prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — En uppgörelse omskadeståndsskyldigheten kan träffas endast av föreningsbanksstämman och baraunder förutsättning att inte en tiondel av samtliga röstberättigade röstar motförslaget till uppgörelse. Om en medlem för skadeståndstalan förföreningsbankens räkning, kan någon uppgörelse inte träffas utan hans samtycke.Talan mot en delegat om skadestånd lill får utan hinder av vadnu sagts väckas av styrelsen. Talan om skadestånd tillföreningsbanken får föras av röstberättigade som utgör minst en tiondel avsamtliga röstberättigade. Om en röstberätflgad sedan talan väckts avstår fråntalan, kan likväl de övriga fullfölja denna. Den som har väckt talan svarar förrättegångskostnaderna men har rätt till ersättning av för denkoslnad som läcks av vad som kommit till godo genomrättegången. Talan förföreningsbankens räkning mot en styrelseledamot om skadestånd på grund av ettbeslut eller en åtgärd under ell räkenskapsår skall väckas senast fråndel all årsredovisningen och revisionsberättelsen för räkenskapsåret lades frampå föreningsbanksstämma. Har ett beslul fattats omatt beviQa ansvarsfrihet eller atl inte föra Prop. 1986/87: 12 skadeståndstalanulan alt det minsta antalet röstberättigade som anges i försia stycket röstatmot beslutet eller har tiden för talan försuttits enligt tredje stycket, kantrols detla lalan enligt första eller andra stycket väckas, om det iårsredovisningen eller i revisionsberättelsen eller på något annat sätt tillföreningsbanksstämman inte har lämnats i väsentliga hänseenden riktiga ochfullständiga uppgifter om det beslut eller den åtgärd som ligger till grund förtalan. Skadeståndstalan som grundas på brott kan alltidföras av styrelsen. (Jfr 13 kap. 5 § UFBL.) Paragrafen, som motsvarar63 och 64 §8 samt 65 8 första stycket FL, innehåller bestämmelser om lalan omskadestånd till och vissa bestämmelser om ansvarsfrihet. Paragrafen stämmer i huvudsak överens med 5 8 idetta kapitel. 8 § Sådan talan för en banks räkning enligt I-3 §8, som inte grundas på brott, kan ej väckas moi 1. slyrelseledamol förflutit frän utgången av det räkenskapsår då det beslut eller den åtgärd, som ligger till grund för talan, fattades eller vidtogs, 2. delegatsedan ett år förflutit från det att årsredovisningen och revisionsberättelsenför det räkenskapsår varunder den ansvarsgrundande ålgärden vidtogs framladespå stämman, 3. revisorsedan tre år förflutit från det att revisionsberättelsen lades fram på stämmaneller yttrande som avses i denna lag avgavs, 4. stiftare sedan tre årförflutit från det beslutet om bankens bildande fattades på den konstituerandestämman, samt 5. aktieägare, huvudmaneller medlem i föreningsbank eller röstberättigad, som inte är medlem, sedantvå är förflutil från det beslut eller den åtgärd som ligger till grund förtalan. Försätts banken i konkurspä en ansökan som gjorts innan den lid som anges i första stycket har gåll ul,kan konkursboet föra lalan enligl 1-3 8§ trots att frihet frånskadeståndsansvar har inträtt enligt 5-7 §§. Efler utgången av den nämnda tidenkan en sådan talan dock inte väckas senare än från försiaborgenärssammanlrädel. (Jfr 15 kap. 6 8 UBAL, 11 kap. 5 8 USBL samt 14kap. 6 § UFBL.) Paragrafen överensstämmeri huvudsak med 15 kap. 6 8 aktiebolagslagen och motsvarar 109 § första slycketoch andra stycket andra meningen BL, 58 § Qärde stycket och 59 § SpL saml 65 8andra - Qärde styckena och 66 8 första stycket och tredje stycket förstameningen FL. Bestämmelserna i 3 § haravseende enbart på bankaktiebolag och föreningsbanker. För sparbankernas delblir det därför inte aktuellt att tillämpa 3 §. De preskriptionstider somflnns upptagna i försia stycket har i de flesta fall motsvarighet i gällanderått. Regeln om den treåriga preskriptionstiden för talan mol styrelseledamotär dock ny. Den sammanhänger med den föreslagna skärpningen av reglerna i 5 §Qärde stycket och 6 8 tredje stycket samt 7 8 Qärde stycket, som angerförutsättningarna