prop · GA0345 · 1986-12-31 00:00:00 — om lindring av församlingsskatt, vissainkomstskattefrågor, m. m. Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen föreslås en ändring av reglema omnedsättning av församlingsskatten för den som inte tillhör svenska kyrkan.Ändringen innebär att kravet på mantalsskrivning i riket för att fåskattelindring slopas. Den tidsbegränsade lagstiftningen om skattefiihet förvissa stipendier föreslås bli permanent. I de s. k. exislensminimireglerna löreslås en ändring såatt nivän inte påverkas av ändringar av barnbidraget utan helt följerutvecklingen av konsumentprisindex. Vidare föreslås fortsatt giltighet t. o.m. 1989 ärstaxering av den tillfälliga beslämmelse som gör del möjligt för skattskyldigasom arbetar inom byggnads- och anläggningsbranschen att fä avdrag för ökadelevnadskostnader med schablonbelopp även arbete på samma plats. Slutligen föreslås en följdändring av reglerna om extraavdrag för folkpensionärer till de beslutade ändringarna iinkomstbeskattningen, ett förtydligande lillägg i lagen (1984: 1052) omstatlig fastighetsskatt saml ett tekniskt tillägg till de bestämmelser ikommunalskattelagen (1928: 370) som begränsar rätlen till avdrag för reparationoch underhåll av annan fastighet när statliga lån eller bidrag har beviljats. 1 1986/87. Lag om ändring i lagen (1951: 691) om viss lindring iskattskyldigheten för den som icke tillhör Härigenom föreskrivs alt 1 § lagen (1951:691) om visslindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör skall haföljande lydelse. Sådan församlingsskatt enligt la gen (1961:436) omförsamlingssty relse, som efter kyrkofullmäktiges beslut eller eljestdebiteras eftei-samma grunder som gälla för debi tering av kommunalskatt,skall påföras den, som vid ingången av inkomståret icke tillhörde och som är mantalsskriven här i rikeiför inkomslårel, efter av det för debiteringen beslämda beloppel. Sådan församlingsskatt enligt lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfäUigheler, som efter kyrkofullmäktiges besluleller annars debiteras efler samma grunder som gäller för debitering avkommunalskatt, skall påföras den, som vid ingången av inkomståret inletillhörde , efter endast trettio procenl av det för debiteringenbestämda beloppet. Vad nu sagts gäller också den som Ullhörde svenska kyrkanmen inle varit kyrkobokjörd här i riket under någon del av Inkomslårel. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om församlingsskatt som påförs på grund av laxering. ' Senaste lydelse 1973:932. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs alt 25 § 2 mom., punkt 3 avanvisningarna till 33 § samt punkterna I och 2 av anvisningarna till 50 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 2 mom.' Avdrag får icke göras för: a) kostnad för ny-, lill- eller ombyggnad eller därmedjämförlig förbättring å fastigheten. b) kostnad för reparation och underhåll som utförts i samband med sådan ombyggnad för vilken genom preliminärt eller slutligt beslut lån eller bidrag beviljats enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946), förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande ålgärder i bostadshus m. m., kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, kungörelsen (1962: 538) om förbätlringslån eller bostadslånekun-gördsen (1967:552), tUl den dd kostnaden för reparation och underhåll lillsammans med ombyggnadskostnaden inte överstiger den i låne- eller bidragsärendet godkända kostnaden, samt koslnad för reparalion och underhåll för vilken bidrag har beviljats enligt förordningen (1983:974) om stafiigt räntestöd vid förbättring av bostadshus, till den del kostnaden inte översiiger den i bidragsärendet beräknade kostnaden. b) kostnad för reparation och underhåll som utförts isamband med sådan ombyggnad för vilken genom preliminärl eller slutligt beslullån eller bidrag beviljats enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946), förordningen (1977:332) om statligt stöd lill