prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — Har förordnal om auktion enligt 16 § och har inroparen eller senare avyttrat egendomen, skall förordnandet trots detta gå i verkställighet, om inte lantbmksnämnden återkallar sin framställning i ärendet. I fråga om tillstånd att behålla egendom gäller i tillämpliga delar bestämmelserna om förvärvstillstånd i i8 §§ med undantag av 4 § första stycket / samt i 10 och 11 §§. 1 övrigtskall så anses och med ärendet i tillämpliga delar så förfaras som omegendomen hade blivit utmätt för fordran med bästa förmånsrätt efter sådanarättigheter som besvärade egendomen redan vid den exekutiva auktionen och somhar företräde framför alla befintliga fordringar. Även om det i enlighethärmed bestämda skyddsbeloppet täcks, får försäljning inte ske, om ej denbjudna köpeskillingen täcker även del värde som i ärendet har åsatts egendomenenligt 12 kap. utsökningsbalken eller, om ägaren eller innehavare av fordran somär förenad med panträtt i egendomen före auktionen har påkallatsärskild värdering, del värde vartill egendomen kan upp- Iövrigl skall så ansesoch med ärendet i tillämpliga delar så förfaras som om egendomen hade blivitutmätt för fordran med bästa förmånsrätt efter sådana rättigheter som besväradeegendomen redan vid den exekutiva auktionen och som har företräde framför allabefintliga fordringar. Även om det i enlighet härmed bestämda skyddsbeloppetläcks, får försäljning inte ske, om ej den bjudna köpeskillingen täcker ävendet värde som i ärendet har åsatts egendomen enligt 12 kap. utsökningsbalkenener, om ägaren eller innehavare av fordran som är förenad med panträtt iegendomen före auktionen har påkallat särskild värdering, det värdevartill egendomen kan upp- ' Senastelydelse 1981:786, skattas av värderingsmän som utser. Egendomen får säljas endast till den som har fått förvärvstillstånd eller enligt i § I, 2, 4 eller 9 får förvärva egendomen utan sådant tillstånd. Avges vid auktionen bud som sålunda får antas, skall försäljning ske, även om innehavare av fordran bestrider det. skattasav värderingsmän som utser. Egendomen får säljas endast lillden som har fåll förvärvstillstånd eller enligt 2 § 1, 2, 4 eller 9 fårförvärva egendomen ulan sådant tillstånd. Avges vid auktionen bud som sålundafår antas, skall försäljning ske, även om innehavare av fordran bestrider del. Kommerförsäljning inte lill stånd vid auktionen får lantbruksnämnden inom två ärefter det att auktionen har vunnit laga kraft hos påkallaförordnande om ny auktion. Framställs inte sådan begäran inom föreskriven tideller avges inte heller vid den senare auktionen bud som får antas, är fråganom försäljning av egendomen förfallen. Kostnadi samband med auktion som inte har lett till försäljning betalas av statsmedel. Denna lag träder i kraftden Ijuli 1987. De nya bestämmelserna skall tillämpas i ärenden omförvärvstillständ som inte är slutligt avgjorda . Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (DsJo 1986:5) Översyn av jordförvärv slagen Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,bankinspektionen, riksskattéverket (RSV), , (), lantbmksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd (JN), statensnaturvårdsverk, , statens planverk, slatenslantmäteriverk (LMV), statens industriverk, domänverket (DV), kammarkollegiet,statskontoret, , hovrätten för övre , kammarrätten iJönköping, och tingsrätter, länsstyrelserna i , ,, , , , , , ,, , , , , , ,och , , , , , ,, och kommuner. (), . Svenska cellulosa- ochpappersbmksföreningen. (),Centralorganisationen /SR, i (LO), . ,allmänna hypoleksbank. Familjejordbrukarnas riksförbund.Glesbygdsdelegationen, . Småbrukare i Väst, , (), , (), . Trädgårdsnäringens riksförbundsamt av och kommun. Ettstort antal av remissinstanserna har bifogat yttranden som de i sin turinhämtat från myndigheter och organisationer. Yttranden har dessutom kommit indirekt till från olika enskilda och organisationer. Fömtomrena tillstyrkanden finns följande kommentarer till utredningens