prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — En lämplig ordning är enligthovrättens mening att det görs en fullständig invenlering och prospektering isamband med upprättandel av delaljplaner och planulredning-ar och i vissa falläven vid upprättandet av områdesplaner. För att kommunerna i etlkommande planeringssystem skall kunna ta ett vidgad ansvar för markanvändningenäven med avseende på kulturmiljön krävs en lillfredsställandefornminnesinventering. i ser detta som enföruisättning för den dialog mellan kommun och länsorgan som skall varavägledande i planeringen. Det är också en fråga om rätissäkeihet förexploatören atl denne ges möjlighet lill rationell planering och ekonomisktriktiga beslut. Det mäste vara samhällets skyldighet att tillhandahälla detlabeslutsunderlag, koinmiinframhäller att förslaget till nyplan- och bygglag ger cn annan roll i planeringssammanhang,Tonvikien läggs vid samrädsstadiet. Kommunerna skall förses medplaneringsunderlag inom det som är statens intressesfär. Mot den bakgrunden kankommunen inte dela utredningens förslag att staten inte skall slå för kostnadsansvaret för komplelterandeinventering och prospeklering. De slatliga myndigheterna har den kompetens ochden erfarenhet som fordras för alt kunna göra denna lyp av undersökningar.Ansvarsfrågan för merkoslnader förorsakade av eventuella överraskningar böräven bli enklare att avgöra iefterhand, anser altfornlämningsbegreppet bör utvidgas så att åven de medeltida landsbyarna gesskydd enligt fornminneslagen, 4 Finansiering av undersökningarna 1 delta avsnitt behandlas ulredningens förslag ifråga om bidragsgivning lill mindre enskilda förelag (4,1). om vidgning avtillämpningsområdet för skälighetsprövning (4.2), finansiering av arkeologiskaundersökningar vid bostadsbyggande (4,3), beslut och besvär i fräga omkostnaderna enligt fornminneslagen (4,4) och utredningens synpunkier påsambandet markvärde - taxeringsvärde (4,5). 4.1 Mindre enskilt förelag RAÅ framhåller vikten av atl utredningensförslag genomförs. Utredningens redovisning av den nuvarande lillämpningen avbegreppet mindre enskilt arbetsförelag stär inte helt i överensslämmelse medRAÄ:s praxis. lillslyrker ocksä förslagel medan i länanser att bidragel lill RAÄ mästeöka. Mindre enskilda företag är enligt en vanlig ärendetyp. Länsmuseernassamarbelsråd anser att RAÄ måste få i uppgifl att klart definiera vilka förelagsom siaten skall bekosla. Annars finns det risk för att olikartade bedömningarkommer alt göras i olika delar av landet. harinvändningar mot förslaget. Atl urskillings- lösl befria alla mindre enskilda arbelsföretag frän kostnaderna skulle fä 617 olyckligakonsekvenser och försvaga fornlämningsskyddet inle minsl för Prop.1986/87:100 etl län av Jämllands typ. Bostadsstyrdsen slöderden reservalion som finns tillulredningen om styckebyggda småhus. De bör alltså stödjas med statsbidrag.Detsamma anser . och Falu konimuner. kommun framhäller atldet fastighetsbestånd som berörs i kommunen, främsl i stadskärnan, är splittrati mycket smä enheter. Skillnaden mellan en-, två- och flerfamiljshus är oftasvår att skönja, anserdel rimligl atl en enskild småhusbyggare som utan egen förskyllan råkar ut förokända fornminnen med orimliga kostnader som följd kan få bidrag, anser alt enföreskrifl av elt så obestämt innehåll som den av utredningen föreslagnaundantagsregeln inle passar som ersättningsregel. Ändamålet medundantagsregeln kan tillgodoses genom ett bemyndigande anslagsvägen tillförvaltningsmyndighet au i undanlagsfall ulbetala ersättningen, Elt annat sättatl lillgodose samma syfle kan vara alt finansiera kosinaderna genomlilläggslån på samma sätl som utredningen föreslår vid bostadsbyggande.Hovrätten förordar därför all undantagsregeln utgår. anser del olyckligl att ulredningen begränsarexemplifieringen till enfamiljshus.Del bör inle vara hustypen utan storleken på ingreppet som avgör. Förslaget tillstyrks utan närmare kommentarer avbl.a. Vitierhetsakade-niien, i . Sigluna