energibesparande åtgärderibostadshus m. m., kungörelsen (1974: 255) om lilläggslån lill kulturhistorisktvärdefull bebyggelse, kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån,bostadslånekungörelsen (1967: 552) eller ombyggnadslåneförordningen förbostäder (1986:693), till den del kostnaden för reparalion och underhåll tillsammansmed ombyggnadskostnaden inte översiiger den i låne- eller bidragsärendelgodkända koslnaden, samt kostnad för reparation och underhåll för vilkenbidrag har beviljats enligt förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus, till den del kostnaden inle överstiger den ibidragsärendet beräknade kostnaden, c) koslnad för reparalion och underhåll av sådanfastighet som ägs av tre eller flera, aniingen direkt eller indirekl genom handelsbolag, och som inrymmer eller är avsedd att inrymma bostad i skilda lägenheter åt minst tre delägare (andelshus), i den mån den på delägare belöpande delen av kostnaden överstiger hans andel av tio procenl av fastighetens taxerings värde året näst före laxeringsåret, d) kostnad för underhåll av plantering ellerträdgårdsland, i den mån planteringen eller trädgårdslandet är att anse endast såsom tillbehör till egen bostadslägenhet och användes förelrädesvis för ägarens personliga trevnad. Koslnad för underhåll av plantering eller trädgårdsland iannat fall än sagts må ej avdragas lill högre belopp än som motsvarar deuppgivna intäkterna av planteringen eller trädgårdslandet. ' Senaste lydelse 1983:972. Har skattskyldig i sin tjänst verkställt resor utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt att åtnjuta avdrag icke blott för kostnaden för själva resan utan jämväl för den ökning i levnadskostnaden, som den skattskyldige kan hava fått vidkännas på den grund, att han vistas utom sin vanliga verksamhetsort, såsom för hotellrum, ökad kostnad för föda osv. Därest i tjänst, som avses i punkl 4 andra stycket av anvisningarna till 32 §, anvisats särskild ersättning för kostnaderna, fär avdrag dock icke äga rum. Hava jämlikt 25 S första stycket 3} taxeringslagen traktamentsersättningar och andra ersättningar icke upptagits såsom intäkt, må ej heller de emot ersättningarna svarande kostnaderna avdragas. 1 första stycket avsedd ökning i I första stycket avsedd ökning i levnadskostnaden skall, där den levnadskostnaden skall, där den skattskyldigeicke visar större ökning, anses hava uppgått till ett belopp motsvarande denersättning som av arbetsgivaren utgivits för kostnadens täckande (traktamente),dock högst till belopp som i enlighet med vad nedan i detta stycke sägsmotsvarar största normala ökning i levnadskostnaden. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår ell belopp (nor mal belopp) motsvarandestörsta normala ökning i levnadskostnaden för . Har resan varitförenad med övernattning skall den anses hava varat det antal dygn som motsvararantalet övernattningar. Har resan ägt rum utan samband med övernaitning skallsåsom största normala ökning i levnadskostnaden räknas: fyra tiondelsnormalbelopp, när förrättningen varat mer än lio timmar i följd, samt tvåtiondels normalbelopp, när förrällningen eljest varat mer än fyra limmar iföljd. Omfattar vistelse på en och samma orl än i följd,skall från och med det sextonde dygnet såsom största normala ökning ilevnadskostnaden räknas sex tiondelar av normalbeloppel. Vid I984-/957 årstaxeringar skall för skattskyldig som vid arbete inom byggnads- och anläggningsbranschenfortlöpande haft sin skattskyldigeicke visar större ökning, anses hava uppgått till ett belopp motsvarande denersättning som av arbetsgivaren utgivits för kostnadens läckande (traktamente),dock högst till belopp som i enlighet med vad nedan i detta stycke sägsmotsvarar slörsta normala ökning i levnadskostnaden. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår elt belopp (normalbelopp) motsvarandestörsta normala ökning i levnadskostnaden för . Har resan varitförenad med övernattning skall den anses hava varat det antal dygn som motsvararantalet övernattningar. Har resan ägt rum utan samband med övernattning skallsåsom största normala ökning i levnadskostnaden räknas: fyra tiondelsnormalbelopp, när förrättningen varat mer än lio timmar i följd, samt tvåtiondels normalbelopp, när förrättningen eljest varat mer än fyra timmar i följd.Omfattar vistelse pä en och samma orl än i följd, skall frånoch med det sextonde dygnet säsom slörsta normala ökning i levnadskostnadenräknas sex tiondelar av normalbeloppet. Vid 1984-/taxeringar skall förskattskyldig som vid arbete inom byggnads- och anläggningsbranschenfortlöpande haft sin - Senaste lydelse 1985; 1017. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. arbetsplats förlagd till en och sam- arbetsplats förlagd lill en och sam ma orl utanför den vanliga verk- ma ortutanför den vanliga verk samhetsorten än samhetsortenunder än för tid därefter såsom största tvåår för tid därefter såsom största normala ökning i levnadskostnaden normalaökning i levnadskostnaden anses ett belopp molsvarande den ansesett belopp molsvarande den del av normalbeloppet som avser del avnormalbeloppel som avser kost vid förrättning som pågått kosl vidförrättning som pågåll längre lid än ökal med fak- längrelid än ökal med fak tisk kostnad för logi på arbetsorten. liskkostnad för logi på arbetsorten. Vill skallskyldig visa att kostnads- Vill skattskyldig visa att kostnads ökningen i en och samma ijänst va- ökningeni en och samma tjänst va rit störte än avdrag som beräknats i ritstörte än avdrag som beräknats i enlighet med vad nu sagts, skall ul- enlighelmed vad nu sagls, skall ut redningen avse hans samtliga för- redningen avse hans samtliga för rättningar i nämnda tjänst under be- rättningari nämnda tjänst under be skattningsåret; dock alt i fråga om skattningsåret; dock atl i fråga om avdrag för ökning i levnadskostna- avdragför ökning i levnadskostna den från och med det sextonde dyg- denfrån och med det sextonde dyg net i följd på en och samma ort eller neti följd på en och samma ort eller under förrättning å utrikes ort underförrättning å utrikes ort levnadskostnadsökningen må be- levnadskostnadsökningenmå be räknas för varje förtätlning för sig. räknas för varie förrättning för sig. Avdrag för ökade levnadskostnader är däremot icke medgivetenbart på den grund, att den skatiskyldige har sitt arbete på annan ort än den,där han har sin bostad. Har den skatiskyldige bosalt sig på annan ort än den,där han har Ijänsl eller anslällning, eller antagit arbete, som skall ulföraspå annan ort än den, där han är bosall, är avdrag i regel icke medgivet. Avdragmedgives dock för det fall, att anslällningen avser endasl ellerskall bedrivas å flera olika platser eller det av annan anledning icke skäligenkan ifrågasättas, att den skattskyldige skall avflytta till den ort, därarbetet skall utföras. Oavsett vad i nästföregående stycke sägs ägerskallskyldig, som på grund av sitt arbete bosatt sig på annan ort än den därhans familj är bosalt, därest det med avseende på makes förvärvsverksamhet,svårighet att anskaffa familjebostad eller annan därmed jämförlig omständigheticke skäligen kan ifrågasättas, att familjen skall avflytta fill den skaltskyldigesbostadsort, åtnjuta avdrag för den ökning i levnadskostnaden som föranledes avden skilda bosättningen. Om båda makarna äro berätfigade lill sådant avdrag,skall, där makarna ej överenskommit om annan fördelning, del sammanlagdaavdraget tillkomma dem med hälften var. Vad här sagls skall, såvitt avsermakar, icke äga lUlämpning i fall som i 52 § 2 mom. sägs. Den skaltskyldiges skatteförmåga bedöms med hänsyn, åena sidan, till hans inkomsi och förmögenhel samt, å andra sidan, till vad hankan anses ha behövt till nödvändigt underhåll för sig själv och för make ochoförsörjda barn (existensminimum). Om inte särskilda förhållanden motiverardet skall existensminimum bedömas med hänsyn till förhållandena under helabeskattningsåret. Sådana särskilda förhållanden får anses föreligga t.ex. omen skattskyldig under årel börjat i förvärvsarbete eller 5 ' Senaste lydelse 1984: 101. ti /87. upphört med sådant arbete och inkomsten utslagen på helaåret därför understigit existensminimibeloppet. 