prop · GA03145 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:145 [ omändringar i lagstiftningen för stads- och landshypoteksinstitutionerna /87:145 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås alt grundfonden för stadshypotekskassahöjs frän till . Vidare föreslås vissaändringar i de allmänna bestämmelserna för kassans utlåning till stadshypoteksföreningarnasamt i bestämmelserna om omfattningen av kassans likviditelshållning och om fillätnabeläningsändamål. Sverigesallmänna hypoleksbank föreslås få möjlighet att låna upp medel för kortfristigutlåning. Vidare föreslås att landshypoteksförening skall få godta annansäkerhet än panträtt i fast egendom för atl öka föreningarnas möjligheter attge lån till arrendalorer. Slutligen föresläs atl 20 § landshy-potekslagenangående hypoteksbankens rätt att ensam låna upp medel mot prioriteradeobligationer för finansiering av jordbrukets långsiktiga utveckling skallupphöra atl gälla. Förslagenavses träda i kraft den . 1 1986/87. Lag om ändring av lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Härigenom föreskrivs att 9, 11, 13, 17 och 19§§ lagen(1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar'skall ha följande lydelse. 1986/87: 145 Lån somkassan lämnar till förening skall återbetalas genom viss årlig amortering(amorteringslån) eller genom årlig amortering och genombetalning av återstoden vid utgången av (sammansatta lån). Om särskildaskäl föreligger, får åierbetalning också ske utan amortering efter förloppet avviss tid, högst (fasta lån). Första stycket gäller ej lån för kostnader underbyggnadstid (byggnadskreditiv). Kassanfastställer ränte- och återbetalningsvillkoren för lån som lämnas tiU förening. Förfallotiden för lån skall bestämmas så, alt den ärförenlig med villkoren för kassans förbindelser. Lånesumman skall utlämnas i kontanta pengar enligt den avföreningen utfärdade skuldförbindelsen eUer med den kapitalrabatt som föranledesav omständigheterna. Dock får lånesumman utlämnas i kassans obligationer,beräknade till parikurs, om förhållandena påkallar detta eller den lånesökandeföreningen begär det och kassan finner hinder ej föreligga. Inflytermedel till kassan, som denna icke genast kan använda till infriande av sinaförbindelser eller tUl utlåning åt föreningarna, får kassan göra sådana medelräntebärande genom insättning hos riksgäldskonlorei, bankaktiebolag, sparbankeller centralkassa för jordbmkskredit eller genom place- Medel sominflyter tiU kassan och som denna inte använder för atl infria sinaförbindelser eller för att lämna lån till föreningarna skall göras räntebärandegenom insättning hos , bankaktiebolag, sparbank ellercentralkassa för Jordbrukskredit eller genom place- ' Lagen omtryckt 1983:578 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 145 ring i statsobligationer eller andra ringi slalsobligafioner eller andra statspapper eller i allmän- statspappereller i allmän na hypoteksbanks obligationer eller nahypoteksbanks obligafioner eller genom utlåning mol betryggande genomutlåning mot betryggande säkerhet av sådana obligationer el- säkerhetav sådana obligationer el ler i form av panträtt i fastighet eller leri form av panträtt i fastighet eller i tomträtt eller genom utlåning ät itomträtt eller genom utlåning ål samfällighetsförening. Som grundfond för kassan ställer Som grundfond för kassan ställer staten fill förfogande en av riks- statenlill förfogande en av riks gäldsfullmäktige utfärdad garanti- gäldsfullmäktigeutfärdad garanti förbindelse på femton och en halv förbindelsepå sjutton och . Förening skall erlägga förvall- Om del behövs för atl läcka för- nings- och fondbidrag tiU kassan valtningskostnad eller fondavsäli- enligt kassans närmare föreskrif- ning hos kassan, skall förening er- ter. Bidraget ulgår med belopp som lägga förvaltnings- och fondbidrag fordras för kassans förvaltnings- tiU denna. Kassan beslutar närma- kostnader och för avsättning tiU re- re om sådant bidrag, servfonden eller