prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Även om del ofta är sä atl den sambo som får bostaden också har störstbehov av att få bohag till bostaden, är det inte alltid så alt behovet omfattarallt det bohag i bostaden som har förvärvats för gemen- 'Ändrad lydelse i propositionsförslaget. Dessutom skall rätten lill övertagandeockså bedömas Prop. 1986/87: 1 med hänsyn till vad som är skäligt gentemot denandra sambon, om det är 11 § sambolagen denne som äger egendomen. I vart fallom denne inte har annan egendom som inte ingår i delningen torde det i regelvara oskäligt alt den förstnämnda sambon får överta såväl bostaden som heladet i delningen ingående bohaget. Del får också anses oskäligt alt låta ensambo överta den andra sambons bostad eller bohag, om det inte skulle ha kunnatske om partema hade varil gifta med varandra. Övertaganderätlen för giftaomfattar inte egendom som är enskild tUl följd av villkor om det vid gåva elleri testamente. Det får därför anses oskähgt att sådan egendom skulle kunnaöverläs så länge partema endast lever samman ogifta. Del bör hållas i minnet attövertaganderätten inte innebär all den avlämnande sambon förlorar värdet avden egendom som tas över av den andra sambon. Övertaganderätlen innebär endast- med undantag för egendom av ringa värde en rätt atl mot ersättning ta överegendomen. Ersättningen skall erläggas genom atl egendomen avräknas mot denövertagande partens lott vid bodelningen eller genom betalning med pengar (se11 § andra stycket). I övrigt gäller om loitiäggningenvad som har anförts i specialmotiveringen till 11 kap. 7 § första stycketÄktB, med de begränsningar som följer av att endast gemensam bostad ochgemensamt bohag som har anskaffats för gemensamt begagnande omfattas avdelningen. Detta stycke har utformats med 11kap. 7 § andra stycket ÄktB som förebild. Vad som har anförts ispecialmotiveringen om 11 kap. 7 § andra stycket ÄktB gäller även förförevarande bestämmelse. En sambo har rätt att i stället föratl lämna egendom lill den andra sambon betala motsvarande belopp. Om godtagbarsäkerhet ställs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna.Lämnas inte någon betalning, har den andra sambon rätt att så långt det ärmöjligt få sådan egendom som inle är uppenbart olämplig för honom eller henne. Om en sambo övertar bostad ellerbohag mot avräkning och inte tillgodoser den andra sambon med egendom ur detgemensamma bohaget, skall han eller hon betala motsvarande belopp. Om godtagbarsäkerhet ställs för betalningen, kan sambon fä skäligt anstånd med denna. (Jfr 19 kap. 4 § första stycket ÄktB i de sakkunnigasförslag) Första stycket har utformats eftermönster av 11 kap. 8 § första stycket ÄktB. För andra stycket har 11 kap. 9 §ÄktB varil förebild. Vad som har anförts i specialmoliveringen tiU dessabestämmelser i gäller även för förevarande paragraf. Ändrad lydelse i propositionsförslaget. 12 §' Prop. 1986/87: 1 Om samboförhållandet upphör genom den ena sambons död, gäller 2 ssambolagen bestämmelserna i denna lag endast till förmån för denefterlevande sambon. Den efterlevande sambon hai"rätt att som sin andel vid fördelning av sambornas bostad och bohag alltid fåut så mycket av den behållna egendomen efter avdrag för skulder, i den mån denräcker, alt det motsvarar två gånger det vid tiden för dödsfallet gällandebasbeloppet enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. (Jfr 19 kap. 4 § andra stycket ÄktB i de sakkunnigasförslag) Liksom när det gäller enefterlevande make (se 11 kap. 7 § tredje stycket och 8 § andra stycket ÄklB)bör en efterievande sambo ha samma rättigheter när samboförhållandel upphörgenom dödsfall som när det upplöses genom separation. Däremot bör den avlidnesambons arvingar och testamentstagare inte kunna åberopa delningsreglerna idenna lag för alt erhålla förmåner på den efterlevande sambons bekostnad.Detsamma gäller f.