prop · GA0377 · 1986-12-31 00:00:00 — Den skall- skyldige skall sålunda erhålla avdrag för förvaltningskostnader och ränta på skuld som belöper på aktie eller annan andel till vilken utdelningen är hänförlig. Avdrag medges dock inle för skatt på utdelningen och skattetill godohavandet som erlagts i . Den svenska skatten uppgår för bolag, som inte är befriat från svensk skatt enligl art. 24 punkl 4, lill av 154, dvs. 80 (här fömtsätts att inga kosinader är hänförliga lill utdelningen). Avräkning får enligt art. 24 punkl 2 ske av den irländska skatten, 23, varvid den svenska skatten kommer att uppgå till (8023 =) 57. Skatten i uppgår fill sammanlagt 123, varav 100 i bolagsskatt och 23 på utdelningen. Eftersom54 redan erlagts i förskottsskatl för utdelningsmottagarens räk- Prop.1986/87:77 ning har det svenska bolaget, på grund av att rätten lillskattetillgodohavande genom avlalet utsträckts till mottagare i , rätt atlåterfå (54-23 =) 31. Behållningen efter skall av utdelningen på 100 blirsåledes efter avdrag för svensk skatl 57 och irländsk källskatl 23 samtutbetalning av skattefillgodohavandet 31, (100-57-23-F3I =) 51. Ettsvenskt bolag som har intressegemenskap med ett iriändskt bolag och somerhåller utdelning från detta eriägger enligt punkl 1 c) och punkt 3 ingen källskatli och är inle berättigal till skattetillgodohavande. Med samma fömtsättningarsom i del lidigare exemplet blir bolagsskatten 100 i och 52 i ,varvid behållningen blir 48 för mottagaren i . Skulle det svenska bolagelvara kvalificerat för skattebefrielse i enligt art. 24 punkt 4, blirbehållningen i stället 100. Utdelningfrån bolag med hemvist i till person med hemvisl i får enligtpunkt 4 beskaltas i . Beskattning får emellertid ske även i menden svenska skatten får inte överstiga av utdelningens bruttobelopp i fallsom avses i punkt 4 a) och i övriga fall. Punkl7 har tillkommit på irländskt initiativ och innebär följande. En aktieägare medhemvist i som äger eller mer av aktierna i ett irländskt bolag får inleåtnjuta avtalsförmåner enligt punkterna I och 2 i fråga om utdelning som kan hautbetalats endasl av vinst, som uppkommit hos bolaget under en tidrymd somslutar minsl lolv månader före den tidpunkt då han förvärvade en lioprocentigägarandel i bolagel. Bestämmelsen har tillkommit för atl förhindra ell obehörigtutnyttjande av avlalet. Undantag har därför gjorts för överlålelse avaktieposter i irländska bolag som äger rum utan skalleundandragande syfte t.ex. i samband med fusion av svenska bolag. Punkl9 innehåller förbud mol beskattning av icke utdelad vinst samt mol s.k. extra-lerriloriellbeskattning av utdelning (beträffande delta slag av beskattning se punkterna32-35 i kommentaren lill art. 10 punkl 5 i modellavtal av ). Räntabeskattas enligt ari. 12 endast i den stat där den som har rätl till räntan harhemvist. Undanlag görs dock i punkt 3 för de fall atl ränian är hänförlig tillfordran som äger verkligt samband med fast driftställe eller sladigvarandeanordning i avlalels mening som den som har rält lill räntan har i den andraavtalsslutande staten. I sådanl fall får räntan beskaltas i denna andra statmed tillämpning av arl. 8 resp. art. 15. Ränta, som utbetalas från person som har hemvisl i och som enligl svenska beskaltningsreglerinte är bosatt i , kan inle beskaltas i om räntan i Sverigeskall hänföras till inkomstslaget kapital. Undantaget i punkl 3 kan således blitillämpligt i endasl om räntan enligt punkt 2 av anvisningarna till 28§ kommunalskallelagen skall hänföras till inkomstslaget rörelse. Dessutomerfordras atl fast driftställe föreligger enligt intern svensk rätt (53 § 1mom. a kommunalskattelagen). Sådanroyaity som avses i an. 13 punkt 2 beskattas endasl i den stat där den som har rätt lill royaltyn har hemvist. Undantag görs dock i punkt 3 för sådana fall då den rättighet eUer egendom för vilken royaltyn belalas har verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning i avta- 39 letsmening som den som har rätl till royaltyn har i den andra staten. I Prop.1986/87:77 sådanl fal! får royaltyn beskallas i denna andra slal medtillämpning av