prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns emellerlid en grupp handikappade som av andra orsakerän ekonomiska ofta får svårigheter att fullfölja sina sludier, nämligen dövamed teckenspråk som försia språk. En av orsakerna är den slora brislen påleckenlolkar i hela landel. Etl sätl all lösa problemet är enligt UHÄ:s meningatl på någon eller några högskoleorter åstadkomma en så gynnsam miljö för döva,all orten/orterna i fråga framstår som det självklara och attraktivaalternativet vid valet av utbildningsort. Grundläggande för detta är enligt UHÄen garanterad lillgång lill kvalificerade lolkar. UHÄ anser att skälen attkoncentrera resurserna till överväger. För egen del anser jagatt det är angelägel atl stödåtgärderna för döva sluderande kan lösas på ellbättre säll än . Jag beräknar därför medel för sådana åtgärderunder detla anslag, anslagsposlen lill i , i enlighelmed UHÄ:s förslag (-f ). Motsvarande medel har för innevarandebudgelår anvisals under de skilda sektorsanslagcn. harbeslutat om en ny finansieringsmodell för universitetsbiblioteket, som får tillföljd en annan fördelning av kostnaderna för mellan statsbudgetensanslag än den som gäller. Jag har beaklal detla vid beräkningen av detlaanslag (-. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till (208936000 -I- 13 184000 =) . Hemställan /87: 100 Jag hemsläller att regeringen föreslår all "'' '" 1. fastställa planeringsramar i enlighelmed vad jag har förordal, 2. lill Utbildningför kuliur- och informationsyrken för budgeiårei1987/88 anvisa ell reservalionsanslag av . Lokala och individuella linjer och enstakakurser 1985/86 Utgifi 384000438 Reservation 10509500 1986/87 Anslag 404 514 000 1987/88 Förslag 421 IIOOOO Detla anslag avserutbildning på lokala och individuella utbildningslinjer samt enstaka kurser vidde statliga högskoleenhelerna inom verksamhetsområde ochinom högskoleutbildning. För sådan högskoleutbildning ulgårstatsbidrag från anslaget. Från anslaget utgår även slalsbidrag lillStockholms MusikpedagogiskaInslitut. Högskoleregion m. m. Beräknad ändring 1987/88 -1- 3 158000 -t- 3 372000 -f 1 187000 -f 1654 000 -1- 3 742000 -H6 596 000 Anslagsframställninghar avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet följande. Prop1986/87: 100 Bil. Ändamål/högskoleenhel m. m. Kostnad budgetårel 1987/88 (tkr,) Ändamål/högskoleenhetm, m. Kostnad /88 (Ikr,) Förändringar av anslagsleknisk nalur Medelför verksladsingenjörslinjen, 80 p, allmän ulbildningslinje, 30 åp, HKFörelagsingenjörslinjen, 100 p. allmän utbildningslinje 48 åp, HH Medel förlurismlinjen, 80 p, allmän utbildningslinje, 100 åp. HF/B, HK. HÖs 2,4 Medel för päbyggnadslinje i musikterapi, 20 p, 3 åp, SMH 3 Konsekvenser av ti- 3.2 Medelför 320 platser pä kortare allmänna tekniska ulbildningslinjer 3,3 Medel för 20 platserpå bebyggelseantikvariska linjen , 120p , UG 4.1 Okadeper capilaresurser för humanistiska och samhällsvetenskapliga enstaka kurser.SHR, UHR. L/MHR,GHR. 4.2 Ökaderesurser för fortbildning och vidareutbildning, UHR, LiHR, L/MHR, GHR, UmHR 4.3 Lokallinje, HH, L/MHR Summa under 4 Summa punkterna 24 - 183 -10375 -I- 4 600 -I- 3 400 HH = högskolan ;, HÖs = högskolan i , SHR=Stockhol högskoleregion, L/MHR = /= Umeä högskoleregion. aleregion, UHK=uppsaia nogsKoieregion. limk = l aleregion. GHR = högskoleregion, UmHR årssludieplalser ' SMH= i , HF/B =högskolan i /. HH = högskolan i , HK = högskolan i ,UG = universitetel i , HÖs = högskolan i , SHR=Stockholmshögskoleregion, UHR= högskoleregion. LiHR = högskoleregion,L/MHR = / 1. derikllinjer för ulvecklingen och ekonomiska ramar för verksamhelen somredovisals faslslälls, 2. denför budgeiårei 1986/87 faslställda förteckningen över ämnesområden med s. k.garanterat basulbud avseende grundläggande högskoleutbildning fastställes atlgälla även /88, 3. kapacitetenför lokala och individuella linjer samt enslaka kurser fastställs enligt UHÄ:sförslag samt 4. underetl reservalionsanslag D 13. Lokala och individuella linjer och enstaka