prop · GA0390 · 1986-12-31 00:00:00 — F.n. kan sädana latenta skulder endast beaktasi begränsad omfattning i älervinningssammanhang. Del är emellertid önskvärtatt de kan beaktas fullt ut t.ex. när del gäller frågan om en rättshandlingvarit till nackdel för borgenärerna eller en del av dem. Kommissionen föreslårdärför en särskild regel enligt vilken det är möjligl alt vid bedömandet av omen rättshandling fär återvinnas beakta fordringar som endast är latenta vidrättshandlingen men som sedermera uppkommer och görs gällande i den konkurs däråtervinning aktualiseras. Förslaget har avsevärd prakfisk betydelse särskiltnär det gäller latenta anspråk på skatter och avgifter. Denbefintliga grundläggande återvinningsregeln ger teoretiskt sett långtgåendemöjligheter alt återvinna alla slag av otillbörliga rättshandlingar.Bestämmelsen innehåller emellertid vissa rekvisit som i den praktiskafillämpningen visat sig svåra att tillämpa. Generellt gäller att del ankommerpä den som påkallar återvinning, dvs. vanligtvis konkursförvallaren, att styrkaförutsättningarna härför. Detta är emellertid ofta en övermäktig uppgift närdet gäller kravet på atl en medkonlrahent till gäldenären skall ha varit i ondtro, bl.a. i fräga om gäldenärens insolvens. Enligt kommissionens förslag skalldärför vid ålervinning med slöd av den grundläggande regeln en rättshandlingsom företagits i förhållande till en närslående medkonlrahent del ankomma pådenne alt visa atl han varit i god tro i de relevanta hänseendena. En sådanomkastning av bevisbördan gör bestämmelsen mera användbar. Vidare föreslärkommissionen en sädan ändring av den generella bestämmelsen att den redan nuföreliggande möjligheten all neutralisera förfaranden som indirekt lett tillskada för borgenärerna kommer till tydligt uttryck. Vidsidan av den allmänna ätervinningsregeln finns en rad återvinnings- regler som tar sikte på särskilda typer av rättshandlingar, gåvor, löneutbe talningar och pantsättningar. Även utmätningar berörs. Dessa speciella åiervinningsregler utmärks av atl återvinning alltid får ske av rättshand lingar som företagils inom en viss kortare lid (ålervinningsfrisl) före kon kursen. Rättshandlingar som företagils i elt tidigare skede kan ocksä återvinnas men här finns det möjlighet för äiervinningssvaranden att av- 97 7 1986/87. värja återvinning genomatl att föra bevisning om gäldenärens ekonomiska Prop. 1986/87:90förhållanden. Kommissionenföreslär atl de "automatiska" fristerna fördubblas. I fråga om gåvorinnebär del en ålervinningsfrisl pä ell är mol f.n. och i fråga omskuldbetalningar mol f.n. . Kommissionenföreslår vidare att de utsträckta ålervinningsfrislerna i de flesta fall görslängre. Vid gåva skall således fristen vara i stället . Dessaåtervinningsfrister har endast aktualitet i fräga om rättshandlingar gentemotnärstående. Despeciella återvinningsreglerna skall enligt kommissionen också ändras över lagi elt annat hänseende. F.n. avser motbevisningen frågan om gäldenären varitinsolvent eller ej. Atl gäldenären är insolvent innebär att han är ur ständ atlbeiala sina skulder allteftersom de förfaller och denna betalningsoförmäga inleär tillfällig. Kommissionen förordar atl del skall ankomma pä äiervinningssvarandenatt i stället bevisa alt gäldenärens tillgångar vid eller eftertransaklionstillfällel uppenbart översteg hans tillgångar. Det skallannoriunda uttryckt bevisas att gäldenären varken var eller blev insufficient.Visseriigen följer solvens och sufficiens oflast ät men ändringen bör i nägonmän förslärka ätervinningsmöjligheterna. Nuvarandebestämmelser om återvinning av lön avser endast löner som betalats ul tillnärstående. Del är emellertid angeläget all del finns möjlighet atl även återvinnauppenbart oskäliga löner som uppburils av andra än närslående. Del visar sigibland i konkurser atl löner har betalats ut med uppenbart oskäliga belopp korttid före konkursen till personer som har en sådan ställning i företaget eller iförhällande fill detta atl möjlighet till ålervinning ler