prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — 8.4 Byggnadsverksamhet............................................. 63 8.5 Lagerinvesteringar................................................ ... 63 9 Den offentliga verksamheten......................................... 65 9.1 Den offentligasektorn och samhällsekonomin........ 65 9.2 Statsskuldenoch den offentliga förmögenheten.... 67 9.3 Staten..................................................................... 69 9.4 Socialförsäkringssektorn......................................... ... 73 9.5 Kommunerna.......................................................... 74 10 Kreditmarknaden ......................................................... 78 10.1 Internafionellt....................................................... 78 10.2 Ränteutvecklingoch valutaflöde............................ 79 10.3 Statensupplåning ................................................ ... 81 10.4 Utlåning ochullåningsräntor................................. ... 82 10.5 Börsutvecklingen................................................... 83 Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 1.1 Internationellaförutsättningar för RNB-prognosen 3 1.2 Försötjningsbalans ........................................ .. 4 1.3 Bidrag till BNP-tillväxten.................................. .. 5 1.4 Bytesbalans ................................................ .. 7 2.1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder.... 9 2.2 Arbetslöshet i några ..................... 10 2.3 Konsumentprisernas utveckling i vissa 11 2.4 Bytesbalanssaido i några .............. .. 12 3.1 Exportmarknadslillväxl, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetade varor.......................................................... 23 3.2 Alternativ redovisning av relativpriset ............... .. 24 3.3 Export av varor och tjänster............................ .. 25 3.4 Import av bearbetade varor............................. .. 27 3.5 Import av varor och tjänster........................... .. 28 3.6 Bytesbalans ................................................ .. 29 3.7 Alternativ redovisning av bytesbalans................ .. 29 4.1 Industriproduktionens utveckling...................... .. 31 4.2 Bruttoöverskottsandel i industrin...................... 34 4.3 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i industrin...................................................... .. 34 4.4 Resultat och räntabilitet m. m. för industrin ....... .. 35 5.1 Arbetsmarknad ............................................. 36 5.2 Produktion och sysselsättning.......................... 37 5.3 Produktion, produkfivilet och sysselsättning........ .. 39 5.4 Förändring i arbetskraften............................... .. 40 5.5 Relativ arbetslöshet i olika åldersgrupper samtantal långtidsarbelslösa 43 6.1 Timlöneutveckling för samtliga löntagare ochutvecklingen av arbetskraftskostnader för industriarbetare........................................ 45 6.2 Konsumentpriser............................................ .. 48 7.1 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtionoch sparande 51 7.2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor tillhushåll 51 7.3 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m........... 52 7.4 Realinkomsternas förändring............................ . 53 7.5 Hushållssektorns sparande ............................. 56 7.6 Alternativ redovisning av hushållssektorns sparande 57 8.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren................ 58 8.2 Bruttoinvesteringar i näringslivet...................... 59 8.3 Industrins investeringar.................................. 60 8.4 Bostadsinvesleringar...................................... 61 8.5 Offentliga investeringar.................................. . 62 8.6 Byggnadsverksamhet..................................... . 63 8.7 Lagervolymförändringar .................................. 