ö. för en makes arvingar och testamentstagare. Första styckethar utformats med hänsyn härtill. Bestämmelsen är tillämplig även när detgäller rätt att överta bostad enligt 17 §. 1 andra stycket finns den s.k.basbeloppsregeln. Den innebär alt en efterlevande sambo har rätt atl alltid fåut så mycket av den egendom i del gemensamma hemmet som har förvärvats förgemensamt begagnande (efter avdrag för skulder och i den män den räcker) atldet i värde motsvarar två gånger det vid liden för dödsfallet gällandebasbeloppet enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring. Skälen för dennabestämmelse har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6.4). Bestämmelsen är ett slagsgarantiregel vars syfte är atl motverka att små bon splittras när det gälleregendom som har förvärvats för gemensamt begagnande och ingår i det gemensammahemmet. Det bör observeras all del är andelsbeslämningen som påverkas avbestämmelsen. Den efterlevandes andel skall således i förekommande fall ökastill miniminivån, och den avlidnes rättsinnehavare får därmed sin andelreducerad i motsvarande män. Om bodelningen har lett till att enfastighet har delats så, att samborna har fått skilda andelar utan att villkorom utbrytning har ställts upp i bodelningshandlingen, innehar de fastighetenmed samäganderätt. Om bodelningen i andra fall innebäratt en del av en fastighet kommer i en särskild ägares hand är bodelningen utanverkan. (Jfr 19 kap. 5 § andra stycket ÄktB i de sakkunnigasförslag) Paragrafen har utformats med 13kap. 5 § ÄktB som förebild. ' Ändrad lydelse i propositionsförslaget. Förfarandet vid bodelning' Prop. 1986/87: 1 Bestämmelsernai 14 och 15 §§ reglerar förfarandel vid bodelning. Bestämmelserna i 9 kap. 2, 4, 6 och 7 §§äktenskapsbalken gäller även vid bodelning enligt denna lag. Vad som sägs ommakar skall därvid gälla sambor. 1 stället för den tidpunkt då talan omäktenskapsskillnad väcks skall gälla den dag då samboförhållandet upphör. (Jfr19 kap. 3 § tredje stycket ÄklB i de sakkunnigas förslag) Förfarandet vid bodelning mellan sambor bör iprincip kunna ske på i stort sett samma sätt som vid bodelning mellan gifta,med de förändringar som följer av atl endast viss egendom skall delas. 1förevarande paragraf klargörs genom hänvisningar till bestämmelser i attbodelningen i första hand skall göras av samborna själva, alt bodelningsavtaletskall vara skriftligt och undertecknas av dem båda och att arvingar ochuniversella testamentstagare därvid träder in i en avliden sambos ställe (se 9kap. 2 § ÄktB). Vidare framgår i vilken utsträckning bouppteckning skall ske närtvå sambor flyttar isär och atl bodelningsförrättare kan förordnas för atlförrätta bouppteckning (jfr 9 kap. 4 § ÄktB; all bodelningsförrättare kanförordnas för atl genomföra själva bodelningen framgår av 21 § i förevarandelag). Att egendom som den ena sambon råder över får utmätas även om bodelningskall ske framgår av hänvisningen till 9 kap. 6 § ÄktB. Av hänvisningen till 9 kap. 7 § ÄktB framgår vadsom gäller beträffande en sambos egendom om denne har försalts i konkurs förebodelningen eller om bodelningen har återgått med anledning av konkursen.Egendomen skall dä stå under konkursboets förvaltning tills atl del harbeslämts genom bodelning vad som skall tillfalla den andra sambon. Konkursboetfår sälja egendomen om det behövs. Har en sambo vid bodelningen lill skada för sinaborgenärer avstått egendom som enligl 10 § har belöpt på sambons andel, gällervad som föreskrivs i 13 kap. 1 och 2 §§ om verkan av en sådanåtgärd vid bodelning mellan makar. (Jfr19 kap. 5 § första stycket ÄklB i de sakkunnigas förslag) Vad som har anförts i specialmoliveringen lill 13kap. 1 och 2 §§ ÄktB gäller i princip även för eftergifter vid bodelning mellansambor, med de begränsningar som följer av atl endast viss egendom delas. Införandet av bodelning mellan sambor medför behovav ändringar även i konkurslagstiftningens återvinningsregler. Denna fråga faruppmärksammas i samband med det kommande arbetet på följdlagsliflningen lillde nu föreslagna lagarna eller i det lagstiftningsärende rörande en nykonkurslag som f.n. bereds inom . 