prop · GA03117 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:117 om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen Regeringen föreslår atl anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel . I propositionen läggs fram förslag om nya och förenkladeregler för slatens bidrag till den kommunala barnomsorgen fr.o.m. den 1 januari1988. Bidraget till daghem, fritidshem och deltidsgrupper föresläs lämnas meden enhetlig summa för varje femtontal barn som är inskrivna. Avdelnings-/enhetsbi-dragetföreslås för daghem utgöra , för fritidshem . För öppna förskolor föreslås bidrag lämnas med 30 000kr. Bidraget till familjedaghem föresläs lämnas enligl nuvaranderegler. Ett nytt bidrag med . föreslås lill daghem som är öppna pånatten. I de föreslagna beloppen har beräknats medel för insatser ibarnomsorgen för barn med behov av särskilt stöd och för personalens fortbildning.Vidare behandlas frågan om statsbidrag till barnverksamhet i svenska kyrkansregi. I propositionen redovisas även riktlinjer för fritidshemsverksamheten. 1 1986/87. 1986/87;117 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 mars1987 Närvarande: statsrådet , ordförande och statsråden ,, , , , , , , R, ,, , , , , G. , Lönnqvist Proposition om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen Jag har i årets budgetproposition understrukit attbarnomsorgen skall byggas ul i enlighet med det beslut fattade pågrundval av regeringens proposition om förskola för alla barn (prop.1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr. Beslutet innebär att alla barn från etloch till dess de börjar skolan skall ha rätt atl delta ipedagogisk gruppverksamhet inom någon form av den kommunala barnomsorgen.Rätten, som skall förverkligas , avser deltagande i daghem,familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola beroende på barnels behov ochpä föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. Kommunerna svarar för en planmässig utbyggnad avbarnomsorgen och i varje kommun skall finnas en plan förbarnomsorgsverksamheten. Kommunerna erhåller statsbidrag för verksamheten. Med barnomsorg jämställs alternativa former avbarnomsorg som inte drivs i vinstsyfte och där huvudmannen för verksamheten ärett föräldrakooperativ, en ideell förening eller en förening som bildals föratt bedriva en speciell form av pedagogik. Som ytterligare förutsättninggäller att kommunfullmäktige beslutat att daghemmet eller fritidshemmet skallvara intaget i kommunens barnomsorgsplan. Utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen har varitomfattande . beräknas ca 20 000 platser hatillkommit, varav ca 16 000 platser i daghem och ca 4 000 platser förförskolebarn i familjedaghem. Om hänsyn tas till en viss ytterligare ökning avantalet förvärvsarbetande föräldrar och en viss uppgång av antalet nyföddabarn behöver kommunerna inrätta ca 17 000 nya platser per är i daghem ochfamiljedaghem för att målet om full behovsläckning är 1991 enligt det tidigareangivna riksdagsbeslutet skall uppnås. Dessutom behövs det en omfattandeutbyggnad av antalet deltidsgrupper och öppna förskolor för all alla barnsbehov av att delta i en pedagogisk gruppverksamhel skall kunna tillgodoses. Jag vill i sammanhanget erinra om all jag i propositionenom förskola för alla barn aviserade atl dvs. senast år1991 återkomma till regeringen med förslag om en lagstiftad rätt lill förskolaför alla barn. Jag vill idel här sammanhanget anmäla alt lill rege- Prop.1986/87; 117 ringen redovisat sill uppdrag att utarbeta ett pedagogiskt programför förskolan. Programmet följs nu upp i kommunerna som utarbetar kommunalariktlinjer för den pedagogiska verksamheten. När det nuvarande statsbidragssystemet för barnomsorgeninfördes var avsikten att dess effekter skulle utvärderas fortlöpande.Regeringen gav () i uppdrag atl isamråd med analysera kostnadsutvecklingen inom barnomsorgen.Uppdraget har redovisats i rapporten (Dnr 1985; 1014),Analysen visar att de faktiska kostnaderna för statsbidraget lill barnomsorgenunder blev 877 