prop · GA0342 · 1986-12-31 00:00:00 — Den nya bestämmelsen i 7 b § om beskaltningen vid fusionerbör därför få lillämpas också då etl bankaktiebolags hela bankrörelse före den1 övertagits av ett annat bankaktiebolag enligt 189 § lagen(1955:183) om bankrörelse. En föreskrift om detta torde lämpligen kunnainföras i övergångsbestämmelserna, t.ex. genom att femte stycket kompletterasmed en mening av följande lydelse: "De nya bestämmelserna i 7 b § skall, mediakttagande av andra - fjärde slyckena ovan, dock fillämpas även i fall då etlbankaktiebolag före övertagil etl annat bankaktiebolags helabankrörelse." Reglerföreslås som ger samma effekter som vid omstmktureringar i övrigt. Förslagethar godtagits av samtliga remissinslanser. i hänvisar i fråga omåterläggningsreglerna lUl vad man anfört beiräffande behandlingen av lager. Motförslaget i övrigl har ingen erinran. i har ingaerinringar mol förslaget. Vidfusioner mellan hell frislående förelag ulan ägargemenskap har vinst delningsskallen en hämmande effekl. Före fusionen har vart och ett av företagen rält att utnyttja var sitl fribelopp. Efter fusionen kan endast ett fribelopp utnyttjas även om det fusionerade företaget är självständigt skat tesubjekt, dvs. dotterbolag till det köpande företagel. Vinstdelningsskatten inverkar med andra ord negaiivt på omslmklureringen av näringslivet och de progressiva inslagen i skallens utformning förstärks vid ovan beskrivna fusioner. advokatsamfundanför: Prop. Samfundetinstämmer i förslaget att reglera fusionsfall på ett sätt som principiellt ärkongmenl med molsvarande regler i SIL även om den komplexitet de föreslagnareglerna uppvisar enligt samfundel utgör etl bevis för det olämpliga i VDL:sgrundläggande utformning. Förslagelär enklare och bättre än de regler som föreslagits för omstmklu-reringsfallen.Vi har därför ingenting atl erinra mot att de blir föremål för lagsliflning. Ianslutning lill förslagel om behandling av lager vid omstruktureringar harflera remissinslanser diskuterat pågående arbelen m.m. Grundskälellill atl företagen redovisar pågående arbeten på i regel två olika sätt äruppfattningen om god redovisningssed. Atl fortlöpande vidhålla denuppfaltningen all åtskillnad skall göras på gmndval av den redovisningsmelodförelaget ifråga väljer, får anses djupt olycklig. Enligt länsstyrelsensuppfattning skall god redovisning ej medföra oUkheler i skatteuttag genom vinsidelningsskall. Frågangäller om man vid vinstdelningsbeskaltningen endasl skall åter lägga den del av nedskrivningen (obeskattade reserven) som ulgör direkla kosinader på del pågående arbelel. Detla skuUe öppna en (praklisk) möj lighel alt låla de förelag som så önskar beräkna anskaffningsvärdet av pågående arbeten på så sätt, att detta även inkluderar indirekta kostnader. Nedskrivningen skulle då bestå dels av den i KL uttryckligen medgivna nedskrivningsrälten av de direkta kostnaderna, dels de indirekta. En sådan redovisning är ur redovisningssynpunkt eftersträvansvärd, eftersom den innebär en öppnare redovisning av omständigheterna kring värderingen. Den skulle också bäitre slå i överensslämmelse med bokföringspraxis vid värdering av lagertillgångar och andra omsättningstUlgångar. Dessa skall såväl bokföringsmässigt som skattemässigt värderas så, att värdet inklude rar direkta kosinader saml en skälig andel indirekla kosinader (Se FARs rekommendalion nr 2 p 1 och anv p 2 till 41 § KL). I hittiUsvarande bokföringspraxis hör det emellertid fill undantagen atl indirekta kostnader ingår i värdet på redovisade pågående arbelen till fast pris (SBEFs årsredo visningspraxis s 238). Främst lorde dock denna praxis ha utvecklats i byggbranschen, där de indirekla koslnadema som regel är relativt obelyd liga. En akfivering är då inte lika moliverad som den skuUe vara i bran scher där de indirekta kosinaderna utgör en störte, och ibland väsenllig, andel av värdet av pågående arbelen. En rättvisande och informaliv redo visning bör m a o eftersträva