kapitaltäcknings- fonden. har till ändamål att inom sittverksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende 1. fast egendom eller med tomträtt upplåten fastighetsom bebyggs för atl användas huvudsakligen till bostäder eller affärslokaler, 2. annanbebyggelse, om denna finansieras med stöd av statligt bostadslån ellerstatligt lån för anordnande av allmän samlingslokal, och 3. bostadsrätt ibebyggelse som avses under 1 eller 2. Vad i denna lag sägs om bostadsrätt skall även gällaandel i bostadsförening eller aktie i bo-sladsakiiebolag där en utan begränsningi tiden upplåten nyttjanderätt tiU en lägenhet är oskiljaktigt förenad medandelen eller aktien. Förening får även driva annan verksamhet som har sambandmed långivningen. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1986:767 ' Senaste lydelse 1983:958 "Senaste lydelse 1983:958 Lag om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om landshypoteksföreningar Härigenom föreskrivs i fräga om lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoleksbank och om landshypoteksföreningar' dels all 20 §skall upphöra alt gälla, dels att 21, 24, 32 och 41 §§ skall ha följandelydelse. 1986/87: 145 Banken fastställer räntesatsen och återbetalningsvillkoren för lån som lämnas tUl förening. Lån som banken lämnar tUl förening skall återbetalasgenom viss årlig amortering (amorteringslån) eller genom årlig amortering underviss tid och genom betalning av återstoden vid utgången av (sammansatta lån). Om särskilda skäl förehgger, får återbetalning också skeutan amortering efter förloppet av (stående lån). Förfallotiden för lån skall bestämmas så, atl den ärförenlig med villkoren för bankens förbindelser. För lån som förening fått från banken skall föreningen åriigenpå bestämd tid erlägga avtalad ränla, kapitalavbetalning och andra avgiftersamt bidrag med belopp som behövs för bankens förvaltningskostnader och föravsättning till bankens reservfond. att fullgöra föreskriven inbetalning, är föreningen skyldig attbetala ränta på det förfallna beloppet enligt vad som föreskrives i räntdagen(1975:635). Om detbehövs för att täcka förvaltningskostnad eller fondavsättning hos banken,skall förening erlägga förvaltnings- och fondbidrag till denna. Bankenbeslutar närmare om sådant bidrag. Landshypoteksföreninghar till ändamål att inom sitt verksamhetsområde lämna långfristiga lån förjordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsändamål samt att driva annan verksamhetsom står i samband därmed. Andra lån än sådana för vUkas fulla betalning statenansva- Landshypoteksföreninghar till ändamål alt inom sitt verksamhetsområde lämna långfristiga lån för jordbmks-,skogsbmks- och träd-gårdsändamäl samt atl driva annan verksamhet som slår isamband därmed. rar (garantilån) får lämnas endast mot säkerhet i form avpanträtt i fasl egendom (inteckningssäkerhet). / avvaktan på att ett långfristigt lån enligt förstastycket kan lämnas får en förening lämna lån med kort löptid. 1986/87: 145 Lån fårbeviljas endast den som innehar fast egendom med äganderätt ellerfideikommissrätt och endast mot inteckningssäkerhet egendomen. Andra lån än sådana vilkas fulla betalning staten ansvararför (ga-rantUån) får lämnas endasi mol säkerhet i form av panträtt i faslegendom (inteckriingssäkerhet) eller mot annan betryggande säkerhet. Denna lag träder i kraft den . 1986/87; 145 Uldrag urprotokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsrådet , ordförande, och statsråden , , ,, R. Carisson, , , , , G.Andersson, Lönnqvist. Proposition om ändringar i lagstiftningen för stads-och landshypoteksinstitutionerna Bestämmelserför sladshypoteksinsfitutionens verksamhet finns i lagen (1968: 576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (stadshypolekslagen).Institutionen beslår av en central kassa stadshypotekskassa och tjugo regionalt verksamma stadshypoteksföreningar. Genom föreningarna lämnarin-sfitutionen län i huvudsak mot säkerhet i form av panträtt i bostads- och affärsfastigheter.Kassan har till