prop · GA03133 · 1986-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrivs att lagen (1987:000) om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av studiemedel m.m.' skall upphöra atl gälla vid utgången av . Denupphävda lagen skall dock tillämpas vid beräkning av studiemedel och särskilt vuxensludiestödsom avser lid före upphörandet. Prop.1986/87:100, Bil. Lag omändring i kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag frånsjukpenning m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om kungörelsen (1973:1125) omskatteavdrag från sjukpenning m. m. dels att 3 § skall ha följande lydelse, dels atl del i kungörelsen skall införas en ny paragraf, 3a §, av följande lydelse. Avdrag för preliminär skall på föräldrapenning göresendast om den sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till lägst . Avdrag för preUminär skatt på halv sjukpenning ulgår medhälften av sådant skatteavdrag på hel sjukpenning. Avdrag för preliminär skatt på föräldrapenningförmån görs endasiom den sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till lägst . Avdrag för preliminär A-skatt på inkomster som avses iförsta och andra saml femte styckena i punkt 12 av anvisningarna tiU 32 §kommunalskattelagen (1928:370), med undanlag för vårdbidrag enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, skall göras med ledning av särskildaskattetabeller. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfastställer för varje inkomstår sådana tabeller. De särskilda skattetabeUerna skall för olikasjukpenninggrundande inkomster enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring angeden preliminära skatt som skall tas ul på en viss ersättning uttryckt i procentav ersättningen. I tabellerna skall det finnas särskUda kolumner medprocentsatser dels för ersättningar som grundas på hela densjukpenninggrundande inkomsten, dels för ersättningar som grundas på 90 procentav den sjukpenning-grundande inkomsten. De procenttal efter vilka skalleavdrag skall göras skallgrundas på skattesatsen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldigessjukpenninggrundande inkomst el- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. ler den andel av den sjukpenning-grundande inkomsten somersättningen beräknas på. För de särskilda skattetabellerna skall I övrigl i tiUämpligadelar gälla vad som föreskrivs i uppbördslagen (1953:272) om skattetabelleravseende preliminär A-skatl. Har sjukpenninggrundande inkomst inte faststäUts för den skaltskyldigeskall det underlag som ulgör grund för ersättningen anses som sjukpenninggrundandeinkomst vid bestämmande av skatteavdraget. Denna lag träder i kraft . 17 2 1986/87. 9 Förslagtill Prop. Lag omändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels atl7 kap. 13 § saml 15 kap. 6 och 10 8§ skall ha följande lydelse, dds alt det i balkenskall införas en ny paragraf, 7 kap. 8 a §. av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 8 a § När sjukpenning eller annan dagersättning som avses 1 1 13 § Utmätningen medför förmånsrätt när det belopp somskall innehållas har förfallit till betalning. När sjukpenning eller annan dagersättning som avses i I §första stycket 4 utges för mer än , skall ersättningen anses haförfallit tUl betalning med utmätningsbeloppet som ersättningsperiodenomfattar. 15 kap. 6§ I fräga om införsel i sjukpenning Ifråga om införsel i sjukpenning eller annan dagersättning som eller annan dagersättningsom avses i 2 § första stycket 5 skall vid avses i 2 § första stycket 5 skall vid tillämpning av 5 § andra och tredje tillämpning av 5 § andra och tredje styckena innehållandet anses ske styckena innehållandel anses ske varie dag för vilken ersättning ut- varie dag som ersältningsperioden går. 10 § Vid införsel för engångsbelopp i fall som avses i I §I skall kronofogdemyndigheten vid behov fördela beloppet på skilda posterefter vad som är skäligt med hänsyn till den tid för vilken beloppet är avsettoch övriga omständigheter. De särskilda posterna anses vid tillämpning avinförseln förfallna