sig lika befogad somom mottagaren varit närstående. Kommissionen föreslår all återvinningsregelngörs generell. Regelnom återvinning av betalningar har i tillämpningen gett upphov lilltolkningsproblem. Kommissionen föreslår ingen saklig ändring av degrundläggande förutsättningarna för ålervinning av betalning. Liksom tidigareskall del krävas atl betalningen skett med ovanliga betalningsmedel, i förtideller med avsevärt belopp. Kan nägon av dessa förutsättningar konstateras,ankommer det f. n. på älervinningskäranden all visa alt betalningen ändå inleär alt anse som ordinär. Kommissionen föreslär atl frågan om betalningenskaraktär av ordinär inle skall ha nägon betydelse när den skett lill ennärslående borgenär. Är borgenären inte närstående, föresläs atläiervinningssvaranden för atl undgå ålervinning skall visa all betalningenskett under sädana omständigheter atl den kan anses ordinär. Vadgäller förfarandet är del f.n. en brist atl den lid inom vilken talan om återvinning vid domstol skall väckas och som är ell är räknas frän konkursansökningsdagen. Med hänsyn lill all utredningen av återvinnings- frågan kan vara tidsödande och lill att del kan dröja innan konkursansök ningen resulterar i ell konkursbeslui föreslås all frislen i stället skallräknas för konkursbeslutet. En förlängning föreslås av den särskilda frist som räknas från det konkursboet fick anledning anta alt återvinnings- grund föreligger. Enligt förslaget skall den vara i stället för som . Enätervinningsmöjlighet aktualiseras inte sä sällan först sedan en kon- Prop.1986/87:90 kurs avslutats. Rättsläget är f. n. det alt älervinningsanspråk dåinle längre fär väckas. Detta är särskilt besvärande i händelse av mindrekonkurs. Mindre konkurser har nämligen ofta en kort varaktighet. Här föreslärkommissionen att del skall vara möjligl alt väcka ålervinningstalan genomstämning vid domstol även efler konkursen dock inle senare än ett är efter konkursensslut. I processuellt hänseende föresläs också att det skall vara möjligt allväcka ålervinningstalan gentemot en rättshandling pä vilken en bevakad fordrangrundas utan att anmärkning gjorts mol fordringen. Kommissionenföreslär vidare en ändring som ligger vid sidan av äiervinningsbesiämmelserna.Ändringen gäller den utrednings- och uppgiftsskyldighet som åvilar enkonkursförvaltare. Kommissionen föreslår all denna skyldighet utvidgas. Bl.a.skall när gäldenären är ett aktiebolag utredas huruvida det förekommit sädanatransakfioner som enligt aktiebolagslagen kan föranleda skyldighet föraktieägare att beiala fillbaka olovlig vinstutdelning till bolaget ellerskyldighet för styrelseledamot all ersätta bolaget för skada. Bilaga 5 Prop. Lag omändring i konkurslagen (1921:225) Härigenom föreskrivs i fräga om konkurslagen (1921:225) dels att 28, 30-35, 37, 38, 40 b, 55, 100 a, 106, 121 och185 b 56 skall ha dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 29 c 6, avnedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Återvinning lill konkursbo får pä begäran av boel ske ienlighet med vad som anges i detta kapitel. Vad som har sagts nu gäller dock ejbeträffande 1. betalning av skatt eller allmän 1. betalning av eller förmånsrätt avgift som avses i 1 8 lagen pågrund av ulmälning för skall, (1971:1072) om förmänsberättigade ;w//elleravgift som avses i I 6 lagen skattefordringar m.m., om förd- (1971:1072)om förmänsberättigade ringen varit förfallen till betalning, skattefordringarm.m., om ford ringen varit förfallen lill betalning, 2. betalning av eller förmänsrätt 2. betalning av eller förmänsrätt för underhällsbidrag enligt gifter- pågrund av utmätning för under- måls- eller , om bi- hällsbidragenligt giftermåls- eller dragsbeloppel varit förfallet till be- ,om bidragsbeloppet talning och den underhållsberälti- varitförfallet fill betalning och den gade icke gynnats på ett otillböriigt underhållsberätfigadeicke gynnats säll. på ett otillböriigt sätt. När gäldenärens skuldförhållanden är av betydelse förprövningen av en fråga om återvinning