förslag iremissyttrandena. Redovisningen av remissyttrandena följer dispositionen avbetänkandet och av lagrådsremissens huvudtext. Reservationer till de angivnayttrandena redovisas inte. 2.1Domstolsverket: har inget att erinra mot förslagen. Förslagens genomförande torde - så som utredningen också förutser - öka omsättningen av jordbruksfastigheter. antar emeller tid att omsättningen ökar i så begränsad utsträckning att den inte påverkar inskrivningsmyndigheternas arbetsbelastning i nämnvärd grad. Domstols verket har härvid även beaktat att en del av ökningen kommer att vara hänföriig till juridiska personers förvärv av jordbruksfastigheter. 2.2 Bankinspektionen:Av betänkandet framgåratt den nuvarande lydelsen Prop. 1986/87; 122 av 2§, i den föreslagna lydelsen 3§, inte förändras. punklfastslår all förvärvstillständ inte behövs "om egendomen förvärvats avkreditinrättning som enligt lag eller reglemente eller bolagsordning, somregeringen har fastställt, är skyldig att åter avyttra egendomen". Ensådan avyttringsregel finns bl.a. i 8§ i den föreslagna bankrörelselagen. Delåligger inspektionens lillsynsobjekt att rapportera förvärv av fast egendom somgjorts för skyddande av fordran. Vid genomgång av detta material framgår bl. a.att förvärv av fasl egendom, som under andra förhållanden krävt förvärvstillstånd,inte gjorts av något av lillsynsobjeklen. Bankinspektionen har ingenerinran atl göra mot den föreslagna lagändringen. 2.3 : Den allmänna fastighetstaxeringenhar numera uppdelats på tre omgångar. taxeras hyreshus-, industri- ochspecialfastigheter. småhus och jordbmksfastigheter. Värdeåretför de olika taxeringarna är före taxeringsåret. För jordbmksfastigheterinnebär detta . Då det är av stor vikt atl kontinuiteten iprisstatistiken kan upprätthällas är riksskattéverket angeläget om att intevärdeåret blir då hell nya principer för köp och försäljning avjordbruksfastigheter skall gälla. En förändring bör om den skall genomförasske för att få stadga i statistiken. 2.4 : NO har enligt sininstmktion (1982:1048) bl.a. till uppgift att verka för atl samhällsåtgärdersom onödigtvis begränsar konkurrensen undviks. NO tillstyrker därför de framlagdaförslagen som till stor del innebär uppmjukningar av gällande bestämmelser.Sammantaget innebär förändringarna i lagen att regleringens - för näringslivetinskränkande - effekter minskar och att handläggningen av tillståndsärendenförenklas. 2.5 Lantbruksstyrelsen: De förslag till ändringar ijordförvärvslagen som utredningen lagt fram synes ha grundats på följandehuvudfömtsättningar. Personer, som vill bo på landsbygden och där drivadeltids- och fritidsjordbruk, skall lättare kunna förvärva mindrejordbruksfasdgheter. På detta sätt menar man att boendet på landsbygden skullekomma att främjas och att landsbygdens utveckling skulle underlättas. En annanviktig fömtsättning för översynen har varit att i de utpräglade glesbygdernasträva mot bästa möjliga utnyttjande av de sysselsättningsmöjligheter jord- ochskogsbruket kan ge och att denna sysselsättning i första hand skall varaförbehållen de i orten boende. Översynen kan också ses som etl led isamhällets strävanden alt stimulera till ökade skogsavverkningar. Eftersom enökad fastighetsomsättning anses ge den effekten, har det också varit en viktigutgångspunkt för översynsarbelet att ändringarna skall leda till ett ökat utbudav skogsfastigheter. Utredningenhar i sitt arbete haft att utifrån främst dessa utgångspunkter lägga framförslag som tillgodoser huvudsyftet med stmkturpolitiken, nämligen etl aktivtbrukade av jordbmks- och skogsmark. Detta huvudsyfte har bland annat kommittill uttryck i den hittillsvarande jordförvärvslagstiftningen genom attrationaliseringsaspeklen och strävandena att stärka sambandet brukade-ägandegivits stor tyngd. Under1980-talet har inom jordbruket och skogsbruket - liksom i sam hället i övrigt - skett stora förändringar bland annal vad gäller synen på regionalpolitiska åtgärder. Den faktiska tillämpningen av jordförvärvsla