enligt vad som sålunda har bestämts. När sjukpenning eller annan dagersättning som avses 12 § förs ta stycket 5 utges för mer än , skall införselbeloppen och för behållsbeloppen räknas samman för samtUga dagar som ersätt ningsperioden omfattar. Denna lag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsråden , ordförande, , , , , , , , , , G. , Lönnqvist Prop.1986/87; 133 Proposition om ändringar i delpensionsförsäkringen,pensionstillskott till änkor m. m. Delpensioneringeninfördes den som en del av en reform beträffande rörlig pensionsålder(prop. 1975:97, SfU 15, rskr. Delpensionen tillkom efler ettutredningsarbete som genomförts av den s. k. pensionsålderskommittén. Fränbörian omfattade delpensionsförsäkringen endasi anställda men den utvidgadesfr. o. m. den till all avse åven egenföretagare ochuppdragstagare (prop. 1978/79:69, SfU 14, rskr. Den tidigare lagen(1975:380) om delpensionsförsäkring (DPL) ersattes då av lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring (NDPL). Dethuvudsakliga syftel med delpensioneringen är alt ge möjlighel till en mjukövergång från arbete lill ålderspension genom att minska arbetsinsatsen underde sista yrkesverksamma åren. Efterregeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen försocialdepartementet en kommitté (S 1984:03) med uppgift atl göra en översyn avvissa frågor inom den allmänna pensioneringen. Kommittén antog namnetpensionsberedningen. Huvuduppgiften för beredningen angavs vara att göra ensamlad genomgång av erfarenheterna av reglerna inom del allmännapensionssystemet. Beredningen skulle med förtur behandla möjligheterna lillrörlig pensionsålder. Frågan om rörlig pensionsålder innefattardelpensioneringen. Ibetänkandet (SOU 1986:47) Dellidspension, översyn med förslag till ändringar idelpensioneringen, har beredningen dels redovisat erfarenheterna avdelpensionsförsäkringen, dels lagt fram förslag i syfte att komma lill rättamed mindre tillfredsställande konsekvenser som de nuvarande reglerna ger upphovtill och alt underiätta handläggningen av delpensionsärenden hos de allmännaförsäkringskassorna. En sammanfattning av utredningens förslag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga I. En förteckning över remissinstan- 19 serna och en redovisning av deras ställningslagande lill ulredningsförsla- Prop. 1986/87:133 gen bör fogas lill protokollet i delta ärende som bUaga 2. Jag lar nu upp frågan om de ändringar idelpensionsförsäkringen som aktualiserats genom pensionsberedningensbetänkande. Vidare kommer jag att la upp frågor om inverkan på pensionslillskotilill änkor av undantagande från ATP och förbättrad änkepension för kvinnorvars män avlidit före . Jag kommer dessuiom atl föreslå enförlängd och något utvidgad försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet.Reglerna om beräkning av basbeloppet kommer jag också alt ta upp. Slutligen larjag upp vissa frågor om skatteavdrag, utmätning och införsel vad avser sjukpenningoch andra dagersättningar från den allmänna försäkringen. 2 Ändringar i delpensioneringen Delpension kan betalas ul till förvärvsarbetande i åldern60-64 år som minskar sin arbetstid. Vissa grundläggande villkor gäller för att man skall kunnafå delpension. Ett av dessa villkor är att man är bosatt i . Detarbetsvillkor som gäller enligt lagarna om stöd vid arbetslöshet tillämpas ävenför den som söker delpension, vilket i princip innebär att han skall ha arbetati under en ramtid av före arbetstidsminskningen.Han måste vidare ha fillgodoräknats pensionsgmndande inkomst inom ATP-systemetför fr. o. m. Delpension kan inle betalas ut som denförsäkrade uppbär förtids- eller ålderspension från folk- ellertilläggspensioneringen enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL. Den försäkrade skall arbeta i genomsnitt minst 17 fimmarper vecka efter minskningen av arbetstiden för alt vara berättigad filldelpension. Minskningen får ske tidigast fr.o.m. 60-årsmånaden. Delpensionenbetalas ut längst t. o. m. månaden före 65-årsmånaden. Den som efler arbelstidsminskningen