en aklivering och öppen nedskrivning av de indirekla kosinaderna. Härigenom ges en klarare bild av bolagels ställning och företagna bokslulsdisposilioner. Givelvis står det företagen frilt all 143 utvecklaen redovisningspraxis i linje med det sagda. Vid valel av redovis- Prop.1986/87:42 ningsmelod föreligger dock oftast Flera alternativa lösningar. Om enmetod därvid kan leda till en ofördelaktig beskattning, här i form avvinstdelningsbeskattning, talar det naturligtvis starkt mol denna metod. Delär därför att beklaga, att man i betänkandet avvisar valmöjligheten tillaktivering och en öppnare redovisning av indirekta kosinader (s 114). Dettakommer Iroligen få till följd, atl en öppen redovisning inte kommer till slånd,någol som vare sig är posilivi för fiskus eller för ulvecklingen av godredovisningssed. Alla har att vinna på regler som stimulerar lill en öppnareredovisning. Svenskarevisorsamfundet SRS anför: Ensärskild fråga är behandlingen av dolda reserver i pågående arbeten. Företagenhar här möjlighet alt vid beräkningen av anskaffningsvärdet antingenkoslnadsföra indirekta kostnader eller atl låta även dessa kostnader ingå idet aktiverade anskaffningsvärdet och därefter avsätta motsvarande belopp somen obeskattad reserv. Denna skulle därefler bestå av dels en vidinkomsttaxeringen medgiven nedskrivning på direkta kostnader, dels samtligaindirekla kostnader. Ur redovisningssynpunkt är en sädan öppen redovisningönskvärd, då den dels ger bättre informalion rörande tillgångarnas värderingsamt företagna bokslutsdispositioner, dels slår i överensslämmelse med praxisvad avser värdering av andra lagertillgångar, som förutom direkla kostnaderäven skall inkludera skälig del av de indirekta. Ulformningen avvinstdelningsskatlen motverkar emellertid på denna punkt en önskvärdredovisningspraxis. Bestämmelserna om ålerläggning av dold reserv vidberäkning av underiagel för vinsldelningsskatt medför atl - under i övrigt likaförhållanden - vinstdelningsskatlen blir slörre, om företaget väljer den öppnaredovisningsmetoden än om de indirekla kosinaderna omedelbarl kostnadsföres.Självfallel väljer företagen att i detla läge använda sig av en urredovisningsteknisk synpunkt sämre men ur vinsldelningsskattesynpunkl mindreskatlekrävande redovisningsmetod. Arbetsgmppen avvisar möjligheten tillaktivering av de indirekla kostnaderna utan alt detta återverkar påvinstdelningsskatten. Samfundel finner på ovan angivna grunder arbelsgruppensställningstagande olyckligt och hemställer om en sådan utformning avregelsystemet att en öppen redovisningsmetod ulan negativa effekter vidvinstdelningsbeskaltningen möjliggöres. Arbetsgruppenkonstaierar att direkt avdragna indirekta kostnader inte skall ålerläggas vidvinstdelningsskatten. Indirekla kosinader som aktiverats och därefternedskrivits som en bokslutsdisposilion skaU ålerläggas. I del senare fallelbehöver återiäggning inle ske om företaget kan visa att nedskrivningen ärnödvändig för atl tillgodose kravet på god redovisningssed. Arbetsgruppenredogör vidare för den kritik som har riktats mot denna ordning, men slår fastall det är en grundläggande princip vid vinstdelningsbeskaltningen att åtgärdersom företagen redovisar som bokslulsdisposilioner inle skall påverkavinsldelningsunderiagel. Tillräckliga skäl all föreslå någon ändring avreglerna anser arbelsgruppen inle föreligga. Delegationen konstaterar för sin del attbestämmelserna i sin nuvarande utformning resulterar i ett konstlat beteende från förelagens sida i avsikt atl minimera vinstdelningsskatleeffekterna i slället för atl redovisa de indirekla kosinaderna enligt god redovisningssed. Delegationen anser att 144 en sådan ordning inte äracceptabel. Reglema bör ändras så att återlägg- Prop. 1986/87:42 ning avnedskrivna indirekta kosinader vid pågående arbeten inte skall ske i någotfall. Påsidan 115 i betänkandet sägs följande: "Väljer etl förelag att intebelasta rörelseresultatet med en viss posl utan all i stället redovisa