av en rättshandling, skall hänsyn lasäven till sådana skulder som uppkom först efter lidpunkten förrälis-handlingen. om skulden grundar sig på en omständighet som förelåg vid viddenna lidpunkl. Rättshandling, varigenom på En räitshandling, varigenom på otillbörligt sätt viss borgenär gyn- ofillbörligl säll en borgenär gynnats nåls framför andra eller gäldenä- framför andra eller gäldenärens rens egendom undandragits borge- egendom undandragils borgenärer- närema eller hans skulder ökats, na eller hans skulder ökats, gär går åter, om gäldenären var eller äter, om gäldenären var insolvent ' Senaste lydelse 1975:244. Senaste lydelse 1975:244. genom sitt förfarande blev insolvent samt den andre kände till eller bort känna till gäldenärens insolvens och de omständigheter som gjorde rättshandlingen otillbörlig. eller rättshandlingen bidrog lill atl han blev insolventsamt den andre kände till eller bort känna till insolvensen ellerrättshandlingens betydelse för denna och de omständigheter som gjorderättshandlingen otillbörlig. Förelogs rättshandlingen gentemot någon gäldenären närstående,går den åter, om det inte visas att den närstående varken hade eller bort hasådan kännedom som anges i första stycket. Ägde rättshandlingen rum före frisldagen,gär den åter endast om den företagils gentemot gäldenären närstående. Gåvagär äter, om den fullbordats senare än före fristdagen. somfullbordats men senare än ett är eller, när den skett till gäldenärennärstående, före frisldagen gär äter, om det icke visas att gäldenärenvarken var eller genom gåvan blev insolvent. Gåvagär äter, om den fullbordats senare än ell år före fristdagen. somfullbordats men senare än före fristdagen går åter, om densketl till gäldenären närstående och det inle visas att gäldenären efter gåvanhade kvar utmätningsbar egendom som uppenbari motsvarade hans skulder. Första stycket gäller även köp, byte eller annal avtal, ommed hänsyn till missförhållandet mellan utfästelserna pä ömse sidor äruppenbart, all avtalet delvis har egenskap av gåva. Understöd och sedvanliga gåvor som ej stodo imissförhållande lill gäldenärens ekonomiska förhållanden äro undantagna frånåtervinning enligt denna paragraf. 32 8'' Bodelningmellan gäldenären och hans make eller dennes dödsbo, vid vilken gäldenäreneftergivit sin rätt i avsevärd mån eller låtit egendom frångå sig mot attfordran mot honom utlagts på hans lott, går i motsvarande män äter, ombodelningshandlingen kommit in fill rätten senare än före frisldagenoch del icke visas alt gäldenären efter bodelningen hade kvar utmätningsbaregendom som uppenbart motsvarade hans skulder. Bodelningmellan gäldenären och hans make eller dennes dödsbo, vid vilken gäldenäreneftergivit sin rätt i avsevärd mån eller låtit egendom frångå sig mot atlfordran mol honom utlagts pä hans lott, gär i motsvarande mån åter, ombodelningshandlingen kommit in fill rätten senare än före fristdagenoch del icke visas att gäldenären efter bodelningen hade kvar utmätningsbaregendom som uppenbart motsvarade hans skulder. Senastelydelse 1975:244. " Senasle lydelse 1975:244. Betalning av lön, arvode eller pension //// gäldenärennärstående, som skett senare än före fristdagen och som uppenbartöversteg vad som kunde anses skäligt med hänsyn till gjord arbetsinsats,verksamhetens lönsamhet och omständigheterna i övrigt, går äter till beloppmotsvarande överskottet. Har betalningen sketl men senare än tvåår före frisldagen, går den åter i motsvarande män, om del icke visas altgäldenären varken var eller genom betalningen blev insolvent. Betalning av lön, arvode eller pension, som skett senareän före frisldagen och som uppenbart översteg vad som kunde anses skäligtmed hänsyn lill gjord arbetsinsats, verksamhetens lönsamhet ochomständigheterna i övrigt, går äter fill belopp motsvarande överskol-tet. Harbetalningen sketl men senare än ire är före frisldagen, gär denåter i motsvarande mån, om den sken lill gäldenären närstående och det inlevisas all gäldenären efter beialningen hade kvar