för atl ett beslut om ansvarsfrihet skall kunna beviQas medbefriande verkan. svarande regel finns i akliebolagslagen. Denpreskriptionsfld som gäller för delegats skadeståndsansvar Prop.1986/87: 12 överensstämmer med gällande rätt. Däremot kan inte som är fallet,preskriptionstiden för delegat förlängas av det skälet alt redovisningshandlingarnaeller revisionsberättelsen inte innehållit fullständiga och riktiga uppgifler. Endelegat får nämligen normalt anses ha mycket små möjligheter atl påverkainnehållet i dessa handlingar och de berör vanligtvis inte heller frågor somhar anknytning till enskilda delegaters befogenhetsutövning. Hovrätten förVästra anser att även delegaterna borde omfattas av beslutet omansvarsfrihet för att inte ställas sämre i ansvarshänseende än enstyrelseledamot (bil. 3 avsnitt 3.14.1). Utredningen har för sin del inte bedömt det varamöjligt att genomföra en granskning av delegaternas verksamhel i sådan tid attstämman kan få underiag för beslut om ansvarsfrihet. Jag år beredd all godta ettsådanl synsätt. Kontrollen av delegaternas befogenhetsulövning får i stället som utredningenframhållit ankomma på styrelsen. Del torde med denna utgångspunkt inte varamöjligt att låta delegaternaomfattas av reglerna om ansvarsfrihet. Preskriptionstidenför talan mot revisor har föriängts med jämfört med gällandebanklagstiftning och den överensslämmer nu med motsvarande regel i aktiebolagslagen. Regeln om en tvåårigpreskripflonstid för lalan mot huvudman är en nyhet. I förhållande tillgällande rätt innebär bestämmelsen i andra stycket att, såvitt avseransvarslalan mot styrelseledamot, tiden inom vilken konkursansökan måste görasförlängs. Enligt gällande banklagstiftning är tiden frän detårsredovisningen lades fram på stämman, men enligt förslaget frånulgången av det räkenskapsår då den skadevållande handlingen företogs. Har preskriptionsfristerna iförsia slyckel löpt ut då talan väcks, krävs dessutom atttalan har väckts senast från första borgenärssammanträdet. Kapitlet innehåller bestämmelser om bl. a. de villkor somvid sidan av flrmalagen (1974; 156) skall gälla för rätlen all erhålla registreringav en banksflrma. Bestämmelserna överensstämmer i slort med 16 kap. akliebolagslagen. I samband medflrmalagens tillkomst gjordes vissa ändringar i gällande banklagstiftning. Bl.a.gavs bankerna möjlighet att använda och förvärva skydd för bifirma. De regler som efter dessa ändringar gäller om firma ibanklagstiftningen har utan några sakliga ändringar förts över till förslaget.Undanlag har dock gjorts för vissa beståmmelser som avses bli införda i en bankrörelseförordning (t. ex. 166 8 BL och 101 §2 mom FL). Främst i syfle altunderlätta en önskvärd strukturomvandling inom sparbanks-och föreningsbanksrörelserna föreslås att ordet sparbank resp. föreningsbankskall få ingå i bifirma för verksamhet i vilken bankrörelse bedrivs.För alt uppnå likställighet mellan de tre bankgrupperna föreslås attockså bankaktiebolag får rätt atl i sådan bifirma ta in ordel bank. EnligtI kap. 5 § förbehålls ordet bank vissa kreditinrältningar och för Prop.1986/87: 12 vissa dessa institut närslående företag. Någon annan än de däruppräknade instituten får inte i sin firma använda ordet bank. 1§ Ett bankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank, en sparbanks firmaordet sparbank, en central föreningsbanks firma orden central föreningsbanksamt en lokal föreningsbanks firma ordet föreningsbank. Firmanskall registreras i bankregistret. Om firman skallregislreras på två eller flera språk, skall varje lydelse anges i bankens stadgar. (Jfr16 kap. I 8 UBAL, 12 kap. 1 8 USBL samt 14 kap. 1 § UFBL.) Paragrafenöverensslämmer i stort med 16 kap. 1 § försia stycket första meningen och andra slyckelaktiebolagslagen och moisvarar 5 8 andra stycket och 6 § första stycket BL, 5 8första slyckel SpL saml 4 § försia stycket JkL. I överensstämmelsemed gällande lag har i första srycket lagils upp bestämmelser om hur en banksfirma skall vara beskaffad. 