prop · GA0358 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringenmeddelar närmare föreskrifter om förutsättningama för atl vilt skall få fångaseller dödas och om vem som skall ha rält alt tiUgodogöra sig viltet. 17 § Regeringen får föreskriva all vUt somomhändertas, påträffas dött eller dödas i annat sammanhang än vid tUlåten jaklskall tillfalla staten. 18 § Regeringen får meddela föreskrifier omanmälningsskyldighet i fråga om 1. vih som skaU tillfaUa staten, 2. vilt som har skadats eller dödals vid sammanstötning med molorfordon. 19 § Jakten skall bedrivas så all vUtel inte utsättsför onödigt lidande och människor och egendom inle utsätts för fara. 20 § Om vilt har skadats vid jakt, skaU jägarensnarasl möjligt vidta åtgärder för att spåra upp och avliva det skadade djuret. Omklöv vilt har skadats vid jakt och går in på ett annat jaktområde, skalljakträttsinnehavaren där eller områdets ägare snarasl underrättas genomjägarens försorg. Kan dessa endasl nås med svårighel får polismyndigheten iorten undertättas i stället. 21 §Vid jakten får användas endast de vapen och jaktmedel i övrigt som anges i föreskrifier som meddelas av regeringen. Regeringenfår föreskriva att jakt med skjutvapen får ske endasl under viss lid av dygnet. 22 §Motordrivna fortskaffningsmedel eller andra moiordrivna anord ningar får inle användas vid jakten, om inte regeringen på gmnd av särskil da förhållanden föreskriver eller i enskilda faU medger del. Regeringenfår meddela föreskrifter som förbjuder eller ställer upp särskilda vUlkor förall skjulvapen skall få medföras vid färd med moiordrivna fortskaffningsmedel. 23 §Hundar får användas vid jakten endast om della med hänsyn fill jaktområdets storiek och beskaffenhet i övrigt samt hundens egenskaper inte medför onödigl lidande för \'illet eller olägenhel av betydelse för andra jakträttsinnehavare. 24 § Regeringenmeddelar föreskrifter om de tider när olika slag av vill Prop. 1986/87:58 får jagas inom skUda delar av landet. Somvillkor för jakt får regeringen också föreskriva att jakten endast får bedrivasefter särskilt tillstånd (licens) eller på marker av viss slorlek ellerbeskaffenhet i övrigl. Omdel främjar villvården får en licens ulfärdas för flera jakträttsinnehavaregemensaml. 25 § Utfodring eller andra ålgärder som kan locka viltfrån någon annans jaktområde får inte vidlas om avsiklen är all komma ål vill. 26 § Utan medgivande av jakträttsinnehavaren är delinle tiUålet alt med fångstredskap eller skjutvapen la väg över annansjaktområde. Detta får dock ske på vägar som är upplåtna för allmänheten ochäven annars om del sker i lovliga ärenden. Om hund medförs skall den hållaskopplad. 27§ Regeringen får meddela beslämmelser om all vissa slag av vilt inte får sällasut i frihei eller hållas i hägn ulan särskilt lillslånd eller alt andrasärskilda föreskrtfter eller villkor skaU gäUa för sådan verksamhel. 28 §Om det behövs med hänsyn lill viltvården eller för att tUlgodose något annat syfte i denna lag får regeringen meddela föreskrifter som förbjuder eller ställer upp särskilda villkor för handel med vih. Omin- och ulförsel av vilt finns särskilda bestämmelser meddelade med stöd avlagen (1975:85) med bemyndigande atl meddela föreskrifter om indier ulförselav varor. 29 §Regeringen får meddela beslämmelser som innebär alt uppstopp ning eller annan preparering av vissa slag av vilt inte får ske ulan särskilt tillstånd eller att andra särskilda föreskrifter eller villkor skaU gäUa för sådan verksamhel. FörfiUsyn över efterlevnaden av sådana föreskrifier och villkor har den myndighetsom regeringen bestämmer rätt lill tillträde lill de lokaler där uppstoppningeller annan preparering av vUt bedrivs och de lagemtrymmen som används iverksamhelen. Myndighelen har också rätl att på begäran få de upplysningar ochhandlingar som behövs för fiUsynen. 