gen har successivt anpassats med hänsyn till dessa förändringar, dvs. riktning som översynensdirektiv ger uttryck för. De föreslagna ändringar- Prop. na är därför i mångaavseenden en anpassning av jordförvärvslagen till den tillämpning som faktisktskett under de senasie åren. vad gäller målsättning ochhuvudinriktning ansluta sig lill del framlagda Huvuddelenav de ändringar som föreslås innebär en liberalisering av lagen. Detta förväntasleda till en ökad omsättning av jord- och skogs-bruksfasligheter som i sin turleder till ökade möjligheter för personer atl förvärva t. ex. deltidsjordbrukeller all bygga upp kombinationsföretag. En ökad omsättning förväntas ocksåleda lill aU skogsavverkningarna kommer att öka. Det senare skulle komma attske till följd av att flertalet köpare av skogsfastigheter delvis måstefinansiera sill förvärv genom avverkningsintäkter. Styrelsen finner deltroligt atl en liberalisering leder till sådana effekter på kort sikt.Styrelsen är däremot tveksam till atl effekterna även på lång sikt blir deönskade. Enligt styrelsens bedömning torde även en relativt kraftig ökning avden genom jordförvärvslagen reglerade omsättningen av skogsfasligheter medföraendast en marginell ökning av den totala avverkningen i landet. Styrelsenbedömer också att ökningarna blir av kortvarig natur och att någon långsiktigavverkningsökning inte kan uppnås enbart genom förändringar ijordförvärvslagen. Idetta sammanhang vill styrelsen i likhet med utredningen peka på att andraförhållanden vida starkare än jordförvärvslagen verkar återhållande påfastighetsmarknaden. Detta gäller t.ex. skattelagstiftningen, flerägandet ochdödsboägandet. Åtgärder som påverkar dessa förhållanden skulle sannolikt kunnage betydligt större effekter i önskad riktning än de föreslagna ändringarna ijordförvärvslagen. Vidare torde sådana faktorer som affektionsvärden,jaktintressen m. m. också ha stor återhållande effekt. Styrelsenvill särskilt framhålla de stora problem som del på många häll utbredda ochökande utboflerägandet för med sig i de utpräglade glesbygderna. Flerägandettillväxer främst genom atl dödsbon slentrianmässigt skiftas på samtligadödsbodelägare. Styrelsen finner del synnerligen angeläget att åtgärder vidtasför att komma till rätta med flerägandeproblemet ochäven andra problem som rörförvaltningen av flerägda fastigheter. Omde föreslagna ändringarna i jordförvärvslagen genomförs kommer detta attpåverka arbetet vid lantbmksnämnderna. Slopandet av prisprövningen och denallmänna nedtoningen av rationaliseringsambitionen innebär vissarbelsbesparing. Denya bestämmelserna förväntas emellertid öka omsättningen på fastighetsmarknadenoch därmed kommer också både antalet jordförvärvsärenden ochjordfondsverksamheten att öka, vilket ger nämnderna mer arbete. Den nyautformningen av 7§ kräver ökade insatser liksom arbetet med det kommunalainflytandet. I ett inledningsskede kräver också det länsvisa programarbetetresurser. Isamband med inlösen av fastigheter enligt 14 § krävs ofta en fullständigvärdering. Detta med den nuvarande ordningen delvis vid prisprövningen.I sammanhanget måste också beaktas alt underiaget för den officiellafastighelsprisstatistiken vad avser jordbmksfastigheter är knuten tidförvärvsprövningen och att arbetet med statistiken kommer att krävastörre precision på grund av fastighetstaxeringens omläggning. Till dettakommer att ärenden enligt skötsellagen sannolikt kommer att öka. Detsammanlagda resultatet av de nu aktuella förändringarna på det jordpolitiskaområdei kommer därför - så viU styrelsen nu kan bedöma -inte att ge någonbesparingseffekt. 