prop · GA03128 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt punkt a gäller att säljaren kan häva om köparenunderlåter att fullgöra någon av sina skyldigheter enligt avtalet ellerkonventionen och detta utgör ett väsentligt avtalsbrott. Vad som ikonventionens mening ulgör ett väsentligt avtalsbrott framgår av art. 25.Bestämmelsen gäller köparens samtliga förpliktelser, inte bara hans skyldighet atlbetala och motta leverans av varan. Ett brott mot en biförpliktelse som inteföljer annat än av avtalet kan därför också ge räll lill hävning näravtalsbrottet är väsentligt. Omdet väl föreligger ett väsentligt avtalsbrott, kan avtalet hävas genast utanatt säljaren behöver medge någon tilläggstid. Atl köparen inte heller kanbeviljas anstånd av en domstol e. d. framgår som nämnts av art. 61 (3). Enligtpunkt b gäller att säljaren under vissa förutsättningar kan häva när han ienlighet med art. 63(1) har förelagt köparen en tilläggstid för fullgörelsen. Hävningfär i så fall ske om köparen inte fullgör sin skyldighet atl belala eller mottaleverans av varan inom den tid som säljaren har satt ul. Säljaren får ocksåhäva om köparen förklarar atl han inle kommer att fullgöra den ifrågavarandeskyldigheten inom tilläggstiden. Under förutsättning atl del är fråga om enbestämd lid av skälig längd får hävning här som när del gäller säljarens avtalsbroU- ske utan alt man behöver pröva om avtalsbrottet är väsentligt. Somnämnts i anslutning till art. 63 är rätlen atl håva efter en tilläggslid 141 baraknuten till att köparen har underlåtit att fullgöra sin skyldighet atl Prop.1986/87: 128 belala eller motta leverans av varan. 1 fall säljaren har förelagtköparen en tilläggstid inom vilken denne skall fullgöra nägon annanförpliktelse, kan detta inte ge rätt att häva enligt bestämmelsen i punkt b. Av andra slycket i art. 64 följer att säljaren kan förlorasin rält att häva köpet om han inte utövar denna rätt . Det gällerdock bara när köparen har betalat och säljaren föriorar inte hävningsrätien förtånhela köpesumman är betald. Beträffande etl avbelalningsköp innebär detta atlsäljaren inte förlorar möjligheten alt häva köpet förrän sista avbetalningen ärgjord. Den tid inom vilken säljaren måsie utöva sin hävningsrältär olika beroende på om det är fråga om försenad fullgörelse eller någol annalavtalsbrott från köparens sida. Vid försenad fullgörelse gäller enligt andra stycket punkta all säljaren förlorar rätten atl häva köpet om han inte utövar sin rätt innanhan har fått veta atl fullgörelse har skett. Försenad fullgörelse är iallmänhet detsamma som försenad betalning och normalt föriorar säljarennaturligtvis sitt intresse av att häva när betalning skett. Betalning kanemellertid ha skett utan att säljaren ännu känner till detta. Om säljaren i ensådan situalion häver för att sälja varan till någon annan, är det en giltig hävningbara den sker innan han har fått veta atl betalning skett. Vid annat avtalsbroU än försenad fullgörelse gäller enligtandra stycket punkt b (i) att säljaren förlorar hävningsrätien om han inteutövar sin rätt inom skälig tid efter det atl han fick eller borde ha fåttkännedom om avtalsbrottet. Ett fall som omfattas av denna regel är attmaterial, som skall tillhandahållas av köparen, inte är av avlalsenligtkvalitet och därför försvårar tillverkningen för säljaren. Om säljaren har sattut en tilläggstid, måste han utöva sin hävningsrält inom skälig lid efterutgången av tilläggstiden eller efter det atl köparen har förklarat att haninte kommer att fullgöra inom tUläggstiden. Detta följer av regeln i punkt b(ii). En allmän fömlsåtlning för hävning är att den part somvill förklara köpeavtalet hävt, gör delta genom ett meddelande till den andreparten (art. 26). Om säljaren har avgett en hävningsförkaring inom den tid somanges i andra styckel får han dock åberopa den även om förklaringen t. ex. inleskulle komma fram (se art. 27). Bestämmelsen i art. 64 gäller säljarens rätt att häva närköparens avtalsbrott är ett faktum. Atl säljaren