prop · GA0316 · 1986-12-31 00:00:00 — Skyldighetenatt lämna kontrolluppgifter för utbetald ersättning för arbete gäller såledestämligen generellt. I stort sett undantas bara ersättningar som för mottagarenutgör intäkt av rörelse. Detta gäller oberoende av om mottagaren har A- eller B-skattesedel.Den som betalar ut ersättningen måste därför själv bedöma lill vilket slag avinkomst ersättningen är att hänföra för att kunna avgöra om kontrolluppgiftskall lämnas eller inte. Nuvaranderegler om skyldighet att lämna kontrolluppgifter motiveras inte bara av attuppgiften behövs för deklarationsgranskningen utan också av hänsyn tillavgiftskontroll. De lokala skattemyndigheterna kontrollerar redovisadeavgiftsunderlag genom en jämförelse med lämnade kontrollupp- förfarandekräver en uppgiftsskyldighet av nuvarande omfattning. Arbetsgivaravgifterskall nämligen i regel betalas för arbetsersättning som inte är alt hänföratill intäkt av rörelse även om skatteavdrag inte skall göras från ersättningen.Ersättning som är all hänföra till inkomst av jordbruksfastighet skulle dockkunna undantas från kontrolluppgiftsskyldigheten utan atl det skulle påverkaavgiftskontrollen. Som ulredningen påpekatfinns det en brist i reglerna om kontrolluppgifter. Den som betalat ut ersättningsom omfattas av likställighetsavtal är, som jag redan nämnt, inte skyldig atlredovisa ersättningen i kontrolluppgift trols att arbelsgivaravgifter skallbetalas för ersättningen. Detta medför att jämförelsen av de iuppbördsdeklarationerna redovisade avgiftsunderlagen med de lönesummor somredovisas i kontrolluppgifterna misstämmer även om arbetsgivaren fullgjort sinaskyldigheter. Om uppdragstagaren i sin deklaration inte uppger atl ett likslällighetsavtalföreligger finns risk att beräkningen av pensionsgrundande inkomsi blir felakfigoch att ifrågavarande inkomst belastas med egenavgifter. Uppgifler om sådanaersättningar kommer att underiätta och effektivisera kontrollen avarbetsgivaravgifterna och medverka till att rätt pensionsgrundande inkomstberäknas. Därmed undviks också risken att inkomsten belastas med dubblaavgifter. Jag finner därför att en konlrolluppgiftsskyldighet bör införas. 2.6 Ändringar i uppbördslagen 2.6.1 Vissa behörighetsbestämmelser m.m. Mitt förslag:Bestämmelserna om den lokala skattemyndighetens behörighet i fråga om beskedangående skatteavdrag och i fråga om ansvarighet på grund av underlåtenhet attgöra skatteavdrag ändras så atl de kommer att motsvara debehörighetsbestämmelser som skall gälla för beslut om förhandsbesked angåendesocialavgifter. Vidare görs den ändringen att lokal skattemyndighets beslut medanledning av en begäran om besked angående skyldigheten att verkställa skatteavdragöverklagas hos länsrätten i stället för som f.n. hos . Utredningensförslag: Överensslämmer med mitt. Remissinstanserna: Deremissinstanser som har yttrat sig har inte haft något att erinra. Skälen för mitt förslag:Enligt 44 § iredje stycket UBL gäller att den lokala skattemyndigheten påbegäran av en arbetsgivare eller arbetstagare skall lämna besked i frågor somangår skyldigheten att göra skatteavdrag, beräknandet av sådant avdrag ellertillämpningen i övrigl av bestämmelserna i 39-43 §§ UBL. Behörig all lämnasädana besked är den lokala skattemyndigheten på den ort där arbetsgivaren harsitt kontor eller lönen annars utbetalas. Jaghar i avsnitt 2.2 föreslagit att den lokala skattemyndigheten skall kun- Prop.1986/87:16 na meddela förhandsbesked angående skyldigheten att betalasocialavgifter. Bestämmelser om detta föreslås bli inlagna i USAL. Behörighelatt lämna förhandsbesked bör enligt min mening fillkomma den lokalaskattemyndighet som är behörig att meddela beslul enligt USAL. Det ärregelmässigt den lokala skattemyndighet hos vilken arbetsgivaren är registreradför inbetalning och redovisning av arbetstagarens skaft. Är arbetsgivaren interegistrerad, får beslut meddelas av den lokala skattemyndigheten i det fögderidär arbetsgivaren är bosatt. Om en arbetsgivare, som