1 sådana fall börexistensminimum bedömas med hänsyn till den lid inkomsten åtnjutits. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omexistensminimum enligt de grunder som anges i det följande. Existensminimumi det särskilda fallel besläms med ledning av normalbelopp förexistensminimum. Normalbeloppen utgör för ensamstående skattskyldig 15.WOkronor, för sammanlevande makar och för varje barn 6500 kronormultiplicerade med det tal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan detallmänna prisläget året före inkomslårel och prisläget ioktober 1980. Förändringarna i det allmänna prisläget skall därvid beräknas pågrundval av konsumentprisindex. Normalbeloppen skall avrundas uppåt kronor. Normalbeloppen skall anses innefatta alla vanligalevnadskostnader utom bostadskostnad, som beräknas särskilt och läggs tillnormalbeloppen. Existensminimumi det särskilda fallel besläms med ledning av normalbelopp förexistensminimum. Normalbeloppen utgör för ensamstående skattskyldig 22 900kronor, för sammanlevande makar och för varje barn 14600 kronormultiplicerade med det lal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan detallmänna prisläget årel före inkomståret och prisläget ioktober 1985. Förändringarna i det allmänna prisläget skall därvid beräknas pågrundval av konsumentprisindex. Normalbeloppen skall avrundas uppåt kronor. Normalbeloppen skall anses innefatta alla vanligalevnadskostnader utom bostadskostnad, som beräknas särskilt och läggs tillnormalbeloppen. Normalbeloppenför existensminimum är i första hand avsedda för skattskyldiga, vilkas inkomsthuvudsakligen hänför sig lill förvärvskällan tjänst. Vidbestämning av avdrag för nedsatt skatteförmåga vid existensminimum skall såsominkomst av tjänst upptas den skattskyldiges bruttointäkter - inklusive biinkomster- minskade med sådana nödvändiga utgifler för inkomstens förvärvande som äravdragsgilla vid taxeringen, t.ex. avgifter för sjuk-ellerolycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, avgifier som denskattskyldige har erlagt i samband med tjänsten för egen eller efterlevandespensionering på annat sätt än genom försäkring, eller kostnader för resor tilloch frän arbetet. Beslår inkomsten av sådan livränta som avses i 32 § 2 mom.skall livräntan inräknas i inkomsten med oreduceral belopp. Även sådanlivränta till följd av person- Vidbestämning av avdrag för nedsatt skalleförmåga vid existensminimum skall såsominkomst av tjänst upptas den skallskyldiges bruttointäkter inklusive biinkomster minskade med sådana nödvändiga utgifter för inkomstens förvärvande som äravdragsgilla vid laxeringen, t.ex. avgifier för sjuk-ellerolycksfallsförsäkring som tagils i samband med Ijänst, avgifier som denskallskyldige har eriagt i samband med tjänsten för egen eller efterlevandespensionering på annat sätt än genom försäkring, eller kostnader för resor tilloch från arbetet. Består inkomsten av sådan livränta som avses i 32 § 2 mom.skall livräntan inräknas i inkomsten med oreducerat belopp. Även sådan livränta lill följd av person- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 45 skada som inte är av skattepliktig skada som inte är av skattepliktig natur skall inräknas i inkomsten. natur skall inräknas i inkomsien. Vid bestämning av avdrag för ned- Vid bestämning av avdrag för ned satt skatteförmåga vid existensmi- satt skatteförmåga vid existensmi nimum skall hänsyn vidare tas till nimum skall hänsyn vidare tas till om den skattskyldige uppburit skal- om den skattskyldige uppburit skat tefri ersättning på grund av sådan tefri ersättning på grund av sådan kollektiv sjukförsäkring som avses i kollekliv sjukförsäkring som avses i 32 § 3 mom. iredje stycket, punkl 32 § 3 mom. tredje stycket, punkt 16 av