arbetar enbart somanställd har rätt till delpension om han minskat arbetstiden med i genomsnittminst . Den som efler arbelstidsminskningen inte arbetarsom enbart anställd har rätt till delpension om han har minskat arbetstiden medi genomsnitt minst hälften. Till denna kategori hör i första hand egenföretagareoch uppdragstagare. Det finns dock undantag för personer med vissa mindrebisysslor. Fömtom kravet att en egenföretagare skall minska sinarbetstid med minst hälften för att få rätt till delpension gäller också atthan måste kunna visa hur verksamhetens omfattning minskar eller hur denminskade arbetsinsatsen i företaget kompenseras. Den som har en mindre bisyssla vid sidan av sitthuvudsakliga arbete kan på begäran få sin rätt lill delpension bedömd med bortseende frän bisysslan. Kravet är då alt bisysslan utförts varaktigt före arbetstidsminsk ningen och inte ökas inför eller efter denna. Arbetstiden för bisysslan får 20 vidare beräknas uppgå till i genomsnitt högst 10 limmarper vecka och Prop. 1986/87:133 årsinkomsten härav måste antas bli mindreän motsvarande ett basbelopp. Beviljas delpension med bortseende från enbisyssla skall man även vid beräkningen av pensionsunderlaget bortse fråninkomsten av bisysslan. Den försäkrades arbetstid före arbelstidsminskningenberäknas i regel som elt genomsnitt för den ramtid av etl år som gäller förarbetsvillkoret. Arbetstiden efter arbetslidsminskningen beräknas med hänsyn lillden försäkrades antagna arbetsförhållanden under del följande året. Delpensionen utgör av den försäkradespensionsunderlag. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1986/87; 100bil. 7) föreslagit att kompensationsgraden höjs till av pensionsunderlaget fr.o.m.den . Pensionen värdesäkras genom anknytning till basbeloppet.Delpensionen är pensionsgrundande för ATP. Som huvudregel vid beräkning av pensionsunderlaget gälleralt det skall utgöras av skillnaden mellan den normala förvärvsinkomsten före arbetslidsminskningenoch den förvärvsinkomst som den försäkrade kan antas ha tills vidare efter arbetslidsminskningen.Skillnaden mellan dessa inkomster får inte vara större än skillnaden mellanden sjukpenninggmn-dande inkomsten före och efter arbetslidsminskningen. Dettamedför alt delpensionen inte kompenserar för bortfall av inkomstdelar somligger över 7,5 basbelopp. Vid beräkningen av inkomsten räknas alla normaltförekommande ersättningar in. Hänsyn tas således till regelmässigövertidsersättning, naturaförmåner etc. Har inkomsten varierat beräknas den tillden genomsnittliga inkomsten under en ramtid av förearbetstidsminskningen. För i första hand egenföretagare och uppdragstagareberäknas inkomsten före arbetstidsminskningen på så sätl att medelvärdet av detre senasie årens pensionspoäng för ATP multipliceras med basbeloppet vidtidpunkten för arbetslidsminskningen. För att kompensera för det basbeloppsavdragsom gjorts vid beräkningen av den pensionsgmndande inkomsten läggs i regel enpensionspoäng till . Inkomsten efter arbetslidsminskningenberäknas vanligtvis schablonmässigt till hälften av inkomsten före. Den som ansöker om delpension skall tillsammans med sinansökan lämna ett inlyg om sina arbets- och inkomstförhållanden. För den som äranställd utfärdas intyget av arbetsgivaren. Uppgifterna i en egenföretagaresansökan skall intygas av någon ojävig person som har god kännedom om hansarbets- och inkomslförhållanden. Elt beslut om delpension skall omprövas om en ändring avbetydelse har skett i de förhållanden som legat till grund för beslutet. Om delpensionären oförvållat förlorar sin anställningeller slutar sitt förvärvsarbete med giltig anledning har han rätt atl behålla sindelpension om han är anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och ärberedd att anta erbjudet arbete. Den som frivilligt utan giltig anledninglämnar sitt arbete förlorar sin räll lill fortsatt delpension. Delpensioneringen administreras av ()och de allmänna försäkringskassorna. Ärenden om delpension omfattas av den 21 ordning för överklagande