art. 8 resp. art. 15. Royaity som utbetalas från tillperson med hemvist i Iriand kan beskaltas här i de fall undantaget i punkl 3blir tillämpligt och fast driftställe föreligger enligt intern svensk rätl (jfr28 § kommunalskattelagen saml punkl 3 femte stycket av anvisningarna till 53 §kommunalskattelagen jämfört med 2 § I mom. och 3 § lagen om statlig inkomstskatt). Somjag nämnt vid redovisningen av art. 7 får s.k. fastighelsroyalty alllidbeskattas i den stat där fastigheten är belägen. Art.14 behandlar beskattning av realisationsvinst. Vinst, som en fysisk ellerjuridisk person med hemvist i Iriand förvärvar genom överiåtelse av fastegendom belägen i får beskattas här (punkl 1). Vidare får enligl punkt2 a) vinst på grund av överiåtelse av aktier vars värde helt eller lill störredelen direkt eller indirekl härrör från fast egendom belägen i Sverigebeskattas här. Molsvarande gäller enligt punkt 2 b) i fråga om överiåtelse avandel i bl. a. handelsbolag. Beskattning av vinsl vid överlåtelse av egendomsom omfattas av punkt 7, vilken vinst förvärvas av person som har hemvist i enavtalsslutande stat och som haft hemvisl i den andra avtalsslulande statennågon gång räknal från överlåtelsen, får ske i dennaandra stat. För svensk del innebär detta att det blir möjligt att tillämpa desvenska bestämmelserna om beskattning av vinsl vid aktieförsäljning som skettefter utflyttning från (53 § 1 mom. a sista stycketkommunalskattelagen). Bestämmelseni punkt 5 har samband med de särskilda reglerna i art. 23 om beskattningen avviss verksamhel utanför kusten. I punkt 6 andra meningen finns en s.k. "remitlance"-regelbeträffande realisationsvinst motsvarande den som finns i art. 6 beträffandeinkomst. Alt en särskild regel intagits för realisationsvinst hänger samman medatl uttrycket inkomst enligt irländsk rätt - i molsals lill svensk - inteomfattar realisationsvinst. 15 beskattas inkomsi av frilt yrke och annan självständig verksamhet iregel endast i den slal där den som utövar verksamheten har hemvisl. Ominkomsten förvärvas genom verksamhet i den andra avtalsslulande staten, fårinkomsten emellertid beskattas där om den som utövar verksamhelen har en sladigvarandeanordning för utövande av verksamheten där. Art.16 behandlar beskattningen av inkomst av enskild Ijänst. Punkt 1 innebär, altsådan inkomst i princip beskattas i den stat där arbetet ulförs. Undantag fråndenna regel gäller vid viss korttidsanställning under de fömtsättningar somanges i punkt 2.1 sådana fall sker beskaltning endasl i inkomsttagarenshemviststat. I punkt 3 har intagits särskilda regler om beskattning av inkomstav arbete ombord på skepp eller luftfartyg i internafionell trafik. Styrelsearvodeoch liknande ersättning får enligt art. 17 punkt 1 beskal tas i den stat där det bolag som betalar ut ersättningen har hemvisl. Om styrelsemedlem ulför tjänster för bolagel av verkställande, företagsle dande eller teknisk natur, skall emellertid den ersättning som uppbärs härför beskattas enligt bestämmelserna i arl. 16 (punkt 2). Beskatlningenav inkomst som underhållare och sporiutövare uppbär Prop. 1986/87:77 genom sinverksamhet regleras i art. 18. Sådan inkomsi beskaltas i den stat där verksamhelenutövas (punkt I). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvas underutövande av fritt yrke eller på grund av anslällning. Enligl punkt 2 fårinkomsten i regel beskattas i den stal där underhållaren eller sportulövarenutför arbetet, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex.arbetsgivare hos vilken underhållaren eller sportutövaren är anställd) änunderhållaren eller sportutövaren själv. För vidkommande iakltas vidtillämpningen av arl. 18 bestämmelserna i 54 § första stycket b kommunalskallelagen,7 § 11 mom. lagen om statlig inkomstskatt och lag (1908:128 s. 1) ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter. Enliglhuvudregeln i art. 19 får pension på grund av tidigare anställning i enskild ijänstoch annan liknande ersäitning vilka utbetalas med anledning av tidigare anslällningi en avtalsslutande stat, utbetalning enligl sociallagsliftningen i enavtalsslutande