anvisningarna till 21 § eller 16 av anvisningarna till 21 § eller punkt 11 av anvisningarna till 28 §. punkl 11 av anvisningarna till 28 §. Barnbidrag medräknas inte i in komsten. När frågan om avdrag för nedsatt skatteförmåga videxistensminimum bedöms skall särskild vikt läggas vid att inkomstförhållandenauppskattas på ett riktigt sätt, speciellt med hänsyn lill omfattningen aveventuella naturaförmåner och deras värde. Har den skattskyldige haft lägre levnadskostnader än normaltskall den skaltskyldiges existensminimum anses ha understigit normalbeloppet imotsvarande mån, t. ex. om han är ogift och har hafl gemensamt hushåll medanhöriga eller andra eller om han har haft särskilda förmåner i form av billigalivsmedel eller andra liknande förmåner. I regel torde det inte finnasanledning all bevilja avdrag för nedsalt skatteförmåga vid existensminimum åt s.k. hemmasöner eller hemmadöttrar. Ej heller får avdrag medges om denskattskyldige ägl tillgångar. Härvid bortses från sedvanliga husgeråd, möbleroch kläder, arbetsredskap, en mindre bostadsfastighet av enklaste beskaffenhetosv. A andra sidan fär existensminimum beräknas ha överstigit normalbeloppet omden skatiskyldige haft ulgifter för underhåll av make och barn som han intelevt tillsammans med under beskattningsåret. Existensminimum för denskattskyldige får även i andra fall bestämmas högre än normalbeloppet, om detär motiverat av särskilda skäl. Har den skattskyldige under beskattningsåret enligt beslutav den lokala skattemyndigheten fåll befrielse från eller nedsätlning av denpreliminära skatten på grund av nedsatt skalteförmåga vid existensminimum, börvid prövning av frågan om avdrag vid taxeringen för nedsatt skatteförmågaavvikelse inle ske från det av den lokala skattemyndigheten fastställdaexistensminimibeloppet, om inte nya omständigheter framkommit. Som exempel påsådana omständigheter kan nämnas att den skattskyldige äger tillgångar, som denlokala skaltemyndigheten saknat kännedom om, eller att den skaltskyldigesekonomiska ställning påtagligt förbättrats efler den lokala skaltemyndighetens beslul. Om den skallskyldige inle har haft högre inkomst än detför honom beräknade existensminimibeloppet och detla beror på sådanaförhållanden som anges i 50 § 2 mom. tredje slycket, bör avdrag för nedsatt skalteförmågamedges med så stort belopp atl den skatiskyldige inte påförs beskattningsbarinkomst. Har den skattskyldige rätt lill skattereduktion enligt 2 § 4 mom.uppbördslagen (1953:272), skall detta beaktas då avdragel för nedsallskatteförmåga beräknas. Är inkomsten högre men inte så stor, alt inkomsten minskadmed skallen uppgår lill existensminimum, bör avdrag för nedsatt skalteförmågabeviljas med så stort belopp, att slörre skatt inte kommer atl tas ul än att inkomsten, minskad med skatten, uppgår till beloppet avexistensminimum. Nedsatt arbetsförmåga skall även anses föreligga om den skatiskyldigepå grund av arbetsskygghet eller missanpassning eller annars av psykiska skälhar svårt atl förvärva normal arbetsinkomst. Vid bedömningen av om skattskyldigs inkomst till ickeobetydlig del utgjorts av folkpension iaktlages följande. Som folkpensionräknas icke barnpension eller vårdbidrag. Folkpension skall anses utgöra enicke obelydlig del av den skaltskyldiges inkomst, om den uppgått lill minst6000 kronor eller minst en femtedel av den sammanräknade inkomsten. Somfolkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott föreinlett avräkning av pensionstillskott. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer fastställer närmare föreskrifter föravdragsberäkningen enligt nedan angivna grunder. Avdraget skall i första hand bestämmas med hänsyn tillstorleken av den skaltskyldiges taxerade inkomst enligt lagen (1947:576) om slalliginkomstskatt. Överstiger denna inkomst inte visst högsta belopp, skallavdraget beräknas till vad som behövs för all den skallskyldige inte skallpåföras högre statligt beskattningsbar inkomst än . Detla högstainkomstbelopp moisvarar laxerad inkomsi för skatlskyldig som under beskattningsåretinte haft annan inkomst än ålderspension enligt 6 kap. 2 § första stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen ompensionstillskott. För gift skattskyldig, som uppburit folkpension med beloppsom tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknas del högstainkomstbeloppet med utgångspunkt från en pension utgörande avbasbeloppet. För övriga skattskyldiga beräknas det med ulgångspunkl från enpension utgörande av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrund gällerockså om gift skattskyldig under viss del av beskattningsåret uppburitfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension ochunder återstoden av årel uppburit folkpension med belopp som tillkommer giftvars make saknar folkpension. " Senaste lydelse 1985:405. Avdragetskall i första hand beslämmas med hänsyn till slorieken av den skaltskyldigestaxerade inkomst enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstigerdenna inkomst inle vissi högsia belopp, skall avdragel beräknas fiU vad sombehövs för att den skatiskyldige inle skall påföras någon statligtbeskattningsbar inkomst. Detla högsta inkomslbelopp motsvarar taxerad inkomstför skattskyldig som under beskattningsåret inte haft annan inkomst än ålderspensionenligt 6 kap. 2 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring ochpensionstillskott enligt 2 § lagen om pensionstillskott. För giftskattskyldig, som uppburit folkpension med belopp som tillkommer gift varsmake uppbär folkpension, beräknas del högsta in-komstbeloppel med utgångspunktfrån en pension utgörande av basbeloppet. För övrigaskattskyldiga beräknas det med utgångspunkt från en pension utgörande 96 procenlav basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrund gäller också om gift skattskyldigunder viss del av beskattningsåret uppburit folkpension med belopp somtillkommer gift vars make uppbär folkpension och under återstoden av årel uppburilfolkpension med belopp som tillkommer gift vars make saknar folkpension. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1986/87:45 ömskatlskyldigs statligt laxerade inkomsi överstiger det högsta inkomstbeloppetenligt föregående stycke, reduceras avdraget med belopp motsvarande 66 2/3procent av taxerad inkomst mellan det belopp vid vilkel högsta extra avdragutgår och ell belopp som är 3 basenheter störte, av taxeradinkomst inom ett därpå följande inomstskikl av 1,5 basenheters bredd och med 331/av taxerad inkomsi därutöver. Delavdrag som beräknas med hänsyn till skatlskyldigs statiigl laxerade inkomstjämkas, om värdet av skattepliktig förmögenhet överstiger . Omförmögenhetsvärdet överstiger , skall avdrag inte medges.Fastighet, som avses i 24 § 2 mom., samt sådan bostadsbyggnad med fillhörandetomt på jordbruksfastighet, som används som bostad av den skattskyldige, skallinräknas i förmögenhetsvärdet med belopp som moisvarar 1/10 av skillnadenmellan fastighetens respektive bostadsbyggnadens och tomtens taxeringsvärde årelföre taxeringsåret och lånat kapital, som nedlagts i fastigheten respeklive ibostadsbyggnaden och tomten i den mån skillnaden inte överstiger 250000 kronor.Är skillnaden större beräknas värdel till jämle den del avskillnaden som överstiger . Vid beräkning av hur slort lånatkapital som lagts ner i bostadsbyggnaden och tomten, skall på dessa ansesbelöpa så stor del av låneskulderna i förvärvskällan som byggnadens ochtomtmarkens taxeringsvärde utgör av det sammanlagda värdel av liUgångarna iförvärvskällan inklusive byggnaden och tomtmarken. Har den skatiskyldige ellerhans make flera sådana fastigheter, som avses här, gäller bestämmelserna endaslför en fastighet och då i första hand för fastighet som utgör sladigvarandebostad för den skatiskyldige. Härovan angivna grunder för avdragsberäkningen får frångås, när särskildaomständigheter föranleda det. Vidberäkning av avdrag för gift skattskyldig iakttages bestämmelserna i 52 § 1mom.