'Rubriken har utgått i propositionsförslaget. Ändradlydelse i propositionsförslaget. Delningav samägd egendom' Samborna får genom avtal bestämmaatt egendom som de innehar med samäganderätt och som inte omfattas avbestämmelserna i 5 § första stycket skall delas genom bodelning i fall dåsamboförhållandet upphör. För sådan bodelning tillämpas 6-9 §§, 10 § förstastycket första meningen, 11 § första stycket samt 14 och 15 §§. Vad som sägs ombostad och bohag skall därvid gälla den samägda egendomen. Om en av samborna är död, får avtalsom avses i första stycket ingås med dennes arvingar och universellatestamentstagare. (Jfr 19 kap. 3 § första stycket ÄktB i de sakkunnigasförslag) Avtal om att samägd egendom skallbodelas enligt denna paragraf kräver inle någon särskild form. Ett sådant avtalkan vidare ingås när som helst. Skälen för dessa bestämmelser har redovisats i denallmänna motiveringen (avsmtt 2.6.3). För sådan bodelning av samägd egendomsom det här är fråga om gäller bestämmelserna i förevarande lag om andelsbestämning,lottläggning och förfarandet vid bodelning. Äger samborna egendom med andraandelar än hälften var, kan det utgöra skäl atl jämka deras andelar vidbodelningen. Avtal om bodelning avseende samägd egendom kan ingås ävenmellan en avliden sambos rättsinnehavare och den efterlevande sambon. 1986/87: 1 Övertagande av bostadslägenhet i vissa fall I avsnittet om fördelning av detgemensamma hemmet efter upplösning av samlevnaden finns blandlottläggningsregleraa bestämmelser om rätt alt överta bostad (se 10 §). Denövertaganderätlen gäller endast gemensam bostad som ingår i egendom som haranskaffats för gemensamt begagnande. I förevarande avsnitt finns enbestämmelse (17 §) som ger en sambo rätt att under vissa föratsättningar övertavissa bostäder även om bostaden inle ingår i den egendom som har förvärvals förgemensamt begagnande. Innehar den ena sambon den gemensamma bostaden medhyresrätt eller bostadsrätt, har den andra sambon, när egendomen inle ingår ibodelning, rätt att överta den när samboförhållandet upphör, om han eller honbäst behöver bostaden och etl sådant övertagande även med hänsyn till omständigheternai övrigt kan anses skäligt. Om samborna inle har eller har haft barntillsammans, gäller delta dock endast om synnerliga skäl talar för del. ' Rubriken och paragrafen har utgått ipropositionsförslaget. Ändradlydelse i propositionsförslaget. 16 § ipropositionsförslaget. En sambo förlorar sin rätt att ta över hyres- ellerbostadsrätten, om "rop- 1986/87: I sambon inte har framställt anspråkpå det senast efter det att 18 § sambolagen han eller hon harflyttat från bostaden. Den som övertar bostaden enligtförsta stycket skall ersätta den andra sambon för bostadens värde. Det får skegenom att bostadens värde avräknas vid bestämmandet av sambornas andelar ibodelningen, om den som lämnar bostaden kan tillgodoses på det sättet. I annatfall skall vad som fattas betalas med pengar. Ställs godtagbar säkerhet förbetalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. (Jfr 19 kap. 6 § ÄktB i de sakkunnigas förslag) Första och andra styckena Bestämmelserna motsvarar 1 och 2 §§lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. Som redan harframhållits är 17 § tillämplig framför allt om bostaden inte har förvärvats förgemensamt begagnande. Den måste däremot ha utgjort sambornas gemensammapermanenlboslad (se 2 och 4 §§). Bestämmelserna får särskildbetydelse om samborna genom avtal enligt 5 § andra stycket har kommit överensom att föreskrifterna i denna lag om delning av det i det gemensamma hemmet somhar anskaffats för gemensamt brak inte skall gälla i deras fall. I sä fallkommer övertagandereglerna i förevarande paragraf atl kunna tillämpas även påhyres- eller bostadsrätt som har förvärvats för gemensamt begagnande.Rådighetsinskränkningarna i denna lag har utformats med hänsyn till det Ofr 18§). Vad