prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Småhusskadenämndenbeslutar med stöd av avtalen om en småhusägare har räll att få skadomaavhjälpta, vilka huvudsakliga åtgärder som erfordras för att avhjälpa skadornaoch om det är byggproducenten eller den statiiga fonden som skaU ansvara föravhjälpandet. Enligt förordningen (1985:1119) om den statliga fonden föravhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus, m.m, skall fondstyrelsenfullgöra de förpliktelser som åläggs fonden genom beslut i småhusskadenämnden. Stöd enligt förordningenom den slatliga fonden lämnas även i andra fall efter beslul av fondens styrelse. Det gäller i första hand i fråga om hus som har uppförts av ägaren eller förvärvats från annan än byggproducent. Fonden ansvarar för avhjälpandet även då byggproducenten har gått i konkurs eller då skadorna avser småhus som har byggts av producenier som inte har avtal med staten. Bestämmelserna innebär i korthet atl slöd för atl avhjälpa skadorna kan, på i huvudsak samma sätt som enligt avtalen, lämnas fill småhusägare om huset har färdigställts den 67 Iseptember1975 - den 31augusti 1985 eUer, om färdigställandet har skett Prop, 1986/87:100 ,kravet på producenten inte är preskriberat Bil. föransökan om stöd. Huset skall vidare ha uppförts enligt skriftiigt avtal eller sålts som nybyggt i samband med marköverlåtelseeUer överlåtelse av tomträtt.Bidrag för atl avhjälpa mer omfattande fukt- och mögelskador kan även i särskilda fall lämnas fill ägare av äldresmåhus eUer lill hus som ägaren haruppförl i egen regi. Sådant bidrag får lämnas endasl till den del koslnaden för åtgärderna inte kan bäras av huset iombyggt skick och bl.a. underfömlsätlning atl huset är . Slutiigen kan - om del finnssärskilda skäl - bidrag lämnas även i andra fall under fömlsätlning all ändamålet med bidragel är förenligt med fondenssyfte. Fonden för fukt- och mögelskador Ansökningar om stöd för avhjälpande av fukt- ochmögelskador som skall prövas av fondstyrelsen, lämnas in tiUsmåhusskadenämnden. Ärendena bereds och föredras av personal vid nämndenskansU, hade 277 ansökningar kommit in liU nämnden. Av dessahar nämnden överlämnat 100 liU den statiiga fonden för prövning. Hos fonden hade vidnyss nämnda tidpunkt 23ärenden avgjorts. Fondstyrelsen redovisar en successivtökande inströmning av ansökningar.Styrelsen bedömer, med hänsyn tiU de behov som finns och alt möjligheten att fåslöd för reparalion av fukl- och mögelskador nu är känd, att antaletansökningar och beslut om stöd kommer atl nå sin kulmen under nästa år.Allteftersom såväl nämndens som fondstyrelsens erfarenheler ökar kommer ocksåhandläggningstiden alt förkortas väsentligt. Mol den bakgrunden bedömerfondstyrelsen behovel av medel för utbetalningar från anslaget under /88 till cirka 100 mUj. Isitl beslul om anslag lill fonden för innevarande budgetär (prop. 1985/86:100 bil. 13, BoU 13, rskr 171)bemyndigade regeringen att ta ianspråk sammanlagt 250 milj. kr. för bidrag lill fonden. HittiUs har mycketbegränsade medel tagils i anspråk. Jag delar fondstyrelsens bedömning atlbehovel av medel för utbetalningar väsentligt kommer atl öka under näslabudgetår. I likhet.med styrelsen bedömer jag atl anslaget för budgetåret1987/88 bör föras upp med ett belopp av 100 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUfonden för fukl- och mögelskador för /88 anvisa ett förslagsanslag av100000000kr. c. PLANVASENDET Prop.1986/87: lOO Riksdagenhar antagit en ny plan- och bygglag (PBL) (pröp. 1985/86:1, BoU I, rskr27), lag om exploateringssamverkan (prop. 1985/86:2, BoU 2, rskr 28) samt lagom hushåUning med naturresurser m. m.