1 aktiebolagslagen föreskrivs alt ett aktiebolagsfirma skall innehålla ordet akliebolag och i försäkringsrörelselagen att ettförsäkringsaktiebolags firma skall innehälla ordet försäkringsaktiebolag. Dethar för bankaktiebolagens vidkommandeansetts obehövligt att firman utöver ordel bank också skall innehålla ordet aktiebolag. Någon risk för förväxling medsparbanker och föreningsbanker har inle ansetts föreligga. När det gällersvenskl bankaktiebolag som är bildat av utländskt bankföretag bör det utländska ordet för bankkunna godtas om det är mycket likt detsvenska ordet och någon risk för förväxling inle kan anses föreligga. Somexempel kan nämnas att regeringen enligt BL, som i delta avseende överensslämmer med bankrörelselagensbestämmelser, godlagil firma-namnet . Eflersom denformella kopplingen lill FL slopats får föreningsbankerna inte längre i sinafirmor använda orden "ekonomisk förening" eller förkortningen "ek. Dettainnebär en nyhet eftersom det i JkL bara sägs att föreningsbankerna intebehöver använda dessa ord i sina firmor. En lokal föreningsbanks firma behöverenligl förslaget inte innehålla ordet"lokal". Från borgenärssynpunkt bör den eventuella förväxlingsrisk som kan föreligga i förhållande tillcentral föreningsbank i praktiken kommaatt sakna betydelse. Även om bankrörelselagen inle ålägger de olika enheternainom en föreningsbanksgrupp etl formellt solidariskt ansvar för samtligaenheters förbindelser, kan det förutsättas att ell sådant ansvar upprätthålls iprakflken. Enligtövergångsbestämmelserna skall 4 § andra stycket JkL fortfarande gälla. Där föreskrivs att ingen annan än föreningsbank eller SFF får i sin firma eller i övrigt vidbeteckning av rörelsen använda ordet jordbruks kassa eller uttrycket centralkassa för jordbrukskredit eller orden jord brukskreditkassa eller föreningsbank. Detkan nämligen sägas ligga en fara i att företag som driver någon annan form av finansieringsverksamhet skulle anla som beteckning på sin rörelse ett namn som brukas av . föreningsbanksrörelsenoch därigenom utnylQa föreningsbanksröreisens Prop. 1986/87: 12 goodwill. En banks flrma skallenligt andra stycket regislreras i bankregistrel. Som framgår av bestämmelserna i 8 kap.föreslås att de nuvarande bankregistren, som förs separat för var och en avbankgrupperna, ersätls av ell gemensamt bankregisier.. Tredje stycketinnehåller det förtydligandet att, om en banks firma skall registreras på flera språk, så skallvarje lydelse anges i bankens stadgar. 2 §En banks firma skall tydligt skiQa sig från andra ännu bestående firmor, som är införda i bankregistrel, samtfrån benämningar pä utländska bankföretag, som är allmänt kända i . För registrering av firma gäller i övrigt vad som föreskrivs ifirmalagen (1974; 156). hinder avförsta stycket får firman för etl bankaktiebolag som har bildats av ettutländskt bankföretag innehålla det företagets firma. Motsvarande gäller om bankaktiebolaget bildatsav flera utländska bankförelag. (Jfr 16 kap. 1 § första stycket UBAL, 12kap. 1 § första stycket USBL samt 14 kap. 1 § andra stycket UFBL.) Paragrafen överensstämmer i förstastycket med 16 kap. 1 § första slycket andra och iredje meningamaakliebolagslagen, 6 § andra slyckel BL, 5 § andra stycket första och andrameningarna SpL samt 7 § tredje stycket FL. Dess andra stycke, som avserbankaktiebolag bildat av utländskt bankföretag, överensstämmer med 6 8 tredjestycket BL i dess lydelse efler den I juh 1985 (SFS 1985:500). 3 8En banks slyrelse kan anta biflrma. Bestämmelsen i 1 8 andra slycket och 2 8 om firma gäller ävenbifirma. Ordet bank, sparbank eller föreningsbank får endast användas i biflrma för bankverksamhet. (Jfr16 kap. 2 8 UBAL, 12 kap. 2 8 USBL saml 14 kap. 2 8 UFBL.) Paragrafen, som motsvarar 16 kap. 1 §tredje stycket aktiebolagslagen, 6 § iredje slyckel BL, 5 § andra stycketiredje meningen SpL samt 7 § femle slycket FL, innehåller bestämmelser ombiflrma. 