64 9.1 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter.... 65 9.2 Reala förändringar i den offentliga sektornsinkomster och utgifter 66 9.3 Finanspolitiska effekter................................... 66 9.4 Finansiellt sparande i olika sektorer .................. 67 9.5 Den offentliga sektorns finansiella nettotillgångar. 9.6 Statens inkomster och utgifter ........................ 70 9.7 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter.. 73 9.8 Kommunernas inkomster och utgifter................. . 75 86 10.1 Finansiering avstatens lånebehov........................... 81 Prop. 1986/87: 150 10.2 Bankernas,bostadsinslitutens och finansbolagens utlåning ... 82 Bilaga 1.1 10.3 Aktieägandetsfördelning.......................................... ... 84 1.1 Finansiellt sparande i offentlig och privat sektorsamt bytesba lans........................................................................... 8 3.1 Marknadsandeloch relativpris för export av bearbetade varor lill 14 26 3.2 Sverigesbytesförhållande ....................................... 30 4.1 Industriproduktion................................................... 32 4.2 Exportandel avindustriproduktionen ....................... 33 5.1 Antal arbetslösa och antal personer iarbelsmarknadspoliliska 6.1 Timlön iindustrin ...................................................... 44 6.2 Konsumentprisindex................................................. ... 46 7.1 Disponibelinkomst och privat konsumtion ............... ... 50 7.2 Reallön pertimme före och efter skatt ..................... ... 54 7.3 Hushållensfinansiella tillgångar och skulder............. ... 55 8.1 Bruttoinvesteringar................................................... ... 59 8.2 Bruttoinvesteringari industrin ................................. ... 60 9.1 Statsskulden och den offentliga sektornsfinansiella tillgångar . 10.1 Reala räntan pålänga stalsobligafioner................... ... 78 10.2 Ränteutvecklingen.................................................... ... 79 10.3 Valutaflöde ochkursindex......................................... ... 80 10.4 Realt börsvärde........................................................ ... 83 Tryckeri, 1987 87 Långtidsbudget för perioden /88-1991/92 Långtidsbudgetens syfte är att klarlägga deslalsfinansiella konsekvenserna med huvudsaklig utgångspunkt iredan fattade beslut och gjorda åtaganden. "Fattade beslut"definieras i långtidsbudgeten som av riksdag och regering fattade beslut framlill och med kompletleringsproposilionen. Beräkningarna baseras pä vissa givnaanlaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen . långtidsbudgetar har i allt väsentligt utgjort enframskrivning av vad som enligt en relativt stram bedömning kan anses följa avgjorda åtaganden och fattade beslut. Till skillnad från har emellertidi årets långtidsbudget vissa bidragsnivåer anpassats lill pris- och löneutvecklingentrots atl någon formell indexkoppling inte föreligger. Skatterna på alkohol ochtobak har räknats upp med prisutvecklingen. I årets beräkning har vidareinkomslskatlekvoten förutsatts vara . Långtidsbudgeten utgör trotsdessa förändringar varken en plan eller en prognos för statsbudgetensutveckling, ulan skall betraktas som en konsekvensheräk-ning av statsbudgetensutgifter och inkomster under vissa givna antaganden. Resultatet från långtidsbudgeten är inle direkt jämförbartmed långtidsutredningens beräknade saldon. Delta beror bl. a. på olikaberäkningsmetoder och delvis skilda förulsättningar för beräkningarna. Beräkningsresultaten påverkas kraftigt av de antaganden omden ekonomiska utvecklingen som görs. redovisasbudgetutvecklingen utifrån två olika anlagandestrukturer för pris- och löneutvecklingen,ett lägalternativ och ett högalternativ. Antagandena i långtidsbudgetenansluter till de tvä alternativ som legat till grund för långtidsutredningen. beräknas statsbudgetensinkomster i lågalternativet öka med i genomsnitt från 318,1miljarder kr. /88 till . /92och i högalternalivet med i genomsnitt till 377,4 miljarder kr.Inkomsterna är i hög grad beroende av lönesummans utveckling och av prisförändringarna.