prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Huvudtanken är där att de mål som anges i försvarsbeslutet för femårsperioden i form av kvalitet och kvantitet hos krigsförbanden även skall utgöra mål för de centrala myndigheternas produktion. De hittillsva rande årsvis uppstyckade produktionsmålen från statsmakternas sida avses därför tonas ned i hög grad. Det viktiga blir i stället att visa ochfölja upp hur myndigheternas verksamhet gradvis leder mot försvarsbeslutets mål. Detta gäller såväl utbildning som malerielanskaffning. Den hittillsva rande i många fall detaljerade redovisningen till av planerade verksamheter ett visst budgetår avses sålunda ersättas med redovisningar av förutsättningar och möjligheter att nä detta till krigsorganisationens 50 förmågaoch beredskap relaterade mål. Ipropositionen 1985/86:25 anmälde föredraganden att en översyn av Prop.1986/87:95 materielplaneringen i vad avser beställningsbemyndiganden ochöverplanering skulle genomföras. Denna har redovisats genomrapporten (Ds Fö 1986:4) Överplanering, bemyndiganden och anslagsav-räkning. De båda utredningarna berör i stor utsträckning vilkametoder som regeringen bör utnyttja för all styrningen mot myndigheterna skallriktas mot de väsentligaste frågorna samt hur omfattningen av denna styrningskall kunna minskas väsentligt. 1 vad rör propositioner kommer de redovisadeprinciperna att slå igenom successivt. Redan i årets budgetproposition kommerden hittillsvarande indelningen i delproduktionsområden att utgå. Den tidigareuppdelningen av anslagen för materiel till försvarsgrenarna på delsanskaffning dels forskning kommer att upphöra. Principerna stämmer väl överens med de förslag lillstyrning av myndigheternas verksamhetsinriktning som regeringen senare dennadag ger i propositionen 1986/87:99 om ledning av den statiigaförvaltningen. Myndigheterna ansluter sig till de föreslagna tankegångarna.Förändringarna i ledningssystemet kommer att införas successivt och jagbedömer att de är helt genomförda och under full tillämpning vid slutet avdenna försvarsbeslutsperiod. Jag vill i sammanhanget erinra om att regeringen i åretsbudgetproposition (1986/87:100, bil. 2 s.l8) även har anmält de principer sombör gälla i vad rör byggnadsverksamhet. Dessa principer kommer givetvis attinarbetas i och anpassas lill vad jag har angivit om utvecklingen avledningssystemet för försvaret. 1 propositionen 1984/85:160 om ledningen av de civiladelarna av totalförsvaret m. m. lämnades förslag i syfte att förbättra ledningoch samordning inom totalförsvaret. beslöt i enlighet med förslaget(FöU 11, rskr. Den civila delen av totalförsvaret indelades i funktionermed ansvariga myndigheter. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar ombildades tillöverstyrelsen för civil beredskap och fick vidgade uppgifter när det gäller attsamordna de civila beredskapsförberedelserna. De ändrade förutsättningarna för ledning och samordninginom den civila delen av totalförsvaret har medfört atl vissa delar av dessledningssystem har setts över. har överstyrelsen för civil beredskappå regeringens uppdrag redovisat vissa förslag lill ett förenklat ocheffektiviserat planerings- och budgeteringssystem för totalförsvarets civiladel i rapporten . Även dessa förslag kommer helt ellerdelvis atl successivt genomföras. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om vissa för totalförsvaretgemensamma frågor. 