(NRL)(prop. 1985/86:3, BoU 3, rskr 34). Samtiiga dessa lagar träder i kraft . Under innevaranderiksmöte behandlas även regeringensförslag till följdlagstiftning liU de nya lagarna (propi 1985/86: 90). Förslag lill ändringar i förordningarm.m., som de nya lagarna ger upphov till, kommer senare att föreläggasregeringen. En omfattandesatsning på utbildning och informafion kommer alt genomföras under våren 1987för atl underlätta för kommunalt förtroendevalda saml ijänslemän i stal och kommunalt tillämpa den nya lagsttftningen.Kommunförbundei, lantmäteriverket och slalens planverk svarar för förberedelseroch genomförande i samverkan med bosladsdepartementel. I ell första skede ulbUdas ca 300 personer från länsstyrelser ochkommuner fill kursledare. De skall haansvaret för utbUdning av förtroendevalda och anställda i slal och kommun - sammanlagt ca 20 000 personer. UtbUdningen kommer all genomföras regionalt i regi avKommunförbundets länsavdelningar. Information till allmänheten i form avbroschyrer och en videofilm kommer atl framställas genom bostadsdepartementetsförsorg. Förslag om att ochstatens planverk skall läggas samman tUl enmyndighel har lagts fram i prop. 1986/87:48 om bostadspolitiken. Fysisk planering ochhushållningen med naturresurser m. m. För att reglerna i naturresurslagen skall få avseddverkan krävs ett system förredovisning av kunskaper om mark- och vallenresurserna och deras användning. Slatens planverk har regeringensuppdrag att lämna förslag tiU hur denna kunskapsförsörjning börorganiseras centralt och regionalt. Arbetet bedrivs i samarbele medlänsslyrelserna och elt 25-lal cenirala myndigheler.En redovisning av uppdraget avses ske . En arbetsgrupp har inrättats i regeringskanslietmed uppgtft att följa frägor av belydelse för den långsikliga hushållningen mednaturresurser och för kulturlandskapet. Utvecklingen av ADB-tekniken öppnar nyamöjligheter att använda ADB-slöd för alt samla in, bearbeta och presentera informalion som be hövs för fysisk planering och naturtesurshushåUning. Det är angelägel att den uppbyggnad av dalabaser med geografiskadala som sker inom olika samhäUssektorer samordnas sä atl dessa dala så långt möjligt kan samul nyltjas. Som ett led i detta arbete har planverket fåll i uppdrag att uireda fömisältningar för användning av ADB i länsslyrelsernas arbete med fysisk planering och naturtesurshushåUning. Slalskonlorel har redan fått i uppdrag alt karllägga myndighelemasdalabaser med geografiska data och 69 att lämna förslag liU samordningsåtgärder m. m. Uppdragen skallredovisas Prop. 1986/87:100 tUlbostadsdepartemenlelförslahalvårel1987. Medel för att stödja utveck- Bil. 13 Ungs- och försöksverksamhetbeträffande ADB-stöd för fysisk planering och hushåUning med naturresurser hartagils upp under anslaget B18. Information och utbildning m. m. i harpåbörjat en markanvändningsplanering ilänets fjällnära skogar med syfte alt förebygga konflikter meUan rennäring,nalurvård, turism och skogsbmk. Planeringen beräknas täcka länets helafjällnära skogsområde. Elt molsvarande planeringsarbete påbörjas iNortbottens län under /88. En försöksverksamhel i Jokkmokkskommun avslutades . Vindkraftsulredningen(Dir 1985: 42) beräknas avlämna ett delbetänkande. Utredningen har lill uppgtft alt föreslålämpliga lägen för stora vindkraflsanläggningar. Enligt regeringsbeslut harplanverket i uppdrag alt uiarbetaföreskrifter i anslulning lUl vissa kapilel i den nya . skall även ularbela förslagtill de allmänna räd som är oundgängligen nödvändiga för förståelsen avföreskriftema eller som behövs för atlbyggnadsnämndemas bedömning skall bli lika i frågor där en sådanlUcformighel är väsenllig. gmndläggande mål för arbelet är atl koslnadema ibyggandet skall kunna sänkas utan all del medför några avgörande förluster ivälfärd, säkerhet och hälsa. I uppdraget framhålls också att samhälletsreglering främst bör inriktas på mälen för byggandet och lämna största möjliga frihet i fråga om val av meloder, produkteroch tekniska lösningar. Föreskrifter bör därför så långt möjligtuttryckas som funktionskrav. Den vägledningsom planverket vUl förmedla i form av råd och exempel bör i första handtas in i handböcker eller liknande. har utarbetatoch remitterat ell förslag till nybyggnadsföreskrtfteroch allmänna råd i anslutning tiU bestämmelserna om byggande i plan- ochbygglagen. Verket avser alt under försia underslälla