2.6Skogsstyrelsen: biträder utredningens uppfattning atl Prop.1986/87:122 del från samhällets synpunkt fortfarande finns behov av enjordförvärvslag som bl.a. främjar skogsbmkets rationalisering. Efter dennuvarande lagens tillkomst har den tekniska och ekonomiska utvecklingen iberörda näringar fortsatt i snabb takt och nya riktlinjer för bädejordbrukspolitiken, skogspolitiken och regionalpolitiken har kommit till.Därför är det befogat med en översyn av jordförvärvslagstiftningen. Dennaöversyn bör vara präglad av en samlad syn på såväl de areella näringarna somlandsbygdens utveckling och samhällsutvecklingen i övrigt. För att åstadkommadenna allsidiga belysning krävs dock betydligt större utredningsresurser ochmera tid än som har tilldelals den utredning som har lagt fram sittbetänkande. Närdet gäller skogsbmket bör en översyn av jordförvärvslagen vara inriktad på attfrämja en hög, värdefull och effektiv skogsproduktion. Lagen bör utformas såatt förvärvare som har goda fömtsättningar atl bedriva elt rationellt skogsbmkges ökade möjligheter atl förvärva skogsmark. Ett effektivt bedrivet skogsbmkmed ökad produktion av skogsråvara, som tillvaratas genom avverkning, har storbetydelse inte bara för landets ekonomi utan också för sysselsättningssvagaområden. I dessa områden har skogsnäringen en särskilt viktig roll för denregionala utvecklingen. Åtgärder som är inriktade på atl vidmakthållabosättningen på landsbygden kan också bidra till atl hålla landskapet öppet,vilket i många fall är ägnat att tillgodose natur- och kulturminnesvårdensintressen. Ägandetav skogs- och jordbmksmark har under utvecklats på ettsätt som vid en samlad bedömning måste betraktas som negativt för landsbygdensutveckling. Allt mera mark framför allt i glesbygderna ägs av utbor. Åkernligger inte sällan obmkad eller brukas som sidoartende. Det senare innebär oftaorationella företag med dålig arrondering och svagt underlag förinvesteringar. Teknisk utveckling och rationalisering har lett till attantalet sysselsatta i både jordbmket och skogsbmket har minskal mycketdrastiskt. har vidareförädlingen av de areella näringarnas produkterkoncentrerats till allt större enheter allt längre bort frånprimärproduktionen. Etl vikande befolkningsunderlag har reducerathantverks- och servicenäringarna inklusive den service som samhället normaltsvarar för. Denöversyn av jordförvärvslagen som har genomförts ingår i ett program för ökadavverkning som regeringen presenterade i årets kompletteringsproposition. Detråder numera enighet om att avverkningama kan öka. Flera forskare har dockhävdat att jordförvärvslagen har betydande s. k. inlåsningseffekter sominverkar negativt på avverkningsnivån och därför bör lagen ändras. Enligtskogsstyrelsens uppfattning är det sannolikt atl en reglerad marknad medbegränsad köparkrets leder till ett minskat utbud av fastigheter. Dessahämmande effekter som kan vara svåra att undvika, måste dock självfallet vägasmot lagens syften och positiva effekter. Utredningen antyder atl det finnsandra omständigheter som har stor belydelse för benägenheten att avyttrafastigheter, bl. a. skattelagstiftningen och icke-monetära nyttor av olikaslag. biträder denna uppfattning och vill därmed peka på atl detförutom en vidgad köparkrets och högre prisnivå kan behövas ytteriigareåtgärder för att åstadkomma en varaktig ökning av fastighetsutbudel. Bl.a.finns det skäl att överväga ändring av vissa skatteregler. Förmånga skogsägare med sin huvudsakliga inkomst från annat håll än skogsbmk är reglerna för arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen så gynnsamma jämfört med annan kapitalplacering att de kan vara en starkt bidragande orsak till att den enskilt ägda skogsmarken behålls så 57 längesom möjligt och atl den överlåts via släktförvärv. Bl.a. gynnar Prop.1986/87:122 gällande regler i hög grad alternativet att överlåta fastighetentill barn via gåva eller att behålla fastigheten till dess atl den överlåts viaarv. Statistik över samtliga överlåtelser för fördelade påfångestyper visar att av totalt ca 120000 överiåtelser utgjorde ca 28000 gåvaoch ca 45 000 arv. arv och gåva svarade tillsammans för avöverlåtelserna. Övriga överlåtelser var ungefär jämnt fördelade mellan släktköpoch köp som var föremål för prövning enligt jordförvärvslagen. Når det gälleröverlåtelse via gåva visar statistiken för såväl 1975 som 1981 att det finns