kurseranvisas . med angiven fördelning på anslagsposter. För konsekvenser av lidigare fattade beslutberäknarjag medel i huvudsak i enlighel med UHÄ:s förslag. Jag räknar med all delskall vara möjligt atl bedriva en forlsall rationalisering inom högskolansadministrativa verksamhet. Jag har härför beräknat en minskning av detlaanslag med . De planeringsramar för lokala och individuella linjer ochenstaka kurser jag harräknat med framgår av följande tabell. Prop1986/87: 100 Bil. Jag har tidigare iinledningen under rubriken inom ingenjörsutbildning tagitupp frågan om hur den framtida ingenjörsutbildningen på mellannivå börorganiseras. Jag framhöll där att påbyggnadsutbildning på årskurs 4 pågymnasieskolans tekniska linje bör anordnas i högskolan. Vidare föreslog jag atl årskurs 4 jämtepåbyggnadsulbildningen skallersättas av tvååriga ingenjörslinjer i högskolan. I det sammanhanget strök jag under vikten av attpåbyggnadsutbildningen anordnas i nära samarbelemellan gymnasieskolan och högskolan och att gymnasieskolans lärare, lokaler och utrustning utnyttjas imöjligaste mån. För näsla budgelårhar jag beräknat medel för påbyggnadsutbildning av angivei slag.Utbildningen bör i första hand anordnas i några av de län som ansökt att fåbedriva försöksverksamhet med etl femte år på gymnasieskolans lekniska linje. Jag har lidigareförordat atl de lokala lurismlinjerna vid högskoleenheterna i /,och omvandlas lill en allmän ulbildningslinje. Medel för dessalokala linjer har under innevarande budgelår anvisals under delta anslag. Jag beräknar enminskning av anslaget med . Motsvarande ökning beräknas underanslaget D 9. Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. 1 1986 årsbudgetproposition föreslogjag att etl antal lokala linjer inom del tekniskaområdel skulle omvandlas till allmänna ulbildningslinjer. hadeintet atl erinra (prop. 1985/86: 100 bil. 10, UbU 21, rskr. Medel förandra årel av dessa linjer har under innevarande budgetår anvisats under deltaanslag. Vid min beräkning av medelsbehovet för genomförande av årskurs 2 på data- ochelektroniklinjen i har jag tagil hänsyn lill alt den tidigare lokala linjen inomområdet endast har haflanlagning . Jag beräknar en minskning av anslaget med . Motsvarande ökning beräknas underanslaget D 8. Utbildning för tekniska yrken. Jag har tidigareföreslagit atl medel för utveckling och försöksvis drifl av överbryggande kurseroch påbyggnadsutbildning förs över till detta anslag (-). Motsvarande minskninghar beräknats under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Avdessa medel avser /87: . medel för fördjupningskurseri arbelslerapi och sjukgymnastik Bil. vid varderakarolinska institutet och universiteten i , och . Jag har beräknatmedel för ell förhöjt bidrag lill Musikpedagogiska Inslitui tillföljd av höjda hyreskostnader (-. I förordning1982-06-17 (UHÄ-FS 1982:40) har regeringen meddelat beslämmelser ombidrag till studerande för vissa kostnader i samband med studieresor ochstudiepraktik inom och utom landet. Samtliga i förordningen ingående beloppfastslälldes och någon jusiering av beloppens sloriek har därefterinle skett. UHÄ framhåller atl resebidrag bör, efter skälighetsprövning,kunna utgå även i andra fall än sådana som regleras i förordningen. Jaginstämmer i ämbetets bedömning och anser alt frågan om medgivande avsådana bidrag bör lösas på lokal nivå. Jag förutsälter att UHÄ ochriksrevisionsverkei i samråd beslutar om beloppens slorlek. Jag avser att senare återkomma lillregeringen i frågan. Med hänvisning lilivad jag har anfört tidigare beräknar jag medel för lokala linjer - framför alltsådana som bygger på gymnasieskolans T-linje - och kurser i första hand vid de småhögskolorna samt i form av decentraliserad utbildning (-,) Inomdenna ram harjag beräknat medel för lokala linjer vid högskolan i (4-800000kr.) och /(. ), för utbildning i Malmfälten (-hl500000 kr.) och för utbildning på (-). Jag beräknar ocksåvissa medel till regeringensdisposition (-. Jag beräknaranslaget till 421 IIOOOO