30§ TiU vaije länsstyrelse är knuien en länsviltnämnd med uppgtft atl varalänsstyrelsens rådgivande organ i frågor om villvården. Det ankommer dämiöverpå länsvilinämnden att efter regeringens bestämmande pröva frågor om tiUståndfill jakl efler vissa slag av vUl. ulses enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. 31§ Regeringen får meddela föreskrtfter om skyldighel att avlägga kunskapsprovsom villkor för rätten atl jaga och om skyldighel att ulge ersättning förproven. Regeringenfår överlämna åt sammanslutningar på jaktens och vUlvår-dens område att anordnasådana kunskapsprov samt alt la ul ersättning för proven. 32§ För att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenUga medsyflel med denna lag får regeringen meddela föreskrifier om skyldighel för densom jagar all betala en årlig avgift (jaktvårdsavgtfi). Dessa avgtfter bildaren fond (jaktvårdsfonden) som efter regeringens bestämmande får användas försådana ändamål som har nämnts. Regeringenfår också meddela föreskrifier om avgtftsskyldighel för vissa slag av vill somfäUs. 33§ Den som kan anses lämplig atl utöva jakttUlsyn får förordnas filljakttiUsynsman med den befogenhel som följer av 38§. EnjakttiUsynsman förordnas av i det län där han har sitl hemvist. Förordnandetfår omfalla ett eller flera län eller delar av län och får återkallas när delfinns skäl för del. 34 § Till böler eller fängelse döms för jaktbroll den som 1. uppsålligeneller av grov oaktsamhet olovligen jagar på annans mark eUer där tillägnar sig vilt eller underiåler all iaktta vad som föreskrivils i sådan licens som avses i 24 § andra slycket, 2. uppsålligeneller av oaklsamhel bryter mol 3 § första stycket, 22 § första stycket, 23 eller 25 § eller mol föreskrift som har meddelals med stöd av 21 § eller 24 § första eller andra slycket. 35 § Om jaktbroll är alt anse som grovt, döms till fångelse i högsl . Vid bedömande av om brottet är grovt skaU särskilt beaktas 1. om brottet avsåg säUsynl eller värdefuUt vUt, 2. om del har ulförts vanemässigt eller i störte omfallning, 3. om del har ulförts med olillåten hjälp av motordrivet fortskaffningsmedeleller motordriven anordning, 4. om jakfiedares anvisningar inle har följls. 36 § TiU böler döms den som uppsåfligen eller av oaktsamhet 1. brytermol 5 § andra eller tredje stycket, 2. underlåter alt fullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivits medslöd av 18 §, om gärningen inle är belagd med straff i lagen (1951:649) omsiraff för vissa trafikbrott, 3. bryler mol 19§, om gärningen inte är belagd med straff i , 4. underiåler atl fullgöra skyldighet enligl 20§, 126 2. bryler mol föreskrift som har meddelals med slöd av22 § andra Prop. 1986/87:58 slycket, 3. bryter mot 26 § eller mot föreskrift som harmeddelals med stöd av 27§, 28§ försia stycket, 29§ försia slyckel, 31 § försiaslycket eller 32§. Densom av oaktsamhet underiåler alt iaktta vad som föreskrivits i sådan licens somavses i 24 § andra slyckel döms fiU böter. 37 §Den som för egen eller någon annans räkning tar befattning med vilt som han vet eller har skälig anledning all anla har dödals eller kommits över genom jaktbroll eller brott som avses i 36 § andra slycket, döms för jakthäleri liU böter eller fängelse i högsl . Ombrottet är atl anse som grovt, döms lUl fångelse i högsl . Vid bedömandeav om brottet är grovt skall särskilt beaklas sådana omständigheter som angesi 35§ 1 och 2. 38 §Om någon anträffas på bar gärning i färd med atl begå jaktbroll eller brott som avses i 36§ andra stycket, får vill och sådan egendom som avses i 40 § las i beslag av jakträttsinnehavaren eller någon som förelräder honom. Samma befogenhel fillkommer också sådana jakttiUsynsman som avses i 33§. Haregendom tagits i beslag, skall anmälan om detla göras liU polis- eUeråklagarmyndigheten. Omvilt som har lagils i beslag kan förfaras får djuret efter värdering säljasenligl de föreskrtfter som meddelas av regeringen. 