prop · GA0354 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:54 om värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. 1986/87: 54 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet . Ipropositionen föreslås att börsnoterade aklier skall värderas till av detnoterade värdet. För och andra inofficiellt noterade aklier föresläsen värdering till av det noterade värdet. Enligt förslaget skall de nyareglerna gälla vid såväl arvs- och gåvobeskattningen som vidförmögenhetsbeskattningen. Det föreslås dessutom att alla aktieslag i ett bolagi vilket något aktieslag är börsnoterat eller föremål för annan regelbundennotering skall las upp lill samma värde som de noterade aktierna. Vidare föreslås i propositionen en sänkning av dehögsta skattesatserna vid arvs- och gåvobeskattningen. Skatteuttaget begränsasenligt förslaget lill i klass 1 (make, barn) och i klass II (syskonm.fl.). De skattefria grundavdragen för efterlevande make och barn vidarvsbeskalt-ningen föreslås fördubblade till 100 OCK) kr. Förmottagare i klass 11 och III höjs grundavdraget . De nya bestämmelserna på arvs- ochgåvoskalteomrädet föreslås gälla om skattskyldigheten inträder 1986.1 fråga om förmögenhetsbeskattningen skall de nya reglernatillämpas fr. o. m. Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därför- förutom själva lagförslagen (s. 210) -tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.11), lagrådets yttrande (s. 39) och föredragande statsrådets ställningstagandetill lagrådets synpunkter (s. 40). Den som vill la del av samtliga skäl förlagförslagen måste därför läsa alla tre delarna. Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt Härigenom föreskrivs att 23 och 28 i gåvoskatt' skall haföljande lydelse. (lagen(1941:416) om arvsskatt och Vid uppskattning av lös egendom iakttages: A. Tomträtt eller vattenfallsrält uppskattas, i den män ejannat följer av 20 § tredje stycket. vad rättigheten med hänsyn ullvillkoren vid upplåtelsen och den tid, som därför återstår, kan antagas havabetingat vid en av boets avveckling föranledd, med tillbörlig omsorg skeddförsäljning. Värdepapper, som noteras på inländsk eller utländskbörs eller är föremål för liknande notering, uppskattas till det noteradevärdet eller, om detta icke motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid försäljningunder normala förhåUanden, lill det pris som skulle ha kunnat påräknas vid ensådan försäljning. Sådana värdepapper, som eljest omsättas påkapitalmarknaden eller vars värde icke skall beräknas med ledning av bestämmelsernai F nedan, uppskattas enligt sist angivna grund. Aktier som noteras på inländskeller utländsk börs, andelar i aktiefonder samt andra värdepapper än aktiersom omsätts marknadsmässigt och är av det slag som anges i 35 §3 mom. första stycketkommunalskattelagen (1928:370) tas av det noterade värdet. Aktier som, utan att vara börsnoterade,är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avsluttas av det noterade värdet. Finns i ett bolag skilda aktieslagav vilka ett eller fiera är börsnoterade eller föremål för sådan notering somavses i andra stycket, skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upptUl samma värde som de noterade aktierna. Är flera aktieslag noterade, skaU deicke noterade aktierna tas upp till samma värde som de noterade aklier som lägsta kursen. Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedömsatt det noterade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid enförsäljning under normala förhåUanden, får i stället priset vid en sådanförsäljning läggas till grund för värderingen. