prop · GA0337 · 1986-12-31 00:00:00 — Om det framgår atl partema tvistar om fördelningen, bör dock den -- gode mannen kunna hålla inne del omtvistade beloppel i avvakian på tvistens lösning. Även vid tvist bör dock utbetalning kunna ske om säker hel StäUs eller om man kan räkna med atl de ulbetalade medlen kommer all betalas till den som domstolen finner vara betalningsberäitigad. Klanderfristen, som saknar motsvarighet i kommiltéförslagel,har bestämls tiU . I motsats tUl vad jag anförde i lagrådsremissenom att fristen självmant skall iakttas av tingsrätien, anser lagrådel för sindel alt det ligger närmasl till hands atl frågan om lalan skall avvisas såsomför senl väckt får bli beroende av invändning från part. På de skäl lagrådelanfört (se bilaga 11) kan även jag kunna anslula mig liU denna ståndpunkt. En klandertalan kan innebära att fördelningen avköpeskillingen angrips. I dessa fall blir de som berörs av en ändrad fördelning motparter i målel. särskild bestämmelsebör en klandertalan gäUa till förmån även för Prop. 1986/87: 37 den sominte anfört . Klandretkan också innebära att skäligheten av den gode mannens ersättning angrips. Omersättningen sätts ned av rätten kan delta påverka fördelningen i övrigl. Ävensjälva förrättningen och redovisningen i övrigt kan angripas genom . Idessa faU torde det dock inte, såsom vid besvär över en exekuliv auktion, vara möjliglför rätten att undanröja själva försäljningen av bostadsrätten och föranstaltaom en ny auktion (jfr Gregow, Utsökningsrält S.283). Köpel måste ses som en civilrättsligtbindande rättshandUng som endast kan angripas med köprätlsliga regler. Vad somkan bli aktuellt är därför endast en skadeståndstalan mot den gode mannen.Skadestånd bör enligt allmänna regler kunna utdömas om den gode mannen varitförsumlig och detla inverkat på resultatet av aukfionen. Dennalag Iräder i krafl den Ijanuari 1987. Bestämmelsen i 79§ iredje stycket gäUer flllutgången av . Denbegränsade giltigheten av 79 § iredje slycket anknyler fill förslagel tUl lagom försöksverksamhet med kooperaiiv hyresrätt (se avsnitt 2.4 och 4.5). Jaghar övervägt om särskilda övergångsbeslämmelser behövs när fömtsättningarnaför att sälja en bostadsrätt på offenllig auktion är uppfyllda redan förelagens ikraftträdande. Enligt min bedömning kan det dock inte innebära någrapåtagliga nackdelar om de nya reglerna får tillämpas även i dessa fall.Delsamma gäller de föreslagna nya reglerna i 15 § iredje och femte styckena ombegränsad ansvarighet för de förpliktelser som åligger innnehavare avbostadsrätt och om all s. k. kopplade avtal skall upphöra när bosladsrätlshavarenär skyldig att avflytta. Vadjag nu har sagt innebär alltså att de nya bestämmelserna om offenthg auktion m.m. skall tillämpas vid lagens ikraftträdande. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1132) omförvärv av hyresfastighet m. m. 1. om egendomen förvärvas frånstaten, kommun, landsiingskommun eller kommunalförbund, 2. om staten, kommun,landstingskommun, kommunalförbund, akliebolag, som hek ägs av kommun ellerlandstingskommun, allmännyltigi bostadsföretag eller en sådan riksorganisationeller regional organisation för bostadsrättsföreningar, som är representerad iföreningarna och skall godkånna föreningarnas stadgar, är förvärvare, om egendomen förvärvas av en bostadsrättsförening och förening en är ansluten till en sådan organisalion för bostadsrättsföreningar som anges under 2 eller, i annat faU, föreningen har faitat beslut om förvärvel i -. denordning som föreskrivs i60a§ bostadsrältslagen (1971:479), 3. om egendomen enligtmedgivande av regeringen förvärvas för kyrkligt Prop. 1986/87: 37 ändamål eUer fånget prövals enligt lagen (1970:939) om förvallning av 4. om egendomen förvärvas avkreditinrättning vUken enligt lag eller enligl reglemente eller bolagsordningsom regeringen faststäUt är skyldig alt åler avytira egendomen, 5. om förvärvaren är gtft medöverlåtaren och inle heller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensaml,någon av