uppgift att skaffa medel till föreningarnas kreditgivning genomupplåning mot obligationer och annan upplåning. Kassans upplåningsrätl bestämsdels av storleken av den gmndfond som staten ställer till kassans förfogande,dels av kassans reserv- och kapital-täckningsfonder. Upplåningen får inteöverstiga tio gånger det sammanlagda beloppet av gmndfonden och nämnda fonder.Gmndfonden uppgår till och består av engarantiförbindelse som fullmäktige i har utfärdat. Den senasiegmndfonds-höjningen skedde med (prop. 1986/87; 19,NU 3, rskr. 11, SFS 1986:767). Stadshypotekskassanhar i en skrivelse till regeringen hemställt om ändring av deallmänna bestämmelsema för kassans ufiåning lill stadshypoteksföreningarna,bestämmelserna om omfattningen av och formerna för kassans likviditetshållning,bestämmelserna om kassans och föreningamas vinstdisposition och egna fondersamt bestämmelserna om fillätna belåningsändamål. Kassanhar vidare i en skrivelse till regeringen den 5 febmari 1987 hemställt attkassans grundfond höjs från lill . 1en skrivelse till regeringen har slutligen kassan hemställtom ändring i bestämmelserna om tillåtna beläningsändamål så att låneverksamhelavseende andel i bostadsförening m. m. blir möjlig. Stadshypotekskassansskrivelser bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1-3. Yttranden över stadshypotekskassansbåda förstnämnda framställningar Prop. har avgelts av bankinspektionen, bostadsslyrelsen,fullmäktige i /87: 145 riksbank, fullmäktige i ,allmänna pensionsfonden -första-tredje fondstyrelserna. i vars synpunkter PKbanken instämt, föreningsbankers förbund.Svenska sparbanksföreningen. , Sverigesallmänna hypoteksbank och kreditmarknadskommittén (Fi 1983:96). En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga4. Landshypoteksinstitufionenär en kooperativ kreditinrättning, med uppgift att tillgodose jordbmkets behovav långfristiga krediter. Bestämmelser för verksamheten finns i lagen (1970:65)om allmänna hypoleksbank och om landshypoteksföreningar. Instilutionenbeslår av en central hypoteksbank allmänna hypoleksbank - och tiolokalt verksamma landshypoteksföreningar, som är delägare i banken. Hypoteksbankenhar till uppgift att genom upplåning mot obligationer och andra skuldförbindelserskaffa medel fill föreningamas kreditgivning. Bankens upplåningsrätt ärbegränsad till ett belopp som motsvarar tio gånger summan av grundfonden, somför närvarande uppgår fill , och reservfonden. Hypoteksbankenhar i en skrivelse till regeringen den 11 febmari 1986 hemställt om ändringar ilandshypotekslagen innebärande möjlighet för banken att lämna lån till LantbmkskreditAktiebolag, att avsätta medel till en kapitalfond och att fä inräkna denna fondi den kapitalgmndande basen, att låna upp medel för kortfristig ufiåning samtmöjlighet för förening att fä godta annan säkerhet än panträtt i fast egendomför att kunna ge lån lill arrendalorer. Hypoteksbankensskrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. Yttrandenöver hypoteksbankens framställning av avgetts av bankinspektionen, riksskalleverket,, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, allmänna pensionsfonden första-tredje fondstyrelserna.Svenska bankföreningen. stadshypotekskassa, , föreningsbankers förbund, och . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i delta ärendesom bilaga 6. 1.3 Omfattningen av de förslag som läggs fram k. mellanhandsinstituten har stor betydelse på svensk kreditmarknad.Beteckningen mellanhandsinstilut anger att dessa instituts huvudsakligafunktion är att förmedla krediter från andra institut till den Högakrav pä säkerhet i placeringarna ställs. handsinstitulen kanha formen av kreditaktiebolag eller hypoleksinstitut. 