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 54 Aklier som inte omfattas av bestämmelsernai första - tredje styckena saml andelar i ekonomiskaföreningar ochhandelsbolag tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning undernormala förhållanden, varvid dock följande skall iakttas. I den mån uppskattningengrundas på värdet av tillgångar som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagenjordbruksfastighet och rörelse, beräknas tillgångarnas värde med tillämpningav reglerna i F tredje slycket; vid gåva dock under den ytterligareförutsättningen atl de i 43 § andra stycket angivna kraven iakttagits. I denmån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses i första - tredjestyckena, skaU värdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tasupp vid en tillämpning av bestämmelserna i förstafiärde styckena. Värdepapper som inte omfattas avbestämmelserna i första - tredje och femte styckena tas upp det pris somkan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden. Fordran uppskattas till sittkapitalbelopp jämte upplupen ränta å tid, som avses i 21 §. Är fordringen ej förfallen och skall ränta därå ej beräknas för tiden före förfallodagen, uppskattas fordringen lill belopp, som utgör dess värde vid nämnda tid enligt den vid denna lag fogade tabellen 1. Osäker fordran uppskattas tillbelopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelös fordran anses icke utgöraUllgång. Den omständigheten att gäldenären är delägare i dödsboet föranledericke fordringens uppskattande enligt andra gmnder än som eljest ärotillämpliga. Medel, för vilka uppskov medinkomstbeskattning ätnjutes enligt bestämmelserna om skogskonto,upphovsmannakonto, uppfinnarkonto eller investeringskonto för skog, tas upptill halva värdet. Har medel salts av till fond för särskilt ändamål enliglföreskrift i lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningenmedgetts för avsättningen, får halva det avsatta beloppet tas upp som skuld. För evärdlig tid utgående ränta,avkomst eller annan förmån uppskat tas till det belopp, varUll den senast uppgått. Nyttjanderätt eller rätt till ränta, avkomst eller annanförmån, som utgår eller någons livslid, uppskattas lill sitt kapitalvärde. Är rättigheten bestämd till visst belopp eller eljest lill viss storlek, beräknas kapitalvärdet efter det belopp rättigheten motsvarar enligt de vid denna lag fogade tabellerna II ochIII. Om livränta på grund av försäkring skall utgå så länge någon är i livet, dock längst , eller skall 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 54 börjautgå , beräknas värdet efler försäkringstekniska grunder mediakttagande av föreskrifterna i denna paragraf Där rättighet, som belastar vissegendom, ej är på angivet sätt bestämd, anses åriiga värdet utgöra femprocent av det penningvärde, vartill egendomen uppskattats, dock alt, därrättighet avser endast del av egendom eller dess årliga värde eljest icke kanbestämmas enligt angivna grund, delta uppskattas efter vad som prövasskäligt. Kapitalvärdet av rättighet, som icke är bestämd allutgå under någons livsUd men ändock är av obestämd varaktighet, uppskattas medledning av tabell III, såsom om den skolat utgå för den berättigades livstid,dock högst fill tio gånger del värde, rättigheten motsvarar. Är rättighet beroende av flera personers livsålunda, atl rättigheten upphör vid den först avlidnes frånfälle, bestämmesrättighetens kapitalvärde efter den äldstes levnadsålder. Fortfar däremoträttigheten oförändrad lill den sist avlidnes frånfälle, beräknas värdet efterden yngstes ålder. Värdet av utländskt myntslag beräknas efter denköpkurs på checkar, utställda i samma myntslag, som gällde vid liden för skattskyldighetens inträde. Finnes ej sådan kurs eller kan av annan anledning värdet icke beräknas efler denna gmnd, bestämmer regeringen eller den myndighet regeringen förordnar, hur beräkningen skall ske. F. Andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolagtas upp till ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i det värde som föreningens eller bolagels faslighet skall las upp till enligl 22 § och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt senaste bokslut. Annan lös egendom än fömt nämnts uppskattas tillvad den kan antas ha betingat vid en med tillbörlig omsorg skedd försäljning,som