39 §Om någon har begått jaktbroll eller brott som avses i 36§ andra slycket skall vilt som han har kommit över genom brottet förklaras förver kat, om inle elt förverkande är uppenbart oskäligt. I stäUet för viltet kan dess värde förklaras förverkat. Förverkatvilt tillfaller jakträttsinnehavaren i de fall detta anges i föreskrifter sommeddelas av regeringen. Försia och andra slycket gäller även vid sådant brottsom avses i 37§. 40 §Jaktredskap, fortskaffningsmedel och andra hjälpmedel som har använts eUer medförts vid jaktbroll eller brott som avses i 36 § andra stycket får förklaras förverkade, om ett förverkande är påkallat för att förebygga broll eller om del annars finns särskilda skäl. Islället för hjälpmedlet kan dess värde förklaras förverkat. 41 § I fråga om förverkad egendom gäller särskildabeslämmelser om försäljning av sådan egendom i den mån inte annat följer av 39§andra stycket. Regeringen får meddela föreskrtfter om undanlag från dessa beslämmelseri fråga om djur som behövs för forskningsändamål eller av någon annan särskildanledning inte bör säljas på del sätl som anges i bestämmelserna. 42 § Av de böter som ådöms enUgt denna lag filtfallerhälften jaktvårdsfonden. Detsamma gäUer i fråga om försäljningssumman avförverkat vilt och del som har förverkats med stöd av 40§. 43 § Vad i 37-39§§ sägs om vilt gälleräven i fråga om skinn, ägg och bon. 44§ Regeringen får överlåta åt en förvaUningsmyndighel atl meddela sädanaföreskrtfter och beslul som avses i 5§ fjärde stycket, 16§ andra stycket,17, 18, 21, 22, 24 och 27 §§, 28§ försia slycket, 29§ första slyckel, Prop.1986/87:58 30§ andra slycket, 31 § försia slyckel, 32§, 38§ Iredje slycket, 39§andra stycket och 41 §. fall som avses i 8 § får medge de undantag från denna lag eUermed stöd av lagen meddelade föreskrifier som behövs för all jakten skaU kunnabedrivas ändamålsenligt. 45§ I fråga om artendenämndens beslut enligt 13 och 14 §§ gäller bestämmelsernai 8 kap. 31 § första slycket och 32§ försia slyckel jordabalken. LänsvUinämndensbeslut överklagas hos genom besvär. beslut fårinle överklagas. Länsstyrelsensbeslut enligt 7 och 8§§ får överklagas hos kammartätten genom besvär. Dennalag träder i kraft den då lagen (1938:274) om rätl lUl jakt skallupphöra att gälla. Bestämmelsernai 13 och 14§§ gäller i fråga om avtal om upplåtelse av jakträtt som har ingåtts efter lagens ikraftträdande eller som har förlängts genom avtal som har träffats efter denna tidpunkt. Äldre bestämmelser om jakträtt för boslällshavare, kronohemmans åboroch innehavare av kronolorp, , odlingslägenheter, kolonat ochfjällägenheter och om ansvar och särskUd rättsverkan vid brott mot sådanabeslämmelser skall fortfarande gälla. Äldre bestämmelser om ser\'ilut som innefatlar jakträtten på en fastighetskaU fortfarande gälla. Lag om ändring i lagen (1943:459) om tillsyn över hundar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1943:459) om tiUsyn över hundar dels all 5§ skallha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall föras in tvä nya paragrafer, 3a och 3b§§, av nedan angivnalydelse. Om en hund springer lös i ett område där det finns vilt, fårjakiräitsinnehavaren eller någon som företräder honom ta hand om hunden. Närdetla har skell skall hundens ägare eller innehavare underrättas. Omdessa inie är kända får i StäUel polismyndigheten i orten underrättas. Omhunden inie låier sig las om hand får polismyndigheten låta 128 döda hunden, om detta är angeläget från viltvårdssynpunktoch försvarligt även med hänsyn UU omständigheterna i övrigt. Den som viU återfå en hund som har tagits om hand ärskyldig all lösa hunden enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Blirhunden inte löst, får den som har tagU hand om hunden behålla den underföruisäiiningar som anges i föreskriftema. Den somuppsåtligen eller av oaklsamhel bryter mot 2§ eller 3§ tredje stycket andra punkteneller mot föreskrift som har meddelals med stöd av 3§ försia slyckel, dömestill böter. Den somuppsålligen eller av oaklsamhel bryler mol 2§ eller 3§ tredje stycket andrapunkten eller mol föreskrift som har meddelals med stöd av 3§ första