kr. ställas till regeringens disposition. Jag räknarmed att från denna anslagspost liksom förnärvarande skall bekostas utbildning för svenska studerande vid Konservalorsskoleni . Det är nu naturligt att medlen också bör kunna användas för påbyggnadsutbildning inom skilda konservatorsområden. Jag hemsläller, att regeringen föreslår atl 1. fastställa planeringsramar enligt vadjag har förordat, 2. tillLokala och individuella linjer och enstaka kurser för /88anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m. m. 1985/86 Utgift 166426053 Reservation 31167777 1986/87 Anslag 193532000 1987/88 Förslag 183 949000 Detta anslag avser statsbidrag tillkommuner och landstingskommuner för utbildning på allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer m. m. Anslagetavser även statsbidrag till vissa enskilda sjuksköterskeskolor och bidrag lillEricasliftelsen, i , musiklärarutbildning i Frågor om dimensioneringoch lokalisering m. m. av utbildning inom högskoleutbildning redovisasunder resp. seklorsanslag. /87: 100 Bil. Yrkesulbildningsseklorer m, m. ' Beloppet motsvarar 80%av bidragsunderlaget. Anslagsframställning haravgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). UHÄ avger inteanslagsframställning för eller . Ändringsförslagenfördelade på ändamål innebär följande. Ändamål/högskoleenhet m.m.' Kostnad budgetåret1987/88 (Ikr.) Ändamål/högskoleenhet m. m. Kostnad /88(Ikr,) 3.1 Avveckling av de särskilda statsbidragentill laboratorieassistent-och tandhygienistutbildningen 3.2 Laboralorieassistentlinjen Minskat antal npl år 3 3.3 Sociala omsorgslinjen Minskal anlal npl är 3 3.4 Hörselvårdslinjen Antagning vartannat är 3.5 Rehabiliteringslinjen Ökat antal npl år 3 4.1 Hälso- och sjukvårdslinjen Ökad planeringsram 4.2 Tandhygienistlinjen Minskad planeringsram 4.3 Påbyggnadslinjen i arbetsterapi 4.4 Päbyggnadslinjen i sjuk gymnastik 4.5 Slödundervisning i matematik och kemi Summa under 4 Summapunkterna 34 -t-1428 - 45 -I- 500 -1-2930-1744 UHÄ hemsläller all /87: 100 1, planeringsramar /88 fastställs i enlighel med Bil. 10 UHÄ:s förslag, 2. underreservationsanslaget D 14. Bidrag tillkommunal högsko leulbildning m.m. för /88 anvisas . med ovan angiven fördelning på anslagsposter. Jag har beräknai konsekvenserna i huvudsak ienlighet med UHÄ: s förslag. Jag beräknar underanslaget medel för bidrag till allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjerinom högskoleulbildning. Bidrag lill övrig högskoleulbildningulgår från anslaget D 13, Lokala och individuella linjer och enstaka kurser, Ifråga om ulbildningens dimensionering och lokalisering m, m, hänvisar jag lillvadjag har anfört under resp, sektorsanslag. Min medelsberäkning underförevarande anslag utgår i huvudsak från de planeringsramar som jag där harangett för ifrågavarande utbildningar. Sektorn för utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken Genom beslut har regeringenuppdragil ål UHÄ all vidtaga vissa ålgärder i anslulning till inrättande av enny allmän utbildningslinje inom den slalliga högskolan på ADB-områdel.Uppdragel innebär i korthet att ADB-linjen avvecklas inom den kommunalahögskolan och överförs till gymnasieskolan eller den slalliga högskolan. Vidflera högskoleorter har redan aktiviteter i denna riklning igångsatts påhögskoleenhelernas egna inilialiv. Jag förutsätier all UHÄ initierar sådanadiskussioner på de orter där man ännu inle har börjal bearbetaöverföringsfrågan. Uppdraget skall vara slulförl . Moldenna bakgrund finner jag nu inle anledning alt föreslå några förändringar avADB-linjens dimensionering eller lokalisering. Sekiom för utbildning för undervisningsyrken Jag beräknar medel för musiklärarulbildning iArvika med . har ombildats lill enstiftelse i enlighet med ställningslagande (UbU 1984/85:32, rskr,376). , och Musikaliskaakademin bildade i enlighel härmed . Regeringen har fastställt stadgarna förmusikinstilutet . 