som har anförts vid 10 § omskälighetsprövningen gäller även för förevarande paragraf. Jämfört med vad som gäller f.n.enligt 3 § lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad har enmöjlighet införts att avräkna bostadens värde vid bestämmandet av parternasandelar i bodelningen. Möjligheterna till anstånd med betalningen har ocksåökats något genom att kravet på synnerliga skäl för sådant anstånd har tagitsbort. Inskränkningar i rätten att förfoga över det gemensammahemmet En sambo får inte utan den andrasambons samtycke avhända sig eller hyra ut en bostad som, om samboförhållandetupphör, skall ingå i bodelning mellan dem eller som den andra sambon har rättatt överta enligt 17 §. Beträffande en sådan bostad krävs också samtycke av denandra sambon, om en sambo vill inteckna fast egendom som innehas med äganderätteller tomträtt eller vill pantsätta annan egendom. Samtycke till avhändelseeller inteckning av fast egendom som innehas med äganderätt eller tomträttskall lämnas skriftiigen. En sambo får inle heller utan denandra sambons samtycke avhända sig eller pantsätta sådant bohag som, omsamboförhållandet upphör, skall ingå i bodelning mellan dem. ' 17 § i propositionsförslaget. Samtycke enligt denna paragraf behövs ej, om den andrasambon inle Prop. 1986/87: 1 kan lämna giltigt samtycke eller om dennessamtycke inle kan inhämtas 19 § sambolagen inom rimlig tid. (Jfr 19 kap. 2 § första stycket ÄktB i de sakkunnigasförslag) Första och andra styckena Vad som är gemensam bostad ochgemensamt bohag framgår av 2-4 §§. Del är emellertid inte alla gemensammabostäder och allt gemensamt bohag som omfattas av kravet på samtycke av denandra sambon. Endast sådana bosläder (med visst undantag beträffande hyres- ochbostadsrätter) och sådant bohag som en sambo har förvärvat för sambornasgemensamma begagnande omfattas. Detta hänger samman med att rätlen lill delningav det gemensamma hemmet när samboförhållandet upphör och övertaganderätlenbeträffande bostad har begränsats på motsvarande sätt. Skälen för det harredovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6.2). Vad som skall anses förvärvat förgemensamt begagnande har berörts vid 5 §. Av 5 § andra stycket framgår attsamborna kan avtala bort bestämmelserna om delning av det gemensamma hemmet. Iså fall bortfaller även möjligheten alt överta bostaden när samboförhållandetupphör såvitt gäller andra bosläder än sådana som innehas med hyresrätt ellerbostadsrätt (se 10 och 17 §§). Detsamma gäller rätten alt överta bohag (se 10§). Till följd därav gäller inte heller några rådighetsinskränkningar för sådanegendom, om ett sådant avtal föreligger. I ett sådant samboförhållande gällerrådighetsinskränkningarna bara för bostad som innehas med hyresrätt ellerbostadsrätt. Kravet på skriftligt samtycke föravhändelse eller inteckning av fast egendom eller tomträtt överensstämmer medmotsvarande regler för gifta (se 7 kap. 5 § tredje stycket ÄklB). Bestämmelsen överensstämmer medmotsvarande bestämmelse i 7 kap. 6 § andra stycket ÄktB. Saknas samtycke som krävs för enåtgärd enligt 18 §, får domstolen tillåta åtgärden på ansökan av den sambo somvill företa den. (Jfr 19 kap. 2 § första stycket ÄklB i de sakkunnigasförslag) Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 7 § ÄktB. Om en sambo utan erforderhgtsamtycke har avhänt sig eller till nackdel för den andra sambon hyrt utegendom, skall domstolen på talan av denne förklara att rättshandhngen ärogihig och alt den nya innehavaren är ' 18 § i propositionsförslaget. ' 19 § i propositionsförslaget. skyldigall lämna tillbaka egendomen. Delsamma gäller om en sambo utan erforderligtsamtycke har pantsatt sambornas gemensamma bohag. Överlåtelse ellerpanlsättning av bohag skall dock inte förklaras ogiltig, om den nya innehavarenhar fått egendomen i sin besittning i god tro. Talanenligt första stycket skall väckas hos domstolen från det attden andra sambon fick kännedom om förfogandel över bostaden