slycket,döms fill böter. Den somförsummar all göra anmälan enligl 3a§ försia slycket döms IiU böter, . Denna lag träder i krafl Lag om ändring i lagen (1975:85) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor Härigenomföreskrivs att 1§ lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter omin- eller utförsel av varor skall ha nedan angivna lydelse. Regeringen får, med den begränsning som följer av 2 §,meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor, om det är påkallat av hänsyntill risk för störning inom samhällsekonomin eller folkförsöri-ningen, avsärskilda handelspolitiska skäl eller av hänsyn UU behov att trygga kvalitetenhos produkter av visst slag, tiU hälsovården, miljö- Regeringen får, med den begränsning som följer av 2§,meddela föreskrifter om in- eller ulförsel av varor, om del är påkallat av hänsyntill 1. risk förstörning inom samhällsekonomin eller folkförsörjningen, 2. särskUdahandelspolitiska förhållanden. ' Senaste lydelse 1974:348. 9 1986/87. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. vården, växtskyddet eller skyddel 3. behov alttrygga kvaUteten hos mot djursjukdomar eller till kon- produkter av vissa slag, trollen av materiel som kan få rnUi- 4. hälsoskyddet, miljövården, tär användning. 5. skyddel mot djursjukdomar, villvården eller annars behov ait skydda vissa djurarter, 6. kontrollen av materiel som kan få militär användning. Regeringen får överiåla ål förvaltningsmyndighet altmeddela föreskrifter som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs att 1 och 11 §§ lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder' skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ som avses i 8 kap. 29 § jordabalken harliU uppgift alt 1. medla i arrendetvist, 2. pröva tvist om förlängning av 2. pröva tvist omförlängning av arrendeavtal vid jordbmksarrende, arrendeavtalvid jordbmksarrende, bosladsarrende eller fiskeartende bostadsartende eller fiskearrende eller om villkor för sådan förliing- eller av avtal om upplålelse av Jaki- ning samt tvist i fråga som avses i 9 rätleUer om viUkor för sådan för- kap. 14 § jordabalken eller vars langningsamt tvist i fråga som prövning enligt 9 kap. 18 eller 21 § avsesi 9 kap. 14 § jordabalken eller samma balk ankommer på ärren- varsprövning enligt 9 kap. 18 eUer denämnd, 21 § samma balk ankommer på ar rendenämnd, 3. pröva fråga om godkännande avförbehåll eller annat avtalsvillkor som avses i 9 kap. 2,3,7 eller 17 §, 10kap. 2-4 eUer 7 § efler 11 kap. 2 § jordabalken eller 3-6 § lagen (1957:390) omfiskearrenden, 4. vara skiljenämnd i artendetvist. Ärende upptages av den arrendenämnd inom vars områdefastigheten är belägen. 11§ Rör ärende som avskrivits enligt Rör ärende somavskrivits enligt 10§ första stycket försia punklen 10§ första slycket förstapunkten tvist som avses i 9 kap. 10§, 10 kap. tvist som avses i 9 kap. 10§, 10kap. 6a§ eller 12 kap. 49 eller 55§ jorda- 6a§ eUer 12 kap. 49 eller 55§ jordabalken,22 eller 24§ hyresförhand- balken, 22 eller 24§ hyresförhand- ' Lagen omtryckt 1980:97. Uteblir sökanden ånyo, får ärendel icke återupplas på nyll. lingslagen(1978:304), 5§ lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 52§ bosladsrättslagen(1971:479), skall nämnden åtemppla ärendet på ansökan av sökanden. Ansökan göresskriftligen från den dag beslulel om avskrivning meddelades. Ungslagen(1978:304), 5§ lagen (1957:390) om fiskearrenden, 52§ bostadsrättslagen(1971:479) eller 13 § jakilagen ( ) skall nämnden åtemppla ärendel på ansökanav sökanden. Ansökan göres skriftligen från den dag beslutetom avskrivning meddelades. Denna lag iräder i kraft Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (SOU1983:21) Vilt och jakt Efterremiss har yttranden över belänkandet avgetts av riksåklagaren (),rikspolisslyrelsen, statens jämvägar (SJ), statens vägverk, slalensIrafiksäkerhelsverk, generaltuUstyrelsen, nalurhisloriska ,, lanlbmksslyrelsen, skogsslyrelsen, slatens naturvårdsverk,slatens planverk, domänverket, kammarkollegiet, statskontoret,riksrevisionsverkei (RRV), länsslyrelsernas organisalionsnämnd, hovrällen förnedre Nortland, kammartälten i Göleborg, (),slalens velerinärmedicinska anstalt (SVA), skogs- och jordbrukets forskningsråd(), länsstyrelserna i , , , ,, , , , , ,. ,, och , , , , ,, , , Väslernorrlands, Jämllands,och Norr-bollens län, . ,, , , stiftsnämnden iVäxjö, stiflsnämnden i Hämösand, Svenska kommunförbundei. ,Centralorganisationen /SR, , . Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare.Landsorganisationen i (LO), (),Skogsindustriernas samarbelsulskoll, . , , (), museum, , , , , , () och . Riksåklagarenhar bifogal yllranden av cheferna för länsåklagarmyndighelerna iKrisfianstads, och . har bifogalyttranden av flera skogsvårdsstyrelser och hänvisar fill dessa yttranden förlänsspecifika synpunkter. Flertalel länsstyrelser har bifogat yttranden avregionala myndigheter och organisationer. Museelkonslalerar först att det hade varit önskvärt att bland medlemmarna iberedningen och dess sakkunnig- och expertgrupp funnits forskare i viliekologi. Beredningenhar anammat den vedertagna definitionen på vill, som säger atl det utgörs av alla vilda däggdjur och fåglar. Viltvården skall syfta till en art- och individrik fauna. Del senare poängteras särskilt genom meningarna "Viltarternas bevarande kräver i sin tur en individrikedom som tillåter en naturlig variation inom respeklive art. En sådan variation är nödvändig för all viltstammarna skall vara livskraftiga" (s. 218). skiltansvar har vi, enligl beredningen, för de raser som utgör en arts Prop.1986/87:58 nominatform. Museetvälkomnar dessa ställningstaganden men konstaterar, atl de inte aUtid varilvägledande för de förslag som avges. 1.2 : Nalurvårdsverkel ansluter sig lill de princi uigångspunkter och mål som utgjort gmnden för beredningens arbe le. --- Verketanser all jägarna skall vara medvetna om att vård av viltstammarnaär en förutsättning såväl för den rekreation som jakten utgör som förnyttjandet av de ekonomiska värden som vUtet representerar. Jägarna måsle ocksåvara medvetna om att jakten måsle utformas och bedrivas så att den ingår i densamhäUeliga verksamheten. Naturvårdsverket- vill------ ocksåpeka på atl jakten innebär vissabegränsningar i allmänhetens möjligheter lill övrigt friluftsliv. Närdet slutligen gäller ansvarsfördelningen kan verket i allt väsenfligt instämmai vad beredningen anför när del gäUer de olika roller som siaten respektive deideella organisalionema skall ha. 1.3 Domänverket:Beredningen föreslår i ett anlal punkter mål för samhäl lels jakt- och viltvårdspolifik. delar den gmndinställning till jakten och viltvärden, som anges i dessa punkter. Vad gäller målen i de två sist redovisade punkterna har verket ingen avvikande mening. Verket vill dock framhålla vikten av alt nyssnämnda mål inte får medföra att de areella näringarnas intressen - dil jakten också skall räknas - blir trängda eller atl de ålsidosätts. 1.4-------------------------------------- Hovrättenför Nedre : Beredningen har i betänkandet sammanfattningsvis(15.5) angett sina förslag fiU mål för den framlida jakl-och vilivårdspolitikeni samhället. Hovrätten saknar i och för sig möjligheter atl mera ingående taställning till åtskilligt av det material som ligger fill grund förberedningens överväganden och förslag men finner inte anledning till erinranmol den av beredningen sålunda angivna målsättningen. Hovrätten vill härsärskilt betona önskvärdheten av att administrationen kan göras så enkel ochbillig som möjligt. 1.5------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: Inledningsvis släller sig lanlbruksuniver siielel bakom de mål för den framfida jakt- och vilivårdspolitiken som framläggs i betänkandet. Delär väsentligt att som beredningen gör slå fast att syftet med viltvården äratt bevara en artrikedom bland viltet, och att målet är alt bevara vårt landsnaturligt förekommande viltarter. Lanlbmksuniversitetet, som varit en avföregångarna för della synsätt, hälsar med tillfredsställelse atl dennainslällning föreslås vara officiellt vägledande . 