prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — I tabellerna 4 till 6 redovisas skatteförändringarna påindividbasis. Tabell 4 redovisar de personer som erhåller sänkt skatt och tabell5 de personer som drabbas av en skatteökning . visarantalet personer fördelade efter skattesänkningens storlek och sam- Prop.1986/87: 150 manråknad inkomst. Av tabellerna framgår att av total 6,6 milj. personererhåller 5.2 milj. personer sänkt skatt och 850 000 personer drabbas av höjdskatt. Resterande personer får varken sänkt eller höjd skatt. har betraktats som oförändrad skatt. Enligt tabell 4 ökar den skattesänkning man erhåller medstigande inkomst både i absoluta tal och i procent av den skatt man betalarenligt skatteregler. Skattesänkningen i procent av sammanräknadinkomst ökar också med stigande inkomst. För de personer som drabbas av skatteökningar mellan årenär situationen nästan den omvända. Skatteökningen i absoluta belopp ökar medstigande inkomst medan ökningen satt i relation till skatten och irelation till sammanräknad inkomst minskar med stigande inkomst. Av tabell 6 framgår atl 1,8 milj. personer erhållerskallesänkningar som understiger . Knappt 2,9 milj. personer erhållersänkt skatt med . Dessa två intervall täcker avsamtliga personer som erhåller sänkt skall . Drygt 170personer erhåller sänkt skatt som överstiger . och knappt 13000personer får sänkt skatt med . Juridiska personers skatter beräknas öka för /87 som /88 jämfört med vad som beräknades ibudgetpropositionen. För /87 beräknas inkomslerna till 17,0miljarder kr., vilket är . mer än i budgetpropositionen.Inkomsterna för /88 har reviderats upp till 19,6 miljarder kr.Detta innebär en ökning med . i förhållande till budgetpropositionen. För att fä fram elt aktuellt underlag för beräkningen avjuridiska personers skatter har RRV genomfört en enkät till 2 800 staktiebolag, sparbanker och försäkringsbolag. av företagen besvaradeenkänten, varför resultatet är osäker. Enligt aktiebolagsenkäten kommer den statligt taxeradeinkomsten att öka med mellan inkomståren 1985 och 1986. Under hösten1986 genomfördes en liknande enkät till svenska aktiebolag. Resultatet fråndenna enkät visade på en utvecklingstakt på den statliga taxerade inkomsten påca . Med utgångspunkt från dessa båda enkäterberäknar RRV att det statliga skatteunderlaget kommer att öka mellaninkomståren 1985 och 1986. Prognosen för juridiska personers inkomstskatter ibudgetpropositionen byggde pä en utvecklingstakt på mellan sammainkomstår. Vid bedömningen av skatteunderlaget har RRVutgått från en trendmässig ökning på . Denna bedömning är oförändrad jämförtmed bedömningen i budgetpropositionen. Den beräknade högre utvecklingslakten mellan inkomståren1985 och 1986 förklarar i sin helhet upprevideringen av inkomsternaför budgetåren Prop. 1986/87: 150 1986/87 och 1987/88. Vinstdelningsunderlaget för beräknas enligtaktiebolagsenkäten till 13 725 milj. kr. Vinsldeiningsskatten, som är påunderlaget, blir då 2745 milj. kr. RRV beräknar, med hänsyn till det osäkraenkätresultatet, att vinstdelningsskatten blir 3 000 milj. kr., vilket år300 milj. kr. lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Inkomslerna från de lagstadgade socialavgifterna beräknastill . för /87 och till . Detta innebär att inkomsterna för innevarande budgetår istort sett är oförändrat i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen.För /88 har inkomsterna reviderats ned med 0,7 