dem är överiålarens avkomhng, alll under fömtsättning att överiåtareninte är skyldig att avyttra egendomen enligt 6 § eller enligt 3 kap. 1 § lagen(1982:618) om ufländska förvärv av fast egendom m. m., 6. om förvärvet skall prövasenligt lagen om ulländska förvärv av fast egendom m.m., 7. om förvärvet sker genom inroppå exekuflv aukflon. Ändringarnahar behandlats i den allmänna moflveringen (avsnitt 2.3). Ändringeni punkl 2 innebär all uttrycket folkrörelsekooperaliv riksorganisation ellerregional folkrörelsekooperativ organisalion av bostadsrättsföreningar byls utoch ersätls med uttrycket riksorganisation eller regional organisalion förbostadsrättsföreningar, som är represenierad i föreningarna och skall godkännaföreningarnas sladgar. F. n. är del endasl organisationer inom HSB ochRiksbyggen som faller under denna definition. Molsvarande ändring har behandlalsi anslulning lUl 14 §. Punkl2 a år ny. Undantaget för bostadsrällsföreningar inom HSB och som f n.finns i punkt 2, har flyttats lill denna punkl och utvidgats liU all avse delsbostadsrättsföreningar som är anslulna lill den typ av organisalion som HSB ochRiksbyggen represenlerar, dels bostadsrättsföreningar som har fattat beslut omförvärvel i den ordning som anges i 60a§ bosladsrättslagen. Det sist sagdainnebär atl beslul om förvärvet skall ha fattats på föreningsstämma med tvåtredjedels majoritet av hyresgästerna i de uthyrda lägenhelerna. Del innebärockså all en ekonomisk plan med intyg enligt 4§ bostadsrättslagen skaU ha funnilstillgänglig vid beslutets fallande. Allelt förvärv beslulals i den ordning som anges i 60a§ bostadsrältslagen tordeframgå av protokollet från föreningsstämman. Prolokollet bör därför företes närföreningen söker lagfart så att inskrivningsmyndigheten kan konstatera all förvärvelinle är beroende av lillslånd frän myndighet (jfr 20kap. 6§6 och 7§ 11jordabalken). Genom ändringen påverkas ordningen för hur kommunen skall kunna ulövaförköp; se 3§ förköpslagen (1967:868) och 5 § förköpskungörelsen (1967:873). Föreningarsom inle omfattas av undantaget i punkl 2 a måsle även i fortsättningen göra enanmälan liU kommunen om faslighetsförvärvel för alt möjliggöra fillslåndsprövninghos hyresnämnden. Dennalag träder i krafl . I fråga om förvärv som sketl före ikraftlrädandetgäller äldre bestämmelser. 4.4 Förslagettill lag om ändring i lagen (1984: 81) om Prop. 1986/87:37 fastighetsmäklare Vadsom föreskrivs om fastigheter i denna lag skall också tillämpas på de övrigaförmedlingsobjekt som anges i 1 §. Vid förmedling av arrende eller hyra tUlämpasdock ej 12, 15 eUer 16 §. Vid förmedling av nyttjanderätt skall vad som sägs omsäljare avse den som överlåter eller upplåter nyttjanderätten och vad som sägsom köpare avse motparten. Denna lag skall inte tUlämpas på den som förmedlar enbartbostadsrätter som upplåls av bosladsrällsförening ansluten till en sådan riksorganisaiioneller regional organisation för bostadsrättsföreningar, som är representerad iföreningarna och skall godkänna föreningarnas stadgar. Ändringenhar behandlats i den allmänna moflveringen (avsnill2.2). Jag hänvisar liU vadsom anförts under 14 § bosladsrätlslagen. Ändringenföreslås träda i kraft den Ijanuari 1987. Några övergångsbestämmelser behövsinte. 4.5 Förslaget till lag om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt Lagförslagethar behandlats i avsnitt 2.4. Enligtdenna lag får regeringen försöksvis lämna ekonomiska föreningar flllstånd atlulan hinder av bestämmelserna i 79 § bostadsrältslagen (1971:479) bedrivaverksamhet i vilken föreningen tillämpar villkor som innebär all det medandelsrätt i föreningen följer en räll all hyra bostadslägenhet (kooperativhyresrätt). Paragrafenförutsätter att regeringens lillstånd måste inhämtas innan föreningen regislrerashos . Stadgarnabör formuleras så all det enlydigl framgär atl fråga är om upplåtelse avhyresrätt enligt 12 kap. jordabalken. Som anförts i den allmänna motiveringenbör regeringen med stöd av 3 § 3 som elt villkor för tiUståndet ocksåföreskriva