prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Tertasseringar beräknas behövas på ca1,4 miljoner jordbruk. har ca 700000 småjordbruk nåtts av programmet.Huvuddelen av markvårdsinsatserna genomförs av bönderna själva. Jordbruksstödetomfattar även etl intensivodlingsprogram för småjordbrukare samt uppförande avsmä lagringsbyggnader på landsbygden. Intensivodlings-programmet har betydelseför såväl livsmedels- som energiförsörjningen. Genom slöd till en landsbygdsutvecklingsfondfinansieras utvecklingsprojekt pä by- eller distriktsnivå. Stödet lill landsbygdens vattenförsörjningsyftar till att ge 800000 människor tillgång lill rent vatten. Det svenskastödet är inriktat på drift och underhåll samt upprustning av befintligaanläggningar. Sverigefinansierar uppförande och ulrustning av 30 hälsovårdsenheler och tre skolorför utbildning av hälsopersonal. Samtliga anläggningar beräknas varafärdigbyggda /87. En viktig del av programmet utgörs av barna-och mödravårdmed familjeplanering, forskning i förebyggande hälsovård saml fortbildning avhälsopersonal, stöder tillsammans med ett program fördistribution av basläkemedel till hälsocentraler och dispensärer. Personalfonden används för konsuhinsatser, stödtill datorisering av , utbildning och finansiering av såvälkenyanska som utländska experter ulanför de svenska koncentrationssektorernainom biståndet. 1986/87: 100 Ril 5 Importstödet har /79 använtsför upphandling av järnvägsvag- nar,handelsgödsel och livsmedel samt för delfinansiering av gåvodelen i en förmånlig kredit. Under /86 har ca 10 milj. kr. utbetalatstill enskilda organisationers verksamhet, främst för hälsovård ochundervisning. Stödet lämnasi huvudsak genom olika missionsorganisationer. En bislåndskreditbeviljades /84 för uppförande av vattenkraftverket vidTana-floden-Kiambere. finansierar en del av projektet, medan andradelar finansieras av och genom u-krediter frän FörbundsrepublikenTyskland. Projektet medför omfattande leveranserav svenska varor och tjänster. Genom SAREC lämnasslöd till insektsforskning och eU husdjurslaboratorium i . 1985/86 uppgick deftastöd till 6,2 milj. kr. 1986/87: 100 Bil. ; Phong Saly I i"V' \l . * Tha J 'H, / I , i .3 Samneua ''»Houei (SJ I x_/-wp LouangPrabang '*''i KruIcslatten 1 » : Savabourv» ) / Xieng Kbouang'V I p3' ~; »Paklay offentligt nettobistånd/person - Totalt (exklusive östländer) (1985/86) Ekonomisk och social utveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 1985blev ytterligare ett framgångsrikt är för jordbruket i . Risproduktionenuppgick till , vilket innebär självförsörjning. Jordbruksproduktionenhar utvecklats väl och utgör en ökande andel av BNP, f. n. ca62 %. Industriproduktionen är däremot mycket hten, av BNP, och har fallitunder . BNP-tillväxten uppskattasför 1985 fill . befolkning ärtill övervägande del, , bosatt pä landsbygden där den idkarsjälvhushällningsjordbruk. Endast en liten andel av befolkningen ärintegrerad i den moderna ekonomin. Bristen på utbildad arbetskraft är stor.Den bristfälliga infrastrukturen gör att landet trots sin litenhet är splittrat,vilket ytterligare begränsar marknaden t.ex. för industrin. Flertaletvaror måsle därför importeras, vilket gäller säväl industrivaror som olja ochkonsumtionsvaror. Exporten är begränsad till elkraft, trävaror och vissa andra råvaror. Importen är tregånger så stor som exporten, vilketbetyder att säväl investeringar som offentlig konsumfion till stor del finansieras med bistånd. Möjligheten att ökaexporten är mycket god på lång sikt,eftersom landet har rika outnyttjade resurser ifråga om vattenkraft och skog. På kort sikt hotar dock enallvarlig skuldkris. Ekonomin präglas avbetydande strukturella problem, som bl. a. tar sig