prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag avser nu att föreslå regeringen att basenför uttag av förmalningsavgifi fr. o. m. den Ijuli 1987 utvidgas till attomfatta även korn och havre för human konsumtion med undantag av malt. Jagkommer att föreslå regeringen att nämnda förmalningsavgifi bestäms till 25öre/kg vilket beräknas motsvara en intäkt av ca 10milj. lade i skrivelse framförslag till ändring av priserna på vissajordbmksprodukler fr. o. m. den 17november Somjag har anmält för (prop.1986/87:65) enades företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation om att dessa prisjusteringar skulle träda i kraft först den Ijuli 1987. Tillsammans med det nu framlagda förslaget innebär dettaatt prisnivån i det jordbruksprisregierade ledet stiger med drygt 1 100 milj.kr. Vid en bedömning av de prisjusteringar som skallske den Ijuli 1987 bör beaklas att justeringar senast skedde . har lagl fram förslag lill de sammanlagdaprisändringarna på olika produkter som skall ske fr.o.m. den Ijuli 1987. Detankommer på regeringen atl besluta härom. För information vill jagnämna att jag har för avsikt att föreslå regeringen alt besluta i enlighet medjordbruksnämndens förslag. Inför den föreslår jordbruksnämnden att en s.k.ventil tillämpas. Om kostnadsutvecklingen i jordbruket mätt enligt PM-index januari ej överstiger 2,skall inga prisjusteringar ske . Överstiger indexutvecklingen 2,skall jordbruket tillerkännas ett acontobelopp av 350milj. kostnadskompensation till jordbruket ochförädlingsindustrin för perioden Prop. 1986/87; 146 januari-september 1987. Avdetta belopp beräknas 300 milj. kr. som kompensation till jordbruket medan 50milj. avser kompensation för kostnaderna i förädlingsindustrin. Om den s.k.ventilen utlöses skall också en definitiv korrigering göras den I januari 1988för influtna fodermedelsavgifter /87. 1 annat fall skall enkorrigering göras inför den Ijuli 1988. Om korrigeringen görs per den Ijuli1988 skall den eftersläpning som uppstått sedan den beaklas iform av ett engångsbelopp. Det bör få ankomma på regeringen att besluta om de pris-och avgifts-ändringar som kan bli aktuella lill följd av förslagen. föreslår att de definitiva priser somgäller för spannmål under /87 skall, med undantag för råg,gälla som preliminära priser under /88. För råg föresläs enhöjning av det preliminära priset med /kg. föreslär vidare att prisgränserna tasbort för helägg-pulver. Gränsskyddet bör bibehållas för produkten. Efter bemyndigande av (prop. 1986/87:65, JoU 13,rskr. 79) disponerade regeringen 250milj. för amortering av det s.k.historiska underskottet i spannmålsregleringen. Återstående del av underskottetinkl. räntekostnader skall jordbruket reglera inom ramen för en amorteringstidav fyra är. föreslår med anledning härav att det utgåendeunderskottet i spannmålsregleringen får uppgå till högst 230 milj. kr. Jag har inget att erinra mot dessa förslag. Det ankommerpå regeringen alt besluta i dessa frågor. I likhet med föregående år föreslår jordbruksnämnden attamortering och räntebetalning av räniestödslån senareläggs ytterligare ett åroch börjar först /89. Det fordras inga nya medel förräntestödet. Vidare föreslår jordbruksnämnden atl medel för eiableringsstöd anslåsendast till de jordbrukare som redan har anslutits till stödformen. Etableringsstödetfinansieras av regleringsmedel inom den ram som tilldelats jordbruket. /88 bedömer lantbruksstyrelsen vid oförändrad räntenivå medelsbehovellill knappt 30 milj. kr. Det ankommer pä regeringen att besluta i dessa frågor. Jaghar för avsikt att föreslå regeringen att jordbruksnämndens förslag godkänns. Under anslagsposten Låginkomstsatsning m. m. inomjordbruket disponerar jordbruksnämnden 435 milj. kr. för /87.Regeringen har i budgetpropositionen 1987 under anslaget Prisreglerandeåtgärder pä jordbrukets område tagit upp oförändrat 435 milj. kr. lämnar nu förslag till fördelning av poslen påolika ändamål. Nämnden föreslår att 90 milj. kr. anvisasför leveranstillägg förmjölk, I50milj. 21 milj. kr.för företagshälsovård,90 milj. kr. för socialförsäkringsskydd och 84 milj. kr. Det ankommer på regeringen att besluta om denna fördelning. 