prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför 1990-talet Regeringenförelägger vad som har lagits upp i bifogade uidrag urregeringsprotokollel för de ålgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Näringslivsutvecklingenpräglas av en fortsatt snabb strukturomvandling. Denna berör alla branscheroch sker i allt störte utsträckning på ett internaflonelll plan, där nyakonkurrenter och nya tekniska lösningar ständigl ändrarkonkurrensförutsättningarna. Med denna omvandling har bl. a. följt atlgränserna mellan vad som traditionellt kan betraktas som industri-resp.tjänsteproduktion alltmer suddas ut. Av denna anledning har begreppennäringsUv och näringspolitik använts i proposilionen vid en principielldiskussion av utvecklingen. Ipropositionen redovisas inledningsvis (avsnitt 2) näringspolitikens mål ochmotiv, dess roll i den svenska ekonomin samt näringspolitikens medel. De måloch riktlinjer för industripolitiken som lades fast preciseras ochutvecklas nu i denna proposition. därpå följande genomgången av näringslivets utveckling och konkurrenskraft(avsnitt 3) konstateras att svensk industri- och tjänstesektor långsiktigt harförlorat marknadsandelar utomlands. Även om läget förbättrats efler ,måste svenskl näringsliv inrikta sig på atl klara en härd ökadinternationell konkurrens på såväl traditionella marknader inom som påandra marknader. Bland viktiga förutsättningar för atl långsiktigt siärkakonkurrenskraften framhålls därvid behovet av att på bred bas delta iinternationell teknikutveckling, ait gradvis höja kvalitets- och servicenivånsamt all ulnyllja de effektivitetsfördelar som ny produktionsteknik ger. Avspecielll slor betydelse är utvecklingen inom mikroelektroniken och dess olikainformalionsteknologiska tillämpningar, vilkakommer atl starkt påverka den ekonomiska utvecklingen under de Prop.1986/87:74 närmaste 5-10 åren. Föralt svenskt näringsliv skall ha möjlighet atl klara konkurrensen måste deninhemska pris- och kostnadsutvecklingen bringas ned till den nivä som råder ivåra främsta konkurrentländer. I annat fall kommer trycket på en snabbarestrukturomvandling att åter öka liksom svårigheterna att upprätthållasysselsättningen. Motbakgrund av del inlernalionella konkurrensläge som kan förutses presenterasnäringspolitikens långsiktiga huvuduppgift (avsnitt 4) i termer av tre delmål.Dessa är alt medverka lill att näringslivet har: - en effektiv produktionsapparat, - en mångsidig industri- ochtjänstesektor, ~en slor andel produkler med högl förädlingsvärde i form av teknologi ellerannat avancerat kunskapsinnehåll. Vadgäller näringspolitikens medel föreslås bl.a. att neddragningen av defensivastöd fullföljs och att ekonomiska stimulanser främst inriktas motteknikutveckling och småföretagsutveckling. Näringspolitiken bör därvid förfogaöver medel för såväl generella som selektiva insalser. Strategin bör varamångsidig och inte orienleras till vissa utpekade framtidsbranscher. Näringspolitikensprincipiella inrikining inför 1990-lalel sammanfattas i ett program bestäendeav tio insatsområden. Områdena anknyter till följande avsnitt i propositionen(avsnitten 5-14). Deekonomisk-politiska ramarna (avsnitt 5) utgör en viktig förutsättning förnäringspolitiken. Därvid kan konstateras atl kredit- och riskkapitalmarknadernahar genomgålt avsevärda förändringar under 1980-lalet. Ävenförelagsskattesystemet är en viktig del i de ekonomisk-politiskaramförutsättningarna. En kommillé arbetar med en översyn avföretagsbeskattningen. Insatserna inom ramen för det statliga exportkreditfinansieringssystemetoch har omprövats och anpassaislill nya förutsättningar. Några förslag till förändringar presenleras inte pådelta område. Infrastrukturens(avsnitt 6) betydelse för näringslivets internationella konkurrenskraft och förden regionala utvecklingen ökar i takt med utvecklingen mol merkunskapsintensiv industri och utnyttjande av informationsteknologi. Fleraåtgärder pä detta område har presenterats i årets budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. I denna proposiiion presenteras insalser inomutbildningsområdet för att bygga upp kompeiensen inom områdetkvalitetsstyrning. Arbetetmed avregleringar och förenklingar (avsnitt 7) redovisas. Belydande positivaeffekter har uppnåtts. Avregleringsarbetet drivs vidare. Dessutom redovisas idetta sammanhang genomförda och föreslagna förenklingar och anpassningar inomdet näringspolitiska stödsystemet. Ipropositionen förordas en fortsalt myckel resirikliv inslällning beträffande statligtstöd lill krisdrabbade företag (avsnitt 8). Omställningsproblem skall i StäUetbemötas med ålgärder som minskar de negativa konsekvenserna för de anslälldaoch för regionerna. Lokala sysselsättningskriser bör därvid i normalfallethanteras inom ramen för befintliga närings-, regional- ocharbetsmarknadspoliliska program och med medverkan från näringslivet, fackligaorganisationer samt lokala och regionala iniressen- Prop. 1986/87:74 ler. Iundanlagsfall kan särskilda slatliga insalser bli akluella. Vadgäller företagens internationella investeringar (avsnitt 9) konstateras bl.a.atl dessa ökal mycket kraftigt , såväl vad gäller svenskaföretags investeringar utomlands som utländska förvärv i . Näringslivetgår mot en gradvis ökad internationalisering. För alt följa svenska företagsinvesteringar utomlands aviseras förbättringar av statistiken pä omrädet.Vidare kommer överiäggningar att initieras med de större ullands verksammaförelagen. Vissa förenklingar föreslås i lagstiftningen om ulländska förvärv avsvenska företag. Ålgärderför leknisk forskning och utveckling (avsnitt 10) utgör en belydelsefull delav näringspolitiken. I proposilionen presenteras omfattande satsningar påinformationsteknologi i elt samordnat nationellt program, ett belydliglförstärkt nytl Ireårsprogram för slyrelsen för teknisk utveckling med bl.a.ökade satsningar på bioteknik, biomedicinsk teknik, materialteknik,miljöteknik, verkstadsteknik samt på ett nytl område: mikronik. Fonden för industrielltutvecklingsarbete föreslås få en delvis ändrad inriktning för att ytterligarestärka de små och medelstora företagen samt olika initiativ inom ramen för deteuropeiska forskningssamarbetet inom EUREKA. Slutligen föreslås särskildaresurser för att tillvarata de möjligheter som inlemalionelll forsknings- ochutvecklingsarbete erbjuder. Förslag inom delta område har också redovisats ipropositionen om forskning (prop. 1986/87:80). De båda propositionerna bördärför vad gäller teknikpolitiken ses i elt sammanhang. Inomområdet småföretagsutveckling (avsnitt 11) inriktasålgärderna på att slimulera nyföretagandel och undanröja hinder för småförelagmed expansionsmöjligheter. Satsningar görs på rådgivning, fördjupad utbildningoch riskfinansiering. Stiftelsen Småföretagsfonden föreslås få 100 milj. kr. Sliftelsen Norrlandsfonden bör inrikta sin verksamhet på småoch medelstora företag och samordna den med utvecklingsfonderna i de fyranordligaste länen. Systemet med s. k. industrigarantilån avvecklas, eftersombehovet tillgodoses på annat sätt genom bl.a. de regionala utvecklingsfonderna.Del särskilda anslaget för bidrag lill Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling (SIFU) utgår ur statsbudgeten. I slället får statens industriverklämna bidrag till SIFU inom ramen för anslaget Småföretagsutveckling. Vadgäller statliga JÖretag (avsnitt 12) slås fast att staten även framgent kommeratl ha en belydande roll som ägare till förelag inom såväl basindustrierna somandra mer expansiva branscher. Den förbättrade situationen för de statsägdaföretagen bedöms därvid ge möjligheter lill en mera offensiv utveckling. 