1987/88, vilkel är en ökning med 564000 kr.jämfört med innevarande /87: 100 budgelår. Jag beräknar bidraget lill med . Jag beräknar bidraget för näsla budgelår lill Ericasliflelsen med . Bidragel lill i för nästa budgetår lill sammanlagt , varav13016000kr. som preliminärbidrag /88 och . som slutregleringav statsbidraget för /85 enligt gällande avtal (jfr prop.1978/79: 15, UbU 13, UbU 1982/83:25, rskr. I beloppet ingär även medelför utbildningsbidrag för doktorander med I . Jag har tidigare under anslaget D 10. Utbildningför vårdyrken behandlat resursulnyttjandel inom den kommunala högskolan.Anlalel icke utnyttjade platser är betydande även för /86. Medanledning av alt slora reservalioner har uppstått på anslaget förordar jag atlanslagsnivän sänks med 9,4 milj.kr. för budgetårel 1987/88. Trols all delfinns behov av all öka antalet utbildningsplatser inom vissa linjer har jag moldenna bakgrund inte för avsikt att föreslå några slörre förändringar inomanslaget. De försöksulbildningar som jag föreslår skall komma igång fårfinansieras inom gällande ramar. Fr. o. m. budgetåret1987/88 skall de s. k. förslärkningsmedlen lill schablonbidragen, som till ochmed budgeiårei 1986/87 har fördelals av UHÄ, inräknas i schablonbidragen. Deolika slatsbidragsgrupperna uppgår därmed till följande belopp budgetårel1987/88 (avser av bidragsbeloppen) per årsstudieplats och linje. Bidrag (kr.) Prop1986/87: 100 Bil. Hälso- och sjukvårdslinjenSociala omsorgslinjen Påbyggnadslinje för Hörselvårdslinjen TandhygienistlinjenPåbyggnadslinje i klinisk cylologi Påbyggnadslinje i ortoptikRehabiliteringslinjen Påbyggnadslinje för rehabiliteringslinjen Laboratorieassistentlinjen Ortopedtekniskalinjen Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill (193 532000 - 9583000=) . Jag hemsläller alt regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkännavad jag har förordat om medelsberäkningen inom seklorn för värdyrken, 2. till Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m. m. för budgetårel 1987/88 anvisa ell reservalionsanslagav . D 15 Forskning och forskarutbildning inomhögskolan samt Prop. 1986/87:100 vissa andra forskningsändamål Bil.10 1 statsbudgeten för innevarande budgelår finnsunder huvudtitel uppförda följande anslag som avserforskning och forskarutbildning inom högskolan saml vissa andraforskningsändamål: Forskningsanknyining avgrundläggande högskoleulbildning saml konstnäriigt utvecklingsarbete.Humanistiska fakullelerna. Juridiska fakulteterna.Samhällsvetenskapliga fakullelerna. Odontologiskafakulteterna, , Matematisk-naturvetenskapligafakulteterna. Tekniska fakulteterna, Temaorienterad forskning, Kungl.biblioteket, Slalens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Vissasärskilda ulgifter för forskningsändamål, , Humanistisk-samhälls velenskapliga forskningsrådel.Medicinska forskningsrådel, m. m.. Nationellhalvledarforskning, Delegalionen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning. Materiel m. m. , Inslilutel för inlernationell ekonomi. Vissa bidrag lillforskningsverksamhel. Medelsanvisningen underdessa anslag uppgår innevarande budgelår till . Iregeringskansliet bereds vissa frågor om inrikiningen av denframtida forskningspolitiken. Arbelet bedrivs med sikle på alt en proposiiion iämnel skall kunna föreläggas . I avvakian på atlberedningen slutförs föreslår jag atl ell anslag förs upp med för de angivnaändamålen oförändrai belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, tillForskning och forskarutbildning inom högskolan samt vissa andra forskningsändamålför budgeiårei 1987/88 beräkna etl anslag av . E. STUDIESTÖD M.M. Prop.1986/87:100 (U 1985:09) beräknas ihöst lägga fram förslag om elt reformerat studiemedelssystem. Deballen kringdenna fråga har varit iniensiv , och från många håll harkrav rests på omedelbara ålgärder redan innan kommiitén har slutfört sillarbele och statsmakterna fått tillfälle all la ställning till de samlade förslagen. En av de mesluppmärksammade frågorna har varil del förhållandet alt makes inkomsi ochförmögenhel räknas in i avgiftsunderlaget vid återbetalning av sludiemedel.Därför kan i en hel del fall den som själv saknar eller har låg inkomst fåbeiala studiemedelsavgift därför alt maken/makan har god ekonomi. Bl.a. krävdesi moiioner till förra årels riksmöieatt denna s.k. äklamakeprövning omedelbarl skulle avskaffas. beslutblev emellertid all hos regeringen begära alt studiemedelskommittén skulle fåi uppdrag alt framlä,gga förslag om alt denna s.k.