den somen obeskattad reserv måsle presumlionen vid vinstdelningsbeskattningen vara atlposten skaU omfattas av återläggningsreglerna i 3 §. Tillräckliga skäl att nuföreslå någon ändring föreligger inte." - Vi anser tvärtom att del finnsstarka skäl för en ändring. Skatlemässiga skäl borde inte tvinga ett förelagatt avstå från atl redovisa en reservering som bokslutsdisposilion om en sådanreservering står i överensstämmelse med god redovisningssed. Såvidaackumulerade avskrivningar utöver planenliga redovisas som bokslutsdispositionföranleder inte delta någon särskUd åtgärd vid beräkning av vinstdelningsskallutan denna grundas helt på bedömningen av inkomstbeskattningen. Samma bordegälla för reservering av indirekla kosinader avseende pågående arbelen ochandra reserveringar av sådan typ. Behöver reserveringen inte ålerläggas vid beräkningav vinsldelningsskatt bör det alllid stå förelagel fritt atl likväl redovisaden som bokslutsdisposilion. Förslaget är begränsat lUl lager och pågåendearbelen. Samma och likartade problem uppkommer också i samband med övertagandeav företag med internvinstreserv och resultaluljämningsfond. Åven dessa problemmåsle lösas. Med beaktande av de invändningar vi ovan redovisatbör de föreslagna reglerna kunna godtas. Föreningenvill framhålla att god redovisningssed för pågående arbeten i byggnadsrörelseär att aktivera endast direkta kostnader och att alltså omkostnadsföra deindirekta kosinaderna. Den främsta anledningen härtiU är atl en aktivering avendast direkta kostnader minskar risken för övervärdering av pågående arbeten.Av betydelse därvid är givelvis de mycket små vinstmarginaler som de svenskaentreprenadföretagen genomsnittligt sell uppvisar i entreprenadverksamheten.Nämnas kan att branschens redovisningsrekommendation finns i"Byggföretagets årsredovisning, En rekommendalion från SBEF", varssenasle upplaga utkom på Bygg-förlaget. Frånvissa remissinstanser har önskemål framförts om atl vissa kategorier av företagskall undantas från vinsldelningsskatt. En sådan gmpp är prisregleringsföreningar: Skatledelegationenvill slutligen rikta uppmärksamheten på etl konkret fall därvinstdelningsskattens effekler framslår som uppenbart obilliga. Det gäller sju halvstatligaregleringsföreningar inom jordbmkssektorn, vilka bedriver verksamheten i denekonomiska föreningens form. Föreningarna har att i sin verksamhet följa avregeringen fastställda stadgar och av jordbmksnämnden utfärdade föreskrifter eller anvisningar. Demarknadsreglerande åtgärder som regleringsföreningarna handhar fi- 10 1986187.1 saml. nansieras med internaavgifier, införselavgifier och livsmeddssubven- Prop. 1986/87:42 tioner.Enligl avtal med förs överskott i den av föreningarnabedrivna verksamhelen lill en särskild konjunktumtjämningsfond. Vid underskottskall medel i mån av tillgång föras från fonden tillbaka till föreningen. I normala fall kommer inte regleringsföreningarnaatt erlägga vinsldelningsskatt. För en av föreningarna Svensk Spannmålshandel,SSH, har det emellertid nu uppståti problem till följd av alt underskott iverksamheten balanserats i räkning. Verksamlnelen har, efter medgivande frånstaten, finansierats med lån fill dess att frågan om hur underskottet skaUregleras har lösls. Vid ulgången av /85 uppgick detbalanserade under skollet i SSH lill 555 miljoner kr.- Beräkningen av vinsldelningsun deriagel ger vid handen att föreningen skall betala vinstdelningsskatt. Enligt skalledelegationens mening är del med hänsyntill regleringsföreningarnas verksamhel inte rimligt att dessa skaU erläggavinsldelningsskatt. Betämmelserna bör därför omgående ändras så altföreningarna frikopplas från vinstdelningsskattesystemet. Defastighetsförvaltande företagen och då främst de bostadsförvaltande företagenär en annan kalegori som några remissinstanser anser bör slippavinsldelningsskatt. Itakt med alt produkiionskostnaderna stiger inom byggbranschen ökar ocksåbehovel av lånefinansiering vid såväl nyproduktion som