enstark koppling till den allmänna fastighetstaxeringen. Av totala antaletöveriåtelser 1981, ca 28600, utgjorde ca 10600 gåva. Vid sidan avjordförvärvslagen kan således skattereglernas utformning antas ha betydandeinlåsningseffekter. Enligtutredningsdirektiven är en ökad fastighetsomsättning positiv därför atterfarenheterna visat att den främjar ett aktivt skogsbmk. Utredningen har därförenligt sina direktiv varit starkt inriktad på att lägga förslag till ändringari jordförvärvslagen som kan antas främja omsättningen av skogsfastigheter.Utredningen har dock inte försökt göra någon bedömning av hur stor dennaomsättningsökning kan förväntas bli eller hur den kan antas inverka påavverkningsnivån. Inte heller har det gjorts någon bedömning av hur förslagenkan förväntas inverka på möjligheterna att åstadkomma en mer effektivproduktion genom atl förbättra fastighetsstrukturen. Eftersomett av motiven för översyn av jordförvärvslagen är att den skall bidra tillökad avverkning finns det anledning att peka på att bådekapitalbeskattningsreglerna, realisationsvinstbeskattningsreglerna ochskogsavdragsreglerna i många fall gör det lönande att spara i skog mellangenerationsskiftena. En annan utformning av skattereglerna skulle bidra till enbättre spridning av avverkningarna över innehavstiden och därmed minskafastighetsöverlåtelsernas betydelse för avverkningen. Enligtskogsstyrelsens uppfattning kan utredningens förslag förväntas leda till enviss omsättningsökning - hur stor den blir och om den blir bestående är detinte möjligt att ha någon uppfattning om. Ett mycket överslagsmässigträkneexempel av effekten pä avverkningsnivån, med utgångspunkt från vissaantaganden, kan ändå vara av ett visst intresse för att bedöma vilka effekteren ökad fastighetsomsättning kan få för virkesutbudet. Dennuvarande "fria marknaden" (bifallna förvärv) vid sidan av släktförvärvenuppgår till drygt 4000 st med totalt ca 100000 ha produktiv skogsmark.Varie procent som denna fria sektor ökar innebär således en ökning med ca 40överlåtelser omfattande ca I 000 ha. geen ökad avverkning om ca 10 000 m sk . omsättningsökning skuUe avverkningsökningen således bli ca 300000 m' sk, vid50% ca 500000 m' sk osv. Det skall återigen understrykas att det som harredovisats är etl räkneexempel byggt pä vissa antaganden och således inte ettförsök att förutsäga vad effekterna blir. Vadsom händer med avverkningsnivån - när skogsavdragsmöj-ligheterna äruttömda - med en friare marknad för fastigheter blir beroende av vilkaköparkategorier som kommer att förvärva. Köpare, som vill ha kapitalrealvärdesäkert placerat och med låg beskattning kan antas ha litet intresse avstora avverkningar när skogsavdragsmöjligheterna är uttömda. Det är därförangeläget att jordförvärvslagens regler i övrigt, bl. a. när det gälleryrkeskunskaper och boende m. m., utformas på ett sätt som främjar ett aktivtbrukande. Vidare bör en översyn av de skatteregler som har berörts tidigare idetta yttrande övervägas. 2.7 : Utredningen anser alt det jordbmkspoliliska Prop.1986/87:122 intresset av att med stöd av jordförvärvslagen verka för ytterligare upp byggande av rationella jordbruksföretag med intensiv produktion inte längreär så framträdande. Det är därför enligt utredningens mening också angelägetatt anpassa jordförvärvslagen med hänsyn till dessa ändrade förhållanden.Statens jordbmksnämnd delar denna uppfattning. Jordbruksnämndendelar vidare utredningens uppfattning att det från samhällets synpunkt finnsett behov av att slå vakt om familjejordbruket och att ta till varasysselsättningsmöjligheterna bl. a. inom jord- och skogsbruket i våraglesbygder. Utredningen har dock funnit det möjligt att begränsa deförvärvshinder som nuvarande lag ställer upp utan att ge avkall på dessa mål. Föratt tillgodose det s. k. konsumentmålet är det dock enligt jordbruksnämndensmening väsentligt att huvuddelen av vår produktion av livsmedel produceras avrationella familjejordbmksföretag med intensiv produktion. Påöverskottsarealen bör dock som utredningen ocksä föreslår även andra företag fåetablera sig. Denbalans mellan produktions- och konsumentmålel som åsyftas i nu gällandelivsmedelspolitiska beslut torde dock inte riskeras med de lättnader somutredningen föreslår i jordförvärvslagen. 