milj. kr, högre än beräknat. Av denna kostnadsökningberor ca 271 milj. kr. på att ett siörre antal barn än beräknat skrevs in i deolika verksamhetsformerna. Ca 454 milj, kr, av kostnadsökningen hänför sigtill en kraftig ökning av andelen heltidsbarn i daghem och ca 152 milj. kr.till alt statsbidrag lämnades för ett större antal årsarbetare än beräknat. Närdel gäller det ökade antalet inskrivna barn var dessa effekter avsedda när bidragsreglernainfördes. RRV har emellertid konstaterat att en betydande del av förklaringentill de ökade kostnaderna ligger i att kommunerna anpassat sig till de nya stalsbidragsreglerna.Delta har lett lill effekter som inte var avsedda. Med hänsyn härtillpåbörjades en översyn av statsbidragsreglerna inom . Jagavser nu alt efter kontakt med redovisa minaöverväganden med anledning av denna översyn. Mina förslag innebär betydandeförenklingar av bidragssystemet och möjliggör för kommunerna att själva avgörapå vilket säll resurserna kan utnyttjas på effektivaste sätl. Utgångspunktenhar dessutom varit alt ge kommunerna fortsatta möjligheter att bygga utbarnomsorgen i enlighet med det riksdagsbeslut jag redogjort för i del föregående.1 sammanhanget kommer jag att behandla vissa frågor om statsbidrag förbarnomsorg och barnomsorg som bedrivs av . Som underlag för mina överväganden när det gällerstatsbidragen till fritidshemsverksamheten redovisar jag först på grundval avfritidshemskommitténs betänkande (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen min syn påfritidshemsverksamhetens mål och framtida organisation. Motsvarande redovisningnär det gäller förskolan har redan tidigare gjorts i propositionen om förskolaför alla barn. 2 Allmänt om fritidshemsverksamheten 2.1 Mål och inriktning Fritidshemsverksamheiens uppgift är att i samarbete medföräldrarna medverka lill en god och utvecklande uppväxtmiljö för barn iåldern och ge dem en trygg omsorg under den skolfria delen av dagensamt under lovdagar och ferier, när föräldrarna förvärvsarbetar ellerstuderar. Fritidshemsverksamheten skall stödja barnens utveckling och ge demerfarenheter av och kunskap om närmiljön och samhället. 1' 1986/87. 1 sam/. kulturarvoch bidra till atl barnen kan finna sig väl tillrätta i samhället samt Prop.1986/87:117 stimulera dem att delta i och påverka samhällsutvecklingen. Dengrund som i dessa avseenden lagts i förskolan skall vidareutvecklas i skola ochfritidshem. Del övergripande målet för innehållet i barnomsorgen -förskola och fritidshem - är att förmedla och ge en konkret innebörd åtdemokratiska värderingar. Verksamheten skall fostra barnen till solidaritetmed andra barn saml utveckla deras uppfattning om allas lika värde,självbestämmanderätt och integritet. Detta överensstämmer med den människo- ochsamhällssyn som präglar socialtjänstlagens portalparagraf (I §), Nyckelorden ärdemokrati, solidaritet, jämlikhet, trygghet och ansvar. Dessa mål skall vägledaoch prägla barnomsorgen. Fritidshemsverksamheten skall vidare tillsammans medhemmet stödja barnens individuella utveckling i fysiskt, socialt, emotionelltoch intellektuellt avseende genom en allsidig personlighetsutveckling.Verksamheten skall också utveckla barnen som gruppmedlemmar genom att ge dem möjlighelalt orientera sig om gränser och normer för social samvaro. Fritidshemmet skall verka för alt minska skillnadernamellan barns olika uppväxtvillkor. Alla barn skall ges möjlighet atl utvecklasina egna resurser och sin självkänsla. Särskild uppmärksamhet i detta avseendeskall de barn få som av olika skäl är missgynnade vad gäller möjligheter altutveckla sina inneboende resurser. Det kan l.ex. gälla barn med handikapp, barnmed psykosociala problem, barn som kommer från språkligt eller socialt eftersattamiljöer eller barn med olika kulturbakgrund. För dessa barn har fritidshemmetett särskilt ansvar. För de yngre skolbarnen är behovet av omsorg och trygghetfortfarande stort. Utveckling av social kompetens som stärker barnens förmågaatt klara sig själva blir efter hand en allt viktigare