1986/87: 145 Kredilaktiebolagensverksamhet regleras genom lagen (1963; 76) om kreditaktiebolag samt genom debestämmelser som tagit in i bolagens bolagsordningar. Dessa skall godkännas avregeringen. De olika kreditakliebola-gen har skilda verksamhetsinriktningar,vilket ändamålsbestämmelserna i deras bolagsordningar ger uttryck för. Bolagenkan således ges karaktär av t.ex. bostadsinstitut, kommuninstitut ellernäringslivsinstitut. Sladshypoteksinsfitutionens utlåning riktar sig främstmot bostadssektorn och landshypoteksinstitutionen har mera karaktär av ettnäringslivsinstitut. Mellanhandsinstilutendriver sin verksamhet under olika associationsformer och regelsystem.Kreditaktiebolagens verksamhel regleras i huvudsak genom bestämmelser ibolagsordningarna medan hypoleksinstitutens verksamhetsförutsättningar i stortregleras genom lag. Många för instituten likartade bestämmelser finns. Detföreligger emellertid ocksä skillnader i regelsystemen t ex. vad gällerkapitalbasens uppbyggnad och anskaffande samt belåningsändamålen. (dir. 1983: 38) har givits uppdrag att utreda olikastrukturfrågor på kreditmarknaden. En av uppgifterna är att se över vilkaändamål kredilakiiebolagen bör tjäna. Med hypoteksinsfitulens betydandeställning på kreditmarknaden måste översynen komma att beröra även dessa.Översynen kan komma att leda till en förändring i gmnden av de nuvarande verksamhetsfömtsättningarnaför mellanhandsinstituten. Såvälkreditaktiebolagslagen som hypotekslagstiftningen är i flera avseendenföråldrad och i behov av en genomgripande översyn. Motdenna bakgrund finner jag inte skäl att nu förslå andra ändringar i hypotekslagstiftningenän sädana som framstår som nödvändiga med hänsyn till kreditmarknadensutveckling och sådana som jag bedömer inte direkt inverka päkonkurrensförhållandena mellan instituten. Vid denna bedömning har jag ansettatt ändringar i lagstiftningen till följd av stadshypotekskassansframställning får anstå vad gäller t. ex. vinstdisposition och fillätna beläningsändamål(utom belräffande andel i bostadsförening och aktie i bostadsaktiebolag). Avsamma skäl tas hypoteksbankens framställning om att fä förmedla lån till LantbmkskreditAB inte upp i detta sammanhang. Även ändringar av mer redaktionell art i hypotekslagstiftningenfår anstå . Jagtar i detta sammanhang också upp frågan om hypoteksbankens obligationsmonopol. 2 Föredragandensöverväganden beträffande ändringar i stadshypotekslagen 2.1 Höjning av grundfonden Mittförslag: Stadshypotekskassans grundfond höjs med frännuvarande till . Stadshypotekskassansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Dämtöver har kassan hemställt attregeringen av bemyndigas att inom en förhållandevis vid ramsuccessivt öka kassans gmndfond i takt med utlåningstillväxten. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser har tillstyrkt kassans begäran om grundfondshöjningeller lämnat den utan erinran. När det gäller kassans framställning ombemyndigande för regeringen har allmänna pensionsfonden - första-tredje fondstyrelserna- tillstyrkt bifall medan föreningsbankers förbund. och kreditmarknadskommittén har avstyrkt bifall tillförslaget. Skälenför mitt förslag: Stadshypoteksinsfitutionens verksamhet har expanderatkraftigt . Storleken på dess utestående lån är näslan hälftenav de bostadsfinansierande institutens utlåning. av ökade upplåning med ca . Grundfondenhöjdes med till 15,5 miljarderkronor. Av kassans framställning i detta ärende framgär att stadshypoteksutlåning kommit att öka ännu mer än vad kassastyrelsen kunde fömtse vid tidenför den tidigare begäran om höjning av grundfonden. Jag anser därför attkassans upplåningsrätt bör ökas genom en höjning av grundfonden och förordaratt den höjs med föreslagna frän 15,5 miljarder till 17,5miljarder kronor. Detta förutsätter att 13 § stadshypotekslagen ändras och altfullmäktige i riksgälds-kontoret utfärdar en ny garantiförbindelse. Kassanhar även framhållit att den nuvarande ordningen med ett särskilt riksdagsbeslutför varje ökning av gmndfonden inte är tillfredsställande. Del är svårt att fömtsei vilken takt utlåningen kan komma att utvecklas. För att gardera sig motrisken att hamna i en situation där hela låneverksamheten måste avbrytastvingas kassan begära grundfondsökningar som är större än vad som egentligenbedöms behövligt i det akluella läget. Med tanke på atl kassan betalar en årligavgift på gmndfondens belopp har frågan också kostnadsmässigaaspekter. Kassan har därför föreslagit att regeringen ges fullmakt att bestämmagrundfondsökningar inom en i lagen angiven ram. Enligtmin mening finns det skäl som talar för en omprövning av den nuvarandeordningen för att bestämma kassans grundfond. I avvaktan på resultatet av denallmänna översynen av kreditmarknaden är jag inte beredd attnärmare överväga en sådan ändring som kassan föreslagit. 