föranletts av boets avveckling. Vid värderingen av förvärvskälla som enligtkommunalskattelagen (1928: 370) ingår i inkomstslagen jordbmksfastighet ellerrörelse tillämpas bestämmelserna i 4§ och, med undanlag av femte stycket sistameningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt. 28 §' Till klass I hänföras efterlevande make,barn, avkomling till barn, make till barn och efterlevande make till avlidetbarn. Detta gäller även om barnet eller avkomlingen till följd av adopUonförlorat sin arvsrätt efler arvlåtaren. Som skattefritt avdrages från lott Somskattefritt avdrages från lott som tillkommer den avlidnes efler- som tillkommer den avlidnes efter levande make , från levande make , från vad som tillkommer annan i klass I vad som tillkommer annan i klass I och från lott, som be- och från lott, som be skattas enligt klass II eller klass III, skattas enligt klass II ellerklass III, . Har barn eller av- . Har barn eller av komling till avlidet barn vid skatt- komling till avlidet barn vid skall- skyldighetens inträde ej fyllt I8år, skyldighetens inträde ej fyllt 18år, 'Senastelydelse 1982: 1191. a Nuvarande lydelse Föreslageh lydelse Prop. 1986/87: 54 förvarje helt år eller del därav, som för varje helt år eller del därav, som däåterstod lill dess sagda ålder då återstod lill dess sagda ålder Med make jämslälles den som vid liden fördödsfallet sammanlevde med den avlidne, om de sammanlevande tidigare varitgifta med varandra eller gemensamt ha eller ha haft barn. Motsvarande gäller, iförhållande till den avlidnes barn, beträffande den som sammanlevt med barnet.Styvbarns-och fosterbarnsförhållande räknas lika med skyldskap. Med fosterbarnavses barn, som före fyllda stadigvarande vistats i den avlidnes hem ochdärvid erhållit vård och fostran som eget barn. Högre avdrag än enligl andra stycket får ejåtnjutas i fråga om vad som erhålles från samme arvlålare eller leslalor, ävenom det erhålles vid skilda tillfällen. Till klass II hänföresannan arvinge eller teslamentslagare än sådan som avses i klass I eller 111. landstingskommun, kommun eller annan menighetävensom hushållningssällskap med stadgar som fastställts av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer; stiftelse med huvudsakligt syfte alt främjareligiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnäriiga, idrottsliga ellerandra därmed jämföriiga kulturella eller eljest allmännyttiga ändamål; stiftelsemed huvudsakligt ändamål atl främja landels näringsliv; sådan sammanslutning, som, ulan alt hava lill syfteatt i sin verksamhet tillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen,huvudsakligen fullföljer ovan angivet ändamål; folketshusförening, bygdegårdsförening eller annanliknande sammanslutning, som har till främsta syfte att anordna ellertillhandahålla allmän samlingslokal, där fråga är om svensk juridisk person ochskattebefrielse ej ätnjutes jämlikt 3 §. För skattelott, som i 11 § 2 mom. sägs, beräknasskatten efler den klass, gällande för arvinge eller universell testamenlstagarei dödsboet eller för mottagaren av del legat varom fråga är, som medför lägstskatt. Från skattelott medgives icke avdrag enligt andra stycket. Vad som återstår, sedan avdrag enligt andra slyckelgjorts, utgör skattepliktig lott. Denna skall jämnas lill närmast lägrehundratal kronor. Om öreial uppkommer vid beräkning av skatt, skall skattenjämnas nedåt till närmast hela krontal. Skattenberäknas enligt följande skalor. Skattepliktig lott, kr. 50 000- 100 000 100 000- 150 000 150 000- 200 000 200 000- 300 000 300 000- 450 000 450 000- 600 000 600 000- 800 000 800 000-1 200 000 1 200000-2 500 000 2 500000-6 000 000 6 000 000- loU, kr. Skattepliktig lott, kr. 20 000- 40 000 40 000- 60 000 60 000- 90 000 Skattepliktig loU, kr. - 100 000100 000- 200 000 200 000- 400 000 400 000- 800 000 800 000-8 000 000 Nuvarande lydelse Klass I Arvsskall, kr. 489 1 269 3 Arvsskatt, kr. Arvsskatt, kr. ) inom skiktet )'' 4 " 9 )" Föreslagen lydelse Klass I Arvsskatt, kr. Skattepliktig lon, kr. 25 000- 50 000 50 000- 100 000 100 000- 200 000 200 000-2 000 000 Arvsskatt, kr. 1062 500+65 %c" Skattepliktig lott, kr. -30 000 30 000-60 000 60 000- Arvsskall, kr. , inom skiktet 3 ,"9 " Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1987 och tillämpas i de fall då skattskyldighet inträder efter utgångenav är 1986. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt' dels att 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i anvisningarna till 3och 4 §§ skall införas en ny punkt, 5, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastighet tas upp lilltaxeringsvärdet året före taxeringsåret. Var sådant värde inte åsätt då räknasinte något värde för fastigheten. Har en fastighets taxeringsvärde sänkts vidsärskild fastighetstaxering på gmnd av skogsavverkning eller läkt verksamheteller till följd av brand, vattenflöde eller jämförlig händelse skallfastigheten tas upp lill del taxeringsvärde, som åsätts för taxeringsåret.Finns sådana tillbehör till fastigheten, som avses i 2 kap. 3 § jordabalken,skall dessa las upp särskilt. Bestämmelserna i tredje stycket om värdesätlningav lös egendom tillämpas vid värderingen. Tomträtt eller vattenfallsrältskall tas upp till del värde, som rättigheten med hänsyn villkor och återståendetid för upplåtelsen kan anses ha betingat vid en försäljning under normalaförhållanden. Lös egendom, som är avsedd förstadigvarande bruk i jordbmk med binäringar, i skogsbmk eller i rörelse, skallvärdesättas i enlighet med vedertaget affärsbruk inom del slag av verksamhet,som egendomen är nedlagd i. Fordran, som löper med ränta,skall, om den inte är tillgång i rörelse, tas upp till sitt kapitalbelopp medtillägg för förfallen ränta. Fordran, som inle är förfallen ochpå vilken ränta inte skall beräknas för tiden före förfallodagen, uppskattastill belopp som ulgör dess värde enligl vid denna lag fogad tabell I. Osäkerfordran las upp lill det belopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelösfordran tas inte upp. Värdepapper, som noteras på in- Värdepapper uppskattas med ländsk eller utländsk börs, uppskat- tUlämpning av bestämmelserna i tas till del noterade värdet, eller, punkt 5 avanvisningarna till 3 och om detta inte motsvarar vad som 4§§. skulle kunnapåräknas vid försäljning under normala förhållanden, tiU det pris som skulleha kunnat påräknas vid en sådan försäljning. Även värdepapper i övrigt uppskattasenligt den angivna grunden, varvid dock följande skaU iakttas. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tiUgångar, som ingår iförvärvskälla inom in- ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 859. Senastelydelse 1982: 338. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 54 komslslagenJordbruksfaslighel och rörelse, beräknas tiUgångarnas värde med tillämpning avreglerna i punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§. Annan ränta, avkomst eller förmån, som utgår förobegränsad tid och inte utgör frälseränta, uppskattas till tjugo gånger delbelopp som den har uppgått till under beskattningsåret. Kapitalvärdet av ränta, avkomst, eller förmån, somutgår på livstid eller , uppskattas efter det belopp som rättighetenhar motsvarat under beskattningsåret och enligt de vid denna lag fogadetabellerna II och III, Rättighet, som inte är bestämd alt utgå undernågons livstid men ändå är av obestämd varaktighet, uppskattas med ledning avtabell III, som om den skulle ha utgått för den berättigades livstid, dockhögst till 10 gånger det värde, som rättigheten senast har motsvarat för heltår. Är rättighet beroende av längden av flera personersliv på så sätt, att rättigheten upphör vid den först avlidnes död, bestämsrättighetens kapitalvärde efter den äldstes levnadsålder. Är rättighetendäremot oförändrad till den sist avlidnes död, beräknas värdet efter denyngstes ålder. Andel i ekonomisk förening, vars behållnatillgångar vid likvidation endasl delvis skall