som gäller påsocialförsäkringsområdet. Delpensioneringenfinansieras med socialavgifter som betalas av arbetsgivare och egenföretagare.Avgifterna uppgår f.n. till 0,av avgiftsunderlaget, som i princip motsvararlönesumman respektive inkomsten av annat förvärvsarbete än anställning. Delpensioneringen utgör en väsentlig beståndsdel isystemet för rörlig pensionsålder. De erfarenheter av försäkringen och desstillämpning som redovisas i pensionsberedningens betänkande är i alllväsentligt mycket goda. Rätten till delpension har utnyttjats av mångaförsäkrade, som därigenom fått möjlighet att efler egna önskemål anpassa såvälpensioneringsgrad som pensioneringstidpunkt. De äldres möjligheter atl varakvar i arbetslivet har också förbättrats genom delpensionsförsäkringen. Ilikhet med pensionsberedningen anser jag del vara angelägel att bevara och ommöjligt förbättra en pensionsform som gett så positiva effekter. Ett viktigtled i detta är givelvis den höjning av kompensationsnivån inom delpensionsförsäkringenfrån av pensionsunderlaget som regeringen föreslagil fr. o. m. denI . Pensionsberedningen har i sitt betänkande föreslagilförändringar i försäkringen endast på vissa begränsade områden.Remissinstanserna har i allt väsentligt ställt sig bakom beredningens förslag.Jag avser därför att , i stort sett i överensstämmelse med beredningen, förafram förslag till de förändringar i det nuvarande regelsystemet som jag anserbehövliga. I övrigt bör reglerna behållas oförändrade. 2.2.1 Uppdragstagarnas ställning inom delpensioneringen Mittförslag: Allt arbete som uppdragstagare jämställs inom delpensioneringen medarbete som anställd under förutsättning att upp-dragsinkomsien ulgör inkomst avtjänst i skattemässigt hänseende. Ärende om delpension lill en sådanuppdragstagare som fortsättningsvis skall jämställas med en anställd skallavgöras av utan medverkan av socialförsäkringsnämnd, såvidaärendet inte är av vidlyftig eller svår beskaffenhet. Beredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag,dock alt frågan om handläggningsordningen inte berörts av beredningen. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks. Skälen förmitt förslag: Med uppdragstagare menas den som utför arbete för annans räkningulan att vara anställd i dennes tjänst. Som uppdragstagare betraktas bl. a.den som har förtroendeuppdrag av olika slag. Inkomst av uppdrag skall inom denallmänna försäkringen i allmänhet jämställas med anslällningsinkomsl. På uppdragsersätlningskall uppdragsgivaren betala arbetsgivaravgift. Gränsen mellan vad som är attuppfatta som an- ställningsinkomsl och vad som är uppdragsinkomsl är iblandsvårbestämd, Prop. 1986/87:133 vilket medför problem i tillämpningen. Sedan NDPL trätt i kraft har frågan omuppdragstagarnas ställning vid åtskilliga tillfållen behandlats av riksdagen.1 sodalför-säkringsulskottets betänkande 1979/80:19 behandlades frågan omrätten till delpension för vissa fackligt och politiskt förtroendevalda.Utskottet uttalade atl några bärande skäl inte fanns för atl inte jämställadessa uppdragstagare med arbetstagare. 1 samband med riksdagsbehandlingen av prop.1981/82:199 om vissa frågor inom den allmänna försäkringen, m. m. beslötriksdagen att ge regeringen till känna alt det var önskvärt atl frågan omuppdragstagares ställning inom delpensioneringen utreddes ytteriigare.Utredningen borde därvid gälla även andra kategorier av uppdragstagare änförtroendevalda. Regeringen uppdrog åt RFV all genomföra den begärdautredningen. Resultatet av utredningen redovisades i en rapport i januari 1984.Verket konstaterade i rapporten all ett avgörande motiv för att inte jämställauppdragstagare med anställda var svårigheterna atl beräkna arbetstiden i ettuppdrag. Verkets utredning gav dock inte underlag för annan uppfattning än attuppdragstagare vid bedömning av rätten till delpension borde jämställas medanställda. Den lid som skulle beaktas vid bedömning av rätten lill delpensionborde dock enligl verket begränsas till de arbetsuppgifter som har etl närasamband med