2.2 Stadshypotekskassansutlåning till föreningarna Mitt förslag: Detnuvarande kravet på fullständig överensstämmelse mellan villkoren för stadshypotekskassansupplåning och utlåningen fill föreningarna slopas. Kassan får själv fastställaräntesatsen och återbetalningsvillkoren för lån som lämnas fill föreningarna.En bestämmelse om formerna för utbetalning av kassans lån upphävs. Stadshypotekskassansframställning: Överensstämmer med mitl förslag. Remissinstanserna:De flesta remissinstanserna har lämnat förslaget om ändringar i de allmännabestämmelserna för stadshypotekskassans utlåning till föreningarna ulanerinran. Fullmäktige i riksbank, ochSveriges föreningsbankers förbund har emellertid framfört atl inga ändringarbör genomföras förrän en helhetsbedömning av regelverket förmellanhandsinstituten gjorts. Skälenför mitt förslag: Stadshypotekslagen är liksom landshypotekslagen uppbyggdkring tanken att varje lån till en slutlig låntagare har en direkt motsvarighetpå upplåningssidan. Kassan förutsätts sålunda lämna lån till föreningarna medexakt den ränta och amorteringstid som gäller för kassans upplåning ochföreningarna skall i sin tur lämna lånen vidare på samma villkor som gäller förderas lån från kassan. Avkassans framställning framgår att denna modell med de upplånings-former somnumera allmänt tillämpas inte fungerar i praktiken. Det finns ingen direktmotsvarighet mellan kassans upp- och ufiåning. Huvuddelen av upplåningen sker genom försäljning av obligationer till löpande dagskurs. Utlåningsräntanmåste därmed anpassas efter ett genomsnitt av upplåningskoslnadema under enperiod. Enligtmin mening är det klart att utvecklingen på kreditmarknaden motiverar en sådanändring som kassan föreslagit. Jag föreslår därför att 9 § stadshypolekslagenändras i enlighet med förslagel. Därmed kan särregeln om byggnadskreditiv iandra stycket utgå. Motsvarande ändring bör göras i landshypotekslagen. Bestämmelseni 29 § stadshypotekslagen om att förening skall lämna lån på samma villkor somgäller för föreningens motsvarande lån hos kassan gäller alltjämt. Jag villockså erinra om alt om t.ex. återbetalningsvillkor bliravgörande för den slufiiga låntagaren och därmed även för föreningen iförhållande till kassan. Beslämmelsernaom formerna för utbetalning av kassan lån fill föreningarna är otidsenliga.Eftersom andra ändringar i 9 § föreslås anser jag att dessa bestämmelser iförenklande syfte kan utgå. I17 § stadshypotekslagen föreskrivs att förening skall till kassan erlägga bidragmed det belopp som fordras för kassans förvaltningskostnader och avsättning tillreservfond och kapiialtäckningsfond. Denna bestämmelse speglar tanken attkassans upp- och utlåningsverksamhet skall ske på samma villkor (utanvinstsyfte). tillreservfond och kapiialtäckningsfond skall finansieras genom bidrag fränföreningarna. Att kassannumera föresläs få ta ut en räntemarginal för egen del på vissa delar av sinutlåning innebär emellertid inte att bestämmelsen i 17 § kan slopas. Kassansintäkter i form av avkastning pä de egna fonderna och räntemarginal kan getillräckliga inkomster för att täcka normala löpande kostnader ochavsättningar. Man får emellertid räkna med alt kassan kan fä behov av aU mötaplötsliga förändringar dä möjlighet atl la ut bidrag från föreningama bör kunnautnyttjas. Jag föreslär atl 17 § omredigeras för all ange föreningsbidragenssupplementära karaktär. 