under vissa förutsättningarkan häva redan på grund av ett befarat avtalsbrott framgår av art. 72. Ifallköparen avbeställer varan, kan säljaren exempelvis häva avtalet med stöd avsistnämnda bestämmelse. Det fallet att avtalel gäller flera delleveranser ochsärskild betalning skall ske för varje delleverans behandlas i art. 73. Beträffande verkningarna av hävning finns bestämmelser iart. Konventionens väsenllighetskrav utgör en strängare hävningsförutsätl- ning än den som gäller enligt svensk rätt (jfr 28 § köplagen). Till skillnad mot vad som gäller enligt svensk rätt faller hävningsrätien dock inte bort när köparen har fått varan i sin besittning. Tilläggstiden saknar motsvarig het i den svenska köplagen. En skillnad är också att säljaren enligl svensk 142 rätt bara har rätt atthäva vid köparens dröjsmål med betalningen, alltså Prop. 1986/87: 128 intevid dröjsmål med mottagandet. De regler om hävning pä gmnd av köparensavtalsbrott som övervägs för köplagsförslaget ligger betydligt närmarekonventionens bestämmelser. I denna artikel behandlas det särskilda fallet alt köparen skallspecificera varans form, mätt eller andra egenskaper men inte gör del i tid.Under vissa i artikeln angivna fömtsättningar kan säljaren i så fall få göraspecifikationen i köparens ställe. Man kan se det som en alternativ regleringav köparens underlåtenhet atl i etl vissl fall fullgöra sin skyldighet enligtart. 60 punkt a atl medverka till köpet så atl säljaren skall kunna avlämna varan. Enfömtsättning för att artikeln skall bli lillämlig är att köparen enligt avtaletskall göra den ifrågavarande specifikationen. En säljare som skall tillverka envara och som märker att han saknar vissa specifikationer som behövs för att hanskall kunna fullfölja tillverkningen, kan alltså inte ulan vidare åberopaartikeln för atl själv göra de närmare bestämningarna av varans egenskaper. Harparterna däremot kommit överens om att köparen senare skall komplettera sinbeställning med t. ex. vissa detaljritningar, är artikeln tillämplig. Omköparen underlåter att göra specifikafionen vid den överenskomna tidpunkteneller inom en skälig tid efter del atl han mottagit en begäran från säljaren,får säljaren enligt första styckel själv företa specifikafionen.Specifikationen måste dock överensstämma med köparens behov såvitt dessa ärkända för säljaren. Hur varan skall vara närmare beskaffad för att motsvaraköparens behov kan t.ex. framgå av tidigare beställningar eller av att säljarenkänner lill de ändamål för vilka varan skall användas. Bestämmelsenger säljaren en rätt att göra specifikationen men den förpliktar honom inle attgöra den. Om han föredrar au häva avtalet på grund av köparens underlåtenhet atlspecificera, kan säljaren göra detta om förutsättningarna för hävningföreligger. Även om han väljer alt själv göra specifikationen, har han kvarsina övriga rälfigheler, t.ex. rätten till skadestånd. Iandra stycket regleras det fallet att säljaren väljer att själv göra specifikationen.Säljaren skall i så fall undertätta köparen om detaljerna i den gjordaspecifikationen och sätta ut en skälig tid inom vilken köparen får göra enannan specifikation. Om köparen inte reagerar , blir den av säljarengjorda specifikationen bindande. Att specifikationen blir bindande innebär bl.a. atl varan skall anses avtalsenlig om den överensstämer med den av säljarengjorda specifikationen. 1artikeln fömtsatts atl parterna sänder vissa meddelanden till varandra. Avbestämmelserna framgår all en uppmaning från säljaren lill köparen attspecificera går pä avsändarens, dvs. Detsamma gäller säljarensmeddelande angående detaljerna i den av honom gjorda specifikationen. Övriga meddlandenföljer huvudregeln i art. 27 och går alltså på mottagarens risk. Någonmotsvarighet lill konventionens bestämmelser om specifikation finns inte i dengällande svenska köplagen. Regler som i alll väsentligt överensstämmermed konventionen övervägs däremot för köplagsförsla- l'*3 Kapitel IV Riskensövergång Prop. Fjärdekapitlet av del III, vilket handlar om riskens övergång, innehåller bara femartiklar (66-70). I den första anges innebörden av atl risken för varan gåröver på köparen. I art. 67 regleras riskens övergång vid transportköp. 