäller att föreslå ändringar i lagen med tulltaxa. Jag är för min del redan av detta skäl inte beredd att förorda en delegering av regeringens beslutanderätt i berörda frågor. Dessutom kan del konstateras all det torde vara svårt atl avskilja de ärenden som avser enskilda varusändningar från de ärenden som avser den i förordningen om lullfrihet enligt 5 § lullförordningen intagna förteckningen över tullfria varor. Utgångspunkten för bedömningen är i båda fallen atl regeringen alltid prövar om det finns skäl att uppta ifrågavarande vara i förteckningen över tullfria varuslag. En eventuell delegering borde därför avse såväl normgivningskompetensen på området som en räll alt besluta för ell enskild fall. Också av denna anledning delarjag beredningsgruppens åsikt all en delegering av regeringens beslutanderätt inte bör ske. När delgäller det remissförfarande och därmed sammanhängande utredningsarbete somföregår regeringens beslut i de nu aktuella tullfrihetsfrågorna är detangeläget atl handläggningen inte drar ul . Jag avser därför atl iannat sammanhang ta upp denna fråga och, om det behövs, vidta åtgärder i syfteatt åstadkomma en snabbare handläggning av de nu aktuella tullfrihetsärendena. Mitt förslag: Nuvarande regler behålls i slort selloförändrade. Regeringen föreslås därför även i forlsäUningen få föreskriva omlullfrihet eller lullnedsätlning för iransportmedel och andra varor som skallanvändas lillfälligl i landet och därefter återutföras. När det gäller fråganom tillämpning av reglerna om temporär lullfrihet i de fall svårigheterföreligger att till följd av varans art eller viss behandling kontrolleraidentiteten, skall temporär tullfrihet kunna medges om importören har sådanredovisningsmässig ordning på sin verksamhet att tullmyndigheternas konlrollkan på etl tillfredsställande sätl. Bestämmelsernaom lullfrihet för containrar saml delar och tillbehör lill containrar ochandra hjälpmedel för godshantering ändras så att temporär tullfrihet ifortsättningen kan medges för aktuella varor. Beredningsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt. Ifråga om temporär tullfrihet för containrar har beredningsgruppen stannat för attföreslå all nuvarande regler behålls. Remissinstanserna: Beredningsgruppens förslag hartillstyrkts eller lämnats utan erinran. Generaltullslyrelsen förordar dock attrestiiulionsförfarandet tillämpas i stället för temporär tullfrihet i de fallsvårigheter föreligger all kontrollera den fysiska identiteten mellan infördoch utförd vara. Enligt generaltullstyrelsen förutsälter beredningsgruppensförslag kontroll hos importören. Generallullslyrelsen anser alt starka skälfinns för alt göra bestämmelserna om temporär tullfrihet tillämpliga påcontainrar och andra hjälpmedel för godshantering. Skälen för mitt förslag: Temporär tullfrihet medges undervissa omständigheter för transportmedel och andra varor som skall användastillfälligt i landet och därefter återutföras. Reglerna om temporär lullfrihetfinns i 15 § lullförordningen (1973:979) och är, som beredningsgruppenframhåller, i stor utsträckning utformade enligt internationellaöverenskommelser eller internationell praxis. Beredningsgruppen har inte funnitanledning föreslå några mer betydande ändringar i nu gällande bestämmelser. Frågan omtemporär tullfrihet för varor som skall behandlas här i landet och därefteråterutföras har beredningsgruppen dock funnit skäl beröra. De bestämmelser somreglerar möjligheterna lill temporär lullfrihet förutsätter materiell identitetmellan införd och utförd vara. I syfte att möjliggöra kontroll av att samma vara återutförs som införtsföreskrivs som ett särskilt Prop. 1986/87:166 villkor för temporär tullfrihetför varor som införs för alt repareras eller bearbetas eller användas på vissaandra sätt all behandlingen inle gör det omöjligt att identifiera de infördavarorna. Beredningsgruppen framhåller i detta sammanhang atlsvårigheter atl kontrollera identiteten kan föreligga