äklamakeprövning skulle slopas. Regeringen har givit kommitténlilläggsdirekliv i enlighel med beslul (Dir. 1986:26) och därvidockså uppdragit åt kommittén alt redovisa konsekvenserna av en sådan förändringsaml all ta ställning till hur angelägen den är i förhållande lill övriga förslag lill förändringar somlämnas av kommittén. harnyligen presenterat etl bakgrundsmaterial i frågan i promemorian (Ds U 1986:15)Makeprövning vid ålerbelalning av sludiemedel. Promemorian innehåller ingaförslag från kommiitén. Den redovisar juridiska aspekter och argument för ochemot ell bibehållande av makeprövningen. Del framgår därav all frågan är avstor belydelse för den principiella synen på sludiemedlen. Promemorianredovisar också olika beräkningar av den inkomstminskning som uppstår förstatsverket om äklamakeprövningen slopas. Resultaten av dessa beräkningarskiftar beroende av utgångspunkter - exempelvis av om bedömningen görs på korteller lång sikt - men oslridigi synes vara alt etl slopande av äklamakeprövningenskulle medföra en intäklsminskning för statsverket om ca 300milj.kr. om de återbeialningsskyldiga utnyttjar sin rätt till uppskov i sammaulslräckning som hitlills. ochregeringens beslul om tilläggsdirekliv till studiemedelskommittén syftade tillatl få till stånd en noggrann utredning kring frågan om äklamakeprövningen vidåterbetalning av studiemedel. Kommitténs promemoria visar på frågansdimensioner, men den kan enligt min mening inle ensam utgöra lillräckliglunderiag för elt beslut. Detla har heller inle varil kommitténs syfle medpromemorian. Studiemedelskommitténkommer under innevarande år atl redovisa ell samlat förslag lill elt framtida studiemedelssystem. Frågan om äklamake prövningen är av slor belydelse i flera avseenden. Den har vikliga juridiska aspekler och den har enligt min mening stor betydelse för den principiella synen på hur de studerandes levnadskostnader skall finansieras och på vem som lill slul skall svara för finansieringen. Som framgår av promemo- 300 rian har frågan också avsevärda omedelbaraekonomiska konsekvenser för Prop. 1986/87:100 statsverket. Jag anser därför attdet skulle vara synnerligen obetänksamt Bil. 10 atl bryta ut frågan omäklamakeprövningen ur det sammanhang där den hör hemma för eltställningslagande i särskild ordning. regering och riksdag börfå tillfälle atl i elt sammanhangpröva studieme-delskommilténs samlade förslag. Det finns därför enligt minmening över huvud taget ingen anledning alt nu fatta beslul som skulle ändragrundläggande principer i studiemedelssystemet. På en punkl anser jaglikväl alt det finns anledning lilljusiering av reglerna. räknas i avgiftsunderiaget in avmakes inkomst . och för inkomster över denna gräns elt högreprocenttal. har gällt sedan studiemedelssystemet infördes.Jag anser att detta gränsial bör höjas lill . är närmasl ettåterställande av gränslalel tilldess ursprungliga reala värde. Jag återkommer till frågan i del följande. I budgetpropositionen 1986 uttryckte jag oroöver tendenserna lill ökad social selektion i rekryteringen till den högreutbildningen. Jag påpekade därvid all skevheterna i rekryteringen grundladesredan i de underliggande skolstadierna. Det finns därför anledning alt särskiltuppmärksamma studiehjälpens roll. beslutade förraåret pä regeringens förslag om belydande höjningar av studiehjälpen.Studiebidraget har höjls från 400 till485 kr. Även det extra tillägget höjdes. Studiebidraget och detextra tillägget ulgår nu för årets alla månader i stället för som lidigareenbari . Inackorderingstillägget höjdes väsenlligl. Dessaåtgärder sammanlagna innebär mycket väsentliga