5Totalförsvarets militära del Prop. 5.1 Det senast förflutna budgetåret (1985/86) 5.L1 Verksamheten Verksamhetenunder /86 baseras försvarsbeslut och den fortsattainriktning som statsmakterna därefter beslutat om. Beredskapsförbättrandeåtgärder har vidtagits inom flera områden. Ingripanden pä gmnd av incidenter till sjöss och i luften harlegat på samma nivå som . Ubåtsskyddsverk-samhelen har prioriterats ochförmågan inom detta område har planenligt förbättrats . Ca49 000 värnpliktiga har gmndutbildats och ca 78 000 har repetitionsut-bildats.Antalet gmndutbildade är något större än vad som planerats på grund av vissabrister i styrsystemet. Grundutbildningen har genomförts med i vissa delarbegränsat utbildningsresullal främst beroende på stora vakanser bland anställdmilitär personal. Repetitionsutbildningen har begränsats något. Fredsorganisationsplaneni försvarsbeslut omfattade krav på personalminskningar för att genödvändiga besparingar till förmån för krigsorganisationen. Under budgetåret1985/86 underskrider försvarsmakten den planerade ramen med ca 1 600yrkesofficerare och 470 civila. Bristen på yrkesofficerare tenderar att öka.Huvudorsakerna är stora förtidsavgångar i förening med låg rekrytering undernågra är, främst inom armén. Personalläget är allvarligt och åtgärder måstevidtas för att bryta den negativa utvecklingen. Åtgärder har vidtagits för atlnå en långsiktig lösning pä problemet med avgångar av piloter till civilaflygbolag. Således har bl. a. ett avtal om löner och andra anställningsvillkorför flygtjänstgör-ande personal slutits . Exempelpå materielärenden under budgetåret är för armén, dels leveranser avrenoverade och modifierade stridsfordon, helikoptrar, bro- ochsjukvärdsmateriel, dels beställning av pansarvärnsvapen, mörkemlrustn-ing,eldhandvapen och viss radiomateriel. Till marinen har levererats ettminröjningsfartyg, en ubåt av typ , ubålsjaktflygplan samtmateriel för KA-bataljoner. Projektering av ubåt och lätt kustrobot harbeställts. Inom flygvapnet ombeväpnades ytterligare en jaktdivision till JA 37Viggen. Fortsatt utbyggnad av slridslednings- och luftbevaknings-systemet harskett med stridsledningsradar PS 860 och PS 870. Även flyg-bassystemet harbyggts ul. Flygplan och försöksutruslning för flygburen radar har beställts.Utvecklingen av JAS39-systemet har genomförts i stort planenligt. Inombyggnadsområdet har planerad verksamhet i stort kunnat genomföras. Denekonomiska situationen har resulterat i att vissa ny- och om-byggnadsprojektfått senareläggas. Avvecklingen av mark och byggnader som försvarsmakten intelängre behöver har genomförts i avsedd omfattning. Avyttring har skett avbl.a. Tl:s etablissement i , T4:s etablissement i och avFrösundaområdet i . 5.1.2 Det ekonomiskautfallet Prop. Utgiftsramenför det militära försvaret uppgick för budgelårel 1985/86 till 20908525000 kr.i prisläge (prop. 1984/85:100, bil. 6, FöU7 och 9, rskr. 131 och258). Regeringen bemyndigades att justera utgiftsramen för det militäraförsvaret för /86 med hänsyn till prisutvecklingen enligtförsvarsprisindex med beaktande av växelkursförändringar m. m. efler febmari1984. Efterkompensation för prisökningar enligt vad som ovan nämnts uppgick den militärautgiftsramen under /86 till . Denna ram harjusterats enligt följande: Löner lill personal med s. k. NOM-garanti -l- . Medel för viss flygplansanskaffning för havsövervakning . Överutnyttjande av utgiftsramen för budgelårel 1984/85 (prop. 1985/86: 100. bil, 6 s, 20. FöU 8. rskr. 182) -. Frivilliga försvarsorganisationer (FöU 1984/85:9) . Dentillgängliga utgiftsramen för det militära försvaret /86 blevdärmed 23404 321000-38 322000 = . Enligt riksrevisionsverkelsbudgetredovisning uppgick utgifterna under de rambundna anslagen inkl.ianspråktagna prisregleringsmedel till . Utgifterna var alltså23600660000 - 23 365999000 = , avrundat 234,7 milj. kr., störreän utgiftsramen. Detta belopp skall emellertid justeras ner med hänsyn tillvissa redovisningstekniska effekter av övergången till nytt system förutgiftsredovisning (SFS 1986:204). Denna justering uppgår till 30,8 milj. kr.Det sammanlagda övemtnyttjandet kan därmed beräknas till 234,7-30,8 = 203,9milj. Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop.1985/86:100, bil. 6 s. 54, FöU 5, 8 och 9, rskr. 117, 182 och 278) att beaktadet sålunda justerade övemtnyttjandet när utgifterna för det militäraförsvaret för /87 pris-regleras. S.L3Verksamheten under innevarande budgetår (1986/87) Förverksamheten under /87 gäller de riktlinjer som finns angivna itidigare riksdagsbeslut (prop. 1985/86:100, bil. 6 och skr. 1985/86:156, FöU 5,8 och 9, rskr. 117, 182 och 278) samt i regleringsbrevet för budgetåret. Åtgärdervidtas för att minska förtidsavgångar och öka rekryteringen avseende militär personal. Trots detta kommer bristen pä t. ex. piloter att öka på grund av avgångar till de civila flygbolagen. För att beredskapen skall kunna upprätthållas har därför tjänstgöringsbestämmelserna ändrats så att de piloter som slutar skall kunna kallas in för tjänstgöring under längre sammanhängande perioder. Vid irafikflygarhögskolan (TFHS) kom- 53 mer undervåren 1987 45 elever att genomgå utbildning. En önskvärd Prop. 1986/87:95utvidgning av utbildningen har inle kunnat komma till stånd. För närvarandepågår elt arbete med att anpassa utbildningstidens längd vid TFHS så attytterligare elever skall kunna utbildas. Försvarsmakten överutnyttjade förra budgetåretutgiftsramen med ca 200 milj. kr. Enligl rikdagens beslut skall därförinnevarande budgetårs utgiftsram, inklusive kompensation för pris- ochlönestegringar, reduceras med motsvarande belopp. Detta innebär atltillgängliga medel inte är tillräckliga för att fullt ut genomföra planlagdverksamhet detta budgetår. Omfattande omplaneringar har därför visat signödvändiga. Regeringen har således beslutat att minska och senareläggamalerielanskaffning, nybyggnationer samt begränsa arménsrepelilionsutbildning. Även grundutbildningstiden inom armén har förkortalsnågol. Regeringen har beslutat om denna förändrade inriktning av verksamhetenför att så långt möjligt undvika etl allvarligt överutnyttjande även underinnevarande budgetår. Om-planeringen har enligt min mening varit nödvändig föralt skapa en stabilare grund för planeringen av verksamheten under kommandeförsvarsbeslutsperiod och därmed öka säkerheten i försvarsplaneringen. Inom materielomrädet beställs för armén bl. a. truppradio8000, renoverings- och modifieringsåtgärder för luftvärnsbataljon 48.Renoverings- och modifieringsåtgärder för stridsvagn 103 fortsätter. Utvecklingav arlilleri-lokaliseringsradar och beväpning till påbörias.Produktionen av kuslkorvetler typ , minröjningsfartyg typ Landsort ochubåtar typ fortsätter. Moderniseringen av ubåtar typ Sjöormenoch fasta tunga batterier fortsätter. Lätta kustrobotar beställs. Modifieringav de lunga helikoptrarna fortsätter och ytterligare materiel för ubålsskyddanskaffas. Utveckling påbörias av tung kustrobot och ny ubålsjakttorped. Inomflygvapnet sker fortsatt ombeväpning av jaktflyg-förbanden till JA 37. Åtgärderfortsätter för modernisering och gångtidsförlängning av jaktflygplanet överförs till marinen och ersätts med en ny typ för regionalflygräddning. Anskaffning fortsätter av utrustning för stridslednings- ochluftbevakningssystemel. Ytterligare materiel tillförs för modernisering ochutbyggnad av flygbassystemel. Utvecklingen av flygplan JAS 39 och flygburenradar fortsätter. Byggnadsarbeten genomförs i huvudsak planenligt. Vissanskaffning av mark genomförs. Avveckling genomförs av mark, byggnader ochanläggningar som inte längre erfordras för försvarsmaktens behov. Planeradnybyggnadsproduktion av befästningar m. m. kommer att omfatta ett antalammunitionsförråd i betong, ombyggnad av etl tungt K A-batteri, ubåtsskyddsåtgärder,utbyggnad av radarstationer och flygbaser. Kasernproduktionen omfattas av ettflertal nybyggnads- och ombyggnadsprojekt. 5.1.4Försvarsmaktens organisation m.m. , en översikt Försvarsmaktens resurser efter mobilisering i läge juni1987 framgår av följande sammanställning. Infanteribrigader 77 Infanleribrigader 66Norrlandsbrigader Pansarbngader Mekaniserade brigader FältbataljonerLokalförsvarsbataljoner Hemvärnet Torpedbåls-/Robotbåts-/ Ubålsflottiljer(molsv.) Helikopterdivisioner 4 Kustarlilleribataljoner ca 30 Jaklflygdivisioner JA 37 7 Totalt kan försvarsmakten mobilisera ca 850000 man (inkl.hemvärn). 