inte endast till följd avatt en vara underkastas en viss behandling utan även lill följd av varans arl.Många slag av varor saknar av nalurliga skäl tillverkningsnummer eller annanbeteckning som gör det möjligt all identifiera varje enskilt föremål av visstslag. Del kan enligt beredningsgruppen ifrågasällas om temporär lullfrihei börges i sådana fall, när således den fysiska identiteten inte kan konstaterasgenom okulärbe-siktning, eller om vederbörande importör skall hänvisas tilllullrestilulions-förfarandel. Beredningsgruppens slutsals är atl temporärlullfrihei skall kunna medges i sådana fall, om imporlören har sådanredovisningsmässig ordning på sin verksamhel all lullmyndighelerna genom singranskningsverksamhet kan förvissa sig om att de införda varorna har utförts. Enligt generaltullstyrelsen kan vissa skäl anföras somtalar emol en utvidgning av rälten till temporär lullfrihet i enlighet med varberedningsgruppen föreslår. Ekvivalensregler av det slag som finns när del gällertullrestitution har således inte lillämpals. Med hänsyn lill de svårigheier somhar redovisats av berörda företag när del gäller all ulnyttja de nuvarandebestämmelserna om temporär tullfrihet vad gäller import av vissa produkter somskall behandlas eller bearbetas här i landet och därefter återutföras anser jagliksom beredningsgruppen atl en någol liberalare ordning bör kunna genomförasnär det gäller att medge tullfrihet i de nu aktuella fallen. Jag villemellertid framhålla att det inte är min avsikt all därmed åstadkomma någonändring beträffande det grundläggande kravet för alt temporär lullfrihet skallkunna medges, nämligen all identitet skall föreligga mellan den införda ochutförda varan. Jag anser alt del bör ankomma på regeringen all meddelaföreskrifter om de närmare villkoren för temporär lullfrihet. En särskild fråga gäller tullfrihet för containrar ochandra hjälpmedel för godshantering. Regeringen får enligt 14 § lullförordningenmedge tullfrihet för bl.a. godsbehållare (container) och annal emballage samllaslpallar och annat hjälpmedel för godshantering. Sker ej återutförsel inomviss tid efter det att varan angivits till förtullning, skall enligi 38 §tullkungörelsen (1973:1014) tull betalas. anför i sitt yttrande överberedningsgruppens förslag att begreppet tullfrihet bör renodlas alt avsevillkorslös användning av varor inom landet och atl del därför finns skäl gåöver till temporär tullfrihet för containrar och andra hjälpmedel förgodshantering i stället för definitiv tullfrihet. Etl ytterligare skäl härför,vilket framhålls av styrelsen, är alt införda containrar ofta överlåts inomlandet utan att det vid överlåtelsetillfället slår klart om varan kommer allåterutföras inom den föreskrivna ettårsfristen eller ej. Somframhålls av beredningsgruppen gäller numera alt containrar av bl.a. säkerhetsskäl las ur trafik i etl tidigare skede och atl de därefter är fullt användbara för andra ändamål. De har emellertid fortfarande ett betydande marknadsvärde. Delta gäller i än högre grad sådana av 135 beslämmelserna om tullfrihet omfattade maskiner och andraanordningar som utgör hjälpmedel för transport, lastning, lossning eller annangodshantering vid in- och utförsel saml för delar och tillbehör lill sådanavaror. För attundvika en snedvridning av konkurrensförhållandena i förhållande tillmotsvarande varor som redan finns inom landet och som är förtullade ochbeskattade är jag för egen del beredd biträda generaltullslyrelsens förslag allcontainrar och andra hjälpmedel för godshantering saml delar och tillbehör lillsådana varor skall kunna omfattas av beslämmelserna om temporär tullfrihet. Delfår ankomma på regeringen atl meddela de närmare bestämmelser om temporärtullfrihet som kan anses nödvändiga. 