1vissa fall förutses att även andra ägare kan bli aktuella som minoritetsägare isamband med nyemissioner i de statliga företagen. I propositionen behandlasäven ändrade ekonomiska befogenheter för affärsverket FFV, som behåller sinnuvarande företagsform. Näringspolitikenomfallar även utvecklingsinsatser i vissa branscher (avsnitt 13). Inom mineralpolitikens område föreslås fortsatta satsningar på prospeklering, geologisk kartering saml forskning och utveckling. Till etl treårigt program för uiökad prospektering m. m. föreslås 96 milj. kr. Vidare föreslås att debranschfrämjande åtgärderna förden träbearbetande industrin liksom del allmännastruklurulvecklingsprogrammel inom slatens induslriverk fortsätter . De branschfrämjande ålgärderna samordnas medutvecklingsfondernas verksamhet. Del pågående programmei för havsindustrieUkompetensutveckling vid industriverket förlängs med elt år, varvid enulvärdering av programmet genomförs. Som tionde programpunktredovisas utrednings- och samrådsverksamheten (avsnitt 14) inomindustridepartementets område. Därvid föreslås att statens induslriverk även ifortsättningen skall ha ett huvudansvar all tillgodose riksdag, regering ochallmänhet med näringspolitiska utredningar. Av följande tablå framgärvilka anslag för /88 som föreslås i proposilionen samt - iförekommande fall - föreslagna anslagsramar för treårsperioden1987/88-1989/90(1 OOO-lal kr. Åtgärder för att främja industridesign B 11. Branschfrämjande åtgärder B 12. Småföretagsutveckling B 13. viss garantigivning, m. m.B 14. prospektering m. m. atlachéverksamhel F 7. 1987/88-1989/90 Förslagvad avser medel till verksamhelen inom styrelsen för leknisk utveckling samtövriga delar av det nationella informalionsteknologipro-grammet redovisas iproposilionen om forskning (prop. 1986/87: 80). I Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1982: 617) om utländska förvärv avsvenska företag m. m. Härigenom föreskrivs i fräga om lagen (1982: 617) omutländska förvärv av svenska företag m. m. dels att 12 § skall upphöra attgälla, dels atl rubriken närmast före 12 § skall ulgå, dds att I, 2, 7, 8 och18 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag innehåller bestämmel- Denna lag innehåller bestämmel ser om begränsningar i rätten för ser om begränsningar i rätlen för ufländska rättssubjekt och vissa utländska rättssubjekt och vissa svenska rättssubjekt att förvärva svenska rättssubjekt alt förvärva akiier i svenska akliebolag, andelar aktier i svenska akliebolag. andelar i svenska handelsbolag eller rörel- i svenska handelsbolag eller rörel ser som drivs här i landel. Genom ser som drivs här i landel. lagen begränsas också rätten all sluta avtal om handelsbolag. 2§ Denna lag tillämpas inle på svenska bank- ellerförsäkringsakliebolag eller pä aktierna i sådana bolag. Bestämmelserna om förvärvslUl-siånd i 7-11 §§ tillämpasinte ifråga om 1. leckningav aktier i samband med stiftandet av etl aktiebolag, 2. förvärvav akiier i bolag som aldrig har bedrivU verksamhet och som saknar anställda, 3. förvärvav aktier i akliebolag, andelar i handelsbolag eller äganderätt ellernyitjanderäll röielse eller del av rörelse, om tillgångarnas nettovärde ibolaget eller rörd-sen enligt den fastställda balansräkningen för det senasleräkenskapsåret inte översiiger ell gränsbelopp som motsvarar 100 gånger detbasbelopp enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring som gällde under densista månaden av räkenskapsåi-el eller om anlalel anstäUda i bolaget ellerrörd-sen under det senaste räkenskapsårel inte vid något lillfälle har överstigit10. Om det bolag i vilket aktie eller andel förvärvats är ellmoderföre- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 74 tag inom en koncern, skall vid beräkning enligt andraslyckel 3 också inräknas lillgångarnas nettovärde eller antalet anslällda idotterföretagen inom koncernen. 7§' Kontrollsubjekl får inte ulan tillstånd(förvärvslillstånd) för varje särskilt fall förvärva 1. så många aktieri svenska aktiebolag att genom förvärvet förvärvarens andel av aktiekapitaleteller röstetalet för samtliga akiier i bolagel kommer att överskrida nägot avgränsvärdena tio, tjugo, fyrtio eller femtio procenl, 2. andelar isvenska handelsbolag, 3. äganderätteller nyttjanderätt till rörelser som drivs här i landel eller delar av sådanarörelser. Förvärvstillständ behövs inle för förvärv inom sammakoncern, om förvärvaren är elt svenskt förelag inom koncernen. När ettutiändskt förelag i koncernen har elt bestämmande infiytande över förvärvaren,krävs dockförväivsliUstånd, om ett svensk förelag har etl bestämmandeinfiytande över alla företagen i koncernen. Om vissa utländska bankföretagsförvärv finns särskilda bestämmelser i 14a §. 