miljarder kr.jämfört med budgetpropositionen. Revideringen orsakas av de korrigeringar som RRV gjort avde i budgetpropositionen presenterade beräkningarna av utgifterna underinkomsttitlarna sjukförsäkringsavgift, netto och övriga socialavgifter, netto. Inkomster av skatt pä egendom beräknas till totalt 13,0miljarder kr. för /87 och till . för budgetåret1987/88. Det är en nedrevidering med 74 milj. kr. för /87 resp. 234milj. för /88. Det är främst utfallet av fastighetsskattensom orsakar nedrevideringen de båda budgetåren. Inkomster i form av stämpelskatter,förmögenhetsskatter och skatt pä värdepapper visar däremot måttligauppjusteringar. Skatt på varor och tjänster Inkomsterna av skatt på varor och tjänster beräknas tilltotalt . för /87 och till 125,2 miljarder kr.för /88. För innevarande budgetår har inkomsterna räknats uppmed . jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. För budgetåret1987/88 har en nedrevidering gjorts av inkomslerna med . Denbeloppsmässigl största inkomsttiteln under skatt på varor och tjänster ärmervärdeskatt. Inkomsterna av mervärdeskatt har räknats upp med 0,2 miljarderkr. för /87. Uppräkningen beror i huvudsak på högre ulfall påinkomsttiteln första hälften av budgetåret jämfört med budgetpropositionen.Inkomsterna för /88 har justerats ned beroende pä förändratanlagande av bl. a. implicitprisindex. Totalt beräknas inkomslerna avmervärdeskatt till . för /87 och lill 71,8miljarder kr. för /88. 1986/87: 150 Övriga inkomster pä statsbudgeten består av huvudgruppernainkomster ' ' ' av statens verksamhet, inkomster av försåldegendom, återbetalning av lån och kalkylmässiga inkomster. Ibudgetpropositionen beräknades dessa inkomster till 43,9 miljarder /87 och till . för /88. För innevarande budgetår har inkomsterna räknats upp med1.2 miljarder kr. För /88beräknas summan av övriga inkomster till , vilket är 0,6miljarder kr, mer jämfört med budgetpropositionen. inlevererade överskott har för innevarandebudgetär räknats ned med . Överksottetför egentliga rörelse blev lägre än vad som antogs ibudgetpropositionen. För /88 beräknas inkomslerna öka med 0,4miljarder kr., varvid det inlevererade överskottet beräknas till 6,4 miljarderkr. Inlevererat överskott frän statens vattenfallsverkberäknades till . för såväl innevarande budgetär som /88 i budgetpropositionen. skall enligtregeringsbeslut leverera in . av överskottet under budgetåret1987/88. Överskottet från revideras därför upp med 0,4miljarder kr. Inkomsterna från försåld egendom har räknats upp med 0,5miljarder kr. för innevarande budgetär främst till följd av statens erbjudandeatt köpa delar av () till sex institutionella investerare.För /88 har inga revideringar gjorts i förhällande tillbudgetpropositionen. Återbetalningar av län beräknades i budgetpropositionentill . för innevarande budgetår och lill . Till följd av fortsalla höga amorteringar av bostadslån ochlokaliseringslån under första hälften av /87 har RRV revideratupp inkomsterna under inkomsthuvudgruppen återbetalningar av lån med 1.6miljarder kr. RRV beräknar inkomsterna till . för budgetåret1986/87 och till . Förslag till ny inkomsttitel Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit attstatliga myndigheter skall eriägga en avgift som bidrag till finansieringen avföretagshälsovårdens utgifter inom arbelsmiljöområden. RRV föreslår därför att en ny inkomsttitel uppföres underinkomsthuvudgruppen kalkylmässiga inkomster. Inkomsttiteln föreslås benämnd5311 statliga avgifter för företagshälsovård. Inkomsterna beräknas lill . för /88. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster På de flesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisasendast inkomster. Pä ett mindre antal fitlar redovisas även utgifter. För dessatitlar sker en nettoredovisning,dvs. saldot av inkomster och utgifter tas upp på stals- Prop. 1986/87: 150budgetens inkomstsida. 1 tabell I finns en sammanställning av bruttobelop- Bilaga 1.3 pen budgetåren 1985/86, 1986/87 och 1987/88. I RRV: s prognosarbeteingår att för dessa titlar bedöma utvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomstersom utgifter. Den största differensen mellan brutto- ochnettoredovisning finns på inkomsttypen 1000 Skatter. Inkomsterna påhuvudgruppen 1100 består till största delen av preliminärskatter (statlig ochkommunal inkomstskatt m. m.). Utgifterna utgörs bl. a. av utbetalningar avkommunalskattemedel och överskjutande skatt. För huvudgrupp 1100 beräknasbruttoinkomsterna öka mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87.Bruttoutgifterna beräknas öka med 10,för /87. För budgetåret1987/88 ökar bruttoinkomsterna med 8,1 %och bruttoutgifterna . Inkomsterna på huvudgruppen 1200 består i huvudsak avarbetsgivaravgifter. I den labellariska bruttosammanställningen ingår såvälATP-avgifter som de övriga arbetsgivaravgifter som överförs till fonderademedel ulan-för statsbudgeten. Utgifterna utgörs av utbetalningar tillATP-systemet och olika fonderingar inom den statliga sektorn. Vidare utbetalassjukför-säkringsavgifens andel av sjukförsäkringens kostnader. Bruttoinkomsternaför huvudgruppen 1200 beräknas öka med 8,mellan budgetåren 1985/86.Utvecklingen av bruttoinkomsterna mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88beräknas till 5,. Bruttoinkomsterna pä huvudgruppen 1400 beräknas till 182,9miljarder kr. för /88 och bruttoutgifterna till 57,7 miljarderkr. Brultoutgiflerna utgör återbetalningar av mervärdeskatt. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomsterbudgetåren /861987/88, milj.kr. Inkomst Inkomster Utgifter Inkomst pä statsbudgeten 1985/861986/87 1987/88 1985/86 1986/87 1987/88 1985/86 1986/87 1987/88 1000 Skatter 522992 576178 615135 289907 316894 338385 233086 259284 276750 1100' Skatt på inkomst, rea lisationsvinst och rörelse 210246 235444 254 552 149835 165959 179475 60411 69485 75077 1200' Lagstadgade social avgifter 141623 154312 163381 90804 96535 101210 50819 57 777 62171 1400 Skatt påvaror och tjänster 162964 173406 182865 49268 54400 57700 113697 119006 125 165 2000 Inkomster av slutens verksamhet 29 683 31783 28 587 _ _ _ 29683 31783 28 587 3000 Inkomster av försåld egendom 288 I 163 102 - - - 288 1 163 102 4000 Återbetalning av lån 7605 8470 4837 - - - 7605 8 470 4 837 5000 Kalkylmässiga in komster 8 655 7 842 7 964 4218 4253 4398 4437 3 589 3566 varav 5200' Statliga pensionsavg netto 5014 4370 4468 4218 4253 4398 796 117 70 Somma 569224 625436 656625 294125 321147342783 275099 304290 313842 ' Omföringen mellan statsbudgetens inkomsttitlar ärexkluderade. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.3 Tabell 3.Jämrörelse mellan inkomster enligt budgetpropositionen och RRVs beräkning förbudgetåren 1986/87 och 1987/88, tusental kronor Ökning ( + ) Enligt ning(-) proposi- Enligt Ökning( + ) beräkning ning (-) 1300 Skatt på egendom: 1310 Skatt på fast egendom: 1321 Fysiska personers för- 202000 9536000 1 124000 1100 Skatt på inkomst, realisations vinst och rörelse: 1110Fysiska personers skatt på inkomst, realisa-lionsvinsl ochriirelse: 1111Fysiska personers skatt pä inkomst, realisationsvinst och rörelse skall på inkomst, realisationsvinst och rörelse: skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1130 Ofördelbara skaller på inkomst,realisationsvinst och rörelse: 1131 Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse 1140 Övriga inkomstskatter: 1200 Lagstadgade socialavgifter: 1211 Folkpensionsavgift 1221 Sjukförsäkringsavgift. netto 1231 Barnomsorgsavgift 1241 Vuxenutbildningsavgift1251 Övriga socialavgifter, netto 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens 255613401 259 283917 3670516 272375 601 276 750001 65944000 69485 000 3541000 69422000 75 077 000 47716000 49421000 1705000 48933000 52i09000 47 716000 49421000 1705 000 48933000 52 309000 15277000 17002000 1725000 17426000 19575000 15 277000 17 002000 1725000 17426000 19575000 -619000 9049000 1061000 57 777 300 39140000 -857000 9041000 1061000 1 100000 111 000 1963000 110000 160000 -292600 62 863100 -238 000 660000 -6000 1938000 1. 1986/87: 150 Ökning ( + ) Enligt Ökning ( + ) ning (-) ning (-) 1322 Juridiska personers för- 1330 Arvsskall och gåvo- 1340 Övrig skall på egendom: 1342 Skatt pä värdepappper 1400 Skatt pä varor och 1430 Sk{iii på specifika 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt pä malt- och 1429 Särskild avgift på 1431 Särskild avgift för oljeprodukter m. m. 1433 Skatt pä videoband- 1434 Skatt pä viss elektrisk 1435 Särskild avgift mot för- 1440 Överskoll vid försälj- ning av varor med 1441 AB Vin-& Spritcenlra- 1442 Systembolaget ABs in- 1450 Skall på tjänster: 1452 Skatt på annonser och 1454 Skall på spel 1460 Skall på vägtrafik: 1986/87: 150Bilaga 1.3 1470Skall på import: 1480 Övriga skaller på varor (>chtjänster: 1481 Övriga skatter på varor ochtjänster 2000 Inkomster av statens verksamhet: 2100 Rörel.seöverskott: 2110 Affärsverkens inlevereradeöverskoll: 2112 Televerkels inlevererade överskoll 2113 Statens järnvägars inlevereradeöverskott 2116 Statens vatlenfallsverks inlevereradeöverskott 2120 Övriga myndigheters inlevereradeöverskott: 2121 Statens vägverks inlevereradeöverskon 2123 Inlevererat överskott av uthyrningav ADB-utrustning 2150 Överskoll från spel-verksamhet: 2200 Överskott av statens fastighets förvaltning: 2210Överskoll av civil faslighels förvaltning: :( + ) Enligt Ökning ( + ) ning (-) Prop.1986/87:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt budget- RRVs Minsk- budgel- proposi- beräkning ningt-) proposi tionen tionen Enligi Ökning ( + ) beräkning ning(-) 2215 Överskott av general-tullstyrelsens fastighetsförvaltning 2320 Räntorpå näringslån: 2311 Räntor pä lokaliseringslån 2313 Ränteinkomster på statensavdikningslån 2314 Ränteinkomster pä fiskerilån 2316 Ränteinkomster på valienkraftslän 2317 Ränteinkomster pä luftfartslån 2318 Ränteinkomster pä statens län förden mindre skeppsfarten 2319 Ränteinkomster på kraftledningslån 2321 Ränteinkomster på skogsväglän 2322 Räntor pä övriga näringslän, Kammarkollegiet 2323 Räntor pä övriga lån.Lantbruksstyrelsen 2324 Räntor pä statslän 2325 Räntor på postverkets statslån 2330Räntor på bostadslån: 2333 Ränteinkomster pä lån förbostadsförsörining för mindre bemedlade barnrika familjer 2334 Räntor på övriga bostadslän, 2340 Räntor på studielån: 2341 Ränteinkomster pä statens lån