Även utvecklingen av den privata konsumtionen påverkar statens inkomster. Ilikhet beräknas punktskatterna, med undanlag för skatt påalkohol och tobak, med oförändrade skattesatser för hela perioden. 1 löpande pris ökar slalsbudgelens utgifter enligtlångtidsbudgetens lågalternativ med i genomsnitt 1,från 348,6miljarder kr. 1 högalternativet ökar utgifterna med igenomsnitt 5,per är till . Budgetsaidol förbättras i lågallernativel från ettunderskott pä . /88 till ett underskott på 19,9miljarder kr. 1 högalternalivet försämras saldot till ettunderskott på . för slutåret i perioden. Skillnaden på 31,3miljarder kr. 1 1986/87. 1986/87: 150 Bilaga 1.2 mellan alternativen berori första hand pä den kraftiga ökningen - 17,0 Prop. 1986/87: 150 underperioden - av statsskuldräntorna i högalternativet. detta alternativ är förslulåret statsskuldräntorna . än i lägalternativet.Statsskuldränlorna beräknas således för slulåret av perioden uppgå till 60,0miljarder kr. Ensärskild analys visar att om utgifterna /88 -1991/92 skulleutvecklas som andel av BNP i samma takt som den underliggandeutgiftsutvecklingen /83 - 1986/87 skulle budgetunderskottet1991/92 bli . mindre än i lägalternativet. På motsvarande sättskulle underskottet för slulåret bli . Större om utgifternaunder perioden växer i samma takt som BNP. Diagram 1 Budgetsaldots utveckling /87-1991/92 55 50 i5 40 35 30 25 20 J \ I \ I I i i I 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 Ettförsök har gjorts att grovt bedöma om resultatet av långtidsbudget-beräkningenkan anses förenligt med de anlaganden om den ekonomiska utvecklingen somkalkylen grundas på. Härvid har även utvecklingen i övriga delar av denoffentliga sektorn beaktats. Med de beräkningsförutsättningar som har gälltför långtidsbudgeten uppnås i stort sett den förbättring i det finansiellasparandet i staten och socialförsäkringssektorn i lågalternativet som harförutsatts i långtidsutredningens balansalternativ. Resultatet avlångtidsbudgetberäkningarna kan därför i ett dynamiskt perspektiv inte ansesoförenliga med de anlaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen somligger lill grund för beräkningarna. Volymökningar utöver de som har antagitsi beräkningarna samt nya åtaganden som inte finansieras genom motsvarandeutgiftsminskningar skulle dock Vidare bör observeras alt denIrendmässiga förbättringen Prop. 1986/87: 150 av det finansiella sparandet bryts . 1.1 Syftet med långtidsbudgeten Långtidsbudgetens beräkningar över statsbudgetens utgiftert.o.m. /92 är i allt växentligt en kalkyl över de finansiellaresurser som krävs för alt av statsmakterna fattade beslut och gjorda åtagandenskall infrias. Långtidsbudgeten är varken en plan eller en prognos för denframtida utvecklingen. Långtidsbudgeten skall betraktas som en konsekvensberäkningsom bygger pä beskriven beräkningsmetodik samt redovisade antaganden ochförutsättningar i övrigt. I långtidsbudgeten behandlas i första hand utvecklingen avstatsbudgetens inkomster och utgifter samt budgetsaldot. Även om intressetkoncentreras till statsbudgeten är det viktigt alt beakta de kopplingar somfinns såväl lill andra delar av den offentliga sektorn som lillsamhällsekonomin i dess helhet. De antaganden som görs om utvecklingen av exempelvis BNP,priser, löner och räntenivå och som bildar utgångspunkt förlångtidsbudgelkalky-len förutsätter att olika faktorer i ekonomin utvecklas påett visst sätt. Det gäller de internationella förutsättningarna men också bl.a. den offentliga sektorns anspråk på samhällsekonomin. Långlidsbudgetkalkylengörs med fastlagda antaganden för hela perioden. Resultatet påverkarsåledes inte förutsättningarna för återstoden av perioden. Mot denna bakgrundår det uppenbart alt långtidsbudgetkalkylen mycket väl kan ge elt resultat somtillsammans med utvecklingen i andra delar av offentlig sektor inte kan förenasmed de antaganden som har utgjort utgångspunkt för beräkningen. Kalkylen är idenna mening statisk och partiell. En dynamisk samhällsekonomisk analys byggd på etableradesamband mellan