5.2 Det militära försvarets fortsatta utveckling Försvarskommitténhar i sitt slutbetänkande (SOU 1987:9) lämnat förslag rörande det militäraförsvarets fortsatta utveckling. Mina överväganden överensstämmer i alltväsentligt med försvarskommitténs förslag. Dessa redovisas därför inte här utanjag hänvisar till slutbetänkandet. I avsnitt 3 har jag behandlat försvarsmaktens uppgiftersåväl i krig som i fred och i olika kris- och neutraliletssiluationer samtlämnat förslag till mål för totalförsvaret. Försvarsmaktens kapacitet attmotstå väpnat angrepp utgör, somjag där angett, den viktigaste grunden förtotalförsvarets krigs-avhållande förmåga, varför invasionsförsvar är denfrämsta utgångspunkten för försvarsmaktens utveckling. Jag harhaft tillgång till ett omfattande underlag för mina överväganden ochställningstaganden. Överbefälhavaren har redovisat sin perspektivplan ÖB 85.Grundat på perspektivplanen har försvarskommitlén i en särskild skrivelse tillregeringen den 7 febmari 1986 meddelat sina förslag till inriktning avprogramplaneringen för perioden /88-1991/92. Regeringen gav pä denna gmndanvisningar till myndigheterna för planeringen. Överbefälhavaren har därefterredovisat sin programplan för det militära försvaret 19871992.Försvarskommittén konstaterar i sitt betänkande att programplanen redovisar enbetydande ökning av kostnaderna för den verksamhet som föreslogs iperspektivplanen och som låg tiU gmnd för kommitténs förslag till inriktning avprogramplaneringen. Överbefälhavaren har därefter redovisat en revidering avprogramplanen med innebörden att kostnaderna för förbandsverksamheten enligtperspektivplanen har Jag villallmänt understryka att den inriktning som anges i Prop. 1986/87:95 delföljande utgår från nu befintligt underlag. Ändrade förhållanden av olika slagkan komma att påverka genomförandetidpunkten för olika ätgärder. Överbefälhavarenhar i programplanen redovisat läget 1987. Överbefälhavarenbedömer därvid att krigsorganisationens samlade effekt har allvarligasvagheter i förhåUande till de styrkor i omvärlden som kan sättas in emot oss.Med det nu rådande läget inom försvarsmakten som utgångspunkt redovisar jag idet följande mina förslag i fråga om försvarsmaktens inriktning och fortsattautveckling. Erfarenheternaunder de senaste försvarsbeslutsperioderna har visat att de planer som harlegat till grund för försvarsbesluten har varit behäftade med betydandeosäkerheter, främst avseende förhållandet mellan planerad verksamhet ochtillgängliga ekonomiska resurser. Osäkerheterna har dels rört de bedömdakostnaderna för inplanerad verksamhet, dels prisutvecklingen ochpriskompensalionen samt behovet av reserver i planerna. Överbefälhavarenhar under en följd av år påtalat den osäkerhet i planeringen som kan hänförastill prisutvecklingen och systemet för priskompensation. Mot bakgrund avosäkerheterna i dessa avseenden föreslår jag i det följande på grundval avförsvarskommitténs rekommendation ett förslag till modifieratpriskompensationssystem som enligt min mening reducerar detta slag avosäkerhet. Denosäkerhet som ligger i de beräknade kostnadema för inplanerad verksamhet berörsdock inte av valet av priskompensationssystem. Dennaosäkerhet som enligt min mening måste anses betydande kan påverka möjligheternaatt genomföra den planerade verksamheten . Enligtmin mening kan denna osäkerhet medföra att statsmakternas ställningstagandetill krigsorganisationens långsiktiga utveckling kan behöva förändras under denaktuella perioden. Omplaneringar bl.a. i form av reducerad respektivesenarelagd malerielanskaffning kan bli nödvändiga. Jag avser att särskilt följadenna fräga och återkomma till regeringen medförslag till åtgärder för att öka säkerheten i planeringen. Krigsorganisationenmåste enligt min mening utvecklas med beaktande av hotutvecklingen och den alltsvårare slridsmiljö som främst den mililärtekniska utvecklingen medför. Medutgångspunkt i dessa förhållanden och de nuvarande bristerna inomförsvarsmakten bör enligl min mening prioritet ges åt dels sådana åtgärder somsyftar till att höja krigsorganisationens personella kvalitet ochutbUdningsnivå, dels