2.8 : Det framlagda förslagetöverensstämmer i stort med naturvårdens intressen. 2.9 : Arbetsmarknadsstyrelsendelar utredarens synpunkter om att det är viktigt att jordförvärvslagen fär ensådan utformning att den främjar utvecklingen av företag inom jordbruket,skogsbmket och trädgårdsnäringen och att man särskilt beaktar denregionalpolitiska utvecklingen. De föreslagna förändringarna i lagen börmedverka till detta. 2.10 : stöder de avutredningen föreslagna ändringarna i lagstiftningen. vill dockframhålla att många kommuner, inte bara i utpräglade glesbygdsområden,betraktar det som angeläget att ta egna initiativ och aktivt engagera sig inärings- och sysselsättningspolitik. Jord- och skogsbruksfrågomas hantering äri detta sammanhang ofta av stor betydelse. Det handlar då ofta om att främjamöjligheterna till olika kombinationsföretag. 2.11 : Rationaliseringsintressethar utvecklats närmare i avsnitt 5.4. Den avgränsning som görs där avjordförvärvslagens roll som förvärvshinder i fall dä fastigheten behövs förjordbmkets eller skogsbmkets rationalisering är i vissa avseenden alltför snävenligt lantmäteriverkets mening. Här åsyftas inte utredningens centralaresonemang rörande lagens ändrade inriktning i fråga om företagsuppbyggnad ochstorleksrationalisering i jordbruket. anförda synpunktrör stmkturfrågorna i skogsmarken samt omarrondering i jordbmkssamman-hang. Behovenav förbättrad arrondering i betydande delar av skogsmarken är väl dokumenteradei tidigare utredningar. Enligt lantmäteriverkets uppfattning år detfortfarande en angelägen uppgift att lösa dessa problem, någon förändringdärvidlag har inte skett. Ett rationellt drivet skogsbruk är pri-vatekonomiskloch samhällsekonomiskt betydelsefullt. Även inom jordbruket finnsbehov av strukturförbättrande åtgärder i viss omfattning. Det gäller bl.a. i anslutning till vägar och järnvägar. Problem av sådant slag är allmänt förekommande i vissa bygder. komma till rätta med dettakrävs i de fallen en aktiv stmkturrationalise- Prop. 1986/87:122ringspolitik. Denändrade inriktningen av lagstiftningen innebär sannolikt en ökad omsättning avjord- och skogsbruksmark. Detta får en positiv effekt på exempelvis utbudet avskogsråvara, i vart fall på kort sikt. försämras i vissa fallförutsältningarna att uppnå rationaliseringsförbättringar, vilket får negativaeffekter i ett längre perspektiv. kan den inhemska råvamtillförselntryggas bäst genom elt rationellt, uthålligt skogsbmk. Jordförvärvslagen bördärför inriktas på en fortsatt aktiv rationaliseringspolitik inom skogsbmket.Ger i det enskilda fallet fastigheten inle fömtsättningar för en rationellskogsbmksdrift bör liksom nu avslag av rationaliseringsskäl kunna övervågas ifall då goda motiv för detta finns. Enfortsatt inriktning på stmkturrationalisering i här berörda sammanhang kanmycket väl inrymmas i en jordförvärvslag som i högre grad tar hänsyntill regionalpolitiska aspekter. Ett ökat utbud på fastighetsmarknaden ikombination med bibehållna möjligheter till aktiv stmklurpo-litik kommer enligtlantmäteriverkels mening atl ge positiva effekter. påpekar kommer antalet fall då förvärvstillstånd vägras att blimindre om lagen ges den föreslagna ändrade inriktningen. Därtill kommer, somutredningen också påpekar, atl handläggningen bör kunna förenklas (s. 65).Resurser som frigörs genom sådana förändringar bör enligt lantmäteriverketsmening användas till stmklurförbättrande åtgärder. Omfördelning av resurserlill områden där behoven av stmklurförbättrande åtgärder är som störst börockså övervägas. Detregionalpolitiska hänsynstagandet kommer som förutskickas i betänkandet attmedföra en mera varierad tillämpning av lagen, anpassad till de särskildaförhållanden som gäller i olika bygder.