föruniversitetsstudier 2342 Ränteinkomster pä allmännastudielån 2350 Räntor på cnergi-sparlån: 2351 Räntor pä energi-sparlän 2360 Runlor på medel av-saliu lill pensioner: -48000 -45 000 -53530 -50000 46 240 6 450540 -1 030 -50000 1986/87: 150Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt budget- RRVs Minsk- budget- proposi- beräkning ning(-) proposi tionen tionen Enligi Ökning ( + ) beräkning ning(-) 2361 Ränleinkomsler pä medel avsalla lill folkpensionering 8 000 8000 2370 Riinlor på beredskaps-lagring: 920000 919900 -100 2371 Räntor pä beredskapslagring ochförråds-anläggningar 920000 919900 -100 2390 Övrigaränteinkomster: 1554170 1553885 -285 2381 Ränteinkomster på lån till personal inom utri kesförvaltningen m.m. 1000 1000 statens bosätlningslän 3000 3000 7 200 7 000 -200 130 110 -20 2384 Ränteinkomster på lån för kommunala mark förvärv 2385 Ränteinkomster på län för studentkäriokaler 2386 Ränteinkomster pä län för allmänna samlings lokaler 14 300 2389 Ränteinkomster på län för inventarier i vissa specialbostäder 340 2391 Ränteinkomster pä markförvärv för jord brukels rationalisering 3 200 2392 Räntor påintressemedel 25000 2.394 Övriga ränleinkomsler 100000 2396 Ränteinkomster pä det förvaltade kapitalet 1 400 000 2400 Aktieutdelning: 447410 2410 Inkomster av statens aklier: 447410 2411 Inkomster av statens aklier 447410 2500 Offentligrättsliga av gifter: 3842327 2514 Elevavgifter vid styrel sen för värdartjänst 32 2518 Fyravgifter, farleds- varuavgifter 398931 399500 569 2519 Skeppsmätningsavgifter 2 500 2 500 avgifter 7 000 7000 2522 Avgifier för granskning av biograffilm 3 600 3 600 25 000 25 000 1986/87:150 Bilaga 1.3 Ökning ( + ) Enligt Ökning ( + ) ning(-) proposi- ning (-) -97 700 -5 200 2523 Avgifier for särskild prövning och fyllnadsprövninginom skolväsendel 2527 Avgifier för slals-kontroll avkrigs-materieltillverkning 2528 Avgifter vid bergsstalen 2529 Avgifier vid palent-ochregistrerings-väsendet 2531 Avgifter vid registrering iförenings m. fl. 2533 Avgifier vid statens planverk 2534 Vissa avgifier för registrering avkörkort och motorfordon 2535 Avgifter för statliga kreditgarantier 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedeloch handelsgödsel 2544 Avgifier i ärenden 2f)l 1 Inkomster vid kriminalvården 2612 Inkomster vid statens rättskemiska laboratorium 2616 Försäljning av sjökort 2624 Inkomster av uppbörd avfelparkeringsavgifter 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2700 Böter m.m.: -44 477 -4 650 29 350 93 390 24 700 93 390 -1400 -13 400 109500 10000 33 000 110500 10000 33 500 110 500 10000 33 500 10000 -11 000 1986/87:150 Bilaga 1.3 Enligi Enligt Ökning ( + ) Enligi Enligi Ökning 1 + ) budget- RRVs Minsk- budget- RRVs Minsk- proposi- beräkning ning(-) proposi- beräkning ning(-l tionen tionen 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet: 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåldegendom: 3100 Inkomster av försåldabyggnader och maskiner m. m.: 3110 Affärsverkens inkoms-ler av fiirsålda fasligheteroch maskiner: 3113 Statens järnvägars inkomster av försålda fasligheteroch maskiner 3115 FFVs inkomster avförsålda fasligheter och maskiner 3116 Statens vattenfallsverks inkomsterav försålda fasligheter och maskiner 3120 Civila myndigheters inkomster avförsålda byggnader och maskiner: 3121 inkomsterav försålda byggnader och maskiner 3122 Statens vägverks inkomster av försåldabyggnader och maskiner 3123 inkomster