åtgärder för utnyttjande av den tekniska utvecklingen föratt modernisera och komplettera befintliga och beslutade system i syfte att påså sätt förbättra deras verkan. Härutöver bör en antalsmässig utökning ske ifråga om vissa särskilt viktiga förband. Den gmndläggande principen attförsvarsmakten bygger på den allmänna värnplikten bör således enligl min meningkombineras med en hög teknisk nivå för delar av krigsorganisationen. Däravföljer atl kvaliteten inom krigsorganisationen kan behövadifferentieras ytterligare med hänsyn till förbandens uppgifter. Föralt förbättra krigsorganisationens styrka och beredskap har jag 56 funnitdet särskilt angelägel att en tillräcklig tillgång på för sina uppgifter Prop.1986/87:95 kvalificerade anställda säkerställs. Den negativautvecklingen beträffande tillgången på yrkesofficerare mäste därför brytas.Även beträffande reservofficerare är tillgången i krigsorganisationenotillräcklig. Rekryteringen av dessa kategorier bör därför stimuleras ochåtgärder bör vidtas för att minska förtidsavgängarna. Jaghar tidigare understrukit den ökade betydelsen av en effektiv underrättelsetjänstoch en god beredskap varför dessa områden bör särskilt uppmärksammas i sambandmed försvarsmaktens utveckling. Dentekniska och strategiska utvecklingen har, enligt min uppfattning, givitanledning att prioritera luftförsvarets utveckling och dess verkansmöjligheteri olika delar av landet. Jag har funnit det mest angeläget att i detta avseendeöka kapaciteten och uthålligheten hos befintliga och kommande flygsystem medmoderna vapen och elektroniska motmedel, förbättrad stridsledning ochluftbevakning samt utökad baskapacitet. En utökning av antalet flygförband börövervägas års försvarsbeslut. Luftvärnet, som är en väsentlig del iluftförsvaret, bör utökas främst avseende system med längre räckvidd ochallväderskapacitel. Utvecklingenav en angripares möjligheter till amfibieoperationer bör beaktas vid denfortsatta utvecklingen av vår förmåga till insats mot sjömäl. Antalet ubåtarbör öka och ubåtsförbanden bör ges ökad kapacitet. Ytteriigare tungakustrobotförband bör tillföras, kapaciteten för sjömin-krigföring ökas,skärgårdsförsvaret förslärkas samt systemet AJ37 ges förmåga att bära modernasjömålsrobotar. Förmågantill övervakning av våra kuster och vårt sjöterritorium bör förstärkas. Ettnytt, mångsidigt användbart ytstridsfartyg bör tas fram. Ubåtsskyddetskvalitativa utveckling bör påskyndas , varvidsådana system bör prioriteras som också har högt värde i invasionsförsvaret. Förarméstridskrafterha bör inriktningen främstvara att höja utbildningsnivån. Stora delar av den materiella förnyelsen måstedäremot anstå . Enligt min mening kommer förnyelsebehovet då altvara stort. Det underlag som redovisats av överbefälhavaren är enligt minmening inte tillräckligt för att det skall vara möjligt att ta ställning tillarméns fortsatta utveckling. Däremot förutses behov av vittgåendeställningstaganden föreligga med början vid nästa försvarsbeslut. Jaganser att kompletterande underlag beträffande utvecklingen av arménskrigsorganisation, förbandsomsältning, utbildningssystem och fredsorganisationbör tas fram . Det är angelägel att delta underiag möjliggöratt framför alll utbildningen i väsentliga avseenden kan förbättras ochfredsorganisationen ges en stabil långsiktig inriktning så att ertbrderligabeslut i dessa frågor kan fattas av . börutvecklas för att ge bästa möjliga organisatoriska förutsättningar föromsättning, utbildning och samträning av krigsförbanden, varvid möjligheternaatt rationalisera fredsverksamheten bör utnyttjas. Förbättringarav arméns utbildningssystem fordrar att ekonomiska re surser satsas på detta område redan från periodens börian. föreslå regeringen attmedel därutöver reserveras för detta ändamål och att Prop. 1986/87:95 dessaställs till arméns förfogande då ett tillräckligt beslutsunderiag förförbättringar av utbildningen föreligger. Rationaliseringarnainom försvarsmakten bör enligt min