olika storheter i ekonomin görs däremot i långtidsutredningen.Till skillnad från långtidsbudgeten kan emellertid i långtidsutredningen schablonmässigtläggas in saldopåverkande åtgärder i syfte att bibehålla konsistensen i utvecklingenav olika ekonomiska variabler. Vidare beräknas utgiftsutvecklingen merschablonmässigt i långtidsutredningen. I avsnitt 5, Samhällsekonomiskt perspektiv, förs endiskussion om läng-tidsbudgetberäkningens resultat kan anses vara förenligt medkalkylförul-såttningarna. För alt genomföra beräkningar av utgifts- ochinkomstutvecklingen krävs antaganden om bl. a. vissa volymförändringar samlBNP-, pris-, löne- och I tabell 1redovisades de Prop. 1986/87: 150 anlaganden som beräkningarna bygger på. KPI (årsgenomsnitt) KPI(årsgenomsnitt) Beräkningarna av utgifterna utgår från anslagsbeloppen /88 enligt reviderade budgetförslag. Beräkningarna ifasta priser utgår normalt från oförändrad pris- och lönenivå jämfört med 1987års budgetproposition. Omräkningen till löpande priser sker med hjälp av denantagna pris- och löneutvecklingen . De i appendix I och IIredovisade tabellerna avser utgiftsutvecklingen i oförändrad pris-och lönenivå,dvs. de återspeglar volymutvecklingen . Löneutveckling ioförändrad pris- och lönenivå återspeglar således enbartsysselsättningsutvecklingen. Vad beträffar sjuk- och föräldraförsäkringenåterspeglar utgiftsutvecklingen förändringen av antalet ersättningsdagar. Vadsom därmed inle framkommer i dessa fastprisredovisningar är den realainkomstförstärkning som löntagare och mottagare av vissa transfereringar erhållerunder perioden som följd av att de reala timlönerna i lågalternativet antas ökamed i genomsnitt 1,. Följande principer har i huvudsak tillämpats vidbedömningen av hur utgifterna i fasta priser utvecklas . -Utvecklingen av s.k. iransfereringsanslag - exempelvisfolkpensionsanslaget, bidragen till driften av grund- och gymnasieskolan,skalte-utjämningsbidraget beräknas med antaganden om förändringar av deutgiftsstyrande faktorerna, bl. a. förändrade volymer (se vidare appendix II Ändamälsavsnill). Utvecklingen avdessa anslag styrs ofta av automatiskt verkande regelsystem. Anslag som förutsätter separata beslut av statsmakternadå ambi- tionsnivån för ändamålet skall fastställas, förutsätts haen oförändrad Prop. 1986/87: 150 anslagsnivå . - Vissa anslagstyrs av att statsmakterna lagt fast långsiktiga ramar eller program förverksamheten. Som exempel kan nämnas utgiftsramen för det militära försvaretsamt olika forsknings- och utvecklingsprogram. För vissa anslag styrsvolymutvecklingen av olika typer av avtal. Styrande för anslagsberäkningen är idessa fall bl. a. avtalsperiodens längd och de faktorer som reglerar volymen avden verksamhet som avtalet gäller. I de fall klara uttalanden omtidsbegränsningar av åtagandet föreligger, har i långtidsbudgetberäkningarnaantagils all utgifterna bortfaller när programmet eller motsvarande upphör. Iövriga fall har i regel schablonmässigt antagits att utgifter för de olikaändamålen kvarstår under hela långtidsbudgetperioden. Utgifter förinvesteringsändamål har behandlats på motsvarande sätt. - Beräkningen avutgifterna för arbetsmarknads- och näringspolitik har gjorts med utgångspunktfrån att inga nya utgiftsåtaganden görs ilågalternalivet. faller medel för tillfälliga insatser bort underperioden. Viss merbelastning inom dessa områden har förutsatts ihögalternativet. - I beräkningarnaav förvaltningsanslager. har schablonmässigt antagils att huvudförslagettillämpas . Utgiftsutvecklingen i löpande priser har beräknats medutgångspunkt i utvecklingen i fasta priser och med de antaganden om förändringav priser, löner, m. m. som redovisats ovan.