ulmätningsbar egendom somuppenbari motsvarade hans skulder. Överföringav medel till pensionsstiftelse, som skett senare än förefristdagen och som medfört att stiftelsen fått överskott på kapitalet, gåråter till belopp motsvarande överskottet. Har överföringen skett dessförinnanmen senare än eller, när ål-gärden väsentligen gynnat gäldenären ellerhonom närslående, två är före fristdagen, gär den äter i motsvarande män, omdet icke visas atl gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Överföring till pensionsstiftelse i annal fall än som sägsi första styckel gär åter, om överföringen skett senare än förefrisldagen. Har överföringen väsentligen gynnat gäldenären eller honomnärstående, gär den också åter, om åtgärden sketl men senare äntvä är före frisldagen och del icke visas alt gäldenären varken var ellergenom ål-gärden blev insolvent Överföring av medel lill personalstiftelse gär äter, omöverföring- Överföringav medel lill pensionsstiftelse, som skett senare än ell år före frisldagenoch som medfört alt stiftelsen fåll överskott på kapitalet, gär äter tillbelopp motsvarande överskottet. Har överföringen skett men senareän före fristdagen, går den äter i motsvarande män, om åtgärdenväsentUgen gynnat gäldenären eller honom närslående och det inle visas allgäldenären efter överföringen hade kvar utmätningsbar egendom som uppenbarimolsvarade hans skulder. Överföring lill pensionsstiftelse i annat fall än som sägsi första stycket gär äter, om överföringen skett senare än förefristdagen. Har överföringen väsentligen gynnat gäldenären eller honomnärslående, gär den ocksä åter, om åtgärden skett men senare före frisldagen och del inte visas all gäldenären vid överföringenhade uimäl-ningsbar egendom som uppenbari molsvarade hans skulder. Överföring av medel lill personalstiftelse gär äter, omöverföring- -'Senastelydelse 1975:244. * Senasle lydelse 1975:244. en skett senare än före frisldagen. Haröverföringen sketl men senare än ett är eller, när åtgärdenväsentligen gynnat gäldenären eller honom närslående, före fristdagen,gär den äter, om det icke visas att gäldenären varken var eller genom åtgärdenblev insolvent. en sketl senare än före frisldagen. Haröverföringen skett men senare än ire år före frisldagen, går denåter, om åtgärden väsentligen gynnat gäldenären eller honom närslående och delinle visas atl gäldenären efter överföringen hade kvar utmätningsbar egendomsom uppenbart molsvarade hans skulder. Om rält alt i särskilda fall återkräva försäkringspremierm.m. finnas bestämmelser i 117 8 lagen (1927:77) om försäkringsavtal. Betalningav skuld, som skett senare än före fristdagen och som gjorts medannat än sedvanliga betalningsmedel, iförtid eller med belopp som avsevärtförsämrat gäldenärens ekonomiska ställning, går åter, om den ej med hänsynlill omständigheterna ändå kan anses som ordinär. Har betalningen sketl lillnärslående men senare än före frisldagen. går den åler, omdet icke visas all gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Vad som i första stycket sägs om återvinning av betalningäger motsvarande tillämpning när kvittning sketl, om borgenären enligt 121 8ej varit berättigad att kvitta i konkur- Enbetalning av skuld lill någon annan än närstående går åter. om den gjortssenare än före fristdagen och med annal än sedvanligabetalningsmedel, eller med avsevärt belopp saml del inle visas altsådana omslän-digheier föreligger all beialningen kan anses som ordinär. En betalning av skuld till närstående går åler, om dengjorts senare än före fristdagen och med annal än sedvanligabeialningsmedel, i förlid eller med avsevärt belopp. Har beialningen gjorisdessförinnan men senare än Ivå år före fristdagen, går den åler, om det intevisas att gäldenären vid betalningen hade ulmätningsbar egendom som uppenbarimolsvarade hans skulder. Vad som i första och andra styckena sägs om återvinningav betalning äger motsvarande tillämpning när kvittning skett, om borgenärenenligt 121 6 ej varit berättigad att kvitta i konkursen. Säkerhetsom