kommun,, samt Ålvsborgs och länsmuseer. RAÅ anser förslaget välmotiverat men menar att de av utredningen angivna exemplen på en möjligtillämpning av undantagsregeln i några fall kan missförstås. UHÅ hänvisar lillyllrande frän juridiska fakullelsnämnden vid . finns del goda skäl för förändringen. Den utvidgning avtillämpningsområdet som ulredningen vill åstadkomma avspeglas dock inte i denföreslagna lagtexten. En möjlighet är att i lagtexten göra en exemplifierandeuppräkning av vissa typfall. i är avsamma uppfattning. Även i kräver en tydligarevägledning. i nämner några ytterligare exempel därstatlig bidragsgivning skulle vara motiverad av särskilda skäl och med ellvidare kulturhistoriskt synsätt. De medel som ulredningen föreslär äroiillräckliga. i och anserockså all medlen inle räcker, påpekaratt etl bevarande av fornlämningar under mark på en fastighet i cenlral stadsbebyggelse kan innebära förändrade förhållanden beiräffande utnyttjande ovan mark jämförl med gällande de taljplan. Härav kan följa alt kommunen blirersätlningsskyldig. Frågeställ ningen borde ha behandlats av utredningen, 618 anser alt de Prop. 1986/87:100 föreslagnaförändringarna är positiva och villha fastslaget att undantagsre- Bil. 10 geln skall tillämpas generöst. RRV kan i och för sigdela utredningens uppfattning att möjligheterna all fä hel eller partiellkostnadsbefrielse skulle behöva vidgas något. De exempel som ulredningen anförtyder dock pä att en utvidgning skulle medföra betydande kostnadsökningar förstaten, RRV kan därför inte tillstyrka förslaget. 4.3 Finansiering av arkeologiska undersökningarvid bostadsbyggande Utredningsförslaget tillstyrks av etl myckelstort anlal remissinslanser, däribland . länsstyrelserna iÖstergötlands, , och och . FöreningenSveriges länsantikvarier och Föreningen riksjörbund, . Lunds och Halmstadskommuner, . läns museum, , Södermanlandsmuseum, och Länsmuseet-Murberget. iStockholms län tillstyrker också förslagel men anser alt statsmakterna måsteange, dels vem som skall priorilera mellan ansökningarna om dessa skulle kommaatt överstiga ramen, dels grunderna för prioriteringen. Även ställer sig bakom förslaget men anser att kringkosinader i formav grovarbelskrafl, maskintid m.m. skall få räknas in. Detsamma anser Ystadskommun, och HSB. i Gotlandslän lillstyrker förslaget men anser alt det med hänsyn till innerstadssärart är motiverat med ytterligare ekonomiska åtaganden från statens sida, serförslaget som positivt. Det ger dock inte ersättning för dyra merkostnader.Staten bör träda in med ekonomisk kompensation för kosinader som uppstår iprojekt som avsevärt fördröjs av påfordrade utgrävningar. kommun år avsamma mening, länsmuseumstöder förslaget men anser all ulredningen borde ha förl en utförligarediskussion om konsekvenserna för olika kategorier av orler. Förnyelsen av decenirala stadsdelarna i en kommun av lyp erbjuder helt andra problem än istörre, ekonomiskl livaktigare orler. menar all det behövs enöppnare attityd från statiigl håll geniemot de små kommunerna och derasproblem, kommun har sammauppfattning. Förslaget om lilläggslån är inle någon bra lösning när det gällerbyggandet inom de gamla stadskärnornas kulturlager. Sättet att ta utkostnaderna för arkeologiska undersökningar vid stadsförnyelse bör bli föremålför ytterligare överväganden. liksomÖrebro kommun tillstyrker förslaget med undantag för styckebyggda småhus somenligt reservationen till utredningenbör stödjas med statsbidrag. kommun bedömer förslaget som rikligl. emellertid innebära ett ökat tryck påbyggnadsverksamheten i känsliga Prop. 1986/87:100 , miljöer därbevarandeaspekterna är starka. Kommunen bör därför fä bc- Bil. 10 tydligtstörre möjligheter att styra byggandet i dessa miljöer än vad som är möjligt . och anser förslagelotillräckligt och vill utvidga dettill att gälla även lokaler. De båda förstnämnda remissinstanserna föreslår iförsta hand all stödformen skall vara direkta bidrag frän samhällel och intelän. Förslaget att ge berördabyggherrar möjlighet au få tilläggslån år en förbåttring i jämförelse mednuvarande förhällanden. Det anser som egentligen menar atl allakostnader skall täckas med statliga anslag, 1 varje fall borde utredningen haövervägt en ordning med särskilda avgifier som fördelar kostnaderna lika pä alltbosladsbyggande, /?