1 art.68 anges när risken går över i det speciella fallet atl varan har sålts medanden befinner sig under transport. När risken går över på köparen i sådana fallsom inte avses i art. 67 och 68 framgår av art. 69. Art. 70, slutligen,innehåller ett undantag från reglerna om riskens övergång när det föreliggerett väsentligt avtalsbrott på säljarens sida. Formelltär bestämmelserna om riskens övergång fristående från bestämmelserna omavlämnandet. De har emellertid utformats så att riskens övergång i många fallsammanfaller med avlämnandet. Skillnaden mellan vad som gäller om riskensövergång enligt konventionen och enligt svensk rätt (17 och 37 §§ köplagen) ärdärför betydligt mindre än vad reglernas Utformning och placering kan geintryck av. Köplagen saknar dock en motsvarighet till art. 70. I det förslagtill ny köptag somjag avser att lägga fram kommer sannoliktkonventionens teknik att användas. Eftersomkonventionen på elt undantag när är dispositiv, slår det naturligtvis parternafritt att reglera frågan om riskens övergång på något annat sätt än det somföljer av bestämmelsema i detta kapitel, t.ex. genom hänvisning till enleveransklausul. I artikeln anges som nämnts innebörden av att risken för varan går över påköparen. Förlust av eller skada på varan som inträffar efter riskens övergångbefriar inte köparen från hans skyldighet att betala. Artikelnanger inte vilken betydelse det har att varan går förlorad eller skadas innanrisken har gäll över pä köparen. Det framgår emellertid av art. 36 första styckelatt säljaren är ansvarig för fel som föreligger då risken förvaran går över på köparen. För säljaren innebär alltså en skada på varan sominträffar före riskens övergång att han antingen råkar i dröjsmål, därför atthan inte kan avlämna någon vara, eller att han blir ansvarig för fel, därföratt han avlämnar en vara som inte är avtalsenlig. Följden av en skada ellerförlust som inträffar medan säljaren fortfarande bär risken kan således bli denatt köparen kan häva avtalet samt att säljaren inle får betalt för varan ochdessutom kan bli skadeståndsskyldig mot köparen. Också en skada som inträffarefter riskens övergång befriar dock köparen frän hans betalningsskyldighetifall skadan beror på säljaren. Det framgär av slutet av artikeln. Artikeln gäller tidpunkten för riskens övergång när köpeavtalet fömtsätteratt varan skall transporteras. Däremot gäller artikeln inte det fallet attköparen hämtar varan på säljarens affärsställe och därefter lämnar den till entransportör. Iförsta stycket behandlas det fallet att säljaren inte skall avlämna varan pånågon bestämd plats. Risken går i så fall över på köparen när varan överlämnastill den första transportören för vidarebefordran till köparen i enlighet medavtalet. I konventionen anges inte att det skall vara fråga om en transportörsom har åtagit sig transporten från den ort där säljaren har Detta torde innebära att risken går över redan när varan överlämnasUll en lokal transportör som t. ex. skall köra den till en hamn Prop.1986/87: 128 eller järnvägsstation. Ibestämmelsen anges inte exakt när varan skall anses ha överiämnats till entransportör så att nsken går över pä köparen. Delta får dock antas ha skett närtransportörens folk har tagit hand om varan för lastning eller efler enlastning som säljarens folk har utfört eller när varan har tagits emot i enterminal för vidarebefordran till köparen. 