regeringen sitl förslag. Jämsidesmed arbetet med nybygg-nadsföreskriflerna utarbetas nya'regler förombyggnad. har ocksä regeringens uppdragalt bedriva utvecklings- och informationsverksamhet rörande den yttre miljönsutformning. I enlighet med uppdragel har verket färdigställt en bok -Hela Gatan - som behandlar gator, torg och andra allmänna platser. Arbelelkommer alt följas upp medutbildningsinsatser på nivå m. m. Vidare har statens planverk,och arbetarskyddsstyrelsen utarbetatetl handlingsprogram avseende sådana hälsorisker i inomhusmU-jön som harsamband med byggnaders ulförande. Programmet kommer atl remitteras liU berördaparter inom byggnads-, hälsoskydds-och arbelsmil-jösektorerna. 1985/86 Ulgift 37986000 1986/87 Anslag 38003000 1987/88 Förslag 38460000 Organisation,uppgifter m.m. Slalens planverk är cenlral förvaltningsmyndighet förfrågor om plan- och byggnadsväsendet och hushållningen med naturtesurser samthar den aUmänna uppsikten över dessa frågor. Det åligger verket särskilt attinsamla och bearbelakunskaper och erfarenheter inom silt verksamhetsområde och alt verka för samordning av myndigheternas arbete i kunskapsförsörjningsfrågor avseende fysisk planering. Verkelskall vidare ge råd och vägledningför planvåsendel och för hushållningen med naturtesurser samt meddela föreskrifter och aUmänna råd förbyggnadsväsendel. Genom systematiskkunskapsuppbyggnad skall verket spåra akluella ulveckUrigsten-denser och därvid verka för en enhetUglagtUlämpning över landet. utfärdar typgodkännande avmaterial, konstmktioner och andraanordningar som anväiids i byggnader eller andra anläggningar om vUka bestämmelser ges i byggnadslagsliflningen.Planverket bedriver även verksamhelmed tjänsteexport under namnet Swedéplan. leds aven styrelse. Chef för planverket är en generaldirektör. Verket är organiseratpå två avdelningar, planavdelningen och byggnadsavdelningen. Avdelningama ärindelade i enheter. Inom verket finns vidare en administrativ byrå saml ell verkssekretariat.TUl planverket har knutits tre rådgivande organ, rådel försainhäUsplanering, ochrådel för slål- och belongnormer. TiU statensplanverk hör i administrativt hänseende statens va-nämnd. Nämnden handläggermed hela landet som verksamhelsområde mål enligt lagen (1970:244) om aUmänna vatten-och avloppsanläggningar saml mål enligt lagen (1976:838) om aUmännafjärrvärmeanläggningar. Slatens planverk anger i sin anslagsfi-amställning bl.a.följande vad gäUer inriktningenav verksamheten. Under de närmasleåren ankommer del på planverket all medverka tiU alt de nya lagarna på plan-och byggnadsväsendets område smidigl kan tiUämpas i de olika samhäUsorgan som berörs. På längresikl avser verket att koncentrera sin verksamhel på erfarenhetsspridning,sakkunnig rådgivning och på information och utbUdning kring tUlämpningen av den nya lagstiftningen. Den nyaansvarsfördelningen meUan stat, kommun och enskilda som följer av den nyalagstiftningen kan vidare enligt verket ställa krav på en intensifieradrådgivning lUl länsslyrelserna i deras roU som akliv samrådspart i den kommunala planeringen. Närdel gäller bostadsbyggandet konstaierar verket alt verksamheten 71 numera dominerasav ombyggnad. Verkels arbete med nya byggbestäm- Prop. 1986/87:100 melsermåste därför, som också framgår av regeringens uppdrag, i hög Bil. 13 gradinriklas på atl ulforma regler för ombyggnadssituationer. Inom byggnadsväsendels område avserplanverket all öka sitt intresse för industrialiseringen i byggandet, förbyggprocessens vUlkor och inte minsl för de ekonomiska förutsättningarna ochkostnaderna i samband med byggandet. Högleknikkunskap i planverket måste kombineras med förståelse för och utvecklingav byggbranschens vUlkor för produktion. De krympande resurserna gör del angelägetför planverket att i högre grad samverkamed forskningen inom plan- och byggnadsväsendels område. Verkel avseratt mera aktivt än söka iniliera och påverka forskningens inrikiningså att dess resultat kan utnyttjas i verkets föreskrifts- och rådgivningsarbete. Formerna