/?V avslyrkerförslaget. Formen med tilläggslån är besvärlig att administrera och oklar i rättslig mening, RRV föreslär all man i stället prövar om inte oskäligaarkeologiska merkoslnader för utgrävningar i samband med bosladsbyggande kanberättiga till förhöjl läneunderlag. Även i Meilmöhus län nämnerdella som en allernaliv och kanske bälire lösning. Falu kommun anser atttilläggslån är tveksamt som stödform. Det är bättre alt ändra reglerna om delvis kostnadsbefrielse eller låta kostnaderna ingå i bostadslånen, Skånes hembygdsföreningförordar också en annan lösning, nämligen en utjämning av kostnaderna genom enbyggnadslovsavgift. Denna kunde las ut vid alla nybyggen och användas för atlfinansiera överkoslnadema förorsakade av medeltida kulturlager. Även Lundskommun nämner möjligheterna att ta ut en extra byggnadslovsavgifl och anseratt denna fråga bör övervägas ytterligare. 4.4 Beslul om kostnader enligt fornminneslagen Många remissinstanser stöder ulredningsförslagensom enligt RAÅ år välgrundade. RAÄ pekar på vissa oklarheter när del gällerförslagel om länsstyrelsernas kostnadsprövning. Detta bör klargöras genom ettuttalande från regeringen. i Malmöhuslän tror att antalet besvär kommer att öka och bli betungande för regeringen, 1 övrigt tillstyrks förslagen utan närmarekommentarer av RRV. Sigluna och Uppsalakommuner. SACOISR, Föreningen . Byggherreföreningenoch , , , sleidsmu-seum, Malmömuseum och . i Göteborgsoch län avslyrker. Den nuvarande ordningen år att föredra, Efler en utförligredogörelse for nuvarande praxis avråder i bestämt frän atl länsstyrelserna skall åläggas att fatta beslut om storleken av undersökningskostnaderna. bör innehålla en obillighetsprövning. Det ärockså lämpligt att undersök- Prop, 1986/87:100 ningens omfattning preciseras mer än vad som är brukligt. Kanvuiinäiicn i Jönköpingavstyrker förslagel alt lalan mol beslut i ersättningsfråganskall kunna föras till regeringen. Avrättssäkerhetsskäl bör kostnadsfrågor som har betydelse för den enskilde kunnaprövas av domstol, 4.5 Sainhanelci markvärde - taxeringsvärde Bara ett fåtal remissyttranden innehållersynpunkter på vad utredningen för fram, RSV, statensliintinälcrivcrk och i Göleborgs och län konstaterar attförslaget om s,k, rullandefastighetstaxering inte genomförls, RSV anser inte att det finns skäl altändra nuvarande system och alt det inte heller finns behov av ytterligareinstruktioner för fastighetstaxeringen. anser att särskildarutiner bör tillskapas om del ansesvara av vikt all säkerslälla alt en fornlämning eller ell beslut om arkeologisk undersökning fär genomslag påtaxeringsvärdet. anser inte att utredningen med sitt resonemang kan grunda nägra slulsalserom fornlämningars påverkan på fastighetsvärdet. Taxeringsvärdet är avunderordnad betydelse. delar ulredningens uppfattning. Skulleförslagel om rullande faslighelsiaxering inle genomföras är det nödvändigt attmolsvarande möjligheter tillförändringar inarbetas i nuvarande taxeringsregler. SverigesVilluägareförbiind anser att förslaget om rullande fastighetstaxering börgenomföras. 1 denna del av sammanställningen behandlasremissyttranden över utredningens förslag i fråga om RAÄ:smyndighetsfunktioner (5.2), undersökningsverksamhetens(UV:s) service till länsstyrelserna (5.2), decentralisering till länsmuseerna(5.3). laxesättning (5.4) ochFoU-insatser (5.5). Slalskontoret föreslårmed anledning av utredningen att hela undersökningsverksamheten skall studerasnärmare. Huvudmannaskap, organisalion, lokalisering av och kostnader förundersökningsverksamheten behöver prövas mer förutsättningslöst. Medhänvisning till sitl förslag om en särskild studie avslyrkerstatskontoret huvuddelen av ulredningsförslagen. Slalskonlorel avslyrker förslagel om alt RAÄskall få ökade medel för centrala myndighetsuppgifter inomundersökningsområdet. 