elleröverlämnandet av bohaget. Har lagfart eller inskrivning beviljats med anledningav överlåtelse av fast egendom eller tomträtt, får dock talan inte väckas. Förstalan om avhysning, får domstolen medge skäligt anstånd med flyttningen. (Jfr19 kap. 2 § första stycket ÄktB i de sakkunnigas förslag) 1986/87: 1 21 §sambolagen Paragrafenöverensstämmer med 7 kap. 8 § ÄktB. I de avslutande bestämmelserna (2125 §§) behandlasvissa rättegångsfrågor. Vad som föreskrivs i 17 kap. 1, 2 och 4-8 §§ samt18 kap. 1 § gäller även vid tvist mellan sambor. Vad som sägsom makar skall därvid gälla sambor. (Jfr19 kap. 7 § ÄktB i de sakkunnigas förslag) Genom hänvisningar till olika bestämmelser i 17kap. ÄktB klargörs i förevarande paragraf att bodelningsförrättare kanförordnas all förrätta bodelning även mellan sambor. För en sådanbodelningsförrättare gäller delsamma som när en bodelningsförrättare förordnasför gifta. Att en bodelningsförrättare kan förordnas även för all görabouppteckning för sambor framgår av 14 §. Paragrafen innehåller också en hänvisning till 18kap. 1 § ÄktB, som behandlar förordnande av god man för bortavarande make.Genom hänvisningen blir dessa bestämmelser tillämpliga även på bortavarandesambo. På ansökan av en sambo skall domstolen i fråga omen bostad som enligt 5 § skall ingå i bodelning bestämma vem av samborna somskall ha rätt all bo kvar i bostaden till dess att bodelning har förrättals. Elt förordnande om rätt att bo kvar i bostaden fårpå ansökan av den ena parten ändras av domstolen. (Jfr19 kap. 8 § ÄklB i de sakkunnigas förslag) Bestämmelsernai denna paragraf har utformats med 18 kap. 2 § första stycket första och andrameningarna ÄktB som förebild. '20 § i propositionsförslaget. - 21 § i propositionsförslaget. Av 24 § framgår att ansökan om rättens förordnandeskall ges in till en Prop. 1986/87' 1 tingsrätt som är behörig att prövatvister om bodelning mellan samborna. 23 § sambolagen rättenshandläggning gäller lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden. Den som har berättigats att bo kvar i bostaden tilldess att bodelning har förrättats har rätt att nyttja även det gemensamma bohagsom finns i bostaden och som tillhör den andra sambon. Domstolen får dockbeträffande viss egendom bestämma annat. Avtal som därefter ingås med tredjeman om egendomen medför inte någon inskränkning i nyttjanderätten till bostadeneller del bohag som på delta sätt har överiämnats. Om den ena sambon har berättigats att bo kvar ibostaden, är den andra sambon skyldig atl genast flytta därifrån. (Jfr 19 kap. 9 § ÄktB i de sakkunnigas förslag)Förevarande paragraf har utformats med 14 kap. 8 § ÄktB som förebild. Frågan om rätten all bo kvar i bostaden lill dessatt bodelning har förrättats skall väckas vid en tingsrätt som är behörig attpröva tvister om bodelning mellan samborna. Detsamma gäller frågan omdomstolens tillstånd till en sambos förfogande över bostad och bohag. (Jfr19 kap. 10 § ÄktB i de sakkunnigas förslag) Bestämmelserna medför behov av ändringar även i 10kap. 9 § (reglerna om forum i bodelningstvisler). Denna frågafår uppmärksammas i del kommande arbetet på följdlagstiftning lill de nu föreslagnalagarna. I mål om rätt atl överta bostad enligt 17 § fårdomstolen, för liden till dess alt frågan har avgjorts genom dom som har vunnitlaga kraft, pä yrkande av någon av samborna bestämma vem av dem som skall harätt att bo kvar i bostaden. Om sådan rätt tillerkänns den sambo som inte harhyres- eller bostadsrätten, skall domstolen också på yrkande bestämma vadsambon skall betala till den andra sambon för nyttjandet av bostaden och vadhan eller hon i övrigt skall iaktta. Har den ena sambon berättigats att bo kvar ibostaden, är den andra sambon skyldig att genast flytta därifrån. Ett beslut enligt första stycket får verkställas påsamma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får dock när somhelst ändras av domstolen. När målet avgörs, skall domstolen på nytt prövabeslutet. Beträffande beslut enligt denna paragraf tillämpas14 kap. 9 § . Vad som sägs om makar skall därvid gälla sambor. (Paragrafensaknar motsvarighet i de sakkunnigas förslag) '22 § i propositionsförslaget. 