för denna samverkan bör enUgt ~verket utvecklas yllerligare under /88. föreslår i sin anslagsframstäUning bl.a. följande: Anslagenhgt huvudförslaget för /88 har beräknats tiU 36942000kr. Utgiftsminskningenföljer det Ireåriga huvudförslag som fast lades inför budgetårel 1985/86 och uppgärför budgeläret 1987/88 lUl . Verket anger all denna besparing moisvarar ca 5-6 Ijänsler. Huvuddelen av besparingen åstadkoms genom atl uppkomna vakanser inte återbesätts samt att en tjänst dras in på den administrativa byrån. Besparingarna innebär minskningar av anslagsposlenFörvaltningskostnader med , av anslagsposten Lokalkostnader med . och av anslagspos ten Särskild samhällsinformation med . Planverkethemställer att anslagsposlen för typgodkännandeverksam heten (lOOOkr.-post) ändras tUl altgäUa uppdragsverksamhet vid statens planverk i syfle att anslagspostenskaU omfatta säväl typgodkännande- verksamheten som Ijänsteexportverksamheten. Förlypgodkännandeverksamheten disponeras fr.o.m. /82 en rörlig kredit hos påhögst . Den är avsedd alttas i anspråk i den män löpande utgtfter inle kan bestridas med löpande inkomster. hemställer allkrediten höjs lUl . förall läcka kreditbehovet för såväl lypgodkännandeverksamhet som ijäh-steexportverksamhel. hemstäUer all anslagsposlenFörvaltningskostnader även för /88 får överskridas för utgtfter,inom slål-och betong- " verksamheten med högst det belopp som motsvararnettoinkomsterna från försäljning av normer utgivna av statens stål- ochbetongkommittéer efter avdrag för övriga berörda myndigheters kostnader. Anslagsförändringarna i förhållande tillstatsbudgeten.för innevarande budgetår framgår av följande sammanställning. Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 Bil. (därav lönekostn.) (därav lönekostn.) (H- 82000) Avgtfter för statens planverks trycksaker, somredovisas pä slalsbudgelens inkomsttitel Avgifier vid slalens planverk,beräknas fill . förbudgeiårei 1987/88. Planverkels verksamhel kommer under budgelåret1987/88 tUl väsentiig del all bestå av uppgifter som följer av den nya plan-öch bygglagen samt lagen om hushållning med naturtesurser. Jag kommer senareall föreslå regeringen all planverket bemyndigas atl meddela de föreskrifier ombyggande m. m. som behövs för tillämpningen av . har ett slortansvar när del gäUer alt medverka liU atl lagstiftningen påsamhällsbyggnadsområdet kan tUlämpas pä ett smidigl sätt. Plan- och bygglagenkommer att innebära en delvis ny ansvarsfördelning meUan stal, kommun ochenskUda. PBL ger bl.a. kommunerna ett ökat ansvar för beslul om markanvändningoch byggande. Exempelvis fastställer kommunema själva sina planer ochkommunema ges möjlighel atl i detaljplan eUer genom områdesbestämmelser stäUalägre krav för ombyggnad inom ett område än vad som följer av de genereUabestämmelserna. Bygglovspliktens omfattning kommer i viss utsträckning allkunna bestämmas av kommunema. givetvis nyaoch delvis ändrade krav på inriktningen av planverkels arbete. Inom planområdet blirverkets uppgifter i försia hand alt utveckla plan-instmmenten och svara förerfarenhetsäierföring och vidareförmedling av kunskaper som efter hand vinns avden nya planlagsltflningen. Andra uppgifler är atl följa hur de markpoliliskainstmmenten fungerar samt alt samordna olika myndighelers iniressen i frägorsom rör planering och hushålhiing med naturtesurser. Särskild uppmärksamhet börägnas åt förnyelsen av bebyggelsen och den byggda miljön. Inom byggområdet blir uppgtften all utveckla dekrav på byggnader som ställs i byggnadslagstiftningen, att förmedlaerfarenheter och goda exempel på lösningar inom byggandet saml atl bevaka denbyggekonomiska ulvecklingen. Avvad jag har sagt följer alt även frågor som rör information och Prop.1986/87:100 utbildning kring tiUämpningen avde nya lagama är etl viktigt ansvarsområ- Bil. 13 de för verket. Jag övergår nu liU att beräkna medelsbehovet för näslabudgetår. Jag godlar planverkets förslag om enplanenlig real minsknuig av utgtftema för budgetårel 1987/88 enligt del Ireåriga