1986/87: 145 Mitt förslag: Stadshypotekskassan ges vissa möjligheteratt låna upp medel för framtida behov. Stadshypotekskassans framställning: Överensstämmer medmitt förslag. Kassan har dessutom hemställt att uppräkningen avplaceringsalternativ ersätts med "på betryggande sätt" och att kravetpå att kassans likvida placeringar enligt 11 § inte får ha större volym än deegna fondmedlen slopas. Remissinstanserna: Några remissinstanser har anfört attfrågan först bör behandlas av kreditmarknadskommittén. Bankinspektionen haruttryckt oro för att införa en reglering av kassans verksamhel som skulle gelegal möjlighet att bedriva allmän finansieringsverksamhet av störreomfattning. Skälen för mitt förslag: Kassan får enligt 11 § stadshypotekslagenplacera tillfälliga överskottsmedel genom insättning hos ,bankaktiebolag eller på visst annat sätt enligt en uppräkning i lagmmmet.Utgångspunkten för bestämmelsen är aU kassans medel helt och hållet skall varaplacerade i utlåning lill föreningarna. Kassan har i sin skrivelse framfört att man i sin rörelsenu på eU helt annat säU än har behov av en finansiell rörelsefrihet.Sambandet mellan upp- och utlåning har blivit mycket mindre direkt än förr.Kassan har i realiteten ett krav på sig att kunna erbjuda omedelbar omsättningtill eU nytt lån när löpfiden för det första gått ut. Kassan måste se till attgenom ny upplåning trygga omsäuningen på förfallande äldre lån. Stora volymerkan behöva omsättas en given dag varför upplåningen kan behöva spridas över enlängre period för att kunna genomföras. Mycket betydande kortfristigaplaceringsbehov kan därvid uppkomma. På motsvarande sätt tvingas kassan tillstor kortfristig upplåning beroende på t. ex. en tidsmässig förskjutningmellan teckning av obligationer och faktisk likvid eller tillfälligaförhållanden på upplåningsmarknaden. Mot bakgmnd av den i avsnitt 2.2 beskrivna utvecklingenanser jag att kassan i sin rörelse behöver en viss likviditetsnivå. Många avkreditaktiebolagen är oförhindrade enligt sina bolagsordningar att låna upp buffertme- del.Även kassan bör ha möjlighet att låna upp medel för framfida behov. Dennamöjlighet får emellertid inte leda till alt en verksamhet utvecklas vid sidanav kassans huvudsakliga funktion i strid med ändamålsbestämmelsen i I § stadshypotekslagen.I detta lagmm föreskrivs att kassan har till ändamål att driva lånerörelsegenom att lämna län åt stadshypoteksföreningar och all driva annan verksamhelsom står i samband därmed. Uppräkningen i 11 § stadshypotekslagenav de tillåtna placeringsalternativen för kassans överlikviditet stämmeröverens med vad som gäller för flertalet kreditaktiebolag. Med hänsyn lill vadjag anfört i avsnitt 1.3 är jag inte beredd alt föreslå någonändring vad gäller dessa placeringsmöjligheter. Jag föreslår i enlighetmed det anförda att 11 § ändras så att stadshypotekskassan ges möjlighet attlåna upp medel som inte behövs för infriande av förbindelser ellerför utlåning till föreningarna. Dessa medel bör enligt min mening liksom förnärvarande göras räntebärande genom placering på någol av de sätt som ärangivna i lagmmmet. Deav kassan anförda olägenheterna av bestämmelsen i 8 § sista stycket stadshypotekslagenatt obligalionsskulden alltid skall vara täckt av kassans fordringar hosföreningarna, anser jag inte vara så stora att de motiverar en ändring av lagmmmet. 1986/87;145 Mittförslag: får möjlighel att lämna lån mot säkerhet i andeli bostadsförening och aktie i bostadsakfiebolag där en utan begränsning i tidenupplåten nyttjanderätt fill en lägenhet är oskiljaktigt förenad med andeleneller aktien. Stadshypotekskassansframställning: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Banker och finansbolag har möjlighet att lämna kredit motsäkerhet i bostadsrätt. Även stadshypoteksföreningarna och vissa bostadsfinansierandekreditaktiebolag har pä senare är fått denna möjlighet. Med den ökandeefterfrågan pä bostäder särskilt i storstadsområdena har även intresset för kreditgivningmot säkerhet i andel i bostadsförening och aklie i bostadsakfiebolag ökat.