fråga. Fritidshemmetskall ge barnen möjligheter att lära känna sin närmiljö och fä kontakt medandra barn, vuxna och verksamheter där. Barnen skall efter hand få ta ett ökatansvar för sin egen fritid. Fritidshemmet skall successivt ge barnen slöd ideras frigörelse från det nära beroendet av vuxna. Omsorgsbehovet kvarstår i allmänhet under hela perioden7-12 är, men förändrar karaktär. De yngre barnen inom denna åldersgrupp (7-9är) är vanligen fortfarande beroende av en nära och stabil vuxenkontakt, medande äldre barnen (10-12-äringarna) behöver en trygg miljö, en bas att utgå ifrånoch återkomma till, därdet finns vuxna att diskutera erfarenheter med, sökahjälp hos och som kan ge stöd i olika situationer. Dessa behov för de äldrebarnen kan ofta tillgodoses i öppnare former än del traditionella fritidshemmet. Vad jag här anfört om fritidshemsverksamheiens uppgifter, mäloch inriktning innebär att fritidshemmen skall bedriva en i vid meningpedagogisk verksamhet. Verksamheten skall planeras och genomföras utifrån barnensegen livssi tuation och uppväxtmiljö samt vara baserad på barnens egna erfarenheter för atl på ett aktivt sätt fortsälla alt utveckla barnen frän dessa utgångspunk ter. Verksamheten bör som sagts ha en förankring i närmiljön. Därför skall den pedagogiska planeringen, för vilken personalen ansvarar, ske tillsam- 4 mans medbarnen i den egna verksamheten och i nära samarbete med bar- Prop. 1986/87:117nens föräldrar. Fritidshemmet skall också samverka med skolan och andraverksamheter i närmiljön som påverkar barnens fostran och utveckling. Fritidshemsverksamheten bör utformas i samarbete medhemmet. För atl verksamheten skall kunna planeras och genomföras på ettmålinriktat säll bör personalen ha kunskap om barnens värld i familjen och ibostadsområdet. Föräldrarna behöver veta hur barnet har del ochhur verksamheten i fritidshemmet bedrivs. Föräldrasamarbetet är enligt minuppfattning en viktig del i en kvalitativt god barnomsorg. Föräldrarna bördärför ges möjlighet till medansvar och delaktighet i fritidshemsverksamheten. Personalen i fritidshemmen skall ansvara för och tainitiativ till föräldrasamarbetet och därvid söka få med alla föräldrar.Därvid bör särskilt uppmärksammas behovet av regelbundna samtal och kontaktermed barnens föräldrar, kunskap om hemmets värderingar och normer samt möjlighetför föräldrarna att tillsammans med personalen aktivt delta i och bidra lillverksamhetens utveckling och utformning. 1 den av godkända propositionen om förskola föralla barn förordades en rätt för barnens vårdnadshavare alt delta iplaneringen av förskolans verksamhet. Jag anser att en motsvarande rätt börgälla för föräldrar vars barn vistas i fritidshem. Föräldrarnas möjligheter att delta i fritidshemmetsplanering och verksamhet skiftar givetvis och det är nödvändigt att varjefritidshem söker finna former för ett föräldrasamarbete som är ändamålsenligtoch anpassat till olika föräldrars behov och förutsättningar. Ytterligare en viktig del av samarbetet är atl föräldrarnagenom frilids-hemmet kan knyta kontakter sinsemellan, utbyta kunskaper och gevarandra stöd och hjälp utanför verksamheten. 2.3 Den pedagogiska verksamheten i fritidshem Flera utredningar har behandlat förskoleverksamhetenspedagogiska innehåll, t.ex. (SOU 1975:67) och Familjestödsutred-ningen(SOU 1981:25). behandlade ocksä frågan om yngre skolbarnsbehov av omsorg och fritidsverksamhet (SOU 1974:42). harfortlöpande utarbetat arbetsplaner för förskolan. Någol motsvarande arbete förfritidshemmen har inte gjorts. Det är enligt min uppfattning en angelägenuppgift att också fritidshemsverksamhetens mål, innehåll och arbetssättkonkretiseras. Av de medel som regeringen anslagit lillutvecklings-och förnyelsearbete inom barnomsorgen har ca 6 milj.kr.beviljats till olika projekt som behandlar fritidshemsverksamheten. De flestaav dessa projekt avser att pröva olika former av fritidshemsverksamhet för barni åldern 10-12 är och utveckla ett innehåll anpassat till dessa åldrar. stor viklvid kommunernas