är bosatt utomlands eller ärutländsk juridisk person, saknar fast driftställe här i riket får beslut meddelasav den lokala skattemyndigheten i fögderi. Dettorde bli vanligt att behov av förhandsbesked föreligger i fråga ompreliminär skatt och arbetsgivaravgifter. Praktiska hänsyn kräver atl en ochsamma myndighet kan lämna besked i båda frågorna. En sådan ordning är enligtmin mening den mesl ändamålsenliga för alla parter och alltså även förmyndigheterna. När det gäller att bestämma vilken myndighel som skall meddelaifrågavarande besked har man att välja mellan den myndighet som anges i UBLeller den som anges i USAL. Jaganser att är de lämpligaste i fråga om förhandsbeskedsom gäller socialavgifter. Då det inte synes innebära några olägenheter attlåta dessa behörighetsregler också gälla i fråga om besked angåendeskatteavdrag föreslår jag att behörighetsreglerna i 44 § tredje stycket UBLändras så att de i erforderlig mån kommer att överensstämma med . Enligt75 § andra stycket UBL skall fråga om ansvarighet på grund av underlåtenhetatt göra skatteavdrag i allmänhel prövas av den lokala skattemyndighet som hareller skulle ha utfärdat arbetstagarens skattsedel. Det nära sambandet mellanfrågorna om ansvarighet för skatt och eftergift av arbetsgivaravgifter gör detönskvärt att de kan prövas i ett sammanhang av en och samma myndighet. Jaganser att det finns ytterligare skäl att ändra forumbestämmelsen i 75 § andrastycket UBL. Såsom framhållits i ett remissyttrande har nuvarande bestämmelseofta inneburit att en lokal skattemyndighet upprättat granskningsrapport ochen annan beslutat om fastställelse av betalningsskyldighet för arbetstagarensskatt. Del har därvid inte heller varit ovanligt att granskningsrapport som enlokal skattemyndighet har upprättat har föranlett att fastställelsebeslut fåttmeddelas av ett avsevärt antal lokala skattemyndigheter utspridda över helalandet. Med hänsyn härtill framstår del som en administrativ fördel att anpassaden aktuella regeln i UBL fill vad som gäller enligt USAL i fråga om behöriglokal skattemyndighet. Detta innebär således att fråga om ansvarighet förunderlåtenhet att göra skatteavdrag regelmässigt skall prövas av den lokalaskattemyndighet hos vilken arbetsgivaren är registrerad för inbetalning ochredovisning av arbetstagarens skatt. Somallmän regel vid uppbörd av skatt gäller enligt UBL att lokal skatte myndighets beslut kan överklagas till länsrätt och vidare till kammarrätt och regeringsrätten. Vissa beslut, bl.a. beslut som rör verkställande av skatteav drag, överklagas dock enligt 85 § 1 mom. andra stycket UBL hos länsstyrel sen genom besvär. Mot beslut får talan inte föras (86 § '0 1 mom. första stycket UBL). Jag har föreslagitatt beslämmelser om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor skall införas i USAL.Därav följer, när del gäller besvärsordningen, atl lokal skattemyndighetsbeslut om förhandsbesked kan överklagas fill länsrätt och vidare tillkammarrätt och regeringsrätten. En ändring i 85 § UBL ärangelägen för att fä samma besvärsordning för beslut om skyldigheten attverkställa skatteavdrag som för förhandsbesked rörande skyldigheten atl betalasocialavgifter. 2.6.2Jämkning av ansvarighetsregeln i 75 § uppbördslagen Mittförslag: När omständigheterna har varit sådana atl en arbelsgivare kan fåarbetsgivaravgifter eftergivna bör ansvarighel på grund av att skatteavdrag integjorts inte heller inträda. Utredningensförslag: Överensstämmer i princip med mitt. Remissinstanserna:Det fåtal remissinstanser som berört ansvarighetsregeln i 75 § UBL har intemotsatt sig förslaget. Skälenför mitt förslag: I avsnitt 2.3 har jag föreslagit att den lokala skattemyndighetenskall pröva frågor angående eftergift för både källskatt och arbetsgivaravgifter.Detta medför alt UBL:s nuvarande ansvarighetsregel bör jämkas något. Jämkningenskall innebära att den lokala skattemyndigheten kan avstå från alt åläggabetalningsskyldighet för källskatl när sådana omständigheter föreligger