uppdraget. Regeringen överiämnade rapporten lill beredningen. Beredningen fann atl de fördelar som står att finna i attjämställa uppdragstagare med anställda vid bedömning av rätten till delpensionår fiera. En ökad samordning och förenkling kommer till stånd och behovet avsärbestämmelser minskar. De enskilda försäkrade får större möjligheter attanpassa sina arbetsförhållanden efter arbelstidsminskningen till egna önskemål,vilket ökar flexibiliteten inom systemet. Dessutom kommer de nu existerandegränsdragningsproblemen mellan uppdragstagare och anställda att försvinna. Svårigheterna atl beräkna arbetstiden i etl uppdrag börenligt min mening kunna bemästras. Bl.a. kommer det förslag till beräkningarav inkomsten före arbelstidsminskningen för anställda somjag lägger fram i detföljande (avsnitt 2.2.5) att minska behovet av arbetslidsberäkningar. Mot denna bakgmnd föreslår jag i likhet med beredningenatt i princip alll arbete som uppdragstagare skall jämställas med arbete somanställd. Jag återkommer i specialmoliveringen till vilka konsekvenser dettaförslag bör få vid den praktiska tillämpningen och hur bedömningen bör göras avarbetstidsminskningen för olika kategorier uppdragstagare. Milt förslag om alt jämställa uppdragstagare med anställdainnebär en förenkling av tillämpningen av delpensionsförsäkringen angående uppdragslagarna.Förslagel bör därför inte medföra alt alla ärenden om delpension lilluppdragstagare mäste avgöras i socialförsäkringsnämnd. Jag anser atl ärende omdelpension lill den som efter arbetslidsminskningen arbetar enbart somuppdragstagare eller som uppdragstagare i kombination med anställning i regelbör avgöras av tjänsteman hos . Mitt förslag:Möjligheten att på begäran få sin rätt till delpension bedömd med bortseendefrän en mindre bisyssla skall finnas kvar för anställda och uppdragstagare somhar en bisyssla i form av rörelse eller jordbruk samt för egenföretagare somhar uppdrag eller anställning vid sidan av huvudsysselsättningen. En begäran ombortseende från bisysslor måste dessutom omfatta samtliga bisysslor som enförsäkrad har. Årsinkomsten av bisysslan måste undersliga etl och ett halvtbasbelopp. Beredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks av remissinstanserna. Statskontoret och Försäkringskasseförbundeimenar dock att strävan bör vara att ta bort reglerna om bisysslor inomdelpensionsförsäkringen, vilket skulle underlätta tillämpningen. RFV förordaratt bisysslereglerna slopas, eftersom de svårigheter som beredningen pekat påbeträffande vissa rörelseid-kares möjligheter att anpassa arbetstiden efterdelpension berör bara ett mycket begränsat antal personer.Anpassningsmöjligheter lorde finnas i flertalet fall, t. ex. i fråga om den delav arbetet som utgörs av rörelse. Skälenför mitt förslag: Om en försäkrad har en mindre bisyssla vid sidan av sinhuvudsakliga sysselsättning kan han få sin rätt till delpension bedömd medbortseende från bisysslan. Vissa fömtsättningar finns dock bl.a. när del gälleratt avgöra vad som är att betrakta som en bisyssla. Sådana fömtsättningar börgälla åven i fortsättningen. Jag återkommer tdl dessa. Deregler angående arbete som uppdragstagare som jag föreslagit i det föregåendemedför atl omfattningen av sådana bisysslor som kan komma i fråga idelpensionssammanhang minskar avsevärt. Det är dock enligt min mening inlelämpligt att helt avstå från regler pä detta område. Anställda bör ha kvarrätten att kunna få delpension med bortseende från en bisyssla i form av enmindre rörelse eller ett mindre jordbmk. Också den vars huvudsakligasysselsättning är uppdrag, som utgör inkomst av tjänst i skattehänseende, börkunna få motsvarande rätt. En rörelseidkare eller lantbrukare som har etluppdrag eller en anställning vid sidan av sin huvudsakliga sysselsättning börlikaså kunna få sin rätt till delpension bedömd med bortseende från bisysslan.Rätten att få sin delpension bedömd med bortseende från bisyssla bör begränsastill dessa fall. Mitt förslag innebär på detta sätt en mera begränsad och