8§ Vid beräkning av anlal akiier enligt 7 § skall varjeaktie räknas med som lillhör 1. ell företag somingår i samma koncern som förvärvaren, 2. elt företagöver vilkel förvärvaren har elt besiämmande inflylande, om förvärvaren ärutländsk medborgare, 3. förvärvarensmake, barn, föräldrar eller syskon eller ett företag över vilket en sådananhörig har ell bestämmande inflylande. Första slyckel I. gäller inte när Försia slycket I. gäller inte ifrå- ell utländskt rättssubjekt inom en ga om förvärv avaktier inom en koncern förvärvar aktier i ett koncern, svensklbolag inom samma koncern. Tillstånd att sluta avtal om han- Tillstånd att förvärvaandelar i ett delsbolag eller alt förvärva andelar handelsbolag får meddelasendast i etl handelsbolag får meddelas en- om det finns elt avtal enliglvilkel ' Senaste lydelse 1985:501. - Senaste lydelse 1984: 284. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 74 dastom del finns ett avtal enligt Inlräde i bolagel skall vara medgi-vilketbolagel skall vara sluiet eller vet i och med atl lillslånd ges. inlräde ärmedgivet i och med atl tillstånd ges. Dennalag träder i kraft . Beträffandeförvärv som har sketl före ikraftträdandet skall lagen fortsätta all gälla i sin äldre lydelse, om förvärvel avser en eldistributions- anläggning. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1982: 618) om utländska förvärv avfast egendom m.m. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § och 2 kap. 2 § lagen(1982: 618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1. för förvärv genom bodelning, arv eller testamente, 2. för förvärvgenom fusion enligt 14 kap. 8 § akliebolagslagen (1975: 1385), 3. för förvärvgenom inrop på exekuliv auktion, 4. om förvärvarenär gift med en svensk medborgare, 5. om förvärvarenär gift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makarförvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt underförutsättning alt överlåtaren inle är skyldig atl avytira egendomen enligt 3kap. 1 § eller enligt 6 § lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighetm.m.eller 16 § jordförvärvslagen (1979: 230), 6. om förvärvaren är eil svenskl företag inom sammakoncern som överiåtaren. När ett utländskl företag i koncernen har elt besiämmandeinfiytande över förvärvaren, gäller inte första stycket 6, om ett svenskt företaghar ell bestämmande infiytande över alla företagen i koncernen. 2 kap. 2 § 1. för förvärv genom bodelning, arv eller testamente, 2. för förvärvgenom fusion enligt 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975: 1385), 3. för förvärvgenom inrop på exekutiv auktion, 4. om förvärvarenär gift med överiåtaren och inle heller om förvärvaren eller, när makarförvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt underförutsättning alt överiåtaren inte är skyldig att avytira egendomen enligt 3kap. 5. om förvärvaren är elt svenskt företag inom sammakoncern som överiåtaren. När elt utländskt företag i koncernen har etl bestämmandeinflytande över förvärvaren, gäller inle försia slyckel 5, om etl svenskl fö- Senaste lydelse 1985:944. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 74 retag har ett bestämmande inflytande över alla företageni koncernen. Denna lag träder i krafl . Beiräffande förvärv som har skell föreikraftträdandet skall lagen fortsätta att gälla i sin äldre lydelse, om förvärvel avser en hyreshusenhet, en jordbruksfastighet eller en eldistributionsanläggning. Lag om ändring i lagen (1983: 1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m. m. Härigenom föreskrivs alt 2 § lagen (1983: 1034) omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. skall ha följande lydelse. Krigsmateriel får inle tillverkas här i riket utan tillstånd av regeringen, om ej annat följer av föreskrifier som har meddelals med stöd av denna lag. Tillstånd att tillverka krigsmateriel får meddelas endast svensk medborgare, svenskl handelsbolag eller svenskt akliebolag. För tillverkning i ringa omfallning får dock lillstånd ges även åt annan. Krigsmateriel får inte tillverkas här i rikel utantillstånd av regeringen, om ej annat följer av föreskrifter som har meddelatsmed stöd av denna lag. Tillstånd atl lillverka krigsmateriel får meddelasendast svensk medborgare, svenskt handelsbolag / vilkel inle någon av bolagsmännenär kontrollsubjekl som avses i 3 § lagen (1982: 617) om Ulländska förvärv avsvenska förelag m.m. och svenskl aktiebolag ;' vars bolagsordning inlagdsullän-ningsförbehåll som avses i nämnda lag. Om särskilda skäl föreligger, fårdock tillstånd ges även åt annan. Regeringenfår meddela föreskrifier om undanlag från tillslåndskravet enligt förstastycket för ändring eller ombyggnad av skjutvapen i fall som avses i 24 §första stycket vapenlagen (1973: 1176) samt för lillverkning av enstakaskjutvapen och av ammunilion för tillverkarens egel bruk. Denna lagIräder i kraft . Lag om ändring i lagen (1983: 1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs att punkt 7 övergångsbestämmelsernatill lagen (1983: 1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden skall hanedan angivna lydelse. Summan av de medel som enligt 27 § andra stycketförsta meningen får överföras till en lönlagar-fondstyrelses förvaltning skallför minskas med elt belopp om . Riksförsäkringsverketskall överföra sammanlagt till en av regeringen inrättadsmåföretagsfond. Summan av de medel som enligl 27 § andra stycketförsta meningen får överföras till en löntagarfondstyrelses förvaltning skallför minskas med ett belopp om varderaåret. skall efler beslut av regeringen överförasammanlagt till en av regeringen inrättad småföretagsfond. Dennalag iräder i kraft den . Industridepartementet ""p-' ' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:slalsminislern , ordförande, och statsråden , ,, , , Peierson, S. , , ,, , R. , , , , ,, , G. , Lönnqvist Proposition om näringspolitik inför 1990-talet 1 Inledning Ipropositionen om induslriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84: 135)lämnade jag en samlad redogörelse för industripolitikens inriktning. Jag villnu följa upp och föra vidare vad jag därvid anförde. Somjag närmare kommer atl beröra, pågår en snabb internationell omvandlingav industrisektorn. Omvandlingen orsakas bl.a. av att konkurrensen har skärptsbetydligt inom mogna branscher. Vidare skapar den lekniska utvecklingenständigt nya möjligheter, vilket förändrar förutsättningarna för industrieUproduktion. Med denna omvandling har följl alt gränserna mellan vad somiradiflonellt har betecknats som industriproduktion resp. tjänsteproduktionalltmer suddas ut. Jag flnner därför att del är mer relevant aft vid enprincipiell diskussion av utvecklingen i fortsättningen använda begreppen"näringsliv" och "näringspolitik" i stället för "industri"resp. "industripolitik". Därmed villjag även ge uttryck för minuppfattning att olika verksamheter såsom transporter, konsulttjänster m. m.ärav lika stor betydelse som renodlad industriell produktion. Det är också vikliglall slå fast all del föreligger ell nära samband mellan olika aktiviteter inäringslivet och att konkurtenskraften inle bara bestäms av enstakaframgångsrika aktiviteter, utan av samspelet mellan olika aktiviteter. Jaghar lidigare denna dag vid min anmälan till proposilionen om forskning (prop.1986/87:80 bil. 10) behandiai verksamheten vid slyrelsen för teknisk utvecklingsaml forskning inom ramen för ett nationellt program med lyngdpunkl på teknisktinduslriella områden. Genombeslut av regeringen remitterades till lagrådet förslag till lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m., lag om ändring av lagen (1982:618) om ulländska förvärv av fast egendom m. m. samt lag om ändring av lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmaleriel, m.m. Lagrådsremissen bör fogas till prolokollet i detta ärende som bilaga 1. Lagrådets yltrande över förslagen bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 2. Jag vill nu la upp dessa lagstiftningsfrågor. Som underlag för minaaUmänna överväganden har inom industridepar- Prop. 1986/87:74 tementetutarbetats en promemoria om Svenskt näringsliv i etl inlernalionelltperspekliv. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jaglar vidare upp frågor som har behandlats i en rad betänkanden och rapporter. () har avlämnat betänkandet (SOU 1983: 17) Näringspolitiska effekter avinternationella investeringar. Betänkandet har remissbehandlais. harockså till regeringen överlämnat fem separata expertrapporter, nämligen: - (SOU 1981:33) Effekter avinvesteringar utomlands. En studie av sex industrier. - (SOU 1981: 43) Deinternationella investeringarnas effekter. - (SOU 1982: 15) Internaflonellaföretag i svensk induslri. En jämförelse mellan svenska multinationella,utländska och nationella företag. - (SOU 1982: 27) Svensk industrii utlandet. En analys av drivkrafter och effekter. - (SOU 1983: 16)Sysselsäliningsslrukluren i inlernalionella förelag. En studie av utvecklingeni svensk industri 1966- 1980. () har till regeringen överlämnat rapporten (SIND 1980:4): FoU-verksamhet, tekniköverföring och företagstillväxl. Enarbelsgrupp inom industridepartementet har avlämnat rapporten (Ds 1 1985: 7)inflytande i svenska förelag. Rapporten har remissbehandlats. SIND härtill regeringen överiämnat rapporten (SIND 1985: 7) Konkursutredningen.En sammanfallning av rapporlen bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 4. Rapporten har remissbehandlats. En sammanfallning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 5. SINDhar till regeringen överiämnat rapporten förkonkurrenskraft - Om slalens slöd till småförelagens kompetensutveckling. Ensammanfatining av rapporten bör fogas flll protokollet i delta ärende som bUaga6. Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning av remissyttrandena börfogas till protokollet som bUaga 7. SINDhar till regeringen överlämnal rapporlen (SIND 1986:5) Köp av familjeägdaindustriföretag. Rapporten har behandlats i Småföretagsdelegationen (I 1977:D). () har till regeringen överiämnat rapporten (SPK1986:4) Ulvärdering av SlND:s branschprogram. Rapporten har remissbehandlats. SINDhar lill regeringen överlämnat rapporten (SIND 1986: I) Sågverks-ochiräskiveindustrin . Rapporlen har remissbehandlats. SINDhar lill regeringen överiämnat rapporten (SIND PM 1986:10) Möbelindustrin -Nuläge och framtidsmöjligheter. Ulredningenom vissa frågor inom mineralområdet har avlämnat betän kandet (Ds I 1986: 7) Utveckling av landets organiserade mineraljakter. En sammanfattning av beiänkandei bör fogas till protokollet i detta ärende 13 som hilaga 8.Belänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av Prop. 1986/87:74remissyllrandena bör fogas lill protokollet som bilaga 9. Delegationenför samordning av havsresursverksamhelen (DSH) har till regeringen överlämnalrapporlen (DSH 1985:5) fjärranalys. har till regeringen överlämnat en skrivelse om verkels satsningarinom forskning och utveckling saml bidrag lill det svenska informationsteknologiprogrammet.Skrivelsen bör fogas till protokollet som bilaga 10. Vidarehar synpunkier och förslag lill åtgärder förts fram i skrivelser frånorganisaiioner, företag och enskilda personer. Denföljande framställningen kommerjag att disponera på följande säll.Inledningsvis behandlar jag utgångspunkterna för näringspolitiken (avsnitt 2).Jag gär därefter över till att redogöra för nuläge, utvecklingsmöjligheter ochproblem för svenskl näringsliv i elt intemationelll perspektiv (avsnitt 3).Efter detta behandlar jag näringspolitikens principiella inriktning ochpresenterar ett tiopunktsprogram för näringspolitiken (avsnitt 4).