huvudförslag som . fastiadesinför /86. Slatens planverk har innevarande budgelårfält särskilda medel för alt utveckla en samordnad tjänsteexport tiUsammans medlantmäteriverket och centralnämnden förfastighetsdata. Som framgår av vad jag har anfört under anslaget B 18.Informalion och utbildning bör sådant stöd kunna utgå även /88. För atl underlätta finansieringen avtjänsteexporten bör planverket få disponeraen rörlig kredU pä högsl . I likhet medföregående budgetår har jag även räknat med all kostnadema för typgodkännandeverksamhetenhell skall finansiera.s med avgifter saml all en rörlig kredit på högsl . liksomhittiUs får disponeras hosriksgäldskontoret för denna verksamhet. Jag har vidareräknat med att verket även för budgetårel 1987/88 får överskrida anslagsposlenFörvaltningskostnader för utgtfter inom stål-och betongverksamheten. Överskridande bör får ske med högst detbelopp som moisvarar nettoinkomsterna från försäljning av normer utgivna avslatens stål- och betongkommittéer efler avdrag för övriga berörda myndighelerskosinader. Med hänvisning lillsammanstäUningen hemstäUer jag att regeringen föreslår att tiU för budgeiårei 1987/88 anvisa elt förslagsanslag av . D. LANTMÄTERIET Prop.1986/87: lOO Detstatliga lanimäteriets främsta myndighetsuppgifter är att svara för fastighetsbildning och alt producera aUmännakartor. Lanimäteriei bedriver ocksä uppdragsverksamhel i form avkartproduktion, mätningar, fastighetsvärdering m. m. Verksamheten omsattebudgetårel 1985/86 totalt ca 600 milj. kr. Härav svarade den avgiftsfinansierade verksamheten, främstförtattningar och uppdrag, för 420 milj.kr. eUer av den lolala omsättningen. Anslagen används huvudsakligenför produktion av de allmänna kartoma och för slöd åt förrätlningsverksamheten. Lanimäterietsuppdragsverksamhet har utvecklats positivt under de senasle åren. Del gällerbåde den inrikes och den verksamheten. Satsningar görs för attvidareutveckla uppdragsverksamheten. Beiräffande förrältningsverksamhelen hardet uppstått svårigheler atl uppnåtillfredsställande kostnadstäckning, främsl till följd av nedgången i bostadsbyggandet. Regeringen har stäUt särskUdamedel lill lantmäteriverketsförfogande för att verket skall kunna anpassa sin organisalion till denminskade eflerfrågan på förtattningar. Verket har utarbetat ell förslag tiU ett långsiktigl program för lanimäteriets framtidaverksamhet inom fastig-helsområdet. Produktionen avaUmänna karlor m.m. bedrivs enligt den 10-åriga plan som beslutade om . Verksamheten inomlantmäteriet berörs i hög grad av den snabba utvecklingen av ADB-tekniken.ADB-metoder utnyttjas fömtom för kart-framstäUning allt mer i arbelet medfastighetsbildningsförrättningar och i administrationen. har utvecklat etlegel syslem för datoriseradkartframställning - AutoKa. Verket utvecklar ett ADB-syslem för ekonomiadministration och för stödvid förtattningar. TUlsammans mednågra länsstyrelser och i samverkan med andra regionala myndigheler och med kommuner bedriverlantmäteriverket Törsök med regionala s. k. landskapsinformalionscentralervilka skaU utveckla ADB-slöd för fysisk planering m.m. i Kimnaulvecklas metoder för datorstödd tematisk kartläggning. Den aUt mer omfattandeanvändningen av ADB för insamling, bearbetning och presentation av geografiska data inom olUcasamhällsområden ökar kraven på att bl.a. myndigheterna samordnaruppbyggnad och användning av databaser. Det utvecklingsråd som under medverkanav lantmäleriverkel har bUdats för forskningoch utveckling inom landskapsinformationsområ-del och med uppgifl bl.a. att arbeta med standardiseringsfrägor är eltled i en sådan samordning. Organisation m. m. Detstatliga lanlmäleriet omfaltar statens lantmäteriverk, en överlantmä- tarmyndighel i varje län och lokalafastighetsbildningsmyndigheler. är cenlral förvaltningsmyndighet förfrågor om fasfig- Prop. 1986/87:100 hetsbildning,fastighetsbeslämning, fastighetsvärdering, fastighetssamver- Bil. 13 kan och fasligheisregislrering samt för frågor ommätningsverksamhel och allmän