uttryck i en höginflation, , och en kraftigt övervärderad valuta. Bidragandeorsak härtill är de omfattande livsmedelssubventionerna och det dåligautnyttjandet av gjorda investeringar. Vissa reformer av bl.a. systemet för statsanställdaslöner och företagens ställning har dockgenomförts. Kollektiviseringen av jordbruket har drivhs försiktigt under1980-talel. Förhållandet tillThailand var /86 sämre än . har dock vissa teckenpå förbättrade relationer synts. Handeln mellan länderna och transileringen överthailändskt territorium av varor till har försvårats av . Även svenska biståndsleveranserav bl.a. asfalt har drabbats. Man tvistaräven om gränsdragningen. Flyktingströmmenhar ytterligare avtagit . Dock uppgick antalet flyktingar under deförsta sju månaderna till 6000. Försöken alt genomföra en repalriering av flyktingargår mycket långsamt. Enbelydande del av bruttonationalprodukt utgörs av bistånd. En stor del av bistånd kommer frän öststaterna.Sverige, jämte , och Nederiänderna, tillhör de störstavästerländska givarländerna. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av elt tvåårigt avtal för1986/87-1987/88 pä sammanlagt 140 milj. kr., varav 70 milj. kr. för var derabudgetåret. Det långsiktiga samarbetet koncentreras till skogs- och transportsektorn.Importstödet avser insatsvaror för industrin. Härtill kommer konsulttjänster. hardiskuterats stöd till vatten kraftverk, i syfte att öka exportenav elkraft till . Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. 16 1986/87. 1986/87: 100 Transport/kommunikationer/underhål1 Den ökade reservationen förklaras av att inköp underimportstödet försenats, bl. a. beroende pä den thailändska blockaden, ochförseningar inom skogsprogrammet. Importstödet används enbart för import av bulkvaror somcement, asfalt, takplåt m.m. Stödet till import av konsumtionsvaror har upphört. De med svenskt stöd upbyggda skogsföretagen svarar för20-30 % av virkesproduktioneni landet. Avtalen om stöd till företagen löper ut . Ett visst, begränsat fortsatt stöd torde komma att blinödvändigt för att säkerställa produktionen och fortsätta dialogen omskogsföretagens villkor. Stöd till inleddes ochomfattar skogsinventering, yrkesutbildning, plantering samt rådgivning. Transporter, kommunikationer och underhåll Bristfälliga kommunikationer utgör en belydande hämskoför utvecklingen i och svenskt stöd ges därför till vägunderhåll, broaroch fordon. I biståndetingår även en reparations- och underhållsverkstad för i första hand lastfordon och entreprenadmaskiner.Kapacitetsutnyttjandet har varit lågt. En ny insats för åren1987-1990 syftar till att komma tillrättamed problemen, bl. a. genom att stärka företagsledningen och förbättra utbildningen. Ett långsiktigl stöd tillvägsektorn förbereds genom en studie av Väg 13, som förbinderhuvudstaden med landets södra del. Diskussionerpågår med om stöd fill ett vattenkraftprojekt, Xeset, i samarbele med Asiatiska Ulvecklingsbanken ochVärldsbanken. är beroende av att avtal träffas med omförsäljning av huvuddelen 1986/87: 100 Bil. f ........ ..»»Butha » Jjdvbnind/....-. .iMASERU Pitiengl ,\ Matsieng i J%,T Mokhotlooa \\/»Moriia f // \ jXohalwHoak sekaka» I 1* offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 tillhör de minstutvecklade , trots höjda inkomsler av befolkningenär sysselsatta med jordbrukoch boskapsskötsel och är beroende av penningöverföringar från lesothiersom arbetar i . Dessa överföringar utgör av Den industriellaverksamheten i är aUtjämt mycket obetydlig. Landet har få utvecklingsbaranaturtillgångar, förutom en betydande potential för utbyggnad av vattenkraft.Jordbruk och boskapsskötsel kan ytterligare utvecklas och göras mer intensivt.Avsättningsproblem och jordförstöringförsvårar