att hyresavtal skall tecknas separal och skilt från andelsrätl iföreningen. För all del skall vara ftåga om kooperativ hyresrätt bör sladgarna däremoikunna innehålla en föreskrifl om all innehavet av andelsrätl far uigöra en fömlsätlningför hyresrällsupplå-lelse. Deäldre bostadsföreningar som omfattas av punkt 16 i övergångsbestämmelsernatill bostadsrältslagen berörs inte av den nya lagen. Tillståndfår lämnas om den kommun i vilken föreningen skall bedriva sin verksamhet lillslyrkerdenna och om föreningens sladgar föreskriver atl minst en av kommunen utseddledamot och suppleant för denne skaU ingå i föreningens styrelse. Som fömlsätlningför all kommunen skall tUlstyrka verksamheten är del Prop. 1986/87:37 lämpliglall kommunen ser lill all stadgarna ulformas på del säll som har ikommentaren lill 1 § saml att sladgarna inte får ändras utan kommunensgodkännande. Alt elt godkännande bör krävas för stadgeändring ulgör en garanflför atl föreningens verksamhel med kooperafiv hyresrätt vidmakthåUs. Om lillståndlämnas, får regeringen 1. medgeföreningen rätl atl tillämpa viUkor som avviker från 12 kap. 15 § andra stycket första meningen och 19 § jordabalken, 2. medgeundanlag från tiUämpningen av bosiadssaneringslagen (1973:531) och hyresförhandUngslagen (1978:304) i fråga om hus som föreningen förvallar, 3. ställasådana villkor för föreningens verksamhet alt syftet med för söksverksamheten kan uppnås. Sådanaavsteg från hyreslagstiftningen som anges i punkterna 1 och 2 lorde regelmässiglbli akluella vid tillståndsgivningen. Vadgäller punkt 3 bör regeringen ha frihet alt uppställa sådana villkor förföreningens verksamhet att syftet med försöksverksamheien uppnås. Del bör eflerhand visa sig vilka villkor som härvid kan bli akluella. Som exempel kan nämnasall det kan vara lämpligl alt kommunen släller garanlier för att de insalsersom de boende gör i föreningen skall kunna återfås när de flyttar. Sädanagarantier kan vara särskih värdefuUa pä orter med överskoll på lägenheler. Om inlenågon ny hyresgäst kan överta lägenheten i fråga lorde del nämligen vara svårtför föreningen alt återbetala insatsen, som är bunden i fastigheten. Kommunenskall fortlöpande följa försöksverksamheien och på begäran av regeringen lämnasädana uppgifler som behövs för all verksamhelen skall kunna ulvärderas. Kommunenskall bistå föreningar som har lämnats tillstånd enligt denna lag med behövligaråd och upplysningar. Förstastycket berör utvärderingen av verksamheten. Avintresse för verksamhelens ulvärdering är bl. a. de ekonomiska villkor somblir förknippade med denna form av boende, dvs. vilka kapitalinsatser sommåste göras av de boende och hur hyrorna kan påverkas av de egna arbelsinsalsersom hyresgästerna fömtsätts göra. Av intresse är också i vilken utsträckning deboende dellar i beslulen i föreningen och i dess verksamhet i övrigt, dvs. hur boendeinflytandetgestaltar sig i prakflken. En annan fråga som kan behöva belysas är hurföreningens slorlek inverkar pä verksamhelen. Ulvärderingenbör också innefatta ställningstaganden tUl hur en perma nent lagsttftning om kooperaiiv hyresrätt bör kunna utformas. Frägan om vilka avvikelser som kan göras från hyreslagens tvingande regler blir här 74 avintresse liksom frågan om den föreningsrätlsliga ulformningen av lag- Prop.1986/87: 37 stiftningen. Ytterligare en fråga av särskUl inlresse är om en permanentlagsliftning bör inriktas på vissa boendeformer, t. ex. kolleklivhusboende.Kommunen bör fortlöpande följa försöksverksamheien och ha beredskap för alllämna uppgtfter bl. a. i de hänseenden som jag nu har angetl. Även andra frägorkan givelvis bli aktuella. Dennalag Iräder i krafl och gäller flll ulgången av . Tillståndsom har meddelals enligl denna lag skall fortfarande gäUa efler utgången avlagens gUlighetstid. Lagenbör tiU en början gälla . Om det visar sig behövligt får övervägasom försöksperioden bör förlängas. Deföreningar som meddelats lillslånd enligl lagen bör självfaUet få fortsätta sinverksamhet även sedan giltighetstiden för försöksverksamheten gått ut. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982: 352) omrätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Lagförslagethar tagits upp i den aUmänna moliveringen (avsnitt 2.6). Hembudsker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan av fastighetsägaren.Fastighetsägaren skall härvid ge in ell av honom undertecknat skriftligtförslag till köpeavtal som skall innehålla uppgift om köpeskiUingen för den hembjudnaegendomen och övriga villkor för förvärvet. Om det för en överlåtelse behövs makessamtycke enligt 6kap. 4§ , skall makens samtycke ges till avialsförslagel. Omett hembud inte uppfyller vad som föreskrivs i första stycket, skallhyresnämnden förelägga fastighetsägaren atl avhjälpa bristen inom viss Ud.Efterkommer fastighetsägaren föreläggandet, anses hembud ha skett den dag dåbrislen avhjälptes. Efterkommer fastighetsägaren inte föreläggandet, får hembudelavvisas. LagmmmetinnehåUer beslämmelser om hur ell hembud sker, hur hembudel skall vara beskaffatoch om hyresnämndens handläggning vid brist i hembudel. Beträffande den närmareinnebörden hänvisas lill prop. 1981/82:169 s.44 och s. 80. Bestämmelsenom makes samtycke i första stycket sista meningen utgör f n. ell andra siycke iparagrafen. För alt åsladkomma likformighet med 8§ lagen (1985:658) om arrendatorersrätl all förvärva arrendeslällel, har bestämmelsen lagils in i försia slycket. Andraslyckel år nytt och skall ses mot bakgmnd av vad lagutskottet uttalade om handläggningen av ärenden rörande hembud enligl lagen om arrendatorers rätl alt förvärva arrendestället (LU 1984/85: 35 s. 33-34). Genomden nya bestämmelsen ges hyresnämnden en möjlighet all förelag- Prop.1986/87: 37 ga fastigheisägaren att avhjälpa brist i hembudet inom viss lid.Vid brisl skall hembudel alltsä inle avvisas (jfr bostadsdomstolensbeslut , 255/84). Dendag då hembudel sker, bildar utgångspunkt för den frist somgäller för antagande av hembud. För all inle bostadsrättsföreningens tidsfristskall kortas av genom det föreslagna kompletterings-förfarandet har i andrameningen föreskrivits att ulgångspunklen för fldsfristen skall vara den dag dåanmälningshandlingarna blev kompletta. I anslulning flllvad lagutskollel anförde såviit avser molsvarande bestämmelse ilagstiftningsärendet om arrendatorers företrädesrätt, anserjag alt etl av fasflghelsägarenflll hyresnämnden ingivet förslag liU köpeavtal, som innehåller namnet på annanköpare än bostadsrättsföreningen, inte bör godlas som ell hembud. Givetvis bör inleheUer godtas att namnet på köparen lämnas öppet. Någon särskild föreskrtft medanledning av det sagda är inle erforderlig. Ges ell förslag flll köpeavtal insom är felaktigt i de hänseenden somjag nu angivit, bör dock fastigheisägarenföreläggas alt avhjälpa bristen i enlighet med del komplelteringsförfarande somanges i Iredje slyckel. Hembudetantas genom all bostadsrättsföreningen från den dag då hembudelskedde skriftligen anmäler tiU hyresnämnden alt föreningen beslulat allförvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarensförslag lill köpeavtal. När anmälan har kommit in prövar nämnden om hembudeträtteligen har antagits. inom den tid som anges i försia slyckel skriffligenanmäler lill hyresnämnden alt föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudnaegendomen, förlängs liden för all anla hembudet lill från den dagdå hembudel skedde. Fastighetsägaren skall av hyresnämnden underrättas härom. Hembudet upphör altgälla, om del inle antas inom föreskriven lid och på föreskrivet sätt eller närbostadsrättsföreningen skriftligen underrättat hyresnämnden om atl den inteantar hembudei. Iparagrafen anges hur ett hembud antas av bostadsrättsföreningen och inom vilkentid della skall ske. Beiräffande den närmare innebörden av paragrafen hänvisas flllprop. 