utvecklingsarbete och det är min övertygelse alt Prop.1986/87:117 sådant arbete kan ge erfarenheter och kunskaper som gagnarverksamheten. Jag har i det föregående påpekat atl fritidshemsverksamhetenär en i vid mening pedagogisk verksamhet Fritidshemmen skall ge barnen omtanke,trygghet och gemenskap. Barnen skall få uppleva ömhet, glädje och upp-skaltningi nära relationer med personal och kamrater, I fritidshemmet skall barnen fåleka, skapa, pröva sina krafter, fä ta ansvar, möta utmaningar och äventyr.Verksamheten skall också ge barnen möjligheter till vila och avkoppling ochegna tankar i lugn och ro. Genom ordningen med inskrivning av barn i olika åldrar gesfritidshemmen goda förutsättningar att bedriva en verksamhet som planeras medutgångspunkt i de intressen och behov som finns i barngruppen. Barns utveckling sker i nära kontakt och genom ett aktivtsamspel med omgivningen, människor och miljö. Det är genom eget handlande ochegen aktivitet som barnet prövar och utvecklar sin förmåga, kunskap och förståelsei relation lill omgivningen. Utvecklingen i de tidiga skolåldrarna kännetecknasbl.a. av en tilltagande social förmåga - man utvecklas som gruppmedlem. Attfatta beslut tillsammans, genomföra gemensamt planerade aktiviteter i ellerutanför fritidshemmet är etl sätt atl utveckla barnens sociala förmåga. Lek, skapande och experimenterande verksamhet måste fädominera de yngre skolbarnens fritid. 1 en anda präglad av engagemang ochlekfullhet skall barnen ha stor frihet att själva välja vad de vill ägna sig äti fritidshemmet. Kamratgruppen blir i dessa åldrar allt betydelsefullare förbarnens utveckling. Kamratgruppens egna lekar och fria verksamheter som intearrangeras av de vuxna ger barnen vikliga tillfällen atl utforska omvärldenoch lära känna sig själva i relation lill andra. Därför är del viktigt atlpersonalen i fritidshemmet så långt möjligt stöder och respekterar barnens egenkultur. Det är en naturlig uppgift för personalen all skapa förulsällningar förkamratgruppen att utvecklas demokratiskt, alt motverka utstötning och se tillalt relationerna i kamratgruppen präglas av uppfattningen om allas lika värde.Detta kräver kunskap och insikt hos personalen om hur barnens relationerfungerar. Personalen i fritidshemmet bör ge barnen tillfällen attpröva och söka kunskap och förståelse, hjälpa dem att bearbeta sinaerfarenheter och leda dem vidare mot nya insikter. Vistelsen i fritidshemmetinnebär en gruppsamvaro med barn i olika åldrar under friare former än den somnormall förekommer i skolan. Fritidshemmet kan ge barnen andra perspektiv,kunskaper och färdigheter än dem skolan ger. Innehållet i verksamheten kananpassas till frågor och intressen som är aktuella i barngruppen. Resursersåväl inom fritidshemmet som i närmiljön kan utnyttjas för aktiviteter ochverksamheter. Fritidshemmet kan också med sin frihet vid val av innehåll iverksamheten stödja skolans arbete i olika tillämpningar, studiebesök ochpraktiska verksamheter. Fritidshemmet skall medverka till alt barnen får utvecklaegna intressen som de själva kan bygga vidare på. Jag vill understryka viktenav atl barnen engagerar sig i olika former av föreningsverksamhet. all barnen innan de slutar i fritidshemmet har hafl möjlighelatt knyta kon- Prop. 1986/87:117 takter med det fritidsulbud och delföreningsliv som finns all lillgå för dem. För detta krävs all personalenkänner lill och har kontakter med förenings-, kultur- och frilidsliv inärmiljön och i kommunen. 