| Utgifterna harberäknats med två alternativa anlagandestrukturer. Till skillnad frän tidigarelång-tidsbudgetkalkyler har dock även i grundkalkylen vissa bidragsnivåer kalkylmässigtanpassats till pris- och löneutvecklingen trots atl någon formell indexkopplinginle föreligger. Således har exempelvis barnbidragen, studiestödet, högstaersättningsnivån i arbetslöshetsersättningen samt vissa bidrag lill denkommunala sektorn räknats upp. I kap. 3 om utvecklingen av utgifterna på statsbudgetengörs beräkningar av hur utgifterna skulle utvecklas om utgifternas andel av BNPskulle följa trenden under tidigare period resp. om utgifterna helt följerBNP-utvecklingen . I kapitlet om statsbudgetens utgifter redovisas denhistoriska utgiftsutvecklingen /82 - 1985/86 i fasta priser. Omräkningenlill fasta priser har skett med olika index för de skilda ulgiftsslagen. Beräkningarna av inkomsterna i långtidsbudgeten grundarsig på antaganden om bl. a. lönesummans och prisernas utveckling.Inkomstskatter, socialavgifter och mervärdeskatt styrs bl. a. av utvecklingenav dessa variabler. En oförändrad inkomslskatlekvol har förutsatts iberäkningarna. Skatterna på alkohol och tobak har räknats upp medprisutvecklingen. För övriga punktskatter antas alt skattesatserna ligger kvarpå oförändrad nominell nivå, dvs. någon justering av dessa skattesatser medhänsyn lill prisutvecklingen har inte lagts in. Inkomsternas utveckling är svår att förutsäga. Det berorpå inkomsternas starka koppling till den ekonomiska utvecklingen i övrigt. Deberäkningar som har gjorts inom ramen för långtidsbudgeten bygger i huvudsak påatt inga nya beslut las som påverkar statsbudgetens inkomstsida. Undanlag fråndenna princip har gjorts genom atl en oförändrad inkomslskaltekvot har antagitsför hela beräkningsperioden. Vidare har skatterna på alkohol och tobak räknatsupp med prisutvecklingen. Beräkningen av statsbudgetens inkomstsida är i höggrad beroende av de antaganden som presenteras ovan i avsnitt 1.3. Den starkakopplingen mellan inkomsternas utveckling och den ekonomiska tillväxtenåterspeglas i ett historiskt perspektiv. stagneradeinkomsterna i takt med all den ekonomiska tillväxten avstannade. Från början av1980-talet har statsinkomsterna återigen ökat och har t. o. m. budgetåret1985/86 ökat med i genomsnitt i lästa priser. Inkomsternafrån fysiska personers skatt, juridiska personers skatt, lagstadgadesocialavgifter saml skatt på varor och tjänster svarar för av de totalastatsinkomsterna. Framställningen i det följande koncentreras därför tilldessa inkomstslag. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 2.2 Resultatet av beräkningarna Den beräknade utvecklingen av slalsbudgelens inkomster ilågalternativet framgår av tabell 2. Tabell 2 Inkomstutvecklingen, lågalternativet Miljarder kr., löpande priser -0,3 -1,5 -0,7 -0,2 Andel av BNP, % 1986/87: 150 Inkomstskatterna utgörs av fysiska personers och juridiskapersoners skatt ' på inkomster och uppgår till av statsbudgetensinkomster. av inkomsterna under denna riibrik hårrör från fysiskapersoners inkomstskatt. Utvecklingen av statens direkta skatteinkomster berorpå faktorer som skattesatser och avdragsmöjligheter samt antaganden omskattebasernas utveckling, t. ex. lönesummans utveckling. Inkomstskatterna för fysiska personer beräknas öka med igenomsnitt 4,. Under perioden1981/82-1985/86 ökade dessa inkomster med i genomsnitt 16,. Den kraftigainkomslutvecklingen förklaras i hög grad av densnabba pris- och löneutvecklingen /82-1985/86. Juridiska personers inkomstskatt utgör avstatsbudgetens inkomster. Bedömningar av inkomslutveckling under dennainkomsttitel är förenad med stor osäkerhet. Det beror delvis på kopplingen tillutvecklingen av förelagens lönsamhet som i sin tur i påverkas av den ekonomiskautvecklingen i stort. De lagstadgade socialavgifterna svarar för knappt enfemtedel av de totala inkomsterna. Vid givna avgiftssatser följer inkomsternalönesummans utveckling. På statsbudgeten redovisas , dvs. av de sammanlagda avgiftsinkomsterna. Vissa inkomster förs helt eller delvislill fonder utanför statsbudgeten . I avsnitt 5 följer en redovisning av de totalastatsinkomsterna av socialavgifter och en redogörelse av de olika avgiftssatsernasom ligger lill grund för beräkningarna. Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifterna beräknasöka med i genomsnitt 4,, vilket stämmerväl överens med lönesummans utveckling. Skatt på varor och tjänster De indirekta skatterna, inklusive mervärdeskatten, svararför av statsbudgetens inkomster. Mervärdeskatten är statsbudgetensstörsta enskilda inkomsttitel och svarar för av statsbudgetens inkomster.Vid en given skattesats bestäms inkomslutvecklingen under denna titel ihuvudsak av antaganden om konsumtionens utveckling. Mervärdeskattens årligaökningstakt i löpande priser beräknas uppgå lill ca 4,underlångfidsbudgetperioden vilket i slort sett följer antaganden om konsumtionensutveckling i löpande priser. Övriga indirekta skatter ökade med i genomsnitt 17,/82-1985/86 medan ökningen endast uppgår till ca1,. /88 - 1991/92 beräknas ilågalternativet statsutgifterna exkl. statsskuldräntor i oförändrat pris- ochlöneläge ligga kvar på ungefär oförändrad nivå. Eftersom såväl pris- somlöneutvecklingstakten i detta alternativ dämpas avsevärt kommerökningen i löpande priser att stanna vid 2,. Trots den ökandestatsskulden kommer utgifterna för slatsskuldräntor att minskaifrån . som följd av att räntesatsernaantas falla . Detta innebär att de totala statsutgifterna ökarmed 1,i löpande priser och är realt oförändrade . Mättsom andel av BNP kommer statsutgifterna att sjunka från 33,. 1987/88 till30,1991/92. Den faktiska utvecklingen av utgifterna exkl.statsskuldränlor /82-1985/86 innebar engenomsnittlig minskning med 5,per är i fasta priser. Statsbudgeten består av ett flertal olika slags utgifter.För ekonomin i sin helhet har dessa utgifter mycket olika innebörd. Det ärdärför nödvändigt all vid en analys av utgifternas inverkan på samhällsekonomininte enbart studera statsbudgetens totala utgifter ulan också försöka analyserade olika komponenternas betydelse. Utgifterna uppdelade på realekonomiskakategorier redovisas i appendix I. I nedanstående diagram visas statsbudgetensutgifter /88 uppdelad på realekonomiska kategorier. Diagram 2 Statsbudgetens utgifter /88fördelade på realekonomiska kategorier (Miljarder kr.) Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 (91,1) 90,2) |I statlig konsumtion ochinvesteringar g " " konmuner 0 " " företag (62,0) (6it,3) (6,5) (25.6) <8.9) I följande avsnitt redovisas en sammanställning av den iappendix IIredovisadefördelningen av utgifterna på olika ändamål. 3.2Utgifternas utveckling uppdelade på olika ändamål Beräkningarnaav utgifterna utgår frän de anslagsbelopp för /88 som redovisasi budgetpropositionen eller, om förändringar därefter inträffat på grund avsärpropositioner m. m., från det reviderade budgetförslaget. Den utveckling avstatsbudgetens utgifter som redovisas i appendix II sammanfattasi tabell 3. Enligt beräkningarna skulle utgifterna i oförändrad pris- ochlönenivå (exkl. statsskuldräntor) ligga kvar på ungefår samma nivå /88 vid slutet av perioden. Bland de utgifter som minskar underlångtidsbudgelperioden kan nämnas utgifter för transfereringar lillkommunsektorn som skatteutjämningsbidraget och skolstatsbidragen. 1986/87: 150 Bilaga1.2 Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå -1-0,0 -0,2 -0,1 -1-0,0 -0,2 -H0,2 sjukförsäkring m. m. -1-0,0 -0,1 -0,2 -0,2 -1-0,0 -1-0,0 Hälso-, sjuk- och -H0,2 -0,1 -1-0,0 -1,2 -1,2 -0,5 -0,3 -3,6 -0,8 -0,4 -0,5 -0,3 -0,2 -0,1 -0,6 -13,1 -1-0,4 -1-0,8 -0,2 -0,1 -1,1 -10,6 -0,1 -H0,1 -0,2 -2,1 -1-2,0 -1-0,2 i fasta priser exkl. Förde flesta anslag är utvecklingen av priser och/eller löner styrande för deframtida utgifterna. I tabell 4 redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priser.Omräkningen fill löpande priser baseras på den utgiftsutveckling i oförändradpris- och lönenivå (fasta priser) som redovisas i tabell 3. Till grund föromräkningen ligger de anlaganden enligt lågalternativet som presenteras ikapitel 1. För varje anslag på statsbudgeten beräknas utgifterna utifrånregler som gäller för de ulgiftsslyrande faktorerna. Sålunda har exempelvisfolkpensionsanslaget räknats upp med antagen basbelopps- utveckling medan beräkningarna av förvaltningsanslagenbaseras på den antagna utvecklingen för löner och priser.