ekonomiska förbällringar förfamiljer med barn i gymnasieskolan samlidigt som statens kosinader förstudiehjälp har ökat med . finns detemellertid familjer för vilka det innebär ekonomiska problem atl låtaungdomarna gå i gymnasieskolan. Det kan l.ex. gälla om familjeekonomin är svagoch om ungdomarna måsle bo inackorderade för att kunna gå i gymnasieskolan. Jagåterkommer därför i del följande med förslag till ytterligare höjningaravinackorderingstillägget. Deltagande i studiecirkel brukar bara krävanågra limmar och äger lill helt övervägande del rum på fritid. I de fall cirkeln är föriagd till arbetsiid kan limstudiestöd beviljas under vissa förutsättningar. Timstu dieslödet - liksom dagstudiestödet vid korta folkhögskolekurser - ulgör viss ersättning för inkomslbortfall och det kan uppgå lill . Även om det normalt inle spelar någon avgörande roll för deltagarens försörjning är det alltså inle oväsentligt för den enskilde. Det har slor belydelse som stimulans tillutbildning för dem som måste bedriva sludierna på arbetsiid och som inte kan göra det på arbetsgivarens bekosl- 301 nad.Jag kommer i del följande atl föreslå en sammanslagning av tim- och Prop.1986/87:100 dagstudiestödel lill ell enhetligt korllidsstudiestöd. Också grundutbildning förvuxna (grundvux) och grundutbildning i svenska för invandrare (grund-sfi) skallbedrivas på deltid, men som regel med betydligt fler timmar än vadsom är normall i en studiecirkel. Den övre gränsen är i princip 15undervisningstimmar . Alla dellagare i dessa utbildningar har rätl till sludiestöd, som också del ulgår somersättning med vissa belopp . Inle heller della studiestöd är avsellalt täcka deltagarnas försörjning, ulan skall ge viss ersällning förinkomstbortfall och ge slimulans all della i ulbildningen. Del särskildavuxensludieslödel (SVUX) är avseit för vuxna som studerar på minst halvtid. De allra flesla som får SVUX studerar emellertid påhellid. SVUX är till sin slorlekknutet lill utbildningsbidraget i arbetsmarknadsulbildningen, men en del avbeloppet beslår av ålerbelalningsplikliga studiemedel. Ä andra sidan innehållerSVUX en bidragsdel som är större än den som ingår i studiemedlen.Den som får SVUX behöver alltså inle skuldsälta sig i tillnärmelsevis sammautsträckning som den som är hänvisad tillstudiemedel. SVUX konstruerades medavsiklen all del skulle bli del normala studiestödet för vuxna på nivåermolsvarande högsladium och gymnasieskolan. De allra fleslaungdomar går numera igenom en gymnasieskolulbildning och de allra flesla kanfullfölja den utan att behöva skuldsälta sig. Inte minsl mol denna bakgrund ärdet synnerligen olyckligt atl vuxna, som ju på grund av sin ålder har på sig för att återbetalastudieskulderna, i slor ulslräckning måsle finansiera sina sludier på dessanivåer med sludiemedel. /85 fickungefär 30000 personer i gymnasieskolan, komvux och folkhögskolan SVUX förnågon del av läsåret, men inle mindre än omkring 60000 sluderande idessa skolformer fick försörja sig med sludiemedel. Av dessa senare fanns ca22000 i komvux och ca 6000 i folkhögskola. Del vanligaste vuxensludieslödel äralltså inle SVUX utan sludiemedel, och delta medför alt flertalel av dem somvuxensluderar på heltid ådrar sig studieskulder, ofta belydande sådana, för attfå en utbildning som ungdomar normalt skaffar sig utan att ha någrasludieskulder alls. Del finns exempel påpersoner som i vuxen ålder ådragit sig studieskulder om ca lOOOOO kr. för vadsom moisvarar en grundskoleutbildning och samma belopp för motsvarigheten lill en gymnasieskolulbildning. Exemplenär inle vanliga, men del måsle betecknas som mycket allvarligt atl delöverhuvudtaget förekommer fall av detta slag. Den mest önskvärda lösningenvore naturiiglvis att kraftigl förbällra möjligheten all erhålla SVUX, så altalla som i vuxen ålder önskar studera på heltid på de aktuellautbildningsnivåerna kunde göra det med begränsad skuldsättning. Jag kommer i det följandeatl föreslå, att väsenlliga ökningar görs av de medel som anslås för SVUX.