gäldenären överlämnat senare än före frisldagen går äter, omden ej var betingad vid skuldens tillkomst eller ej överlämnats utan dröjsmålefter skuldens tillkomst. Har säkerheten överlämnats lill gäldenären Säkerhetsom gäldenären överlämnat senare än före fristdagen går åler, omden ej var betingad vid skuldens tillkomst eller ej överlämnats ulan dröjsmålefler skuldens tillkomst. Har säkerheten överlämnats till gäldenären Senasle lydelse 1975:244. närslåendedessförinnan men senare än före frisldagen, går den äter under angivnaförutsättningar, om det icke visas att gäldenären varken var eller genomåtgärden blev insolvent. närslåendedessförinnan men senare än tvä år före frisldagen, går den åler under angivnaförutsättningar, om del inte visas all gäldenären vid åtgärden hadeutmätningsbar egendom som uppenbart molsvarade hans skulder. Medöverlämnande av säkerhet jämslälles annan åtgärd av gäldenären eller borgenärensom är avsedd att trygga borgenärens rätt. Närsäkerheten förutsätter inskrivning, skall dröjsmål som sägs i första stycketanses föreligga, om ansökan gjorts senare än på den inskrivningsdag sominträffar näst från skuldens fillkomst. Förmånsrätt ellerbetalning som borgenär vunnit genom ulmälning gär åler, om förmånsrätten har inträttsenare än före fristdagen. Har utmätningen sketl till förmän förgäldenären närstående, gär förmånsrätten eller betalningen också äter, omförmånsrätten har inträtt men senare än tvä år före frisldagenoch del icke visas all gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Förmånsrätt ellerbetalning som borgenär vunnit genom utmätning gär åter, om förmånsrätten har inträttsenare än före frisldagen. Har utmätningen skett till förmån förgäldenären närstående, går förmånsrätten eller betalningen ocksä äter, omförmånsrätten har inträtt men senare än före frisldagenoch det inle visas att gäldenären vid utmätningen hade ulmälningsbar egendomsom uppenbart motsvarade hans skulder. Förmånsrättpä grund av betalningssäkring gär äter, om förmånsrätten har inträtt senare före frisldagen. 40b 6'" Återvinning påkallas av förvaltaren genom väckande av talan vidallmän domstol, genom anmärkning mol bevakning eller genom invändning mol annatyrkande som framslälles mot konkursboet. Om förvaltaren icke vill påkallaåtervinning och ej heller ingår förlikning i saken, fär borgenär påkallaålervinning genom väckande av talan vid allmän domstol. För återgång avförmånsrätt som vunnits genom ulmälning eller genom betalningssäkring ärsärskild åtgärd ej behövlig. Talanvid allmän domstol väckes Talan vid allmän domstol väckes Dock mom för konkursfår talan väckas beslutet. Dock får talan väckas från det all anledning därtill blev känd för konkursboet. Har gäldenären avhänt sig fast egendom eller är fråga om återgång av bodelning, kan talan även väckas frän den dag dä lagfart söktes frändel atl anledning därtill blev känd för konkursboet. Har gäldenären avhäntsig fast egendom eller är fräga om återgång av bodelning, kan talan även väckasinom från 'Senaste lydelse 1981:825. '» Senaste lydelse 1979:340. eller bodelningshandlingen ingavs den dag då lagfartsöktes eller bo- fill rätten. delningshandlingen ingavs lill rät- Förvaltaren eller en borgenär får väcka en sådan talan somavses i andra styckel även efler konkursens slut men inte senare än etl årefler det att konkursen har avslutats. Borgenär som för talan svarar för rättegångskostnaden menhar rätt att få ersättning därför av boel, i den män kostnaden täckes av vadsom kommit boet till godo genom rättegången. Förvaltarenskall så snart ske kan upprätta skriftlig berättelse om boets fillständ, så ockom orsakerna till gäldenärens obeslånd, såvitt de kunnat utrönas. Iberättelsen skall upptagas en översikt över tillgångar och gäld av olika slagävensom särskilt anmärkas, huruvida förhällande har förekommit som kanföranleda återvinning lill konkursboet och huruvida skälig anledningförefinnes lill antagande, atl gäldenären gjort sig skyldig till gäldenärsbroll.Förefinnes anledning