2.4 Pedagogiskt program för fritidshem har lagl fram elt pedagogisktprogram för förskolan. Jag avser att återkomma till regeringen med frågan om etluppdrag till all uiarbeia etl pedagogiskt program även förfritidshem. har påbörjat elt arbete med elt programsom är avsett all gälla för all verksamhet för barn i åldrarna ifritidshem eller daghem. publicerades elt programförslag somremitterades till bl,a. elt stort antal kommuner. Arbetet medremissammanställningen har avslutals, I programförslaget görs en översiktlig beskrivning av etltänkbart innehåll i fritidshemsverksamheten med utgångspunkt i barnslivsvillkor och barns utveckling i dessa åldrar. Innehållet är indelat ibegreppen natur, kultur och samhälle. Det framhålls att verksamheten bör vara gruppinriklad,atl lek och vardagssysslor är viktiga inslag och att verksamheten bör ske underaktiv pedagogisk ledning och med demokratisk inriktning. Liksom när det gäller del pedagogiska programmet förförskolan är del min mening alt det pedagogiska programmet bör vara avprincipiell karaktär och ange ramarna för verksamheten. Alla skolbarn i fritidshem, utvidgad syskongrupp och öppetfritidshem skall få del av det pedagogiska programmet. Programmet bör utformasså att det kan tjäna som underlag för kommunernas ledning, utveckling och utvärderingav den pedagogiska verksamheten och för personalens pedagogiska planering. Det pedagogiska programmet skall anpassas ochvidareutvecklas med hänsyn lill lokala förhållanden och resurser i kommunen.Detta bör ske genom atl varje kommun utarbetar riktlinjer för barnomsorgensfritidshems-verksamhet och dess pedagogiska innehåll. 3 Organisation av fritidshemsverksamheten 3.1 Principer för organisationen Jag har i det föregående behandlat frågorna om mål ochinriktning för fritidshemsverksamheten. Någon ytterligare styrning avverksamheten är enligt min mening inle nödvändig. Jag anser att lokalaförutsättningar och behov måste vara avgörande för hur fritidshemsverksamhetenorganiseras. 1 praktiken innebär detta att del inom samma kommun kan komma attfinnas flera olika frilidshemsformer. Den kännedom om lokala förhållanden somfinns i kommunen är nödvändig för atl nå ett effektivt utnyttjande avresurserna. Jag menar atl barnens behov av kontinuerliga vuxen- och kamralkontakterbör vara vägledande då verksamheten organiseras. Jag vill framhålla atl även omdel inom kommunen finns flera olika fritidshemsformer så bör del Prop.1986/87:117 enskilda barnet normall sett inte delta i olika fritidshemsformerunder dagen. Det yttersta ansvaret för fritidshemsverksamheiensorganisation vilar på kommunen. Det innebär all kommunen beslutar omfördelningen mellan olika verksamhetsformer och även i övriga frågor avorganisatorisk art t.ex. barngruppernas storlek, personaldimensionering, extraresurser för barn i behov av särskilt stöd, lokalutformning och öppethållande. Det är också kommunens sak att beräkna behovet av platseri de olika formerna. Plats i heldagsöppna fritidshem kommer enligl minbedömning i första hand alt efterfrågas för barn i årskurserna 1-3. Barn pämellanstadiet kan få sitt omsorgsbehov tillgodosett genom kombinationen avskolans verksamhet och ett eftermiddagsöppet fritidshem eller en öppen fritidshemsverk-samhei.Del bör dock vara möjligt atl erbjuda även de yngre barnen plats i eftermiddagsöppnaavdelningar i den mån deras omsorgsbehov kan tillgodoses genom en sådanlösning. Det bör inte heller finnas nägra hinder för att äldre barn i vissafall behäller sin plats i heldagsöppet fritidshem t.o.m, . Jagförutsätter även att kommunen vid sin planering tar hänsyn till attverksamheten måste vara tillgänglig även för barn med olika handikapp eller medandra behov av särskilt stöd för sin utveckling. bör även fortsättningsvis noggrant följafritidshemmens utveckling i kommunerna. I synnerhet gäller detta utvecklingenav nya verksamhetsformer för barn i årskurserna 46. Fritidshem kan också bedrivas av föräldrakooperativ ellerföreningar. Kommunens ansvar för verksamhetens kvalitet kvarstår dock även omdriften för en anläggning vilar på ett kooperativ eller på en förening. 