emellertid en sådan utveckling. är heltomgivet av , som därigenom lätt kan utöva ekonomisk utpressning. a. fill en statskupp . Premiärminister , som styrt Lesothosedan landets självständighet 1966,avsattes och ett mihtärräd tog makten. Kungen kvarstår som statschef med vidgade politiskabefogenheter. bistånd till inleddes . T. o. /86 har ca 180 milj.kr. Nuvarande samarbetssamtalavser 1985/86 och 1986/87 och omfattar 70 milj.kr. Utvecklingssamarbetetkoncentreras till tre områden, nämligen markvård och skog, sysselsättningsfrämjande insatser medarbetsintensiva metoder för väg- och andra byggnadsarbeten samt stöd lill allmänna förvaltning. Medelsfördelningen framgår av följande labell(milj. Utgående reservation 24 23 Förvaltningsbiståndet omfattar lednings- ochorganisationsutveckling, sta tistik,fysisk planering och nyckelposter inom förvaltningen. 1986/87: 100 Bil 5 Teleinsatsen har bl. a. bidragit till altLesotho inle längre behöver koppla sina internationella samtal via . Det stöd somges för att vidmakthållasystemet kommer att avvecklas efter hand som utbildade lesothier kan ta överfrån svensk personal. bidrar till att minskamarkförstöring, ge brännved och virke samt skapa sysselsättning inom landet. Insatsenmedför dessutom att får hjälp med att skapa en egen skogsadministrationsaml en markvärdsenhet, som skall ge service och riktlinjer förmarkvårdsarbetet i landet. Därutöver genomför FAO för svensk räkning ettskogsutbildningsprojekt. Stöd har lämnats till en enhet inom arbetsministeriet förutveckling av arbetsintensiva metoder för väg- och brobyggen. Inom enheten upprättaskrisplaner för sysselsättning av återvändande arbetare. Vidare bedrivs utbildning avförmän och tekniker. Verksamheten syftar till att minska beroendet av . Ulanför landprogrammet utgår stöd från anslaget Regionalainsatser till SADDC:s markvårdssekretariat i . Inom ramen för SADCC-samar-betet har ocksäinförskaffats etl trafikflygplan till civila flygbolag. Huvudsyftetmed denna insats är att ge direkta flygförbindelser med andraSADCC-länder. En studie avseende lagring av spannmål har genomförts inom ramen förkatstrofbiståndet. En andra etapp avett projekt för elektrifiering av landsbygden stöds nu med gåvobiståndfrån och . Det svenska stödel utgår dels frän anslagpostenRegionala insatser, dels från landram. 1986/87: 100 Bil. Offentligt bistånd/person - totalt (exkl. östländer) ;!0 kr. (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 har under långtid utsatts för väpnad tertor och ekonomiskt sabotage från och av därifrån stödda rebeller(RNM). Landets infrastruktur har slagits i spillror, och Mogambique befinner sig iekonomisk kris. Den storautvecklingspotentialen har inte kunnat omsättas i tillväxt och social utveckling enligt uppställda mål. Över 600000mogambi-kier beräknas leva somflyktingar i sitt eget land, vilket har negativa konsekvenser för den redan besvärliga försörjningssituationen. Exportenhar minskat kraftigt och landetlider därför slor brisl på utländsk valuta. 1985 var i ekonomisktavseende det sämsta sedan självständigheten, och 1986 beräknasbli ännu sämre. Inkomsten per capita är bland de lägsta i världen. I sin ekonomiskapolitik har Mogambique den senaste fiden orienterat sig motmarknadsekonomi, bl. a. genom minskningar av statlig verksamhet och stöd tillprivata jordbrukare och småbönder. Regeringen har givit ett visst ökat utrymmeför marknadspriser och andra incitament för att stimulera jordbruksproduktionoch effektivhet i ekonomin. Strukturanpassningenhar dock gått långsamt. Militäramotoffensiver och upprensningsaktioner mot har genomförts av landetsmilitära styrkor i samarbete med trupp från . Säkerhetsproblemen har trots detta fortsatt att varaen