stat och livränta frän källa i en avtalsslutande stat beskaltasi denna stal. Inkomstav allmän tjänst beskattas enligl arl. 20 i regel endasl i den stat som betalarut inkomsten [punkt I a)]. Motsvarande gäller enligt punkt 2 a) i fråga ompension på grund av allmän Ijänsl. I fall som avses i punkterna 1 b) och 2 b)beskattas dock ersättningen endast i inkomsttagarens hemviststat. Enligt punkt3 beskattas i vissa fall ersättning av allmän tjänsl enligt reglerna förbeskattning av inkomst av enskild tjänst. Arl.21 innehåller regler om skatlelättnader för studerande och affärspraktikanter. Inkomstsom inte behandlas särskilt i arl. 7-21 beskattas enligt art. 22 i regel endasli inkomsttagarens hemvistslal. Undantag har dock gjorls för utbetalning från sfiflelse("trust"). Eventuell dubbelbeskattning av sådan utbetalning får i slälletlösas direkt av bestämmelserna om undvikande av dubbelbeskattning i art. 24. Undersenare år har utforskning och uivinning av gas och olja utanför kusten ("offshore-verksamhet")fått ökad betydelse. Skatteproblemen i samband med denna verksamhet har intelösts på etl tillfredsställande säll i modellavtal. har därförvid bilaterala förhandlingar med andra stater avtalat mer ändamålsenligaregler. Så har hitlills sketl med de nordiska staterna och med Storbritannienoch Nordiriand. 1 förevarande avtal har problemen lösts på motsvarande sätt,varvid regler om beskattning av inkomst av affärsverksamhet och anställning ulanförkusten sammanförts i en artikel, art. 23, och utformats i huvudsaklig överensslämmelsemed de bestämmelser som finns i dubbelbeskattningsavtalet med saml det multilaterala nordiska dubbelbeskattningsavtalet. Förelag som bedriver verksamhelav förevarande slag i annan stal anses bedriva rörelse från fast driftställe där, om inle verksamheten pågår endasl , av 12 månader (punkl 3). Beträffande anställda gäller i regel att lön för arbele i samband med verksamhel utanför en avtalsslutande stats kust får beskaltas i den siaten, även om arbetet pågår endast under kort fid (punkt 5). Den s.k. 183- 41 dagarsregeln i art. 16punkt 2 sätts alltså ur spel vid sådant arbele. Det bör Prop. 1986/87: 77påpekas, att bestämmelserna i art. 23 avser verksamhel både på kontinenlalsockelnoch på den del av havsbotten som befinner sig inom en stats territorialvatten. Bestämmelserom undvikande av dubbelbeskattning finns i ari. Såväl som Irlandtillämpar enligl avtalet avräkning av skall ("credit of tax") somhuvudmetod för att undvika dubbelbeskattning. Delta innebär en ändring jämförtmed avtal där tiUämpade den s. k. exempt-metoden (exempt =undanlagande från skatt) som huvudmetod. Innebörden av avräkningsbestämmelsernaär att en person med hemvist i den ena siaten taxeras där även för sådan inkomsisom enligt avtalet får beskattas i den andra staten. Den uträknade skattenminskas därefter i princip med den skall som enligt avtalet har lagils ul i denandra staten. Vid avräkningen i tillämpas bestämmelserna i 4-18 §§lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Därvid beräknas svensk inkomstskattpå inkomsten på vanligl sätt. Vid inkomstberäkningen medges sålunda avdrag förkostnader som är hänförliga lill inkomsien. Kostnadsavdrag medges dock inteför skalt som erlagts i och som omfattas av avtalet. Ifråga om utdelning från klargörs i punkt 8 a) att vid avräkningsförfarandeti svensk skatt skall beräknas på summan av utdelningen och skattefillgodohavandet.Avräkningsbeloppet utgörs av den irländska skatten enligt art. 11 punkl 1 ochuppgår således till högst på denna summa. I punkt 8 b) finns regler somblir tillämpliga när irländsk skatt satts ned enligl i bestämmelsen angivenlagstiftning i syfte att stimulera viss verksamhet, s.k. "tax incentives".Två olika stimulansåtgärder åsyftas. Den ena avser lindring av skalt videxportförsäljning av i Iriand tillverkade varor (del IV i"Corporation Tax Acl", 1976). Förmånerna enligt denna lagstiftningupphör och tillämpas endasl för bolag som uppfyllde villkorenför befrielse före utgången av . infördes ett annattidsbegränsat system som upphör och som innebär att bolagsskatten sättsned