1 övrigt är det baranågra fä remissinslanser som har synpunkter på förslaget. RAÅ bekräftar de behovsom foreligger. Pä grimd av begränsade re surser har f-tAÄ prioriterat expertservicen tilllänsstyrelserna framför an- 621 Tillsynen över dentoiala undersökningsverk- Prop. 1986/87:100 samhelen och rådgivningen inom området har därmed blivil eftersatt. iKopparbergs län, /SR, och Länsmiiseet-Murherget stöderuttryckligen förslaget. 5.2 UV:s service lill länsslyrelserna Bara ell mindre anlal remissinstanserlillslyrker utredningsförslaget och ställer då också vissa villkor. FöreningenSveriges landsantikvarier, . ,och lillstyrker men pekar pä attäven vissa länsmuseer och större kommunala museer svarar för motsvarandeservice lill . Samma debileringsprinciper måste gälla oavsettvilken institution som bistår . Enligt kan förslaget medföra all länsmuseernaskonsultativa verksamhel förlorar i belydelse. RAÅ delar i principulredningens uppfattning men ser med oro atl ulredningen inte föreslär någonmotsvarande förstärkning av länsslyrelsernas budgel. Enligt RAÄ:s beslämdauppfattning bör särskilda medel reserveras för delta ändamål. Enklast kandetta ske genom atl verksamhelen som hillills finansieras över RAÄ:s budgel. anserall RAÄ:s undersökningsverksamhet även i fortsättningen skall ha elt egetulredningsanslag. Statskontoret anser delrikligl att UV:s service till länsslyrelserna skall avgiftbelåggas, Nägra medelkommer emellertid inle, som ulredningen föreslår, alt frigöras. Statskontoretförulser ocksä all förslagel kommer all leda lill krav från länsslyrelserna omkompensation för ökade kostnader. Denna fråga måsle därför utredas ytterligarei den särskilda studie som statskontoret föreslår. För länsstyrelserna iStockholms, och framstår förslaget som orealistiskt.Länsstyrelserna har inga medel att bekosta servicen. RRV avslyrker förslaget.Atl länsstyrelserna skulle betala för UV:s service skulle dels orsakaadministrativt merarbete för såväl länsstyrelserna som RAÄ, dels kunna fåoönskade styreffekter. Länsstyrelserna iÖstergötlands, Göleborgs och och saml /SR avstyrkerförslaget eftersom det anses administrativt otympligt och skapar onödigbyråkrati. 5.3 Decentralisering till länsmuseema Uppfattningen bland remissinslanserna ärblandad, RRV anser alt endecentralisering lill länsmuseerna ärbättre än att ytterligare regionalisera UV, Fördelen med atl undersökningsverksamhe ten förläggs till länsmuseerna är enligt RRV alt den dä naturligt kommer in i en verksamhet som har till uppgift att levandegöra kulturarvet. Jönkö pings läns museum, , och föroidar också en ökad decentralisering av 622 sammaskäl, ser också posilivi pä en decentrali- Prop.1986/87:100 sering men menar att den bör ske etappvis och pä elt sådant sättatl den Bil. 10 sakkunskap och kompetens som finns samlad på UV:sregionkontor tillvaralas. länsmuseer anseratt alla länsmuseer bör ha en basfunktion för undersökningsverksamhet.Basfunklionen bör finansieras över budgel liksom andra ijänster inomlänsmuseiorganisationen även om vissa inkomsler kan förvänlas genom exiernauppdrag. Enligt länsmuseumär frågan om länsmuseernas kompetens och resurser inom det arkeologiska områdetviklig. Decentralisering bör därför ytterligare övervägas och i delsammanhanget också möjligheterna lill regional samverkan. kommun ser delsom posilivi alt länsmuseerna kan få en ökad kompelens för att smidigt kunna geservice i mindre ärenden. För alt kunna ta delta ansvar måste del finnas myckelgod arkeologisk kompetens pä museerna. Fcneningen Sverigeslänsaniikvarier beskriver de olika erfarenhelerna hos länsantikvarier ule ilandet. 