attförutsättning för eftergift av arbetsgivaravgifter finns. UBL;sansvarighetsregel skall självfallet även i fortsättningen befria arbetsgivarenfrån ansvar för källskatt också när detta är betingat med hänsyn tillarbetsgivarens missuppfattning om huvudarbetsgivarförhållandel ellerarbetstagarens skattsedel. Man synes också när det gäller denna jämkning kunnavälja den lösning som socialavgiftsulredningen föreslagit. Den innebär att UBL:sansvarighetsregel i 75 § står kvar oförändrad och all i anvisningar till dennaparagraf anges, att en arbetsgivare skall anses ha haft skälig anledning attunderlåta skatteavdrag bl.a. om sådana omständigheter förelegat att eftergiftkan medges för de arbetsgivaravgifter som belöper på den ersättning på vilkenskatteavdrag skulle ha gjorts. 2.6.3Besvärstiden för överklagande av beslut om avgiftsunderlaget för egenavgifter Mitt förslag:Reglerna om besvärstiden för överklagande av besvärsinstansernas beslut omavgiftsunderlaget för egenavgifter ändras så alt överensstämmelse uppnås med besvärsfidenför beslul angående pensionsgrundande inkomsi. Utredningen ochremissinstanserna: Har ej beröri frågan. Skälen för mitt förslag: Enhgt85 § 1 mom. första slyckel UBL gäller ge- nom en hänvisning till 11§ lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomsi enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, att den lokala skattemyndighetens beslut omfastställande av avgiftsunderlag för egenavgifter får överklagas hoslänsrätten inom den tid som föreskrivs för överklagande av beslul angående pensionsgrundandeinkomsi. Någon motsvarande samordning av bestämmelserna om överklagande finnsdäremot inte när det gäller länsrättens eller kammarrättens beslut i sådanafrågor. När det är fråga om elt beslut av dessa inslanser angåendeavgiftsunderlag är besvärstiden sålunda medan den är ombeslutet avser pensionsgrundande inkomst. Det är önskvärt attbesvärsbestämmelserna samordnas också beiräffande besvärsinstansernas beslul. Detlabör åstadkommas genom all besvärsliden bestäms även i frägaom besvärsinstansernas beslut angående beräkning av avgiftsunderlag. Beslämmelseom della föreslås inlagen i en ny paragraf, 86 a §, i UBL. Genom att denföreslagna bestämmelsen i likhei med föreskriften i 85 § 1 mom. första stycket UBLhänvisar till 11 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomsienligt lagen (1962:381) om allmän försäkring kommer också lill klart ullryckatt besvärsrätt även tillkommer RFV. 2.7 Vissa tekniska ändringar i socialavgiftslagen Mitt förslag: Enbestämmelse i socialavgiftslagen om sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgifii fråga om sjömän anpassas till att mättidpunkten för den statistik som liggertill grund för beräkningen av dessa avgifter har ändrats från den 31 oktobertill . Vidare anpassas socialavgiflslagen lill attarbetarskyddsfonden numera heter arbetsmiljöfonden. Utredningenoch remissinstanserna: Har inte berört frågan. Skälenför mitt förslag: Vid beräkning av sjukförsäkrings- och folkpensionsavgift försjömän för elt visst år tas hänsyn till andelen svenska sjömän av hela antaletsjömän på svenska handelsfartyg i medeltal för de tre närmast föregående åren. Mättidpunktenför den statistik som ligger till grund för beräkningen av detta medeltal ärsedan flera år tillbaka i praktiken ändrad frän till den 30september. En ändring bör därför ske av datumangivelsen i 2 kap. 2 § andrastycket socialavgiftslagen. Enligt 4 kap. 8 § andrastycket socialavgiftslagen skall en del av influtna arbelarskyddsavgifterenligt 2 kap. 1 § föras till en fond, benämnd arbetarskyddsfonden. Denna fondhar genom ändring i förordningen (1971:803) med instruktion för styrelsen för arbelarskyddsfondennumera bytt namn till arbetsmiljöfonden (SFS 1986:200). Bakgrunden tillnamnändringen är att fondens verksamhetsområde successivt harvidgats och alt namnet arbelarskyddsfonden gav en alllför snäv bild av delområde som fonden numera omfallar. Namnet arbetsmiljöfonden ansågs på etlbättre sätt spegla fondens nuvarande verksamhelsinriklning. Den föreslagnaändringen innebär endast att ordel arbelarskyddsfonden ersätts medarbetsmiljöfonden. 