fill på vinst från tillverkning i , oavsett om export sker ellerej. Punkt 8 b) beskriver hur det belopp som skall avräknas i i dessafall skall beräknas. Om bolagets vinst är 100 blir bolagsskatten 10. Återstodenantas bli utdelad, dvs. Skattetillgodohavandet är enligt denna lagsliftningockså reducerat, från 7/13 lill 1/18 av utdelningen, dvs. 5, varför underiagelför skatteberäkningen i uppgår fill (90+5 =)95. Om aktieägaren iSverige är etl bolag som äger av aktierna i det irländska bolagetblir skatten i av 95, dvs. 49,4. Avräkningsbeloppet ulgörs av etl enliglpunkt 8 b) uträknat belopp. Det lagrum som omnämns i punkl 8 b)l) anger enskattesats av vilken alltså skall tillämpas på 95 för alt få fram beloppetenligt punkt 8 b)l), dvs. 33,25. Något överskjutande belopp(skattetillgodohavande) som skall erläggas enligt art. Il punkl 2 är inleaktuellt i detta fall, varför reducering som annars skuUe göras enligt punkt 8 b)2)inte skall ske. Avräkningsbeloppet blir således 33,25 och skatten i Sverigeuppgår tiU (49,4-33,25 =) 16,15. Påsvensk sida görs undantag från credil of tax-metoden i de fall som 42 angesi punkt 3. Då lillämpas i stället exempt-metoden för att undanröja Prop.1986/87: 77 dubbelbeskattning. Delsamma gäller beträffande person med hemvisl iSverige som uppbär inkomst enligl art. 20 punkt 1 eller punkt 2.1 dessa fallskall inkomsien inte tas med vid taxeringen i . Om personen i fråga harannan inkomsi som taxeras lill statlig inkomstskatt kan dock progres-sionsförbehålleli punkt 5 bli tillämpligt. Denna bestämmelse innebär att man först räknar utden slalliga inkomstskatt som skulle ha påförts om den skattskyldiges helainkomst beskattats endast i . Därefter fastställs hur stor procent densålunda uträknade skallen utgör av hela den beskattningsbara inkomst på vilkenskatten beräknals. Med den sålunda erhållna procentsatsen tas skatl ul på deninkomst som skall beskattas i . Förfarandet används endasl om dettaleder till högre skatt (jfr 20 § 2 mom. andra stycket lagen om statliginkomstskatt). Inleheller i det fall som avses i punkl 4 tillämpas credit of tax-metoden. Enligldenna punkl skall utdelning från bolag i Iriand till bolag med hemvist iSverige vara undantagen från beskattning i i den mån utdelningen skulleha varit undantagen från beskattning enligt svensk lag om båda bolagen hadevarit svenska bolag [7 § 8 mom. lagen (1947:576) om slallig inkomstskatt]. An.25 innehåller bestämmelser om personliga avdrag, i t. ex. grundavdrag,för utomlands bosatta personer och i art. 26 finns beslämmelser om förbud motdiskriminering. Förfarandelvid ömsesidig överenskommelse regleras i art. 27 och art. 28 innehållerbestämmelser om ulbyte av upplysningar. 29 finns vissa föreskrifter beträffande diplomatiska företrädare ochkonsulära tjänstemän. Art.30 och 31 innehåller bestämmelser om avtalets ikraftträdande och upphörande.Avtalet skall enligt art. 30 ratificeras och träda i krafl med utväxlingen avratifikationshandlingarna. Det skall tillämpas i beträffande inkomsteller realisationsvinst som förvärvas den I januari året närmast efler utväxlingenav ratifikationshandlingarna eller . I skall avtalel tillämpasbeträffande skatl på inkomsi och realisationsvinst för beskaltningsår sombörjar årel efler utväxlingen eller senare och beträffandebolagsskatt för räkenskapsår som böriar året efler utväxlingeneller . avtal upphör all gälla i och med att förevarande avtalblir tillämpligt. Såsomframgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalets beskattningsreglertillämpas endast i den mån de medför inskränkning av den skattskyldighet iSverige som annars skulle föreligga. Jag anser på grund härav atl lagrådetshörande inte är erforderligt. u ,.. Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna avtalel mellanSverige och för atl undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflyktbeträffande skatter på inkomsi och realisationsvinst samt alt anta förslageltill lag om dubbelbeskattningsavtal mellan och . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå atl anta del förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1987 44