1.6 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Beredningensförslag till mål för den framlida jakt- och viUvårdspoliliken är välmoliverade.----------- 1.7 i : Länsstyrelsenansluter sig fiU de av beredningen angivna målen för den framtida jakl- ochvilivårdspolitiken. 1.8 i : Länsstyrelsenansluter sig i alll väsentligl tillde principer som beredningen angett för den framtida viltvården. ningen av viltvården somdel av naturvården i övrigt ser Prop. 1986/87:58 särskilt positivt på.- 1.9 Länsstyrelseni Kopparber;;s län: Del framhålls i betänkandet all jakten har stora sociala och ekonomiska värden som borde tas tillvara på ell bättre sätl bl.a. genom etl ökal utbud av jaklmöjligheter. delar den uppfatlningen men vill samlidigt framhålla all jakten inte får ges så slor betydelse att andra viktiga iniressen l.ex. allmänhetens intresse alt vistas i skog och mark får stå tiUbaka. 1.10 i : Beredningen harangivit vissa aUmänt hållna övergripande mål för den framtida jakl- ochvilivårdspolitUten. har ingen avvikande uppfattning vad beträffarde uppstäUda målen men har i nedan angivna avseenden erinringar motberedningens förslag för atl nå vissa av dessa mål. 1.11 i : I de mål förden framlida jakt-och vilivårdspolitiken, som beredningen har angivii,instämmer helt. Fleraskilda kaiegorier har önskemål om att nyttja naturen för olikafriluftsaktiviteter. Beredningen har dock helt avstått från atl beröraproblemen i den konkuirenssiluation, som råder mellan främst älgjakt ochövrigt friluftsliv och som gäller tillgången liU höstmarkerna. Länsstyrelsenanser all frågan har direkla beröringspunkter med flera av de mål som manangett för den framtida jakl- och viUvårdspoliliken. Det är enligllänsstyrelsens mening angeläget atl sådana regler och överenskommelsertiUskapas atl en positiv samexistens i ökad utsträckning garanteras meUan jaktoch övrigt frUuftsliv. 1.12 i : harinte någol alt erinra mol beredningens förslag lill mål för samhällels jakl-och villvårdspolilik. 1.13 : Inledningsvis framhåUs attjakten är etl medel i villvården. Delta är riktigl, när del gäller stammarna avhjortvilt, som i frånvaro av större rovdjur lenderar alt bli för kraftiga. Delär också sant att många jägare genom biotopförbätlrande ålgärder aktivi bidrarlill en rikare fauna. Däremoi är beredningens upprepade påståenden atl"jakten" (i sig) "är ett medel all bygga upp eller bevaralivskraftiga viltstammar" direkt vilseledande. Viltarter i allmänhelregleras av ekologiska fakiorer och påverkas inle positivt av jakl. Även andrapåståenden i betänkandet är orikliga eller dåligi underbyggda och ultryck förjägarens syn på viltvård. Vid behandling av olika viliarter hävdas tex att"flera av kråkfåglarna ... och i synnerhet kråkan, skalan och i sfigandegrad korpen skapar bekymmer i viltvården" (s 66). Atl ökad förekomst avtex korp skuUe resultera i minskal antal jaktbara djur finns inget belägg föroch den icke jagande naturintresserade svensken har svårt atl uppfattaförekomsten av korpen i naturen som ett bekymmer. .Åven andra vUlarter som"svartlistas" i betänkandet placeras där på lösa grunder.-------- Isammanfattningen av de av beredningen föreslagna målen för samhäl lets jakl- och villvårdspolilik anges bla all "skapa så godafömlsätlningar som möjligt för jakten och därigenom siödja jaktinlresset". Det är ett exempel bland många på hur man blandar ihop Svenska Jägareförbundels och samhäUets intressen. vill för sin del hävda all man bör betrakta jakten som en areeU näring likställd med jordbmk och skogs- 134 bmk.Därigenom klarläggs på elt enkelt sätl inte bara jaktens stora ekono- Prop.1986/87:58 miska betydelse genom utnyttjande av en naturresurs - låt vara oftasom fritidsintresse - utan också de ytterst väsentliga motstående iniressen, somnaturvården representerar i detla sammanhang.