starkt begränsande faktor förMozambiques utvecklingssatsningar och samarbete med olikabiståndsgivare. är starkt beroende av utländskt stöd förlandets försörjning och ekonomiska aktivitet. Ökat slöd i form av hvsmedelsbiståndoch stöd tillåteruppbyggnad och upprustning av jordbruk, transporter och annan infrastrukturhar lämnats från olika biståndsgivare, däribland , , , , öststater ochVärldsbanken. Den mogambi-kiskastatsledningen strävar efter att bredda landets samarbetsrelationer i syfteatt undvika ensidigt beroende av omvärlden. Ett växande antal enskilda organisationer arbetar ocksä i landet,framför allt med katastrofbistånd. är en av demesl belydande biståndsgivarna. Sedan det svenska bilaterala samarbetetinleddes /76 har lolalt ca . utbetalats /86. Medelsramen för /87 är 300 milj. kr. Målet för biståndetlill är atl minska beroendet av den sydafrikanskaekonomin och ge stöd åt landets ekonomiska och sociala utveckling.Biståndet omfattar främsl slöd till landsbygdsutveckling, livs medelsförsörjning,undervisning, upprustning av industrier, importstöd och en personal- och konsultfond. Till detta kommer insatser av mer begränsad karaklär inom skogsindustri,telekommunikationer och energi, saml i form av stöd lill landets förvaltning. Det svenska stödet har anpas sats efter det besvärliga säkerhetsläget och den ekonomiska krissitua- 227 Projektinsatserna på landsbygden har minskats till förmån förökat importstöd.Rådande förhållanden i kräver kontinuerlig uppföljning och flexibel anpassning avbiståndet. Trots kriget utnyttjas biståndsmedlen väl. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. 1986/87:100 Bil. Jordbrukssektorn (inkl. MONAP, AtmiCOM Importutbildning (ITC) Omkring hälften av biståndet som utbetalatsöver landramen har utgjorts av importstöd. I nuvarandekrissituation utgör importstödet ett viktigt bidrag fill alt vidmakthållaindustriprodukfionen ochtransportapparaten. Importstödet är koncentrerat till ett fåtal varugrupper såsom råvaror, reservdelar, papper ochmediciner. En mindre del har använts som ett komplement tillkatastrofbiståndet för import av livsmedel. ansvarar för administrationen av det omfattandenordiska biståndet tilljordbruket. Stödet har successivt koncentrerats och anpassats tillsäkerhetssituationen i landet. Det omfattar tre olika komponenter - det s. k. MONAP-programmet, AGRICOM-projektei och ettfiskeprojekt. Biståndet avser bl. a.stöd fill särskilda jordbruksområden, s. k. gröna zoner, lantbruksskolor,utsädesproduktion, ett veterinärprojekt, förvaltningsbistånd, och stöd till småbrukare - del främst i form avinsalsvaror som utsäde och verktyg. Förseningar har uppståti i programmetsgenomförande till följd av bl. a. säkerhetsproblemen på landsbygden. 1986/87: 100 Bil 5 Stödet koncentreras till yrkesutbildning,alfabefisering, vuxenutbildning Programmets genomförande har påverkats avsäkerhetsläget. Upprustning av tekniska skolor på landsbygden har ersatts med stödtill upprustning av ettindustriinstitut i . Konsultfondenutnyttjas för finansiering av sludier rörande transporter och kommunikationer, energi, skogsindustri samtgeologi och mineralogi. Siödet omfattar uppförande och drift av en anläggning förtillverkning av sågade trävaror och spånskivor i provinsen . Projektet genomförstillsammans med arabfonden BADEA. Investeringsfasen har förlängts i olika omgångar pågrund av säkerhetsproblem, förseningar av vägbyggen m. m. Bistånd lämnas till projekt för energidistribution ochelektrifiering i landet. Projektens genomförande har försenats till följd avsäkerhetsproblem. Ett kraftledningsbygge har ändå kunnat fullföljas. På siktinnebär projektet ett viktigt bidrag till industri- och landsbygdsutveckling iMozambique. Olika insatser genomförs för atl genom samarbete mellansvenska och mozambikiska systerföretagrusta upp industrianläggningar, vilka stått stillaeller haft outnyttjad kapacitet fill följd av brist på reservdelar, insalsvaroroch råvaror. Dennafond används för att läcka kostnaderna i ulländsk valuta för utländsk personal (ca 650 personer) som Mozambiquerekryterat som en förstärkning av den mozambikiska administrationen.