23 § ipropositionsförslaget. ' 24 § ipropositionsförslaget. Bestämmelsema i denna paragraf motsvarar 7 § lagen(1973:651) om Prop. 1986/87: 1 ogifta samboendes gemensamma bostad. Andraoch tredje styckena har Hemställan utformats med 14 kap. 8 § andra stycketäktenskapsbalken respektive 14 kap. 7 § andra stycket och 13 § samma balk somförebild. Jaghemställer atl lagrådels yttrande inhämtas över förslagen till 1. äktenskapsbalk, 2. lag om ändring i , 3. lag om sambors gemensamma hem. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde Mannerfelt, f.d. justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 21febraari 1985 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagrådels yttrande över förslag till äktenskapsbalk, lag om ändring iärvdabalken och lag om sambors gemensamma hem. I lagrådsarbetet har Mannerfelt, och i fråga om ärendet i dess helhet. har, i enlighet medregeringsbeslut den 6juni 1985, varit ledamot av lagrådet fr.o.m. den 1 augusti1985 och har därvid deltagit i behandlingen av lagrådsremissen frånsett 16 och15 kap. förslaget till äktenskapsbalk. Förslagenhar inför lagrådet med början föredragits avdepartementsrådet före sommaruppehället 1985 ochdärefter av hovrättsassessorn och såvitt angår del avförslagel till lag om ändring i av departementsrådet . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Detetappvis bedrivna arbetet med översyn av den äktenskapsrällsliga lagstiftningenhar i tidigare lagstiftningsärenden lett till ingripande omgestaltning avstora delar av regelsystemet i (GB), nämligen 1973 såvittangår ingående och upplösning av äktenskap och 1978 såvitt angår makarsunderhållsskyldighet. I det nu föreliggande lagstiftningsärendet redovisas vadsom väsentligen är en slutprodukt av reformarbetet övergångsreglering ochföljdlagstiftning återstår. Förslag till en ny balk, (ÄktB),föreligger. Två kardinalfrågor är alt notera. Dels innebär remissförslaget enny reglering av makars egendomsförhållanden, dels presenterar det ettsammanhållet lagverk, vari inarbetats de tidigare reformernas resultat och den nyaregleringen som nämndes. För atl böria med lagverket som helhet - och medförbigående tills vidare av sakinnehållet i egendomsregleringen - är följandealt anföra. Den nya balkens disposition, varvid lagrådet främst tänker på hurförfatl-ningsmaterialet har uppdelats avdelnings- och kapitelvis, får väl, molbakgranden delvis av de tidigare reformerna, anses vara en naturlig ochrationell lösning. Det kan i förstone förefalla något störande att volymmässigten så omfattande del av den föreslagna balkens föreskrifter gäller äktenskapsupplösning och den ekonomiska situation som då inträder och 18 1986/87. skalllösas (5 och 9-13 samt 17 kap. jämte åtskilliga föreskrifter i andra kapitel avbalken). Emellertid är en sådan slagsida lill"förmån" för upplösningssitualioner-na bara en avspegling avverkligheten: för det bestående äktenskapet behövs numera ringa lagreglering -del är i upplösningssitualionen som problemen hopar sig. Lagrådet finner sigalltså böra godta förslagets allmänna disposition. Vad härefter angår de materiella nyheterna i frågaom makars egendomsförhållanden och ekonomiska uppgörelsen vid äktenskapelsupplösning är att anföra följande. I lagrådsytlrandets fortsättning kommerbeträffande åtskilliga delproblem alt förordas andra lösningar än vadremissförslaget redovisar. I nu förevarande sammanhang finns anledning endastatt redovisa en mer allmän reflexion. 19-11 kap. ges i detalj gående föreskrifterom hur bodelning skall gå till och vilka faktorer som därvid skall beaktas.Härefter följer i 12 kap. bestämmelser om ganska vittgående jämkningsmöjligheter,baserade på skälighetsbedömningar, varvid är att märka att dessa bedömningar iprincip ligger i makarnas egen hand att göra.