1981/82:169 s. 46 och 81. Dennya bestämmelsen i försia stycket skall ses mol bakgmnd av lagutskottetsförslag beiräffande molsvarande bestämmelse i lagen om arrendatorers rätt atlförvärva arrendesläUel (LU 1984/85:35 s. 36). Den bestämmelsen tillkom eflerförslag av lagrådel och med beaklande av vad arrendenämnderna i , Göleborgoch anförde i yttranden liU lagutskottet. Hyresnämndensbeslut i frågan om hembudet har antagits eller ej är konsfitutivt för frågan omett förvärv enligt lagens regler har kommit flU stånd. Nämndens beslul kan öveiklagaslill bosladsdomstolen. För att undanröja tveksamhet bör del därför framgå av laglexlenalt nämnden skaU pröva om hembudel rätteligen har antagils. Ellanlagande av etl hembud kan endasl innebära alt bosladsräiisföre- Prop.1986/87:37 ningen godlar de villkor som finns i avialsförslagel. Om anlagandelär förenal med lUlägg, inskränkningar eller förbehåll är del inle gilligl (jfr prop.1981/82: 169 s.81). Skulle elt anlagande ske på detta sätt kan del dock framslåsom slölande om hyresnämnden ulan föregående kontakt med bostadsrättsföreningenmeddelar ell avvisningsbeslut innan lidsfris-len löpt ul. Nämnden bör därför hamöjlighel all ge föreningen flllfälle all komma in med elt "renl"anlagande inom tidsfristen. I likhei med vad lagutskottet uttalat beiräffandemotsvarande fråga på arrenderättens område (se beiänkandei s. 35) anser jagdock all någon utirycklig föreskrifl härom inle är nödvändig. Ianslulning lill del sist sagda viU jag framhåUa all det givelvis slår öppel förhyresnämnden all inom ramen för prövningen av anlagandel av hembudel ocksåinfordra etl yllrande från fastighetsägaren. I21 § lagen (1973: 188) om arrendenämnder och hyresnämnder finns en beslämmelseom alt parterna skall tillställas nämndens beslul. Den nuvarande bestämmelsenhärom i 10 § första stycket andra meningen ombildningslagen har därför slopatsoch ersalls med den behandlade regeln om hyresnämndens prövning avanlagandel. ger ell otvetydigt besked lill hyresnämnden om altföreningen inle vill anla hembudet, ler det sig nalurligl atl hembudel upphörall gälla. I tredje stycket föreslås ell lillägg med en erinran atl hembudetförfaller när bostadsrättsföreningen skrtffligen underrättat nämnden om all deninle antar hembudel (jfr 10 § andra slyckel lagen om arrendatorers rält atlförvärva arrendestället). särskild föreskrifl, bör hyresnämnden underrättafastighetsägaren om föreningens underrättelse. Dennalag Iräder i krafl . Några övergångsbeslämmelser anserjag inlepåkaUade. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen alt anla förslagen lill 1. lagom ändring i jordabalken 2. lag om ändring i bosladsrättslagen(1971: 479) 3. lag om ändring i lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. 4. lag om ändring i lagen(1984:81) om fasflghetsmäklare 5. lag om försöksverksamhet med kooperaiivhyresrätt 6. lag om ändring i lagen(1982:352) om rält flll fastighelsförvärv för ombildning tiU bostadsrätt. 6 Beslut Prop. Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslular all genom proposiiionföreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagt fram. 1986/87: 37 Sammanfattning av arbetsgruppens förslag i betänkandet Tjänste-och personalbostäder (Ds Bo 1985:3) Arbetsgruppenhar i samarbete med arbetsmarknadens parter kartlagt i vilken omfattningbostadslägenheter upplåts i samband med anställningsamt i vflken utsträckning och på vilket sättkollektivavtal reglerar arbetstagarnas hyresförhållanden.Kartläggningen visar att antalet bostadsupplåtelser,som är kopplade till anställning,har minskat kraftigt. Detta gäller särskilt inom industrin och den statliga sektorn. Detär dock fortfarande ganska vanligt att anställdainom jordbruket och att fastighetsskötare hyr sin bostadav arbetsgivaren på villkor att hyresförhållandetskall upplösas om anställningen upphör.Landstingen disponerar också ett relativt stort antal personal bostädersom företrädesvis upplåts åtanställda inom sjukvården. Avkartläggningen framgår vidare att det inomflera branscher finns kollektivavtal som reglerar hyresvillkoren förbostäder som upplåtits i anslutningtill anställningen. Sådana avtal beröridag bl.a. anställda inom