mening fortsätta. Den inriktning som ladesfast försvarsbeslut avseende bör fullföljas. Förperioden har jag förutsatt fortsatta rationaliseringar.Rationaliseringsmöjligheterna bör analyseras och dessa samt andra förändringarinom försvaret bör förberedas i den fortsatta planeringen så atlkrigsorganisationens förnyelse kan förverkligas. Härföreslagen inriktning innebär att vissa system och funktioner inom marinen ochflygvapnet prioriteras . är min inriktning att priorUera arméns materiellaförnyelse i en moderniserad struktur och organisation. Att lägga fast dennablir en huvudpunkt års försvarsbeslut. Minakonkreta förslag avser den närmaste femårsperioden och till denna koppladeekonomiska förutsättningar. Beroende på behovet av långsiktighet iförsvarsplaneringen finner jag det emellertid nödvändigt att i 1987års försvarsbeslut också anger inriktningen i huvuddrag för den därpå följandefemårsperioden. Jaghar noterat de svårigheter som försvarsmakten haft att genomföra planerad verksamhetinom gällande ekonomiska ramar och de likviditetsproblem som uppträtt främstinnevarande budgetår. Jag vUl understryka betydelsen av att säkerheten iplaneringen inte minst inför kommande försvarsbeslutsperiod förbättras och attproduktionsledningssystemel utvecklas så att det underlättargenomförandet av en verksamhet som är i balans med de ekonomiska tillgängarna.Jag vill också inskärpa betydelsen av klara ansvarsförhållanden i dessasammanhang och att chefer på olika nivåer styr verksamheten på ett effektivtsätt. Krigsorganisationenbör enligt min mening utvecklas kvantitativt i huvudsak enligt följandetabell. Jag avser föreslå regeringen att i annat sammanhang mer utförligtprecisera målet för krigsorganisationens utveckling enligt vad jag tidigarehar anfört i avsnitt 4.4. Belräffande utvecklingen av arméns krigsorganisationavser jag återkomma särskilt i budgetproposition 1988/89. Infanteribrigader 77 Infanleribrigader 66Norrlandsbrigader Pansarbrigader Mekaniserad brigad FällbalaljonerLokalförsvarsbataljoner Hemvärn Kuslkorvetldivisioner Robolbälsdivisioner Palrullbålsdivisioner MinfarlygsflolliljerUbåtsflottiljer (molsv) Helikoplerdivisioner MinröjningsflotliljerKustartilleribalaljoner Tunga kustrobotbatterier Jaklflygdivisioner 35Jaklflygdivisioner 37 Flygdivisioner JAS 39 Altackflygdivisioner 37Spaningsflygdivisioner 37 altackflygdivisioner Stril- och basbataljoner Mål 1991/92 ca 100 000 man ' Framtida organisation utreds. 5.2.2 Inriktning av vissa funktioner Jag har i föregående avsnitt angivit en inriktning förberedskapsåtgärderna inom totalförsvaret som helhet. Beredskapssystemet inom det militära försvaret harutvecklats utgående års försvarsbeslut. Enligt min mening bör dennautveckling fortsätta i syfte atl ytterligare förbättra beredskapssystemetfrämst avseende ledningsberedskap, insatsberedskap och mobiliseringsberedskap.Jag återkommer till frågor om arméns mobiliseringsberedskap i samband medfredsorganisationen i det följande. Jag betonar vikten av åtgärder av olika slag i syfte attreducera verkningarna av en angripares sabotageverksamhet, men också åtgärdersom kan vidtas för alt försvåra främmande makts förberedelser redan i fred försådana insatser mol vårt land. Föratt beredskapssystemet skall fungera väl erfordras övning i att varieraberedskapen. Beredskapssystemet måste också kontrolleras med avseende pååtgärdernas effektivitet och personalens förmåga. De av överbefälhavarenplanerade beredskapskontrollerna innebär även alt utbildningen med beredskapsanknytningförstärks. Jag har i det föregående redovisat ett antal faktorer somskapar ett behov av förändringar av totalförsvarets ledningsorganisation. påverkar på motsvarande sätt även försvarsmaktens ledning.Utveckling- Prop. 1986/87:95 en av försvarsmaktens ledningsorganisation börenligt mitt förmenande bl.a. inriktas mot att förbättra beredskapen atl ledaverksamhet i olika situationer i fred, under kriser och i krig samt attförbättra säkerhet och snabbhet i ledningen.