1 samband medfirmalagens tillkomst togs särskilda föreskrifter in i banklagstiftningenom sättet för bifirmans antagande och fömtsättningarna för dessregistrering. Dessa bestämmelser har i sak oförändrade förts över lillförslaget. Förutsättningarna för registrering av bifirma är desamma som i fråga om huvudfirma. Enligl gällandebanklagstiftning får ordel bank inte användas i en banks bifirma. Förbudet motiveras med alt enbifirma som innehåller etl sådanl ord skullebli vilseledande, eftersom den kunde ge sken av att ett självständigtföretag drevs under benämningen. har både sparbanker ochföreningsbanker genomgått en fortlöpande strukturomvandling, där många banker inom resp. kalegori gått samman och bildat större enheter. Dessa bankers firma utgörs ofta av ett ortsnamn föQl av ordet sparbank resp.föreningsbank. Vid fusion har namnfrågan en väsentlig betydelse. Frän dessa bankers sida har därför uttryckts önskemål om att för en lokaltbegränsad del av rörelsen få behålla 311 en fusionerad banks firma för att därmed angebankens lokala anknytning. 1986/87: 12 Utredningen har mot bakgrund häravföreslagil att sparbank och föreningsbank får rält atl i bifirma ta in ordetsparbank resp. föreningsbank. Enligt utredningen bör någon risk förvilseledande av allmänheten knappast föreligga med hänsyn bl. a. till attsparbanks- och föreningsbanksregistrel ger full upplysning om att det inte ärfråga om ett självständigt företag som drivs under beleckning av bifirman.Utredningen finner det inle heller särskilt troligt att någon skulle kunnakomma till skada genom att tro att den verksamhet som drivs under biflrma fränett särskilt avdelningskontor är etl självständigt rättssubjekt. Det främstaskälet för alt låta sparbank och föreningsbank anta bifirma i vilken ordelsparbank resp. föreningsbank får ingå har enligl utredningen varil atlunderlätta en önskvärd strukturomvandling inom dessa bankgrupperna. har försin del menat atl också bankaktiebolagen borde ha en motsvarande rätt alt ibiflrma ta in ordet bank (bil. 3 avsnitt 3.15.1). I lagrådsremissenföreslogjag att samtliga tre bankkategorier bör ha räll alt i bifirma la inordet bank, sparbank resp. föreningsbank. Lagrådet har kritiseratförslagel och erinrar om alt när lagregler om bifirma infördes i samband medden nya firmalagen (1974; 156) förbjöds användning av ord som"akliebolagbank" och "sparbank" i en bifirma.Motivet för detta var att biflrman annars kunde bli vilseledande genom altframstå som benämning för ett fristående förelag. Förslaget i lagrådsremisseninnebar att inlressel av att undvika beteckningar som kan vilseleda allmänhetenhar fått slå tillbaka för bankernas önskan att i samband med omstruktureringarkunna fortsättningsvis utnyttja den goodwill som knyter sig till en tidigaresjälvständigt driven verksamhet. Vid flrmalagens tillkomstlades stor vikl vid kravet att enfirma inte skall vara vilseledande (prop. 1974:4 s. 170). Lagrådet har intekunnat finna att övertygande skäl har anförts för det avsteg frän denna principsom det framlagda förslaget innebär. Med anledning av vad som sägs ispecialmotiveringen har lagrådet velat framhålla, att del inte är någotgodtagbart försvar för etl vilseledande firmabruk vare sig att rättaförhållandel kan utläsas ur bankinspektionens register eller att den somvilseleds knappast löper nägon egentlig risk för atl komma lill skadadärigenom. I fråga om paragrafensutformning har lagrådet påpekal att begränsningen i tredje meningen medför atten lokal föreningsbank blir förhindrad att använda ordel föreningsbank i enbifirma. Av 1 kap. 2 § framgår nämligen alt en sådan bank över huvud taget intefår driva bankrörelse i lagens mening. Del torde emellertid knappast finnasnågon anledning att särbehandla lokala föreningsbanker i detla sammanhang. Med anledning av vadlagrådet har anfört villjag framhålla att skälet till att en bank skall få använda ordet bank, sparbank eller föreningsbank i biflrma varit att underlätta en önskvärd strukturomvandling inom främst sparbanks- och föreningsbanksrörelserna. Bankaktiebolagen är inte inne i samma intensiva strukturomvandling som övriga bank lyper. 