av försålda byggnader och maskiner 3124 Statskontorets inkomster av försålda datorer m. m. 3125 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3126 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3200 Övriga inkomster av markförsäljning: 3211 Övriga inkomster av markförsäljning 3300 Övriga inkomster av försåld egendom: 3311 Inkomster av statens gruvegendom 529 500 476 100 688400 1163450 475050 106100 102000 229300 244 350 15 050 73 050 68950 211000 228200 17200 61000 61000 180000 197 000 17 000 30000 30000 18300 16 150 -2150 12050 7950 7 500 3 500 -4 000 7.S00 3 500 -4100 -4100 Ökning ( + ) ning (-) ning (-) 3312 Övriga inkomster av 4000 Återbetalning av lån: 4123 Återbetalning av lån till 4130 Alerbeialning av övriga statens lån för den 4211 Återbetalning av lån till 4212 Återbetalning av län 4213 Återbetalning av lån för 4300 Återbetalning av studielån: 2 1986/87. 1986/87:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning ( + ) Enligt budget- RRVs Minsk- budgel- proposi- beräkning ning() proposi tionen tionen Enligt Ökning ( + ) beräkning ning(-) 4312 Återbetalning av allmänna studielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energisparlån 4500 Återbetalning av övriga lån: 4511 Återbetalning av län till personal inomutrikesförvaltningen m. m. 4512 Återbetalning av lån till personalinom biständsförvaltningen ip. 4513 Återbetalning av lån för kommunalamarkförvärv 4514 Återbetalning av län förstudentkårlokaler 4515 Återbetalning av lån för allmännasamlingslokaler 4516 Återbetalning av utgivna starllänoch bidrag 4521 Återbetalning av lån för inventarier i vissaspecialbostäder 4525 Återbetalning av län för svenskaFN-styrkor 4526 Återbetalning av övriga lån 5000 Kalkylmässiga inkomster: 5100 Avskrivningar: 5110 Affärsverkens avskrivningar: 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5120 Avskrivningar på civilafastigheter: 5121 Avskrivningar pä civila fastigheter 5130 Uppdragsmyndigheters komplement kostnader: 1986/87: 150 Ökning (+) Enligt Ökning ( + ) ning (-) ning (-) 5140 Övriga avskrivningar: 5143 Avskrivningar pä ADB- 5144 Avskrivningar pä förråds- 5200 Statliga pensionsavgifter, 5211 Statliga pensionsavgifter. 5311 Avgifter för företags- Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden m.m. Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden m. m. I regeringens proposition 1986/87: 100 med förslag tillstatsbudget för /88 upptogs under utgiftsanslaget XIV. Räntorpå statsskulden, m.m. ett - efter samråd med - preliminärtberäknat belopp på . Nägon inkomst- och ulgiftsstal rörandeanslaget i fråga presenterades inte. I anmälan tillbudgetpropositionen 1987 angående Räntor på statsskulden, m.m. (bilaga 18)erinrades bl. a. om att förslaget i budgetpropositionernareviderats i kompleteringspropositionerna och att därför avsikten var att pågrundval av beräkningar från återkomma lill ikompletteringspropositionen med förslag till beräkning av anslag förstatsskuldräntorna avseende /88. får härmed överiämna förslag lill räntorpå statsskulden m.m. /88 (bilaga 1). Liksom tidigare skettlämnas en beskrivning som syftar till att belysa utvecklingen avstatens upplåningsbehov och statsskuldens kostnader bakåt i tidensamt en förnyad beräkning av statsskuldens räntekostnader m.m. för innevarandebudgetår. redovisning gentemot statsbudgeten skeri huvudsak en-hgt den s.k. utgiflsprincipen. En ränteutgift redovisas således isin helhet vid