skiftas mellan medlemmarna,skall tas upp lill ett värde motsvarande den del av föreningens förmögenhet somskulle ha fallit på andelen om föreningen hade trätt i likvidafion. Andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolag lasupp till ell värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel i föreningenseller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i dettaxeringsvärde som gäller för föreningens eller bolagets fastighet vidbeskattningsårets utgång och med hänsyn till föreningens eller bolagets övrigatillgångar och skulder enligt bokslutet för det senaste räkenskapsår somavslutats före den under beskattningsåret. Övrig lös egendom las upp till det värde, som denkan anses ha betingat vidförsäljning under normala förhållanden. Beträffande tillgångar i jordbruk med binäringar,skogsbruk och rörelse gäller vidare särskilda bestämmelser i punkt 2 avanvisningarna till 3 och 4§§. (Sevidare anvisningarna) lill3 och 4 §§ Aklier som noteras på inländsk eller utländskbörs, andelar i aktiefonder samt andra värdepapper än aktier som omsättsmarknadsmässigt och är av det slag som anges i 35 §3 mom. första stycket kommunalskattelagen(1928:370) las upp lill av del noterade värdet. Aklier som, utan att vara börsno terade, är föremål för marknads mässig omsättning med regel- c Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 54 bundna noteringar om avslut tas av detnoterade värdet. Finns i ett bolag skilda aktieslagav vilka ett eller flera är börsnoterade eller föremål för sådan notering somavses i andra stycket, skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upptiU samma värde som de noterade aktierna. Är flera aktieslag noterade, skall deicke noterade aktierna tas upp till samma värde som de noterade aktier som lägsta kursen. Om det vid värdering enligt deföregående styckena bedöms att det noterade värdet inte motsvarar vad somskulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, får istället priset vid en sådan försäljning läggas till grund för vårderingen. Aktier som inte omfattas av bestämmelserna/ förstatredje styckena samt andelar i ekonomiskaföreningar och handelsbolagtas upp lill det pris som kan påräknas vid en försäljning under normalaförhållanden, varvid dock följande skall iakttas. I den mån uppskattningengrundas på värdet av tillgångar som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagenjordbruksfastighet och rörelse, beräknas tillgångarnas värde med tillämpningav reglerna i punkt 2 ovan. I den mån uppskattningen grundas på värdet avtillgångar som avses i försla-lredje styckena skall värdet av dessa tillgångaranses motsvara vad som skulle tas upp vid en tillämpning av bestämmelserna iförstafiärde styckena. Värdepapper som inte omfattas av bestämmelserna iförstatredje och femte styckena tas upp tiU det pris som kan påräknas vid enförsäljning under normala förhållanden. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. .< i Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , Lagrådsremiss om värderingen av aktier vidkapitalbeskattningen, m. m. Undersenare tid har i anslutning till några uppmärksammade fall uppstått en livligdebatt om effekterna av våra nuvarande arvsskatteregler. Kritik har riktals motdet betydande skatteuttag som kan träffa kvarlåtenskap som till slor del bestårav börsaktier. Del är främst konsekvenserna av alt sådana arv kan komma atlbelastas med såväl arvsskatt som realisationsvinstskatt som haruppmärksammats. I debatten har ocksä hävdats atl uttaget av arvsskatt i Sverigeallmänt sett och vid t. ex. en nordisk jämförelse är alltför högt. Arvs- och gåvoskattekommittén (Fi 1984:02),' AGK,har tagit upp frågan om behandlingen av den latenta skatteskulden ochredovisat sina förslag i delbetänkandet (Ds Fi 1986:4) Latent skatteskuld vidarvs- och gåvobeskattning. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet idetta ärende bör fogas sammanfattningen i belänkandet som bilaga 1 samt enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissytlrandenasåvitt avser förslaget om ändrade värderingsregler för vissa värdepapper sombilaga 2. Som bilaga 3 fogas den redovisning av gällande regler för värderingenav aktier och andra värdepapper som finns inlagen i betänkandet. Jag avser nu att med utgångspunkt i kommitténsförslag ta upp frågan om beaktande av latent skatteskuld vidkapitalbeskattningen. I del sammanhanget kommer jag ocksä in på några andrafrågor som rör reglerna för värdering av värdepapper. Dessutom behandlar jagvissa justeringar av arvs- och gåvoskalleskalorna. Jag vill också anmärka att det förslag som AGK lagtfram om den arvs-och gåvoskaltemässiga behandlingen av uppskovsbelopp som ivissa fall kan belasta en fastighet kommer alt tas upp i samband medställningstagandet till betänkandet Reavinsluppskov - Fastigheter (SOU 1985:38-39). 'Ledamöter i kommittén är kammarrättslagmannen , ordförande, samtriksdagsledamöterna . 2 Allmänmotivering '°p- '986/87:54 Innanjag närmare går in på mina förslag skall jag ge några allmänna synpunkter på defrågor som behandlas i remissen. Jag tar först upp värderingen av aktier vidkapitalbeskattningen. Härefter kommer jag in på utformningen av skatteskalanför arvs- och gåvobeskatlningen och nivån på skalleultaget. Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen hargenom åren diskuterats i skilda sammanhang och från olika utgångspunkter. Oftahar debatten rört värderingen av aktier i familjeföretag. Det har beträffandesådana bolag hävdals att kapitalskatterna utgör en besvärande belastning somframtvingar stora löneuttag för finansering av skattebetalningarna. För aktieri familjeföretag har också införts särskilda regler för värderingen. Vadbeträffar börsaktier har däremot huvudprincipen om marknadsvärdet somvärderingsnorm upprätthållits. Motsvarande gällde fram lill även förandra marknadsmässigt omsatta aktier än börsaktier. 1 syfte alt underlätta enägarspridning i mindre och medelstora företag utvidgades nämnda årtillämpningsområdet för de särskilda familjeföretagsreglerna till all omfattaäven aktier som omsätts vid sidan av börsen (prop. 1981/82: 191, SkU65, SFS1982:338). De s.k. lättnadsreglerna får tillämpas vidförmögenhetsbeskattningen av sådana aktier men inte vid arvs- ochgåvobeskattningen. När det gäller börsaklierna-och i fråga om arvs-och gåvobeskatlningen också andra marknadsaktier-har kritik framförts mot atthänsyn ej tas lill den latenta skatteskuld som kan sägas åvila ettaktieinnehav. Ett sådant latent skattekrav uppkommer om kursen på en aktiestigit sedan den förvärvats. Kravet effektueras först när vinsten realiserasgenom alt aktien avyttras. Vid värderingen borde enligl kriukerna dennalatenta skalleskuld räknas av från marknadsvärdet när värdering sker förkapitalbeskaltningsända-mål. 1 debatten har särskilt pekats på de effekter somkan uppkomma i arvfall då den avlidne innehaft stora aktieposter som måstesäljas för betalning av arvsskatten. Det brukar hävdas atl sådana försäljningarinom en begränsad tidsperiod leder till kursfall. Har dessutom aktiekursernaefter värderingstidpunkten (dödsdagen) gått ned av andra orsaker kan ettakliearv i sin helhet komma att tas i anspråk för betalning av arvsskatt ocheventuell inkomstskatt. En sådan effekt är givetvis inte avsedd. Effektenuppkommer av flera skäl. Ett av dessa är att värderingen sker utanhänsynslagande lill latent skatteskuld. Andra bidragande orsaker ärvärderingstidpunkten och ett förhållandevis högt skatteuttag på större arv. Enomfattande debatt i dessa frågor förekom senast i anslutningtill förhållandena i några konkreta fall. Mot bakgmnd bl. a. av den allmänna debatt somförekommit har AGK tagit upp frågan om beaktande av latent skatteskuld påbörsaktier. Enligt förslaget i betänkandet skall börsaktier tas upp till 75 %av marknadsvärdet vid den relevanta tidpunkten. AGK:s förslag har överlag fått ett positivt Béiiiölandevid remissbehand- Prop. 1986/87:54 lingen.