1 framliden kan emellertid behov uppkomma även för bankaktiebo lagen att använda ordet bank i en bifirma. Jag har förståelse för att bankerna önskar utnylQa den goodwill som är förenad med en väl inarbe- 312 Det kan inte heller uteslutas alt möjligheten atl få Prop.1986/87: 12 behålla elt tidigare flrmanamnkan spela en avgörande roll vid bedömning av om en fusion kan genomföraseller inte. Jag kan instämma ivad lagrädei här anfört om lagrådsremissens förslag atl den aktuella biflrmanendasl skulle få användas för verksamhet som omfattar bankrörelse. 1 enlighel medlagrådels förslag byls "bankrörelse" ut mot "bankverksamhet". Rätten alt användabankbeleckningarna bör begränsas till all avse biflr-mor i vilka bankverksamhet bedrivs. Detta begrepp avserhär banker inklusive lokala föreningsbanker. I förhållande flll lagrådsremissenvilljag göra denpreciseringen atl rätten huvudsakligen är avsedd alt göra det möjligl för en bank att använda en fusioneradbanks firma i syfle alt ange bankenslokala anknylning. Del är knappasl alt befara all en sådan användning av bifirma skulle kunna vara vilseledandepå det sätl som befarades iförarbelena till firmalagen,nämligen att firman oriktigt skulle kunna ge sken av all "företagaren besitter särskilda kvaliflkationereller av att företagel har en vissofficiell ställning eller anknytning till etl slatligt företag, en betydelsefullorganisation eller liknande" (se prop. 1974:4 s. 168 och 170). Av 26 § flrmalagen (1974; 156) föQer vidare att vidteckning av bifirma skall även flrmanför hela verksamhelen anges. Denna regel kan sägas ytterligare molverka risken för ett vilseledande. Risken förskada är således enligl min mening sä goll som obefintlig. Därtillkommer den tillsyn som i delta avseendeulövas av bankinspektionen. Av nu anförda skäl ärjag inle beredd att frångå mitl förslag om att bank i bifirmaskali få använda ordet bank, sparbank eller föreningsbank. Föreskrifier omanmälan för regisirering av bifirma kommer alt las in i en bankrörelseförordning. 4 § Skriftliga handlingar som Ulfärdas för en bank börundertecknas med bankens flrma. Har styrelsen eller någon annan ställföreträdare förbanken utfärdai en handling utan flrmaleckning och framgår det inle av handlingens innehåll att denhar utfärdals på bankens vägnar, svarar de som har undertecknat handlingensolidariskt för förpliktelsen enligl handlingen. Detta gäller dock inle, om 1. detframgick av omständigheterna vid handlingens tillkomst all handlingen utfärdades för banken, samt 2. medkonlrahentenfåll etl av banken behörigen undertecknat godkännande av handlingen ulan oskäligtdröjsmål efter del att aniingen en begäran om sådant godkännande harframställts eller personlig ansvarighethar gjorts gällande mot undertecknama. (Jfr 16 kap. 3 § UBAL, 12 kap. 3 § USBL samt 14 kap. 3 §UFBL.) Paragrafen, sommoisvarar 16 kap. 1 8 Qärde stycket aktiebolagslageti, 86 8 BL, 45 8 SpL och 16§ sparbankskungörelsen saml 35 § FL, innehåller bestämmelser om firmateckning. Skriftliga handlingarsom ulfärdas för en bank bör enligt/ör.y/a meningen undertecknasmed bankens firma. Enligl 26 § flrmalagen sker flrmaleck ninggenom tydlig angivelse av den fullständiga flrman och underskrift med namn av firmatecknare. Vid teckning av bifirma anges även firman för hela 313 verksamhelen.Under likvidation eller konkurs skall firma tecknas med Prop. 1986/87: 12tillägg som anger det ändrade förhållandet. De nu angivnabestämmelserna har karaktär av ordningsföreskrifter. Del är alltså inte någotvillkor för att firmateckningen skall vara bindande att de har iakttagits. För detla krävs allfirman har tecknats av nägon som är behörig atl företräda banken. Paragrafeninnehåller i övrigt beslämmelser för det fall att firmateckningen inleuppfyller banklagstiftningens eller flrmalagens krav. Om styrelsen eller någonannan