förfallotidpunkten oavsett om utgiften avser en kostnadhänföriigt till också annan redovisningsperiod. För vissa upplåningsformersåsom slalsskuldväxlar och skatlkammarväxlar belastas statsbudgeten medräntekostnaden för lånet som upplåningen sker, medan däremotupplåning mot bl. a. obligationer som i allmänhet har helårskupong -räntebelaslar budgeten första gängen året efter det att upplåning skett ochsedan år för år under lånets löplid. Dessa förhållanden medför atl enförändring i andelama av olika upplåningsformer mellan två budgetår kan haslora effekter på räntekostnadernas fördelning budgetåren emellan. De ledernaturligtvis också till att osäkerheten ökar vid beräkningarna avräntekostnaderna för ett visst budgetår eftersom inte bara det totalaupplåningsbehovel och den genomsnittliga räntesatsen ulan också upplåningensfördelning på låneinstrument påverkar dessa. Ett annat förhållande som bidrar till osäkerheten iberäkningarna hänger samman med metod för värdering av denutländska statsskulden. De utländska lånen redovisas nämligen till de värden dehade i svenska kronor när de logs upp. Del ursprungligt bokförda värdet på ettutlandslån bibehålls tills lånet betalas tillbaka. Om värdet i svenska kronorvid återbetalning avviker från det bokförda värdet belastar eller gottgörsskillnaden statsbudgeten. 1 1986/87. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.4 Statens lånebehov (netto) och statsskuldens utveckling Prop- 1986/87: 150 1976/77-1985/86 Bilaga 1.4 Den viktigaste faktorn bakom statens nettoupplåningsbehovär statens budgetunderskott. Det är emellertid inle det av riksrevisionsverketredovisade budgetunderskottet som är av intresse för statsskuldens utveckling.I stället är det statens kassamässiga budgetunderskott dvs. skillnaden mellaninbetalningar lill och utbetalningar från budgeten, vilket behöver finansierasmed upplåning. Dessa betalningar sker direkt eller indirekt till resp. frånstatsverkets checkräkning. checkräkning påverkas emellertid ocksåav vissa transaktioner utanför budgeten, vilka normalt är av ringa omfattning.I tabell 1 redovisas detta lånebehov under rubriken"statsverket"". egen verksamhet kan ocksåmedföra upplåningsbehov. Det gäller bl. a. kreditgivning till vissa affärsverkoch myndigheter. och lånebehov ger tillsammansstatens upplåningsbehov. medförde slora och ökande budgetunderskottatl en stor statsskuld ackumulerades. Fr. o. m. /84 har dockökningstakten kraftigt avtagit. Från en nivå på nära 11 miljarder /77 ökade statens lånebehov (netto) år lill nära 88miljarder kronor /83. Denna trend bröts /84 dålänebehovet blev . /85 och 1985/86innebar ytterligare minskningar med lånebehov på 72,1 resp 41,2 miljarderkronor (tabell 1). Tabell 1 Statens lånebehov (netto) budgetåren1976/77-1985/86. -2,7 -0,4 -1,7 -0,2 -0,9 -0,1 -1,4 ' Statsbudgeten och transaktioner vid sidan avstatsbudgeten enligt rörelsen på statsverkets checkräkning. I budgetunderskotten ingår utgifterna för räntor pästatsskulden och även realiserade valulaföriuster och valutavinster (jfr vadsom sagts i avsnillet om redovisningsprinciper). I tabell 2 visasnetioupplåningsbeho-vet exkl. räntor på statsskulden och realiseradevalutaförluster samt lånebehovets finansiering inom resp. utom landet.Nettoupplåningsbehovet exkl. statsskuldräntor och valutaförluster ökadekraftigt för alt uppgå tillinemot . Mellan budgetåren 1982/83 och 1983/84 sjönk det med nära 25 miljarderkronor för att uppgå till ca .