1första stycket behandlas också det fallet att säljaren skall avlämna varan transportör på en bestämd plats. Med uttrycket avses någon annan plats änsäljarens affärsställe. Däremot torde det kunna avse en plats på samma ort därsäljaren har sitt affärsställe, t. ex. en flygterminal. Bestämmelsen gällerdock främst det fallet atl varan skall avlämnas på en annan ort efter enförtransport, t. ex. att den efter landtransport lill en hamn på en annan ortskall överlämnas till ett rederi för en sjötransport. I ett sådant fall gårrisken över när varan överlämnas till den ifrågavarande sjötransportören. Denomständigheten att säljaren har rätt att hålla inne dokument lill vilkaförfoganderätten över varan är knuten påverkar inte riskens övergång. Dettahar framhållits uttryckligen eftersom riskens övergång i vissa rättssystem harknutits till överlämnandet av transportdokumenten. Avandra stycket följer att risken inte går över på köparen när varan överlämnas transportör om inte varan kan hänföras till avtalet. Omsäljaren sänder ett parti varor som är avsett för olika köpare och det inteframgår, t.ex. genom märkning av varan eller anteckning i etltransportdokument, vilken del av partiet som är avsedd för en bestämd köpare,går risken över först när varan på något sätt kan hänföras till detifrågavarande avtalet; jfr art. 32(1). Arlikel68.1 artikeln anges när risken går över beträffande varor som har sålts medande befinner sigunder transport. Det kan t.ex. vara fråga om försäljning av enoljelast. Bestämmelsen har inte begränsats varor som transporteras tdlsjöss utan kan också gälla varor som transporteras på nägot annat sätt. Huvudregelnär enligt bestämmelsen att risken för varan i dessa fall går över på köparenvid avtalets ingående. Från detta gäller dock ett viktigt undanlag. Omomständigheterna tyder på det, skall köparen nämligen anses ha övertagit riskenredan från den tidpunkt då varan överlämnades till den transportör som harutfärdat de dokumenl som ligger till gmnd för transportavtalet. Omständighetersom tyder på att köparen har gått med på att överta risken från denna tidpunktkan vara att han har förvärvat transportdokumentet och en försäkringspolis somgäller ocksä till förmån för köparen. Säljarenskall i alla händelser bära risken för varan vid de köp som avses i artikeln,om han vid köpeavtalets ingående visste eller borde ha vetat att varan förioratseller skadats men inte har meddelat köparen detta. Artikeln gäller tidpunkten för riskens övergång i andra situa tioner än de som har behandlats i art. 67 och 68. Bestämmelsen gäller t. ex. det fallet att köparen skall hämta varan på säljarens affärsställe eller att varan befinner sig i ett lager hos någon annan än säljaren. 10 1986/87. gällervidare del fallet atl säljaren har åtagit sig atl avlämna varan på någon Prop.1986/87: 128 ort på väg till köparen utan att säljaren skall sända varan fråndenna ort eller atl varan skall avlämnas på köparens affärsställe. Enligtförsta stycket gäller alt, om varan skall avlämnas på säljarens affärsställeutan att säljaren skall sända den, risken går över på köparen då han övertarvaran eller, om han inte gör del , frän den tidpunkt då varan har ställtstill hans förfogande och det innebär ett avtalsbrott frän köparens sida att haninte mottar leveransen. Attvaran har ställts till köparens förfogande innebär alt säljaren skall hafullgjort det som åligger honom för att varan skall kunna avlämnas. a. ha packat varan om en sådan skyldighet för honom följer avavtalet. Omköparen skall överta varan på någon annan plats än säljarens affärsställe, gårenligl andra slycket risken över på köparen när tiden för avlämnandet är inneoch köparen vet all varan har ställts till hans förfogande pä denna plats.Enligt bestämmelsen förutsätts faktisk kännedom hos köparen. Å andra sidanbehöver hans kännedom om alt varan har ställts till hans förfogande inlehärstamma frän säljaren. Köparen kan ha fått reda på det t.ex. genom ettmeddelande om varans ankomst från en transportör. Om köparen tar hand om varaneller är i dröjsmål med mottagandet av leveransen saknar belydelse för fråganom riskens övergång i dessa fall. Föratt varan skall anses ha ställts till köparens förfogande i den mening somavses i första och andra styckena måste varan klart ha hänförts fill detifrågavarande avtalet. Del sågs uttryckligen i tredje stycket och överensstämmermed del som gäller enligl art. 67(2). Arlikel70 