2.4 Införselavgiftsmede!m. Prop.1986/87; 146 Mitt förslag: Inflytande införselavgiftsmedel för /88 skall disponeras i enlighet med redovisningen itabell 2.4.1. Tabell2.4.1 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m.m. reglerings-ären1985/86, 1986/87 och 1987/88 1985/86 1000-talkr. 1986/87 I OOO-talkr. 1987/88 I OOO-talkr. Från föregående regleringsår kvarstående införselavgifterUnder resp. regleringsar influtna införselavgifter a) Avmedel inom fördelnings-planen Svensk spannmålshandel potatisintressenterSveriges oljeväxtinlressenter Svensk költhandel Svensk kötthandel,utbyteshandel ägghandel Regleringskassanför fägelkött Regionalt kostnadsbidrag, norra Bidrag lill fraktkostnader för mjölk och grädde Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Slöd till odling av konservärter och andra köksväxter Stödtill odling av bruna bönor Slöd till odling av vallväxtfrö Fonden förkollektiva åtgärder inom biodlingen exportråd Reserv till jordbruksnämndens förfogande ' Förslagtill preliminär fördelning av medel inom fördelningsplanen lämnas . 1 OOO-tal kr. 1 OOO-tal kr. b) Av medel utanför fördelnings- Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Bidrag till fraktkostnader för mjölk Minskning av mekaniska skador pä Ränta pä lån i Summa 110035 145 028 159898 Summa utgifter 649 870 612 228 627 098 Återbetalning av lån från rörlig kredit 28 700 - - Årets saldo (prognos) - 4-78 142 -t-70 902 1986/87: 146 förslag: Överensstämmer med milt förslag. Skälenför mitt förslag: I tabell 2.4.1 redovisas användningen av införsel-avgiftsmedelm.m. under /86 liksom en beräkning av och förslag lillanvändning av införselavgiftsmedel som inflyter under regleringsåren 1986/87och 1987/88. För en närmare redovisning av införselavgiftsmedlen hänvisas tillbilaga 1. Fördelningsplanenför /87 utgör 267,2 milj. kr. enligt beslut våren1986 saml inflytande avgifter för fodermedelsimporten (prop. 1985/86: 166, JoU24, rskr. Med hänsyn till aU inflytande avgifter för fodermedelsimportenför närvarande kan beräknas lill 200 milj. kr. beräknar jag därmedfördelningsplanen till 467,2 milj. kr. Jag beräknar de disponibla inkomsternaav införselavgifter till 690,4 milj. kr., vilket innebär att 223 170000 kr.beräknas återstå sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördelningsplanför regleringsårei 1986/87 kan fastställas först efler utgången av regleringsåreidå de verkliga inkomsterna av införselavgifterna för fodermedel är kända. Sammanställningenavseende ändamål utanför fördelningsplanen för /87 skiljer sig på några punkter från de preliminära beräkningar som låg till grund för beslut . Poslen utbyteshandel med nötkött från beräknas öka med 11 milj. kr. För ulbyteshandel med kött och fläsk har inte utgått medel utanför fördel ningsplanen på grund av brist på avgiftsmedel. bedömer alt tillgången pä införselavgiftsmedel nu åter gör det möjligt att anslå utomramsmedel till utbyteshandel med kött och fläsk. För /87 föreslås att 75 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Av beloppet föreslås 25 milj. kr. få överföras till regleringsårei 1987/88. pristillägg för fär-och lammkött beräknas öka med 0,5 milj.kr. Bidraget fill Prop. 1986/87; 146 Svensk matpotatiskontroll (SMAK) ökar med248000 kr. lill följd av lönehöjningar för SMAK . För auåstadkomma en snabb förbättring av matpotafiskvaliteten har jordbruksnämnden iskrivelse till regeringen föreslagit att nämnden fårdisponera högst 0,5 milj. kr. av 1986/utomramsmedel för information tillodlare och förpacka-re om hur mekaniska skador kan undvikas. Ränta på lån iriksgäldskontoret beräknas till 2,2 milj. kr. Kostnaderna för sådana ändamål som får täckas avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen beräknas således /87 till 145 milj. kr. Detta leder till ett beräknatöverskott av 78milj. för /87. Jag har ingenting alterinra mot vad jordbruksnämnden