3.2 Former för organisationen Barnomsorgen omfattar barn . Någonanledning finns naturligtvis inte att ändra principen om att de barn som harett behov av omsorg och tillsyn skall kunna få detta tillgodosett. Det finnsdäremot anledning att sträva efter alt fä etl utbud av olika tillsynsformer somstår i relation till barns behov. Mol den bakgrunden anser jag att barn i fritidshemsverksamheli form av daghem (utvidgade syskongrupper), fritidshem, familjedaghem ellerorganiserad sommarverksamhet skall vara inskrivna i verk.samheten. För barn iandra former av fritidshemsverksamhet kan också finnas skäl för inskrivning. Fritidshemmen utnyttjas främst av barn i årskurserna1-3. av de 78 000 frilidshemsplatser som finns beläggs av de yngreskolbarnen. Den låga andelen mellanstadiebarn kan delvis förklaras av attbristen på platser tvingat kommunerna atl prioritera lågstadiebarnen. Men denberor också pä all efterfrågan på plats i fritidshem är lägre för barn imellanstadieåldrarna. Jag vill peka på möjligheten att välja att samla barnenur årskurserna 4-6 på särskilda fritidshemsavdelningar som kan anpassa sittöppethållande till Prop. 1986/87:117 barnens skoltider och som hålls heldagsöppnaunder lovdagar och ferier. Många mellanstadiebarn kommer dock sannolikt att istället för fritidshem utnyttja en öppen fritidsverksamhet. Utvidgade syskongrupper innebär att barn i åldern 7-12 ärintegreras i en daghemsavdelning. 1 flera kommuner är utvidgade syskongrupperden dominerande organisationsformen. Utvidgade syskongrupper ställer särskildakrav på en medveten planering för barn i olika åldrar. Jag vill framhålla betydelsenav atl verksamheten för skolbarn i de utvidgade syskongrupperna bör planerasmed utgångspunkt i det kommande pedagogiska programmet för fritidshem. Av de skolbarn som är inskrivna i barnomsorgen harca plats i familjedaghem. Förutsättningarna för arbetet i familjedaghem ärsådana all viss kompletterande verksamhet krävs för att en plats ifamiljedaghem skall kunna anses vara likvärdig med en plats i fritidshem. Jagkommer i det följande atl föreslå att öppna fritidshem inrättas som komplementtill familjedaghem för skolbarn. För barn inskrivna i familjedaghem och för barn tillhemmavarande föräldrar finns ett behov av organiserad fritidsverksamhet undereftermiddagstid. Detta kan ske i s.k. öppna fritidshem som kan organiseras ibefintliga lokaler i skolor, kvarters- och fritidsgårdar eller om möjligt ibarnomsorgslokaler. För barn i åldrarna kan det öppna fritidshemmettillgodose en del av omsorgsbehovet. Normalt är barnen inte inskrivna i dessaverksamheter. Jag vill emellertid peka pä att det i många sammanhang kan finnasbehov av ett större ansvarstagande från kommunens sida även för dessa äldrebarn. Det kan t.ex. behöva tas hänsyn till bostadsområdets utformning ellerandra liknande faktorer. Jag anser också att det finns ett behov avkompletterande verksamhet för skolbarn i familjedaghem. kan behovet av barnomsorg förskolbarn vara större än under övriga delar av året. Genom att skolan stängeruppstår ett tillsynsbehov inom barnomsorgen även för de barn som normalt fårsin tillsyn i skolan. I många fall minskar även utbudet av allmänfritidsverksamhet . Det är därför av stor betydelse attbarnomsorgen om möjligt organiseras så alt man kan erbjuda omsorg även till debarn som under skolterminerna inte efterfrågar detta. Enligt min uppfattning bör sådan verksamhet som bedrivs iform av koloni . 1986/87:117 eller sommargårdar, veckokoloni ochdagkoloni ses som en del av barnomsorgen . 4 gällande statsbidragsregler för barnomsorgen Statsbidragtill barnomsorg lämnas enligl förordningen (1983:943) om statsbidragtill barnomsorg (ändrad senast 1985:971) för inskrivna barn i följandeomsorgsformer med följande belopp per barn. Inskrivnaminst 7 tim./dag Inskrivnamellan 4 och 7 lim,/dag Inskrivna minst 7 tim./dag Inskrivna mindre än 7 tim./dag 22 000 12 500 16 500 7 500 Vidare lämnas statsbidrag med . per är för varjekommunall anställd helårsarbetare som är direkt sysselsatt i barngrupp idaghem, fritidshem, öppen förskola och deltidsgrupp. För barn med behov av särskilt stöd lämnas ytteriigarestatsbidrag med . för varje tiotal barn som är inskrivna ikommunens daghem eller fritidshem. Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer lämnas tillkommunen med hänsyn lill antalet inskrivna barn och anställda i sådanverksamhet. Statsbidragen beviljas och betalas ut av socialstyrelsen.Förskott lämnas av statsbidraget för året före bidragsåret.