exaktdefinifion av vad som är all betrakta som bisyssla än vad som är fallet mednuvarande regler. Enviss osäkerhet i tillämpningen har förekommit när det gäller möjligheterna attbegära bortseende från en av flera bisysslor. Enligt pensionsberedningensuppfattning är en sådan möjlighet oförenlig med bisysslebestämmelsernas syfte.Jag delar denna uppfattning och anser mot denna bakgrund att i de fall enförsäkrad har flera bisysslor - en begäran om bortseende måste avse samtligabisysslor. Enligt nuvarande regler skall följande förutsättningargälla för atl rällen lill delpension skall kunna bedömas med bortseende från enbisyssla. - Bisysslan skallha ulförts varaktigt före arbetslidsminskningen. - Arbetstiden förbisysslan får inle ha ökats inför eller vara avsedd all öka eflerarbetstidsminskningen i del huvudsakliga arbetet. - Arbetstiden förbisysslan kan beräknas uppgå till i genomsnitt högst 10 limmar . - Årsinkomsten förbisysslan kan antas bli mindre än vad som motsvarar ett basbelopp. Jag finnerreglerna om varaktigheten och förbudet mot utökning av bisysslan vara välavvägda och dessa bör därför kvarstå oförändrade. Pensionsberedningen harpåpekat beträffande de två övriga förutsättningarna att de försäkrade som harsvårigheter att uppfylla dem oftast har en för hög inkomst av bisysslan. Merasällan är däremot arbetstiden för lång. Jag anser liksom beredningen atl enbättre balans bör uppnås mellan dessa krav. Jag anser därför att den övre inkomslgränsenbör bestämmas lill vad som molsvarar ett och etl halvt basbelopp. 2.2.3 Tidsgränsen för deltidsarbete Mittförslag: Den sammanlagda arbetstiden efler övergång till deltidsarbete fårutgöra i genomsnitt högst . I denna arbetstid inräknasäven arbetstiden för en mindre bisyssla som den försäkrade beviljats bortseendefrån vid bedömningen av rätten till delpension. Beredningens förslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks av remissinstanserna. Försäkringsrätten för emellertid att förslaget kan innebära problem för personer som har enordinarie arbetstid som överstiger . Skälen förmitt förslag: Enligl nuvarande regler skall en försäkrad arbeta i genomsnittminst efter minskningen av arbetstiden för atl varaberättigad lill delpension. För anställda måste minskningen dessutom uppgå tillminst . Någon längsta arbetstid efter arbetslidsminskningenår inle fastställd. Detta medför att en delpensionär efter övergången ideltidsarbete kan ha en arbetstid som betydligt överstiger normalarbetstiden 40limmar . Detta står enligl beredningens uppfattning i dåligöverensstämmelse med delpensioneringens syften. Jag delar denna uppfattning.En generell begränsning av arbetstiden efler arbetstidsminskningen är därförmotiverad. Jagföreslår därför alt den längsta sammanlagda veckoarbetstiden efter arbelstidsminskningenfår uppgå till 35 limmar. Regeln bör gälla alla, alltså även personer som haren bisyssla vid sidan av sin huvudsakliga sysselsättning. Antalet fall där dennu föreslagna övre tidsgränsen måste tillämpas torde bli mycket begränsat.Förslaget innebär dessuiom att den för anställ- da nugällande regeln om atl arbelstidsminskningen måste uppgå till minst fem timmarper vecka i förhållande till ordinarie arbetstid i arbetet kan slopas. Mitt förslag: De generella föreskrifter om föriäggningenav deltidsarbetet som meddelat med stöd av bemyndigandefrån regeringen las in i lagen om delpensionsförsäkring. Beredningens förslag: Överensstämmer med mitl förslag. Remissinstanserna: Utredningsförslaget kommenteras endastav Kooperationens , som anser alt nuvarande regel atlman under varje period av högst skall arbeta under minst halvaantalet arbetsdagar bör utökas lill . Detta skulle ge utrymme för enstörte flexibilitet. Skälen för mitt förslag: Regeringen eller, efter beslut avregeringen, har bemyndigats att meddela närmareföreskrifter om förläggningen av deltidsarbetet. Sådana föreskrifter harmeddelats av . Enligt dessa får den försäkrade inle görasammanhängande avbrott i arbetet än . Manbortser då från ledighet för semester m. m.