föreslagit i dessa delar. Jag återkommersenare fill regeringen med anledning av jordbruksnämndens förslag lilldisposition av tillgängliga införselavgiftsmedel. Jag föreslår att fördelningsplanen för regleringsåret1987/88 skall omfatta oförändrat 267,2 milj. kr. jämte inflytandefodermedelsavgifter, vilket totalt beräknas ge 467,2 milj. kr. Jag föreslår att Svensk spannmålshandel liksom hittillstillförs införselavgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. Dessa avgifterberäknas till 45 milj. kr. Vidare bör oljeväxtinlressenter tillföras feltvamavgif-tersåväl på importerad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande feUinnehålleti den inhemska fröskörden, dock högst motsvarande feU-varuavgifter på dentotala fetlkonsumtionen inom landet. Beloppet beräknas uppgå till 545 milj.kr. Med hänsyn till ovissheien rörande regleringsekonominsutveckling för de olika varuområdena har nämnden inle lagt fram någon plan förfördelning av del preliminärt beräknade beloppet. Nämnden avser att återkommamed förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan dåavges i samband med att förslag lämnas till gränsskydd m. m. fr. o. m. den Ijuli1987. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellan de olikaregleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan kommaatt stå till nämndens förfogande. 1 det följande anger jag medelsbehovet /88 för de ändamål som bör läckas av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. För utbyteshandel med nötkött med har jag ilikhet med jordbruksnämnden beräknat 40 milj. kr. 1 likhet med jordbruksnämnden föreslår jag att för ulbyteshandelmed kön och fiäsk avsätts 50milj. av införselavgiftsmedel från import avkött och fläsk under förutsäUning alt motsvarande export ägt rum och underförutsättning att införselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtligaövriga ändamål tillgodosetts inom och utom fördelningsplanen med tillägg av enskälig reserv för oförutsedda ändamål. Under /87 ulgår pristillägg för får-och lammkött med 330öre per kg vilket beräknas motsvara en utgift pä 17 milj. kr. Jag föreslår att pristillägget lämnas med samma belopp per kg fär- och lammkött även /88, vilket beräknas medföra en oförändrad utgift. Jag föreslår att SMAK tilldelas högst . för denofficiella kontrollen och . Bidrag till bör lämnas med . För att åstadkomma en minskning av de mekaniska skadornapå matpotalis bör nämnden få disponera 0,5 milj. kr. för information tillodlare och förpackare om hur mekaniska skador kan undvikas. Stöd till mallproduktionen för regleringsårei 1987/88 börlämnas med 1 milj. kr. Jag föreslår att exportråd skall erhålla 2milj.kr. av medel utanför fördelningsplanen /88. Jag vill vidare erinra om att regeringen ibudgetpropositionen (1986/87: 100 bil. 11) har föreslagit atl 17 milj. kr.anslås för finansiering av viss del av kostnaderna för djurens hälso- ochsjukvård samt 26 milj. kr. för statistik på Jordbrukets område. Med hänsyn lill de oundgängliga svängningarna i inflödetav införselavgifter har jag budgetproposition (bil. 11. s. 32-33) föreslagilatl en röriig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande.Dock föreslås krediten minska till 60milj. Med hänsyn till osäkerheten iprognosen bör det i enlighet med sammanställningen beräknade överskottet inte inlecknasför någol ändamål. Det på detta sätt prognosticerade överskottet bör liksom förinnevarande år stå till regeringens disposition. 1986/87; 146 2.5 Prisregleringen på sockerbetor och socker Mitt förslag: Prisregleringen på sockerbetor och sockerför perioden den Ijuli 1987-den 30juni 1988 utformas enligt samma grunder somför innevarande regleringsperiod. Grundprisel på sockerbetor, som avser sockerhalt,skall vara . Prisregleringspriset på strösocker skall vid oljepriset . per kubikmeter vara . Detskall ankomma på regeringen att fatta de beslut om prisregleringen som kankomma att krävas . Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mittförslag. Skälen förmitt förslag: Förslagel bygger på att driften vid samtliga nu existerandesockerbruk upprätthålls samt atl kostnadskompensation och inkomstföljsamhet förbetodlarna resp. kostnadskompensation till sockerbolaget lämnas utifrånutfallet av obundna överläggningar i likhet med vad som gäller för övrigajordbruksprodukter. Jordbruksnämndensförslag rörande betodlingen innebär att priset på sockerbetor kan sänkasmotsvarande ett belopp av 21 milj. kr. Till grund för beräkning av beloppetligger bl.a. uppgifter om kostnaderna i betodlingen som mellan oktober 1985och har minskat med 1, samt uppgifter om av staten fastställt löneutrymme för är1986. För vissa rationaliserings- och produktivitetsvinster isockerbetsodlingen har ett avdrag av 20milj. Mot denna bakgrund bör grundpriset för sockerbetor sänkasmed . Vad gällerkompensationen till Sockerbolaget bör prisregleringen liksom tidigare avse endastströsocker. Av verksamheten vid raffinaderiet i Ariöv bör ingå raffineringen avsåväl inhemskt som importerat råsocker för den svenska marknaden.Kostnadsvolymen läcker även in produktionen av vissa foderbiprodukter. Nämndenförbehåller sig rätten att beakta foderbiprodukterna vid ersätlningsberäkningarna.Sockerpriset bör liksom justeras när oljepriset ändras med ± /m-*. Kostnadsersättningen till SSA bör, inkl. definitivjustering för olje- och gaskostnader under /86, uppgå till17050000 kr. Prisregleringspriset på strösocker bör sänkas med 1,21 kr.per till . 1 koslnadskompensationen har även merkostnaderna vid ö-brukenbeaktats. Den del av sockerpriset som tillerkänns SSA för dessa merkostnaderför /88 beräknas till . per socker, vilket vidnormal produktionsvolym ger ca 19,5 milj. kr. Dessutom tillkommer 4.3 milj. kr.ur sockerregleringsfonden. Ersättningen för raffinering och lagring av importeratråsocker bör sänkas för inträffade kostnadsminskningar till 83,27kr. Om väsentligt ändrade förutsättningar inträffar underregleringsperioden bör det ankomma pä nämnden att efter överläggningar meddelegationerna lägga fram förslag till de ätgärder som kan anses påkallade. Vad gällerden framtida prisregleringens utformning anser nämnden ochkonsumentdelegationen att överläggningarna som sker rörande prissättningen påsockerbetor bör ingå i de allmänna överläggningarna för övrigajordbruksprodukter medan överläggningar med SSA fortfarande bör ske separat.Härigenom kan enligt nämnden en bättre samordning av prissättningen m. m. inomväxtodlingen åstadkommas. Vidare anför nämnden att överiäggningar och regleringkan förenklas. Det ankommer pä regeringen alt besluta i denna fråga. 1986/87: 146 2.5.2 Areal och arealbidrag MiU förslag: Sockerbelsarealen odling skalluppgå till är 1987. Arealminskningen skall inte beröra odlingenunder betbruken pä och (ö-bruken). Arealbidragentill odlare som levererar betor till ö-bruken bibehålls oförändrade. förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mittförslag: Sockerbelsarealen bör minskas med 1986/87. och böruppgå till högst . Neddragningen motsvarar ett årstrendmässig skördeökning. Vid fastställandet av arealen har hänsyn tagits tillalt driften vid samtliga betbruk skall upprätthållas. Arealminskningen börinte beröra odlingen under de båda ö-bruken. Erforderlig kvotering av arealen bör godkännas avjordbruksnämnden. Ca en tredjedel av odlingen bör kontrollmätas. Mätningen börbekostas av näringen. Prisavdraget vid överodling bör vara kraftigt. Arealbidraget föreslås vara oförändrat . per hektartill de odlare i och som levererar betor till bruket i ,. per hektar till odlarna pä och . per hektar till odlarna påGolland. 1 de fall arealen vid arealkontroll befinns vara mindre än den kontrakterade,bör bidraget ulgå efler den uppmätta arealen. Prop.1986/87; 146 Mitt förslag: Från sockerregleringsfonden skall bestridaskostnader för arealbidrag, viss ersättning för ö-bruken, fraktbidrag,kollektiva åtgärder inom biodlingen, kostnader för prisuijämning på socker samlvissa administrationskostnader. Sockerregleringsfonden får inte uppvisa nägotunderskott vid utgången av regleringsåret. Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mittförslag. Skälen för mitt förslag: Införselavgift tas liksom hittillsut för importerade kvantiteter dä världsmarknadsprisetunderstiger det fastställda avräkningspriset pä socker ur svenska betor. Deuppburna medlen bör - liksom - tillföras sockerregleringsfonden. Sockerregleringsfonden bör få användas för fraktsubventioneringtill de fyra nordligaste länen och med 1,2 milj. kr. Ur fondenbör dessutom bestridas kostnaderna för dels arealbidrag till de odlare somlevererar betor till ö-bruken lill en beräknad kostnad av ca 3.5milj. kr., delsden ersättning om 4,3 milj. kr. som skall utgå för SSA; s merkostnader fördriften vid dessa bruk. Till kollektiva åtgärder inom biodlingen bör las 0,5milj. Till yrkesmässig biodling bör av fondens medel återförasett belopp som motsvarar odlingens sockerförbrukning och den skillnad i prismellan och världsmarknaden som föreligger sockret kanberäknas bli förbrukat, ca 1,5-2.0milj. Vidare bör regleringsföreningenSvensk sockerhandels administrationskostnader täckas ur fonden. Fondmedlenanvänds också till vissa kostnader inom prisutjämningen för varor innehållandesocker (fr.o.m. /88 även för prisutjämning vid tillverkningav dextran). Vid tillverkning av vissa produkter såsom farmacevtiskahalvfabrikat för export återbetalas införselavgiften för förbrukat socker. I ensituation med ingen eller ringa sockerimport bör i stället exportbidrag ursockerregleringsfonden lämnas för sädana produkter. sockerproduktion ur inhemska betor blev så sloralt någol importbehov inte torde föreligga under /87.Därmed begränsas också tillförseln av införselavgifter tillsockerregleringsfonden. 1986/87: 146 Detta leder till att fonden kanberäknas visa ett underskott //88 om inte medeltillförs på annat sätt. Betodlarna och SSA bör om sä erfordras skjuta till medelså att fonden inte visar underskott den 30juni 1988. när bl.a. prognos för årets sockerproduktion finns tillgänglig bör överläggningar tasupp med odlare och SSA om storieken på erforderlig fyllnadsinbetalning.Aktuellt belopp skall fördelas på betodlarna och på SSA. Odlarnasbelopp dras från bellikviderna skörd. Parierna har kommande år rätt - alt med beaktande avregleringsekonomin - ta upp överläggningar om återbetalningar av tidigareinbetalda medel. Detta innefattar även den del som återstår atl reglera av deninbetalning som gjordes /83. Vid behov bör jordbruksnämnden liksom få la ut enförsäljningsavgift på allt socker som säljs inom landet för atl subventionerasockerimport när världsmarknadspriset är högre än det svenska. 2.6 Ålgärdsprogram för jordbruket i norra 2.6.1 Allmänna överväganden beslut om livsmedelspoliliken (prop.1984/85; 166, JoU 33, rskr. 393) innebär bl. a. att de speciella förhållandenai norra skall särskilt beaktas vid utformningen av jordbrukspolitiken.Det finns enligt beslutet flera skäl fören geografiskt väl differentieradjordbruksproduktion av i stort sett oförändrad storiek i norra . a. till jordbrukets stora belydelse för befolkning, sysselsättning,service och miljö men även från försörjningsberedskapssynpunkt är del angelägetatl behålla ett regionalpolitiskt motiverat stöd till näringen i denna del avlandet. Däremot är det inte möjligt alt ha som mål attytterligare öka jordbruksproduktionen i norra . Det är inte hellerenligt riksdagsbeslutet möjligt att med hänsyn till den fortsatta rationaliseringsom sker i jordbruket, garantera att en viss resursmängd behälls inomjordbruket i detta område. Det åtgärdsprogram somjag redovisar i det följande och somomfattar de fem norrlandslänen samt och , ger uttryck för en delvis ny syn på jordbrukspolitiken i de utpräglade glesbygderna och dess möjligheter att där främja landsbygdsutvecklingen. Sysselsättningen sätts i centrum och går före traditionella krav på storieksralionaliseringar. Slutsatsen av etl sådant synsätt bör ta sin utgångspunkt i allmänt gles bygdspolitiska överväganden ulan direkta kopplingar till jordbrukspoliti ska bedömningar om enskilda jordbruksfastigheters utvecklingsbarhet. 