ställföreträdare för banken har utfärdat en handling utan firmateckningoch om det inte heller framgår av handlingens innehåll att den har utfärdats på bankens vägnar,svarar de som har undertecknat handlingensolidariskt för förpliktelsen enligt handlingen. gäller emellertidinte, om det av omständigheterna vid handlingens tillkomst framgår att denutfärdals för banken och medkonlrahenten senare får ett behörigen undertecknatgodkännande av handlingen. För atl få denna verkanskall godkännandet ha tillslällts medkonlrahenten utan oskäligt dröjsmål efter det att begäran om det harframställts eller personligt ansvar har gjorts gällande motundertecknarna. 5 § I firmalagen (1974; 156) finns beslämmelser omförbud mol användning avfirma och om hävande av firmaregistrering. (Jfr16 kap. 4 § UBAL, 12 kap. 4 § USBL samt 14 kap. 4 8 UFBL.) Paragrafen, som behandlar förbud attanvända firma, överensstämmer med 16 kap. 2 § aktiebolagslagen, 170 8 förstastycket BL, 87 8 försia stycket SpL samt 102 § första stycket FL. I gällandebanklagstiftning (170 8 andra stycket BL, 87 § andra stycket SpL saml 102 8 andra stycket FL) flnns enbestämmelse som innebär alt om någon, iannat fall än när fråga är om firmaintrång, anser alt en införing i bankregistret är till förfång för honom, kan han föra talan viddomstol om registreringens hävandeoch om skadestånd. Någon motsvarighet lill dessa bestämmelser har inte tagits upp i förslaget, eflersom del inle haransetts föreligga något praktiskt behov av en sådan bestämmelse. Se iövrigt lagrådets uttalande omaktiebolagslagens motsvarande bestämmelse (prop. 1975: 103 s. 782). Bestämmelserna om bankinspektionens tillsyn över bankemaär, som fldigare nämnts, föremål för utredning i kreditmarknadskommittén. Deregler omtillsyn som finns upptagna i banklagarna har därför i slori sell oförändrade förts in i detta kapilel. Ändringarhar gjorts endast på ett fätal punkter, ide flesta fall för att bringa bestämmelserna för de olika bankkategoriernai så nära överensstämmelse med varandra som möjligt. Bestämmelsen i 157 §BL, 81 § SpL och 75 8 JkL om att bankinspektio nen får förena föreläggande eller förbud som meddelats enligt BL med vite harförts över till 9 kap. 3 §. Vissa bestämmelser ombankinspektionens befogenheter i samband med bankakflebolags likvidalion har inte förts 314 över tillbankrörelselagen eftersom de på grund av föreslagna ändringar i Prop.1986/87: 12 den nya banklagstiftningen blivit onödiga (se närmare 12 §). Bestämmelsen 1818sista slycket SpL, som ger bankinspeklionen möjlighet att försättasparbank i likvidation om den inle uppfyller kravet på egna fonder, har slopats i förslaget. Bestämmelsen ersätts nämligen avde nya likvidationsbestämmelserna i banklagstiftningen. I 49 8 SpK föreskrivs vissa skyldigheter för den revisor sominspeklionen har förordnat. Dessaskyldigheter framgår emellertid av den inslruktion som inspektionen skallutfärda för revisorn och behöver därför inte anges särskilt i lagen. Med hänsyn flll att bankinspektionen för samtligabanker sammanställer vissa uppgifler och rapporterar dessa tillStatistiska centralbyrån har inte hellerbestämmelserna om uppgiftslämnande i 83 § sista meningen SpL och 51 §SpK tagits med i förslaget. Mot bakgrund av att bankinspektionenföresläs få möjlighet att utse revisor också i lokal föreningsbank harbestämmelserna i 71 8 JkL, som ger bankinspektionen befogenhet att bl. a. utserevisorer om sådana inte har utsetts tillföreskrivet antal, slopats i förslaget. Med hänsyn till att föreningsbankernasriksorganisation, SFF, inte längre regleras i banklagstiftningen har inteheller bestämmelserna i om att bankinspektionen skall öva tillsyn överdenna organisation förts över till förslaget. 1 kapitlets 17 8har bestämmelser om bankinspektionens tillsyn över pensions- ochpersonalstiftelse som hör till bank lagils upp. Bankinspeklionen har förordat atttillsynsbeslämmdserna för bankema kompletterasenligt förebild från fondkommissionslagen (1979: 748).