kartläggning. harsamordnande uppgifler beträffande ortnamnsfrågor. Verkel leds av enslyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finns fyraavdelningar, nämligen administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen,kartavdelningen och produktionsavdelningen samt ett planeringssekretariat. För samråd i frågor om riktiinjer förarbetet med de allmänna kartorna finns etl kartråd. Vidaie finns etlortnamnsråd som har lUl uppgifl atl främja etl ändamålsenligt och vårdatortnamnsskick. ÖverlantmätarmyndighetenskaU inom länel leda och ha tillsyn över verksamheten vid de statiigafasfighetsbildningsmyndighelerna, ha tUlsyn över mätningsverksamheten samt verkaför samordning av gmndläggande mätningoch kartläggning. svarar förförrättnings verksamheten. Lantmäleridistriktelär verksamhelsområde för en fastighelsbildningsmyndighel. Landet ärindelat i 86 lantmäteridistrikl. För särskilda fasfighels-bildningsuppgtfter finns ytteriigare 23 statligafastighetsbildningsmyndigheler,s.k. specialenheter, vUka främst arbetar med frågor kring jord- och skogsbmkm. Det statliga lantmäteriet sysselsatte denI ca 2800 personer varav ca 900 vid lantmäleriverkel. Utanför den nubeskrivna statiiga lantmäteriorganisationen, men underordnad denna itiUsynshänseende, finns 42 kommunala fastighetsbildningsmyndigheler saml 24ställiga och 32 kommunala fastighetsregister-myndigheter. Statliga fastighetsregistermyndigheter ärlänsstyrelserna. Faslighetsregistermyndighetemasuppgtft är all registrera de förändringar i fastighetsindelningen som främst fastighetsbildningsmyndighelerna harbeslutat om. Lantmälerielsverksamhet är indelad i fyra program, nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande,(3) Landskapsinformation och (4) Försvarsberedskap. Medel las upp underanslagen D 1. Lantmäleriet, D 2.Plangenomförande, D 3. Landskapsinformation, D 4. Försvarsberedskap ochD 5. Enförsöksverksamhel med treåriga budgetramar inom statsförvaltningen påbörjades förta budgetåret. En uividgad försöksverksamhet inleddes un der höslen 1986 och omfattar bl.a. lantmäteriverket. Verket har därför inför perioden /89-1990/91 gellssärskUda direkliv för anslagsfram- stälhiingen för /89. Syftet är att, med utgångspunkt i del fördjupade underlag som lantmäteriverket skall ta ftam, fastställa entre årig budgetram saml ange verksamhetsinriktningen för treårsperioden. Enligt du-ektiven skaU lantmäteriverket i en rapport bl.a. analysera verk samheten och bedöma utvecklingen inomverkets olika verksamhetsområ- 76 den.Mot denna bakgmnd skaU verket lämna förslag tUl riktiinjer för Prop.1986/87:100 verksamheten. Verkel skall bl. a. särskUt se över den regionala ochlokala Bil. 13 organisationen saml lantmäteritaxans utformning. Verkel skaUvidare komma med förslag tiU produktivitets- och servicehöjande åtgärder. 1985/86 Utgtft O , 1986/87 Anvisat 1000 1987/88 Förslag 1000 Under anslaget redovisassamtliga in- och utbetalningar för lanimäteriets olika verksamheter. Anslagetlas upp med ett formelll belopp och får normalt inte belastas. Verksamheterna inom olikaprogram beskrivs i det följande under de anslag vartfrån medel beräknas påstatsbudgeten. Lanimäteriets uppdragsverksamhet (program I), som finansierashelt genom avgifter, behandlas emeUertid under förevarande anslag. Programmei beslår av två delprogram: Delprogrammel Inrikesuppdrag ontfattar uppdrag inom landel beträffande bl.a. framstäUning av kartoroch annan landskapsinformation, mätningstekniska och fastighelsrättsligafrägor saml fastighetsvärdering. DelprogrammetUtiandsuppdrag omfattar export av lanimäteriets tjänster och marknadsförsunder namnel Swedsurvey. marknadsför även produkter ochtjänster från andra myndigheter och från privata företag när del fränuarlanimäteriets utlandsverksamhet. Både den inrikes och denutrikes uppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässiga gmnder. Verksamhelenunder budgetåren 1985/861987/88 framgår av följande tabell. Resultat avuppdragsverksamheten (1 OOO-tal kr.) 1985/86 1986/87 1987/88