2.4 Återbetalning av tull Mittförslag: Möjligheterna till återbetalning av tull, dvs. tullrestitution,behålls i stort sett oförändrade. Beredningsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser hartillstyrkt beredningsgruppens förslag eller lämnat det ulan erinran.Generallullslyrelsen anser dock atl möjligheten för den som har lillslånd lillrestitution all inte behöva belala tull innan frågan om restitution haravgjorts bör tas bort. Skälen för mitt förslag: Restitution av tull kan förnärvarande medges av regeringen i form av industrirestitution, varvs- ochflygindusirireslilulion, handelsrestitulion, särskild restitution och reduceradrestitution. Bestämmelserna finns i 17-22 §§ tullförordningen (1973:979).Beredningsgruppens översyn av bestämmelserna om tullrestitution har gjortsbl.a. i syfte all uppnå en förenkling. Gruppen har emellertid kommil fill denslutsatsen all möjligheterna till förenkling är begränsade. Beredningsgruppenföreslår atl beslämmelserna om tullrestitution överförs i stort settoförändrade till den nya lagen. Jag lillslyrker förslagel. Dock bör, somberedningsgruppen framhåller, uppräkningen av resiilutionsberättigade ändamålpå vissa punkter kompletteras för att på ell lydligare säu klargöra nuvarandefillämpning. Sålunda bör när del gäller varvsrestilulion bland de ändamål somberättigar lill restitution upptas borr- eller bosladsplatlformar ellerliknande anordningar för verksamhet fill havs. I fråga om flygrestituiion börsärskilt nämnas att restitution kan medges även för byggnad av rymdfartyg,inbegripet satelHler, bärrakeier, sondraketer och ballonger. Jag delar beredningsgruppens mening atl del kan finnasskäl all restitution skall kunna medges även när del gäller sådan verksamhelsom inte kan inrymmas i begreppet industriell tillverkning, exempelvis när delgäller odhng och vidarekultur inom jordbruk och trädgårdsnäring. Jag förordardärför att med tillverkning skall jämställas annan produktion av exportvaror. Beredningsgruppen föreslår aU flygrestituiion skall kunnamedges, förutom den som driver rörelse och den som äger luftfartyg(rymdfarlyg), även den som utan aU driva rörelse tillverkar sådani fartyg.Tillstånd till handelsrestitution skall enligi gruppens förslag kunna medgesden som, ulan att drivarörelse, lagrar eller distribuerar varor. Jag ansluter mig lillberedningsgruppens förslag i dessa delar. Den somhar fillstånd till någon form av tullrestilulion kan få uppskovmed belalningen av tull innan frågan om restitution prövats. Beredningsgruppenhar funnit att beslämmelserna i denna del bör behållas oförändrade.Generallullslyrelsen anser all systemet fordrar etl relativt resurskrävandeavräkningsförfarande inom lullverkel och därför bör las bort. För egen del ärjag emellertid inle beredd atl föreslå elt slopande av möjlighelerna tillbetalningsuppskov. Jag anser således atl denna möjlighet till befrielse fråntull bör behållas. 2.5Genomförande av den nya lagstiftningen om tullfrihet Mitt förslag: Regeringen bemyndigas all meddelaföreskrifier om ikraftträdandet av den nya lagen om tullfrihet m.m. Regeringenbemyndigas också alt meddela de övergångsbestämmelser som behövs. Den nuvarande tullagstiftningen upphävs genom en särskildupphävandelag. Beredningsgruppen och remissinstanserna har inle uttalatsig om genomförandet av den nya lagstiftningen eller om eventuellaövergångsanordningar. Skälen för milt förslag: Som närmare framgår av mitt förslaglill en ny lag om tullfrihet m.m. finns i flera bestämmelser hänvisningar lillolika kapilel eller nummer i en ny tulltaxelag. Till grund för utformningen avförslaget till ny lulllaxelag ligger den internationella konvention rörandesystemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering ()som regeringen har ratificerat efter godkännande (prop. 1986/87: 53,SkU 13, rskr. Som jag anförde i regeringens proposition om tulltaxelagm.m. förväntas HS-konvenlionen iräda i kraft föruisatl aUetl tillräckligt antal länder har deponerat sina ratifikationsinstrument tillkonventionen. Del kan, framhölls det i propositionen, inle medtillräcklig grad av säkerhet fastslås all konventionen kommer atl träda i kraftvid den avsedda tidpunkten.