2.8Organisatoriska och administrativa effekter Prop.1986/87:16 Somjag har nämnt finns det redan möjlighet all få förhandsbesked på skatteområdet.Nu föreslår jag en sådan möjlighet också på socialavgifisområdet.Remissinstanserna har överlag gett uttryck för att det finns starka önskemål omdetta. Möjlighetenatt begära förhandsbesked påverkar i första hand den lokala skaltemyndighetensarbetsuppgifter. Resursbehovet är beroende av hur många ärenden som kan kommaoch hur dessa ärenden skall handläggas. uppgift blir avsamma slag som när besked enligt 44 § UBL skall lämnas. Jag har erfarii allbesked enligl 44 § UBL är vanligast hos de största lokala skattemyndigheterna.Dessa torde därför redan i dagslägel ha goda möjligheter att lämnaförhandsbesked i socialavgiftsfrågor eftersom frågeställningarna oftast ärsnarlika. samma myndighet skall visseriigen lillämpa olika beslämmelser och iblandolika praxis rörande arbelsgivare/arbelstagarebegreppen, när det gällerförhandsbesked om skatteavdrag resp. socialavgifter men ofta ger till-lämpningenpå båda områdena dock likartat resullal. Förfarandelmed att lämna förhandsbesked bör rimligen inle bli så belungande förskattemyndigheterna. Som flera av remissinstanserna understrukit är del väsenlligaatt parterna får förhandsbeskedet snabbt. Genom att parterna gemensamt lämnar uppgifleri ansökan om förhandsbesked finns också förutsättning för atthandläggningstiden hos myndigheterna regelmässigl skall kunna begränsas. Någolmer omfattande utredningsarbete skall inte behöva ske med dessaförutsättningar. Enligtnuvarande bestämmelser inlräder inle någon ansvarighet om arbetsgivaren harhaft skälig anledning att underlåta skatteavdrag. I praktiken efterger denlokala skattemyndigheten arbetsgivarens betalningsskyldighet för skallen närden anser sig kunna konslalera atl skälig anledning för underlåtenhetenförelegat. Jag har föreslagit en motsvarande möjlighet att efterge enarbetsgivares betalningsskyldighet för arbetsgivaravgifter. 1 avsnitt 2.3 harjag närmare redogjort för skälen för att eftergiftsreglerna i huvudsak bör varagemensamma i fråga om källskatl och arbetsgivaravgifter samt hanteras av en ochsamma myndighet. Möjlighetentill förhandsbesked och eftergift i avgiftsfrågor införs i avvaktan påresultatet av arbetet med en vidareutveckling av socialavgiftsutredningensförslag. Som jag nämnl tidigare bör den nu föreslagna möjlighelen att fåförhandsbesked inte komma att behöva utnyttjas i någon större utsträckningsedan en vidare reform införts. Intill dess atl en fullsländig reform har genomförlsfinns del dock anledning anta atl förhandsbesked kan komma att utnyttjas relafivtofta och att lokala skattemyndigheternas arbele med dessa kan komma att krävaextra resurser. Användningen av förhandsbesked kommer sannolikt att leda lill ellminskat anlal besvär hos länsrätterna rörande socialavgifter. Detta förhållandefår beaklas på vanligt sätl vid kommande budgetarbete. Enligtmin mening bör den föreslagna ordningen kunna införas fr.o.m. . Till behovel av vissa övergångsbestämmelser ålerkom mer jag i specialmotiveringen. 3Upprättade lagförslag Prop. I enlighet med vad jag har anfört nu har inomsocialdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbelsgivare, 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, 4. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 5. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272). Förslagen under 4 och 5 har upprättats i samråd med chefenför . Förslagen bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga 4. De förslag som har lagts fram i det föregående innebär ihuvudsak att de lokala skattemyndigheterna får möjlighet dels alt eflergemensam ansökan av uppdragsgivare och uppdragstagare lämna bindandeförhandsbesked angående parternas skyldighet att betala socialavgifter, delsatt i vissa fall helt efterge betalningsskyldigheten för arbetsgivaravgifter. De grundläggande bestämmelserna om socialavgifterna finnsi socialavgiftslagen. I denna lag anges sålunda bl.a. hur underlaget förarbetsgivaravgifterna och egenavgifterna skall beräknas. De närmare bestämmelsernaom i vilken ordning avgifterna skall påföras, redovisas och betalas ges i andralagar, nämligen UBL och USAL. Egenavgifterna las enligt UBL ut i den ordningsom gäller för statlig och inkomstskatt medan arbetsgivaravgifternaenligt USAL skall redovisas och betalas enligt det system som gälleri fråga om arbetsgivarnas redovisning och betalning av källskatt. Bestämmelser som avser det nu framlagda förslaget omförhandsbesked kan till sin natur synas ligga närmast den reglering som ges isocialavgiftslagen. Tillämpningen av dessa bestämmelser kommer emellerfid ipraktiken att vara en del av det uppbördsförfarande som regleras i USAL och,när det gäller källskatten, i UBL. Till detta kommer att den föreslagnaordningen med möjlighet till eftergift av arbetsgivaravgifter innebär undantagfrån om betalningsskyldighet och alltså bör regleras i dennalag. Då det synes vara till fördel för den praktiska tillämpningen att bestämmelsernaom förhandsbesked och eftergift hålls samman och anknyts till gällande uppbördsbeslämmelserhar valts att också reglera förhandsbeskedet i USAL. 4.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om upp- Prop. börd avsocialavgifter från arbetsgivare Dennaparagraf berörs av ell lillägg, som innebär alt villkoren för att en lokal skallemyndighelskall vara behörig alt meddela elt förhandsbesked kommer att överensstämma medvad som gäller i fräga om andra beslut av lokal skattemyndighet. Paragrafenär ny och föregås av en ny rubrik benämnd Förhandsbesked. Idenna paragrafs/örto stycke anges vad som formellt förutsätts för att ettförhandsbesked skall kunna lämnas. Som framhållits i den allmänna motiveringenkrävs alt uppdragsgivaren och uppdragstagaren gör en gemensam ansökan hos denlokala skattemyndigheten. Ansökan skall vidare vara skrift- Enförutsättning för att ett förhandsbesked skall kunna meddelas är vidare alt parlernahar träffat eller avser atl träffa ett arbetsavtal. I praktiken synes denna föruisättningkunna anses uppfylld i och med alt parterna i en gemensam ansökan redovisarunder vilka förhällanden och på vilka villkor ett visst arbele skall utföras avuppdragstagaren och hur denne i övrigt har sin verksamhet upplagd. Uppgerparterna att ett avtal redan har träffats bör detta naturligtvis företes omdel upprättats skriftligt. Enligtandra stycket av förevarande paragraf skall uppdragsgivaren och uppdragstagarenlämna de uppgifter som behövs för att ett förhandsbesked skall kunna meddelas.Om parterna så långt som möjligl vill försäkra sig om alt få ettförhandsbesked, som blir tillämpligt när den redovisning som beskedet grundaspå jämförs med de förhållanden och villkor under vilka arbetet i verklighetenblir utfört, kommer denna bestämmelse inte sällan att innebära krav på enutförlig redogörelse för uppdraget. Frågan om uppdragsgivaren skall anses varaarbelsgivare eller inte och om uppdragstagaren skall bedömas vara arbetstagareeller självständig företagare kan nämligen behöva avgöras med hänsyn tillåtskilliga faktorer, såsom arbetels art, förhållanden under vilka arbetetskall utföras, sället och grunderna för bestämmandet av ersättningen, i vilkenmån uppdragstagaren ådrar sig ett ekonomiskt ansvar för arbetet och parternasekonomiska och sociala situation. Detbör för tydlighets skull framhållas alt de lokala skattemyndigheterna vid sin bedömning av vilket förhandsbesked som skall ges i det särskilda fal let ocksä undersöker vilka registreringar som gäller för uppdragstagaren, dvs. om denne har A- eller B-skaltesedel, är registrerad fill mervärdeskatt och har inregistrerad firma. Regislreringsförhållandena kan nämligen ge myndigheterna en ledning vid denna bedömning. Någon belydelse härut över bör de däremoi inle kunna lillmälas. Om ell