s.k. ROT-ålgärder. Fördetta ändamål har staten beslulat om särskilda finansieringsformer medräntesubvenlioner. Därvid beaklas inte att vissa låntagare är skattskyldiga lillvinstdelningsskatt. Härigenom försämras konkurtensneu-tralitelen avsevärtmellan olika ägarekategorier inom fastighetssektorn som skattenmotverkar syftet med subventionerna. Del är varken effektivt eller rättvistmed ell sådant syslem. Som tidigare nämnts har översynen inle omfattatföretagskretsen. Detta måste anses uigöra en fundamental brist i arbetet. Detlorde vara oslridigi att de nuvarande förhållandena försämrar neutralitetenmellan olika ägarekategorier. I konsekvens härmed borde arbetsgmppen ha lagtfram förslag i dessa delar. Det finns därvid egentligen endast två vägar somsynes framkomliga. Den ena är alt helt slopa vinstdelningsskatlen och den andraatt låta även de allmännyttiga bostadsföretagen omfattas av systemet. Förbundet förespråkar i första hand alternativetatl helt slopa denna skalt. Om detta inte vinner tillräckligt gehör återstårendast det andra alternativet. Det är orimligt atl de allmännyttiga förelagenvarken skall betala skatt på sina nominella vinsler eller på sina realavinsler. För att neutralitet skall råda krävs likabehandling i såväl skatte-som finansieringssystemen. Förbundel hemsläller därför alt regeringenallvariigl överväger frågan om konventionell beskattning av de allmännyttigabostadsföretagen och den därmed förknippade frågan om all dessa förelaginlemmas i vinsldelningssystemet. Förbundel vill i delta sammanhang nämna alt del förnärvarande, i förbundels regi, pågår en undersökning av vinsldelningsskatlens effekler på faslighelsakliebolagen. Undersökningen är ännu inte avslulad men av inkomna svar på utsända frågeformulär framgår bl.a. all ell flertal fastighetsbolag, framför allt de renodlade förvaltningsföretagen, har fått jg vidkännasavsevärda likviditelsproblem till fölid av vinstdelningsskatten. Investeringsviljan synesha försämrals på ett avgörande säU, främst beträf- Prop. 1986/87:42 fandebosladsfasligheler. Likaså framgår aU bolagen i ytterst begränsad omfaUningkunnal utnyttja de möjligheter till resultaluljämning som var länkta inomsystemet. Förbundel hoppas atl kunna lägga framundersökningsresultaten. Kommunalabolag har ofta slora lågavkaslande faslighelsinnehav t.ex. idrottsanläggningar,djurparker och museer. Fastigheter är enligt styrelsen särskilt missgynnade vidberäkning av inflafionsavdrag. Slyrelsen föreslår den lösningen atl skulderhänförliga till fastigheter som vid fastighetstaxeringen behandlas som specialbyggnaderundantas vid beräkningen av inflationstillägg och att något inflationsavdraginte beräknas på värdeminskningen på dessa fasligheler. Svenskarevisorsamfundel SRS anför: Förutomde frågor utredningen behandiai vill samfundet fästa uppmärksamheten påförhållandel atl exempelvis en kommun tillsammans med privata och/ellerallmännylfiga byggnadsföretag äger fasligheter eller centrumanläggningar. redovisas ofta driftmässiga förluster. Eftersom fastigheterna ärbokförda som anläggningstillgångar uppkommer emellertid i många fall överskottvid beräkning av vinstdelningsunderlag. Detla förhållande får orimligakonsekvenser och bör enligt samfundels uppfattning beaktas i anslutning tillöversynen av vinstdelningsskatten. Investmeniföretagenssituation tas upp i några remissyttranden. Iproposition 1983/84:50 diskulerades frågan om investmentförelagen borde ingå ivinstdelningssystemet. Dessa företag saknar hell de om än mycket begränsaderesullalutjämningsmöjlighelerna som andra företag har. Under åberopande av attkaraklären för förvaltningsföretagen inle nödvändigtvis är varaktig och dävärdepappersförvaltning förekom även hos rörelsedrivande bolag ansågdepartementschefen att även förvaltningsföretagen borde omfattas av systemet.Enligl vår uppfattning är de åberopade skälen inte tillräckliga såvitt avserde s.k. investmentförelagen. Dessa förelag är nämligen väl definierade i 7 § 8mom