1 de län där tagil etl ansvar för att bygga upp enarkeologisk undersökningsverksamhet kan man vittna om vilka stora fördelardetta har. 1 vissa andra län har UV:s kompetenta regionkontor blivillänsantikvariens expert och stöd i den arkeologiska verksamhelen. Statskontoret delarutredningens syn på undersökningsverksamheten och hänvisar lill silt förslag omen särskild utredning. Samverkan meduniversiteten tas upp i remissyttrandena från UHÅ, , Vitterhetsakademienoch kommun. UHÄ anser atl länsmuseerna bör kunna genomföraarkeologiska undersökningar i samarbete med universitetens arkeologiskainstitutioner. Enligt ger utredningen en ofullständig bildav den arkeologiska undersökningsverksamheten i genom att de femarkeologiska universitetsinslilulionerna både kvaniitalivi och kvalitativtbetydande ulgrävningsverksam-het inle nämns. Utgrävning och vetenskapliguppföljning måste i görligaste mån inlegreras. Universilelsinslilutionerna börtilldelas egna exploateringsundersökningar och genomföra helaforskningsprocessen, från utgrävning till publikalion. UV:s olika regionkontorär enligt en nödvändig del av organisationen. De är viktiga led iRAÄ:s verksamhel och deras anlal bör snarare utökas än minskas. iÖstergötlands län anser atl den organisation och fördelning av uppdragen somfinns i länel fungerar bra och bör bibehållas. En velenskapligl tillförlitligoch samiidigi ekonomiskl försvarbar undersökning kräver i viss mån stordrift.En sädan verksamhet kan RAÄ genom sina basresurser och sin samlade kompetenserbjuda. Ett regionalt museum har svårt alt uppratlhälla den breda kompelenssom krävs inom den moderna fällarkeologin, särskilt då arbelsvolymen fluktuerarstarkt. år av samma mening. Enligt SödennaiUandsmuseum förutsätter den arkeologiska verksamhe len i länd lidvis mobilisering av siora resurser både vad gäller personal och teknisk utrustning. skulle inte med egen undersöknings- 623 verksamhet klara dessa arbetstoppar. /SR instämmer inte iulredningens viljeinriktning. En decentrali- Prop. 1986/87:100 sering ärredan gjord både till museerna och framförallt till RAÄ:s region- Bil. En ytterligaredecentralisering vore olycklig, inie minst av arbetsmarknadspoliliska skäl. RAÅ och Länsmuseernassamurbelsråd vill vänla med synpunkteri frågan lills dess de gemensamma överläggningarna avslutats. Synpunkier pä utredningens förslag finns endasti nägra få remissyttranden. Några länsstyrelser, däribland länsstyrelserna iSiockholms, och . några kommuner, däriblandSigtuna och , anser det viktigt atl uppnå ett gemensamt laxesystemoch tillstyrker åtgärder. Både Landstingsjörbundet.Upplandsmuseet och Länsmuseet-Murberget anser det rikligt att UV:s ochlänsmuseernas taxor utjämnas. i Göteborgsoch län påpekar all Göleborgs museer liksom UV har etl taxesystem medkrav pä full kostnadstäckning. iKopparbergs län hänvisar lill den diskussion som pågår mellan RAÄ ochLänsmuseernas samarbelsråd om en höjning av museernas taxor och om enuppdelning av uppdragen. finner den inslagna vägen betänklig.Olika former av konkurrensbegränsning, som annars inle är tilläten på en frimarknad, år lill fördel endast för de grävande institutionerna medanexploatören hell får bära kostnadsökningen. Beiänkandei syflar i sin helhet lill alt sänka kostnaderna för utgrävningarvid exploatering. anser atl denna inrikining bör fullföljas ialla led. UV:s verksamhet måsle tryggas men UV bör konkurrera påföretagsmässiga grunder, t.ex, genom specialisering. RAÅ påpekar att deföreslagna minskningarna av U V-taxan är välbehövliga men inte tillräckliga. Statskontoret och RRVavslyrker utredningens förslag. En enheilig taxesältning skulle enligt RRVkunna åstadkommas genom atl Länsmuseernas samarbelsråd rekommenderade museernaalt använda samma taxeprinciper som UV. De förändringar i kalkylunderlagel somulredningen föreslär godlas inle av RRV. 1 en rad remissyttrandenpåtalas den slora brislen på resurser för velenskaplig uppföljning ochbearbetning av undersökningsresultaten. UHÅ, Arkeologiskasamfundet, /SR, Föreningen och FöreningenSveriges länsantikvarier lillstyrker del av utredningen föreslagnaresurstillskottet. UH.