Denna arfikel innehåller ett undantag från reglerna om riskens övergång närdet föreligger etl väsentligt avtalsbrott på säljarens sida. Vad som är ettväsentligt avtalsbrott enligt konventionen anges i art. 25. Avbestämmelsen följer att köparen bär risken för varan även om den har fel menfelet inte är väsenUigt så att köparen kan häva köpet. Om del har förelegat ettfel i varan när risken gick över på köparen och varan har skadats ytterligareefter riskens övergång, kan köparens krav endast avse det fel som kan hänförastill varans beskaffenhet när risken gick över. Omfelet ulgör ett väsentligt avtalsbrott, innebär riskens övergång däremot intenågon begränsning av köparens rätt att göra gällande påföljder. Denomständigheten att varan har förstörts genom en händelse som inte beror påköparen begränsar således inte hans möjlighet att häva köpet på grund av detväsentliga fel som fanns i varan vid riskens övergång. Detta framgär också avart. 82(2). 6.3.5Kapitel V. Gemensamma bestämmelser om säljarens och köparens skyldigheter Detsista kapitlet i del III innehåller bestämmelser som gäller både sälja rens och köparens förpliktelser. Kapitlet är uppdelat i sex avdelningar. I avdelning 1 finns bestämmelser om stoppningsrätt och hävningsrält vid befarat avtalsbrott (art. 71 och 72) och om hävning vid successiv leverans (art. 73). Avdelning II handlar om beräkning av skadestånd (art. 74-77). AvdelningIII innehåller bara en enda artikel, vilken handlar om rätten till Prop.1986/87: 128 ränta. Avdelning IV innehållerregler om befrielsegrunder, bl.a. den för skadeståndsansvaret viktiga art. 79.1 avdelning V regleras verkningarna av hävning (art. 81-84). I kapitlets sjätteoch sista avdelning finns regler om vård av varan (art. 85-88). Befarat avtalsbrott och successiv leverans Artikel 71.1 artikeln regleras parternas s. k. stoppningsräll.Första slycket gäller en parts rätt att ställa in fullgörelsen av sinaskyldigheter när det visar sig all motparten till följd av vissa särskildaförhållanden - inle kommer atl fullgöra en väsentlig del av sina skyldigheter. Atlen pari har räll att ställa in fullgörelsen av sina skyldigheter innebär 1. ex.för säljarens del alt han inle behöver avlämna varan och för köparens del atthan inle behöver belala. Stoppningsrätten medger emellertid också attförberedelserna för fullgörelsen avbryts. Säljaren kan t. ex. avbrytatillverkningen av varan och köparen behöver inle vidta sådana förberedandeåtgärder som behövs för alt betalning skall kunna ske. En förutsättning för att stoppningsrätten skall fä görasgällande är att det efter avtalsslutet "visar sig" (becomes apparent,apparait) atl motparten inte kommer all fullgöra en väsentlig del av sinaförpliktelser. Orden "visar sig" skall ses i relation lill orden"står det .... klart" (it is clear, il est manifesie) i art. 72 om hävningpå grund av befarat avtalsbrott. Avsikten med de olika ordvalen är att geuttryck ål etl krav på högre grad av sannolikhet för alt en part skall få häva.Båda uttrycken skall tolkas objektivt. Det är alltså inte avgörande vad denpart anser som vill ställa in sin fullgörelse eller häva avtalet i förlid. En ytteriigare förutsättning som uppställs för att sloppningsrättenskall fä göras gällande är att det förhållandel all motparten inte kommer attfullgöra en väsentlig del av sina förpliktelser skall vara en följd av antingenen allvarlig brist i hans fullgörelseförmäga eller i hans kreditvärdighel(punkt a) eller hans förhållningssätt under förberedelsen lill fullgörelseeller vid fullgörelsen av avtalet (punkt b). Enligl punkt a är det i och för sig inte tillräckligt atlmotpartens agerande i andra avtalsförhållanden leder till att man kanifrågasätta om han kan fullgöra sina förpliktelser i dessa. Den omständighetenall säljaren inte har kunnat fullgöra ett liknande avtal med nägon annan kanemellertid utvisa att han saknar den tekniska sakkunskap som är nödvändig för atldel aktuella avtalet skall kunna fullgöras. En parts underlåtenhet att betalasina