tredje stycket lagen om statlig inkomstskatt och deras verksamhet ärvaraktig. Definitionen i lagen utesluter dessutom att rörelsedrivande bolagbehandlas som investmentföretag. Eflersom utgångspunkten för vinstdelningsskatlen äratt den endasl skall omfalta företag med möjlighet till resultaluljämning börinvestmentförelagen undantas. Vi yrkar därför alt investmentföretag som avses iovannämnda stadgande i lagen om statlig inkomstskatt undanlas frånvinstdelningsskatlen. Ietl gemensamt yttrande yrkar Argenius, AB Ariimos, Asken, Investment AB , AB , AB Export-In- vesl, AB Industrivärden, AB Investor, Promotion, Förvall nings AB Provideniia, , Förvallnings .AB Raios och Invesi meni AB atl investmentbolag icke skall ingå bland de förelag, som 147 enliglI § i lagen om vinsldelningsskatt skall erlägga sådan skatt eller - i Prop.1986/87:42 andra hand - att vid beräkning av underlaget förvinstdelningsskatlen inflationskorrigering får ske även för aktier, som ulgöranläggningstillgångar. Bolagen framhåller all deras utgångspunkt har varit attde förelag som skall kunna träffas av vinstdelningsskatt bör begränsas tillförelag som kan ge och ta emot koncernbidrag eller utnyttjainvesteringsfondssystemet. De anför vidare: Eflersominvestmentbolagen är en i Kommunalskattelagen väl definierad grupp, som justkännetecknas av atl de varken kan ge eller la emot koncernbidrag och inleheller lillåts göra avsättningar lill investeringsfond, borde den naturligaslutsatsen ha varit atl förvaltningsbolagen skulle exkluderas från de företag,som blev skyldiga att erlägga vinstdelningsskatt. Eftersom ulredningenmoliverade sin konstruktion med förekomslen av dessa båda uljämningsmekanismer,borde den ofrånkomliga konsekvensen ha varil alt företag, som icke kan utnyttjadessa mekanismer, skulle undantas. Ett ytterligare stöd för en sådan slutsats får mani del förhållandet alt ulredningen särskUt påpekade att endasl förelag sombedriver rörelse, jordbruk eller skogsbmk har räll att utnyttjainvesteringsfondssyslemel. Man föreslog därför en lagändring, som ulvidgaderätten att utnyttja investeringsfonder lill all omfalla ävenfastighetsförvaltande företag och ömsesidiga försäkringsanstalter, varigenomman fick motiv för att även dessa skulle falla under reglerna förvinstdelningsskatten. Någon motsvarande åtgärd föreslogs inte förinvestmentbolagen. I remissbehandlingen av den Edinska utredningensbetänkande har Föreningen (), Svenska Bankföreningenoch professor i elt särskiU yttrande i RSV:s remissvar påtalatinkonsekvensen och oklarheten i det framlagda förslaget och påpekat att denenda rimliga tolkningen, nämligen att förvaltningsbolag icke skulle omfattas avvinstdelningsskatten, klart borde framgå av den slulliga lagtexten. I propositionen log statsrådet upp denna fråga ochkonstaterade att med hänsyn till de faktiska förhållandena det skulle"kunna hävdas att de (förvaltningsbolagen) inle borde ingå ivinsldelningssystemet". Samiidigi konstaterades att en sådan lösningskulle vara förenad med väsentliga problem "eftersom karaklären avförvaltningsföretag icke nödvändigtvis är varaktig". Vidare omnämndes attvärdepappersförvallning även förekommer hos bolag som är rörelsiedrivande,vilket skulle kunna medföra ojämnheter i beskaltningen. Statsrådets slutsalsblev därför att förvaltningsföretag borde omfattas av skatteplikten. Samtidigtpåpekades atl detla ställningstagande "kommer all sakna praklisk belydelseeftersom vinstdelningens konsimktion medför all de (=förvallningsbolagen) inlenormall kommer alt påföras någon skall". Vi anser aU det inte finns saklig gmnd för deslutsatser och ställningstaganden som görs i proposilionen. I fall elt förelagskaraklär av förvaltningsförelag skulle ändras, skall givelvis skyldighet aUbetala vinstdelningsskaft inträda. År elt företaig i beskaftningshänseendeklassificerat som rörelsedrivande (även om det förvaltar aktier) är det inteetl förvaltningsföretag och skall inte vara undantaget frånvinsldelningsskatt. I