1 programmet föreslås en ökad samordning av stöd till jordbrukets rationali sering, glesbygdsstöd och arbetsmarknadsstöd. En rad insatser föreslås i syfte att från samhällets sida stödja och uppmuntra tillkomsten av kombi nationsföretag, där jordbruk ingår som en del. Flertalet remissinstanser har understrukit behovet av åtgärder för all förstärka det norrländska jordbruket. Enligt minmening kommer de åtgärder som föresläs i det följande att Prop. 1986/87; 146aktivt medverka till att sysselsättningen pä landsbygden i norra . Åtgärderna innebär även att jordbruksproduktionen i norra att kunna upprätthållas på en acceptabel nivä. 2.6.2 Prisstöd till jordbruket i norra Mitt förslag: Prisstödet till jordbruket i norra vara oförändrat under /88. Justeringar av prisstödet skall i fortsättningen ske medhänsyn till kostnadsutvecklingen. En närmare översyn av prisstödet skall dessutomgenomföras . Förslaget I promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl. a. statensjordbruksnämnd, länsstyrelserna i norra , ochLantbrukarnas riksförbund, har understrukit prisstödets betydelse som medelför att kompensera det norrländska jordbruket för högre produktionskostnaderän vad som råder i övriga delar av landet. Nägra remissinstanser har föreslagitvissa justeringar i prisstödets områdesindelning. harföreslagit att möjligheten bör prövas att i vissa glesbygder i norra ,där nedläggning av åker ej är önskvärd från allmän natur-och landskapssynpunkt,som komplement till prisstödet införa arealstöd. Länsstyrelserna i och harföreslagit att jordbruket i stödområdena befrias från vissa internavgifterinom prisregleringen, såsom avgifter för värphöns och slaktdjursavgifter. Skälen för mitt förslag: Genom beslut av år 1986skedde en kraftig uppräkning av prisstödet med 135 milj. kr. från 375 milj. /86 lill 5l0milj. för /87. Detta innebär enhöjning med lOOmilj. utöver justering med hänsyn till det nya beräkningsunderlagsom framtagits av jordbruksnämnden. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen inomjordbruket finns det enligt min mening inte skäl att räkna upp stödet per den Ijuli1987. Justering av prisstödet bör i fortsättningen ske med hänsyn tillförändringar i kostnadsutvecklingen i jordbruket. Därutöver finns skäl attvart tredje år genomföra en närmare översyn av prisstödet. Jag är inte beredd att biträda de förslag som tagits uppav nägra remissinstanser beträffande ändrad stödområdesindelning och attjordbruket i stödområdena befrias från vissa internavgifter inomprisregleringen. 2.6.3Investeringsstöd och stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag /87:146 Mitt förslag:Regionalt rationaliseringsstöd till jordbruksföretag i norra skallkunna lämnas till ekonomiskt utvecklingsbara företag, varvid avses företag sombedriver enbart jordbruk eller jordbruk i kombination med skog eller någonannan verksamhet. Vissa förändringar skall ske av bidragsbelopp m.m. Motsvarandeanpassning skall göras vad gäller regionalt rationaliseringsstöd tillträdgårdsföretag i norra . Förslageti promemorian: Överensstämmer med mitt förslag utom vad gäller anpassning avdet regionala rationaliseringsstödel lill trädgårdsföretag i norra . Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser redovisar en positiv inställning till förslagen ipromemorian. Lantbruksstyrelsen har framhållit atl en inriktning av detregionala rationaliseringsstödet som mera anknyter till reglerna förglesbygdsstödet fär positiva effekter framför allt ur regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska synvinklar. Lantbruksstyrelsen pekar på atlförordningen (1979:427) om statligt stöd lill trädgårdsnäringensrationalisering bör anpassas till den ändrade inriktningen av det regionala rationaliseringsstödetfrämst vad gäller procentsatser och beloppsgränser för investeringsbidrag.Lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd har pekat på att stöd även ifortsättningen bör ges till uppbyggnad av bärkraftiga heltidsjordbmk.