Ä anser att beloppel är helt otillräckligt. Vitterhetsakademienframhåller att eftersläpningen i den velenskapliga bearbetningen med de negativa följder som denna har för ålerföringen av forskningsresultat till allmänheten i hög grad är beroende av brisl på 624 resurserockså vid forskningsråd och vid universitetsinstitutioner inom det Prop,1986/87:100 för ulredningen akluella fältet. Enligt år del avstor belydelse alt de arkeologiska undersökningarna som föranleds avfornminneslagens bestämmelser får en velenskaplig uppföljning. Slatens kulturråd anseralt nuvarande system har en stor svaghet, nämligen den slora eftersläpningen irapportskrivning och den brislfälliga velenskapliga bearbetningen. RAÅ delar utredningensuppfattning om vilka insatser som är särskilt angelägna. Del föreslagnaresurstillskottet behövs för all tillgodose de mest elementära behoven. iStockholms län instämmer i behovet av etl ökal anslag för RAÄ:s vetenskapligauppföljning. Detsamma gör länsstyrelserna i Öslergöllands, , och saml . Lunds, och Sigtunukommuner. i lån anser alt del föreslagna beloppel intemotsvarar del verkliga behovel. Bara för genomförande av några angivna exempeli lån behövs . i anser allde statliga medlen också bör kunna gå lillregionala institutioner för arbete med frågor som är speciella för en region,kommun framhåller att en bälire avvägning mellan kravel påexploatörerna vad gäller den arkeologiska undersökningen och på siaten vadgäller den vetenskapliga uppföljningen är angelägen att ästadkomma. Många av museerna,däribland , , ,länsmuseer, Upplandsmuseel, , museum.Södermanlands museum och Länsmuseet-Murberget bekräftar alt del behövs resurserför bearbetning av utgrävningsresullalen. Resurserna bör ocksä komma deregionala och kommunala undersökande inslilulionerna tillgodo. Statskontoret anser atlförslagel bör prövas i anslutning tillden sludie av undersökningsverksamheten som verket vill ha genomförd. Enligt RRV finns delflera alternativ lill ulredningensförslag. Närmasl till hands ligger alt RAÄ genom omprövning i sin egenverksamhel frigör resurser för ändamålet. Vidare bör det vara möjligt för RAÄalt söka medel från bl.a. forskningsråd. I detta avsnitt redovisas remissyttrandena överutredningens förslag i fråga om fornminnesinventeringen (6,1), ADB-system förfornlämningsregistret och fastighetsdata (6,2), svårbedömdafornlämningsförekomster (6,3) saml om alt levandegöra kullurarvet (6.4), Mänga remissinslanservill i likhet med ulredningen ha en allmän förbättring av informationssystemenoch kommenterar inte ulredningens förslag på enskilda punkter, som delar utredningens bedömning, framhåller i likhet med elt flertalandra remissinstanser atl länsslyrel- 40 1986/87. sernas roll genom den nya blir att tillhandahålla allt Prop.1986/87:100 tillgängligt material som kan bilda underlag för kommunernasplanarbete. Utredningens ståndpunkt att den pågåendeominventeringen av fornlämningar för ekonomiska kartan skall fullföljas medoförändrad ambitionsnivå delas av del slora flerlalel remissinslanser,däribland och lantmäteriverket. framhäller att kostnadernaför vägprojeklering kan minska om resurserna för fornminnesinventering ökasoch redovisningen härigenom förbättras. hänvisar till denbedömning som gjorts och godlagils av siatsmakterna om behovet avaktualitet i redovisningen på den ekonomiska kartan. Målsättningen är all denekonomiska kartan skall ha samma aktualitet beiräffande fornlämningar som ifråga om övrigl kariinnehäll. Enligt centralnämnden förfastighetsdata ärdet angeläget alt nuvarande ambitionsnivå vidfornminnesinventeringen bibehålls om fornlämningsredovisningen alls skall varameningsfull. Inventeringen måste också bedrivas systematiskt. Den år grunden förfaslighelsregisirets fornlämningsbeslånd. Att minska ambitionsnivåni fornminnesinventeringen skulle enligt humanistisk-samhälls velenskapligaforskningsrådel molverka fornminneslagens syfle och den enskildesrättssäkerhet samt ge exploatörerna stora extra kosinader, RAÅ ansluter sig lillutredningsförslaget. Både kulturminnesvårdens, forskningens och allmänhetensbehov utgör skäl för förslagen.