jordbruket, skogsbruket, landstingen, primarkonmunernasamt de fastighetsanställda. Avtalen innebär bl.a.inskränkningar i hyresgästensbesittningsskydd. Iett särskilt avsnitt i promemorian redovisas desynpunkter parterna på arbetsmarknaden och andra berördaorganisationer har haft på de nuvarande regler i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) som gällertjänste- och personal bostäder. Det är framföralltFastighetsanställdas förbund som har framfört kritik mot den nuvarande ordningen. Förbundetvill att bestämmelserna i 46 §8, som reglerar hyresförhållanden som beror av anställning för skötseloch tillsyn av fastighet, och 67 §, som tillå ter att hyreslagens tvingande bestäitmelseråsidosätts genom kollektiv avtal, skall upphävas. Enligt finns det inte längre några sakliga skäl fören så långt gående inskränkning i besittningsskyddet som 46 § 8 och gällande kollektivavtalföreskriver för den som är anställdför skötsel och tillsyn av fastighet. Det har vidare varit ett allmänt önskemål från arbetsgivar- och arbetstagar organisationerna att 67 §, om paragrafen behålls,skall tillföras en bestämmelse som ger arbetsgivaren rättatt tillämpa hyresvillkoren i ett kollektivavtal även på arbetstagare som inte ärmedlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Arbetsgruppenföreslår en ändring i 46 § 7 hyreslagen, sominnebär att den omständigheten att en tjänsti statlig eller konmunal verksamhet är förenadmed bostadstvång inte som enligt gällandelag automatiskt medför en absolut avflyttningsskyldighet dåanställningen upphör. Föratt 46 § 7 skall bli tillämpligi sådana fall krävs enligt förslagetatt arbetsgivaren kan visa att det på grund av anställningensart är nödvändigt att anställningens innehavarebor i lägenheten. För att inte en inomcivildepartementet pågående översyn av tjänstebostadssystemet förprästerna skall föregripas, föreslåsdock inte någon ändring beträffande de prästtjänstersom är förenade med bostadstvång. Eftersomutvecklingen inom fastighetsskötselns område har inneburit atten fastighetsskötares arbetsuppgifter som regel kan utföraspå ett behörigt sättutan att denne bor i den fastighet som skall skötas,anser arbetsgruppen att det är motiverat att den som äranställd för skötsel och tillsyn av fastighet har ett sämrebesittningsskydd än andra personalbostadshyresgäster.Det föreslås därför att bestämmelserna i 46 § 8hyreslagen upphävs. Hyresförhållandensom beror av anställning för skötseloch tillsyn av fastighet skall därför i fortsättningen bedömasenligt de principer som gäller för personal bostäderi allmänhet. Detta innebär bl.a.att hyresgästen efter tre årshyrestid i princip har rätt till förlängningav hyresavtalet även om anställningen upphört.I undantagsfall - om hyresvärden har synnerliga skälför att upplösa hyresförhållandet- är dock hyresgästen skyldig attflytta trots att hyresförhållandet varat mer . Arbetsgruppenhar funnit att den i 67 § hyreslagen stadgade rättenatt kollektivavtalsregi era hyresvillkoren förhyresförhållanden som beror av anställningbör behållas. Skälet till detta är bl.a.att inte bara arbetsgivarna utan även flertalet av de arbetstagarförbund,som berörs av sådana avtal, vill behållakollektivavtalsrätten samt att det inte har framkonmit att gällandekollektivavtalsregleringar har medfört några påtagliga olägenheter förhyresgästerna. Iöverensstämmelse med vad som gälleri flera tvingande lagar inom arbetsrättens område(t.ex. lagen (1982:80) om anställningsskydd och arbetstidslagen (1982:673) och ienlighet med önskemålen från Prop.1986/87: 37 arbetsgivar-och arbetstagarorganisationerna, föreslås att 67 § tillförsen bestämmelse som ger en arbetsgivare, som ärbunden av kollektivavtal vari avvikelser frånhyreslagens tvingande bestämnelser har överenskommits, rättatt tillämpa avtalet även påarbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutandearbetstagarorganisationen. En förutsättning är att arbetstagaren sysselsättsi arbete som avses med avtalet. 6 1986/87. Arbetsgruppens förslag till ändringar i 12 kap.jordabalken