skulder i andra avtalsförhållanden kan naturligtvis också tyda påbristande kreditvärdighet ulan att det har gäll så långl alt han har ställt insina betalningar e.d. Också förändringar i yttre förhållanden kan ligga tillgrund för bedömningen alt motparten inte kommer att kunna fullgöra avtalet. ex. den stat i vilken säljarens affärsställe är beläget råkar i krig ochdelta utesluter tillgång till sådana råvaror som behövs för fullgörelsen ellerinnebär ett hinder för att sända varan, kan denna omständighet ge köparen rättall ställa in sin fullgörelse. I punkl b kan del vara fråga om all l. ex. säljaren inleskaffar del maierial 147 som är nödvändigt förtillverkningen eller atl kvaliteten på arbetsresultatet Prop. 1986/87: 128vid tillverkningen av vissa delar visar att inte heller slutprodukten kommer atlvara avtalsenlig. Föratt en part skall ha rätt atl ställa in sin fullgörelse måste de förhållandensom avses i första stycket visa sig efter avtalsslutet. En part kan alltså inteställa in sin fullgörelse under hänvisning till förhållanden på motpartenssida som han kände till när avtalet träffades. Däremot är det inte nödvändiglatt det skall ha inträtt en förändring i motpartens förhållanden efter avtalsslutet.Det är tillräckligt atl förhållandena har visat sig först efter denna tidpunkt. Enligtandra stycket får en säljare, som redan har avsänt varan när de förhållandensom anges i första styckel visar sig, hindra att varan lämnas ul till köparen.Detta gäller även om köparen redan innehar etl dokumenl t. ex. ett konossementsom ger honom rätt att kräva att varan lämnas ut till honom. Andra styckelgäller emellertid bara i förhållandet mellan köparen och säljaren. Säljaren kanalltså förlora sin stoppningsrätt om köparen överlåter dokumentet lill en godlroendeIredjeman. Enligttredje stycket skall den part som inställer sin fullgörelse underrättamotparten om detta och han skall fortsätta fullgörelsen om motparten ställer entillräcklig säkerhet för sin fullgörelse. Köparen kan alltså undanröja grundenför säljarens stoppningsrätt genom att ställa säkerhet för betalningen. Detmåste i så fall fömtsättas atl säkerheten kan realiseras dåpriset förfaller fill betalning. När del gäller säljarens fullgörelse kan enliknande säkerhet komma i fråga om grunden för att köparen har inställt sin fullgörelseär den att säljarens kreditvärdighet har blivit tvivelaktig. När det är frågaom säljarens förmåga att uppfylla de krav på kvalitet i prestationen som har fömtsattsi avtalel men blivit tvivelakfig kan däremot inte en säkerhet av detta slagundanröja tvivlet. Köparen behöver inte fortsätta med sin fullgörelse enbart påden grund att han får en säkerhet för sina eventuella skadeståndskrav utansäkerheten måste avse kvaliteten i säljarens prestation. Dengällande köplagen har regler om stoppningsrätt i 39 §. De gäller emellertidbara för säljaren vid köparens obestånd. För köplagsförslaget övervägsbestämmelser som ligger i linje med konventionens reglering. Artikeln gäller en parts rätt att häva avtalet före tiden för fullgörelsenpå grund av ett befarat avtalsbrott från motpartens sida. För atl avtalet skallfå hävas måste det stå klart atl motparten kommer att begå ettväsentligt avtalsbrott. Så kan vara fallet t. ex. om köparen har avbeställtvaran eller annars meddelat att han inte har för avsikt att fullgöra avtalet. Atldet kommer att inträffa ett väsentligt avtalsbrott på säljarens sida kan framgåt. ex. av att säljaren säljer varan till någon annan eller av någon yttrehändelse såsom brand eller krig vilken omöjliggör leverans. Enligtandra stycket skall den part som har för avsikt att häva avtalet skälig tid i förväg undertätta motparten om sin avsikt för att bereda denne möjlighet att ställa säkerhet för sin fullgörelse och därigenom undanröja hävningsgrunden. Skyldigheten att underrätta motparten är inte absolut. Den gäller bara om tiden tillåter. Del framgår vidare av tredje stycket enligt vilket den part som har för avsikt att häva avtalet inte behöver 148