förhandsbesked l.ex. inne bär atl arbelsgivaravgifter skall betalas och uppdragstagaren yrkar atl beske det skall tillämpas kan uppdragsgivaren sålunda inte komma ifrån sin an svarighel enbari genom all visa att uppdragstagaren efter beskedets medde- ' lande blivilregistrerad till mervärdeskatl och fått B-skattesedel. Det måste Prop.1986/87:16 också kunna konstateras all beskedet inle kan anses tillämpligt pågrund av att de förhållanden och villkor som i övrigt legal lill grund för myndighelensbedömning inte överensstämmer med de verkliga förhållandena och villkoren. En förulsältning för att möjlighet att få förhandsbesked ifråga om socialavgifterna skall öppnas bör vara atl beskeden regelmässigt kanlämnas utan alltför lång tidsutdräkt. För detta krävs att ansökningen redanfrån början innehåller alla upplysningar om uppdraget som den lokalaskattemyndigheten behöver för atl förhandsbeskedet skall grundas på relevanlaförhållanden. Med lanke på all del kan vara svårl för sökandena att ulan enviss ledning redovisa uppdragsförhållandel med hänsyn till alla de synpunkiersom är av belydelse för bedömningen av uppdragels innebörd, får förutsättasatt RSV ger allmänna råd om hur en ansökan bör ulformas och i vilka olikaavseenden sökandena kan behöva ge upplysningar. För det fall all tillräckligtunderlag för den lokala skattemyndigheten atl meddela ett förhandsbesked inteföreligger ger paragrafen slöd för att avvisa ansökan. Som har framgått av den allmänna moliveringen skall etlmeddelat förhandsbesked avse både uppdragsgivaren och uppdragstagaren. 1 frågaom uppdragsgivaren skall anges om han är skyldig eller inte alt betalaarbetsgivaravgifter för arbeisersällningen. framgår också direkl av laglexlen. Beiräffande uppdragstagaren har någon utförlig beskrivningav hur beskedet bör utformas inte getts i lagtexten. Detta sammanhänger med atlelt besked i vad del gäller en uppdragstagare kan komma alt avse åtskilligaolika situationer. Det kan sålunda vara fråga om en arbetstagare, en enmansföretagare.en fysisk person med anställda eller en juridisk person, för vilkenförhandsbeskedet i del särskilda fallel kan behöva utfärdas på olika sätl. har därför i stället valts att för dessa fall ha en gemensam bestämmelsesom medger att ett förhandsbesked anpassas till förhållandena i det särskildafallet. Om uppdragsgivaren enligt etl förhandsbesked inte ansesskyldig att beta la arbetsgivaravgifter blir sålunda beskedets innebörd beträffande uppdrags tagaren beroende av dennes ställning. Man har härvid alt skilja mellan tre fall. Är uppdragstagaren en enmansföretagare bör beskedel för hans del bli, att ersällningen skall uigöra inkomst av annal förvärvsarbete enligt AFL och att det i övrigl anges att egenavgifter skall beräknas för sådan inkomst. Är uppdragstagaren en fysisk person med anslällda, som skall utföra arbelel, behöver beskedel endast ange atl han skall beiala socialavgifier enligl vad som gäller för arbetsgivare. Med delta följer att han blir skyldig alt betala arbetsgivaravgifter för den lön som arbetstagarna får på grund av arbelel för uppdragsgivarens räkning och atl han själv skall hänföra ersättningen till in komst av annat förvärvsarbete enligl AFL. I övriga fall, dvs. när uppdragsta garen är en juridisk person, synes beskedet enklast kunna utformas så, att uppdragstagaren sägs bli skyldig beiala socialavgifter enligl vad som åligger den som driver rörelse i den form varom det är fråga. Därmed följer all ar betsgivaravgifter skall betalas för arbetstagarnas lön för arbelet. Skall arbe- '*" telulföras av någon som inte är atl anse som anställd hos uppdragstagaren, /87:16 t.ex. av sådan delägare i ett handelsbolag som inte endasl har enmindre andel i bolaget och inte av delta uppbär beslämd lön för arbelet,uppkommer däremoi inte någon avgiftsskyldighet för uppdragstagaren ulan detblir delägaren som skall räkna ersättningen som inkomst av annatförvärvsarbete enligt AFL och lägga denna lill grund för beräkning av egenavgifter.