propositionen uttalade farhågor förgränsdragningsproblem synes vara obefogade. Om trols alll gränsdragningen bedöms vara eltproblem, kan en lösning i hög grad underlättas genom atl definilionen av de förvaltningsföretag som 148 skallundantas från skyldigheten atl eriägga vinsldelningsskatt görs så atl undantag frånskaUskyldighet endast gäller den speciella kategori av för- Prop.1986/87:42 vaUningsbolag som enligt KommunalskaUelagen § 54 är klassade sominvestmentbolag. För en sådan gränsdragning talar bl.a. del förhållandet allinvestmentbolagen och av aUmänl accepterade skäl har en särskildställning i skattehänseende. Vidare bör framhållas aft det icke är betydelselöstför skattebelastningen på förvallningsbolagen om de omfattas avvinstdelningsskatten eller ej. Del är visseriigen sant alt en stor del avbolagens intäkter (=utdelningar av aktieportföljen) med den valdakonstruktionen icke belastas med vinsldelningsskatt. Andra betydelsefullaresultatkomponenter', främst de skattepliktiga realisationsvinsterna men ävenposifiva finansnetton, drabbas däremot fullt ut av vinstdelningsskatlen. - Vinsldelningsskatt på de skattepliktigarealisafionsvinsterna åstadkommer en inlåsningseffekt i förvaltningsbolagensakfieportföljer. Denna effekt är särskilt olyckUg för investmentbolagen. Dessasskatlemässiga särbehandling har främst motiverats av deras aktiva roU inäringslivets slmkluromvandling. Etl viktigt element i denna roll ärmöjligheten till omfördelning av investmentbolagens kapital från stagnerandetill tillväxt-betonade företag. Skattebelastningar av sådana omfördelningarminskar investmentbolagens möjligheter att utöva ett aktivt ägande och attmedverka tUl en önskvärd, effektiv allokering av riskkapilal Vinstdelningsskattens inlåsningseffekt minskarockså bolagens möjligheter atl dämpa kursrörelserna på aktiebörsen. I enprofessionell portfölj-förvaltning eftersträvas alltid atl sälja, när kursernaär höga och börsen slark samt att köpa vid låga kurser och en svag börs.Eflersom vinstdelningsskatlen fungerar som en förhöjd skatl pårealisationsvinster, minskar incitamentet för bolagen att agera på dettaanticykliska sätt. De börsnolerade investmentbolagens akiier åsältssom regel av marknaden värden som är lägre än som vore motiverat av detfaktiska värdet på deras aktieportföljer. Den främsta förklaringen fill dennaså kallade invesl-mentbolagsrabalt torde vara den störte latenta reavinslskalt,som vilar på elt indirekt innehav av en viss aktieportfölj via akiier i etlinvestmentbolag jämfört med etl direkl innehav av molsvarande akiier.Vinstdelningsskatlen ökar skattebelastningen tiU investmentbolagens nackdel. Inveslmentbolagsrabatlen utgör ett allvariiglhinder för investmentbolagen all fullgöra sin centrala funktion som omvandlareav riskobenäget hushåUssparande fill riskbärande kapital i näringslivet.Rabatten gör det nämligen mycket svårt för investmentbolagen alt attrahera nyttkapital genom nyemissioner, vars tillskolt av medel sedan skulle kunnainvesteras i utvecklingsbara företag. Investmentbolagen hindras härigenom atlspela sin nalurliga roll som förmedlare av nyll riskkapital tUl näringslivet.Denna funktion har ytterligare försvårats genom vinsldelningsskatlens negafivaeffekler. , och anseratt fåmansföreiagen bör undantas från vinsldelningsskatt. som organisationerna vill anvisa är all småföretagen generelll blir undantagna från vinstdelningsskall. Denna lösning är naturlig med tanke på atl syftet med vinstdelningsskatten och löntagarfonderna bl.a. var att kapa s.k. övervinster i de stora vinstgivande företagen. Det prakliska resultatet lorde bli i stort setl detsamma vad gäller skattebortfall m.m. som vid den i promemorian föreslagna höjningen av fribeloppet men förenk lingsvinsterna skulle bU avsevärt störte. I fråga om den avgränsningsmelod som kan användas islället för etl Prop. 1986/87:42 fribelopp anser organisationerna atl man kanknyla an till kommunalskal-lelagens beslämmelser om fåmansförelag.