till antagande, som sagts, skall grunden därförangivas. Om gäldenären är eller före konkursansökningenvarit bokföringsskyldig, varde i berättelsen tillika anmärkt, vilket bokföringssystemhan har tillämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts; och skall isådant fall vid berättelsen fogas den av gäldenären senast uppgjordabalansräkningen. Finns del skälig anledning lill antagande all gäldenäreneller, om denne är en juridisk person, någon sädan företrädare som avses i199 b 6 har förfarit på etl sådant säll all näringsförbud enligt samma paragrafkan meddelas, skall även det angivas jämte grunden för antagandet. Förvaltarenskall så snart ske kan upprätta skriftlig berättelse om boets tillstånd, så ockom orsakerna till gäldenärens insolvens, såvitt de kunnat utrönas och därvidom möjligl ange obeslåndel kan antas ha inträtt. 1berättelsen skall vidare upplagas en översikt över tillgångar och gäld av olikaslag ävensom särskilt anmärkas, huruvida förhållande har förekommit som kanföranleda återvinning till konkursboet och huruvida skälig anledningförefinnes fill antagande, atl gäldenären gjort sig skyldig fillgäldenärsbroll. Förefinnes anledning lill antagande, som sagts, skallgrunden därför angivas. Om gäldenären är eller förekonkursansökningen varit bokföringsskyldig, varde i berättelsen tillikaanmärkt, vilket bokföringssystem han har till-lämpat och hur bokföringsskyldighetenhar fullgjorts; och skall i sådant fall vid berättelsen fogas den avgäldenären senast uppgjorda balansräkningen. Finns det skälig anledning tillantagande atl gäldenären eller, om denne är en juridisk person, någon sådanföreträdare som avses i 199 b 6 har förfarit på etl sådant sätt attnäringsförbud enligt samma paragraf kan meddelas, skall även del angivas jämtegrunden för antagandet. "Senaste lydelse 1980:264. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Är gäldenären ell akiiebolag eller en ekonomisk förening,skall förvaharen i berälielsen även uppge huruvida det finns skälig anledninganta att någon enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975: 1385) ellerlagen (1951:308) om ekonomiska föreningar är skyldig att till bolaget ellerföreningen återbära olovlig vinsluldelning eller annan olovlig utbelalningeller utge skadestånd. I aktiebolags konkurs skall i berälielsen också, omanledning lill del finns och om del är möjligl, anges vid vilken lidpunklskyldighet kan antas ha inträn enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen för bolagetsstyrelse atl upprätta en särskild balansräkning. Är gäldenären etlhandelsbolag, skall anges huruvida det finns skälig anledning anla altbolagsman är skyldig atl enligt lagen (1980:1102) om handelsbolag och enklabolag uige ska-deslånd lill bolaget. av berättelsen med den balansräkning, som må varadärvid fogad, skall av förvaltaren ulan dröjsmål tillställas konkursdomaren ochtillsynsmyndigheten samt varje borgenär, som det begär. Om förvaltaren finner att gäldenären kan misstänkas för gäldenärsbrott,skall han undertätla allmän åklagare därom och därvid angiva grundenför misstanken. Detsamma gäller om gäldenären har drivit näringsverksamhet ochdet under konkursförvallningen kommer fram all gäldenären kan misslänkas förannal brott av ej ringa beskaffenhet, som har samband med verksamheten. Kan delmisslänkas att gäldenären eller, om denne är en juridisk person, nägon sädanföreträdare som avses i 199 b 8 har förfarit pä elt sådant sätt allnäringsförbud enligt samma paragraf kan meddelas, skall förvaltaren omedelbartunderrätta åklagaren om detta och ange grunden för misstanken. 100 a 6'' Den som enligt 29 a § skall anses I konkurs/år icke göras gällande som närslående lill gäldenärenfår i fordran på lön, arvode eller pension konkurs icke göra gällande fordran i vidare mån än som kan anses ska pa lön, arvode eller pension i vidare ligt med hänsyn fill gjord arbetsin- mån än som kan anses skäligt med sats, verksamhetens lönsamhet och hänsyn till gjord arbetsinsats, verk- omständigheterna i övrigt.