Även personalbistånd lillskogsindustriprojektet i Manica finansieras frän fonden. Inom telesektorn utgår konsult- och utbildningsstöd isamband med upprustning och utbyggnad av landets telenät. Biståndet tillcivilflyget avslutades . Det har avsett installation avflygplatsbelysning och administrativtstöd till flygbolaget . 1986/87: 100 Ril 5 ingicksett avtal för utbildning i importadministrafion i samar- bete med ITC. Ca 30 milj. kr. har hitlills utbetalats för projekt iMozambique inom ramen för det regionala samarbetet i södra (SADCC).Ytterligare belydandeinsatser inom transportsektorn och energisektorn förbereds. SAREC lämnar stöd till forskningsverksamheten viduniversitetet i . Afrikagruppernas rekryteringsorganisation () harvolonlärer i rekryterademed finansiellt stöd från SIDA. lämnas stöd till den mozambikiska kvinnoorganisationen sociala verksamhet. Under1985/86 utgick katastrofbistånd om 21,5 milj. kr. Landet har beviljats 134 milj. kir. Medlen användes till att reglera skulder tillsvenska staten. 1986/87: 100 Bil. offentligt bistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och socialutveckling Prop.1986/87:100 Bil.5 Läget i präglasav militärt, ekonomiskt och politiskt tryck mot Regeringsfientliga grupper 5om stöds av USAangriper landet som ocksåutsätts för ekonomiska sankuoner. FN:s ekonomiskakommission för uppskattar att krigets direkta och indirekta kostnader förNicaragua uppgår till 1,4 miljarder dollaroch att 40000 människor fallit offer för krigshandlingar. Inte mindre änhälften av landets totala utgifter används lill försvaret. Bruttonationalproduktenminskar kraftigt, som betalningsbalansunderskottet ökar. Utlandsskulden har sedanSomozaregimens fall tredubblats och uppgick1985 till , vilket motsvarar exportinkomster.Skuldtjänsten överstiger de ärliga exportinkomsterna. En radåtstramningsåtgärder har vidtagits såsom kraftiga devalveringar samt avvecklingav priskontroller och subventioner. Inflationen har kraftigt ökat. Särskiltlöntagarna har fått vidkännas försämrade levnadsvillkor. Undantagstillståndråder i och regeringen har klargjort att det kan upphävas närden yttre aggressionen upphör. Yttrande- och pressfrihet har beskurits.Opposifionens möjligheter att verka har härigenom ytterligare försvårats. Medstöd av undantagslagen har ingripanden gjorts bl. a. mot den katolska kyrkansledning. Genom lagen har också grundläggandefri- och rättigheter inskränkts. Utvecklingssamarbetet med regleras av ett avtalför budgetåren 1986/87 och 1987/88, omfattande 250 milj. kr. Sedan det svenskabiståndet inleddes hartotalt över 500 milj.kr.utbetalats /86, varav 68 milj. kr. somkatastrofbistånd, 23 milj. kr. som bidrag genom enskilda organisationer och 27 milj. kr. Biståndet är främstinriktat på ekonomisk tillväxt och nafionellt oberoende och utgörssedan 1982 huvudsakligen av stöd till produktionsinriktade sektorer såsom gruvdrift ochskogsbruk. Stöd i mindre omfattning utgårtill energistudier och rationalisering av skatteadministrationen. Nicaraguassvåra ekonomiska situation har från svensk sida lett till en anpassningoch ökad flexibilitet i biståndet. Detta har bl.a. tillgodosetts genom att importstöd införts i samarbetet /86. kapacitet att tillgodogöra sig biståndet ärgod. Återflödet beräknas uppgå till nära tre fjärdedelar. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Mineralsektorn Skogssektorn EnergisektornImportstöd Personal- och konsultfond Kooperativa insatser SCC/UNAG 1986/87: 100 Bil. Insatsen är inriktad på utveckling av lönsam drift vidtvå av landets fyra guldgruvor. Biståndet omfaltar malmprospeklering,upprustning av gruvor samt utrustning och uppbyggande av ettminerallaboratorium. Biståndet bidrartill att säkra malmreserver för fortsatt brytning och upprätthålla driften vid gruvorna. Tillräckliga malmresurserför drift har identifierats.Två anrikningsverk har färdigställts och utbildningsverksamhet har inletts. Biståndet syftar lill att bidra till ett effektivtskogsbruk och atl öka produktionen av skogsprodukter. Insatserna avser bl. a.rehabilitering av sågverk och en plywoodfabrik, utbildning av skogstekniker ochskogsplantering. Verksamheten har försvårats av den väpnade konflikten och den ekonomiska krisen men har likväl utvecklatspositivt. Inom energiområdet stöds planering av små och mellanstorakraftverk i områden pä landsbygden dit det nationella eldistributionsnätet intenår. Utvecklingav alternativa energikällor erhåller svenskt stöd. Stödet lill skatteadministrafionen är iprincip avslutat. Insatsen har medfört eneffektivisering av skatteuppbörder och skatteuppbörden har ökat. Importslödet harfrämsl använts för insalsvaror och reservdelar för jordbruket och industrin. Bistånd ulanför landramen Prop. 1986/87: 100 Bil 5 Inom forskningssamarbetet medSAREC ges stöd till forskning som har beröring med det övriga samarbetet inom gruv-, skogs- ochenergisektorerna. Ett flertal svenskaenskilda organisationer genomför insatser i . De största bidragen hargått till Utbildning för biståndsverksamhet (UBV), Svensk Volontärsamverkan (SVS)och Arbetarrörelsens internationellacentrum (AIC). Katastrofbiståndhar /86 utgått i form av stöd till landsbygdsbefolkning somdrabbats av den väpnade konflikten. En större insats administreras av () i samarbete med en nicaraguansk bondefacklig organisafion.Vidare har stöd lämnals för mis-kitobefolkningen. 1986/87:100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985/86) Ekonomisk och social utveckling Prop.1986/87:100 Situationen i Sri Länka präglas av den pågåendekonflikten mellan lamiler Trots den osäkerhet som orsakas av konflikten har den ekonomiska tillväxten uppgått tillomkring och inflationen har hållits på en låg nivå. Landet är i hög gradberoende av världsmarknadspriset på dess tre stora exportartiklar - te, gummioch kokosnötter. Huvudsakligen på grund av fallande priser på te och kokosnötterhar betalningsbalansen krafligl försämrats. Underskottet i betalningsbalansenhar lett till en växande skuldbörda,även om andelen biståndslån på mjuka villkor har ökat. Skuldtjänstenförväntas ta av exportintäkterna i anspråk . Enkraftig minskning av överföringen av pengar från gästarbetare ioljeproducerande arabstater är att vänta som en följd av minskad oljeproduktion. Det osäkra politiskaläget i landet har även föranlett en avmattning i den lankesiska investeringsviljan.Servicesektorns tillväxt har avstannat - i synnerhetvad avser turistnäringen. Som en följd av situationen har landets försvarskostnaderökat kraftigt, vilket inneburit att underskottet i statsbudgeten vuxit snabbt. Sri Länkasutvecklingsansträngningar domineras av det s. k. Mahaweli-programmet, somomfattar uppförande av tre stora kraftverk samt ett bevattningsprojekt nedströms iMahawelifloden. De största biståndsgivarna till Sri Ltinka är ,, , Asiatiska ochVärldsbanken (). Sverigesutvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av ett tvåårigt samarbetsavtal förperioden /87-1987/88 och omfaltar totalt 293 milj. kr., varav 170milj. avser /87 och 123 milj. kr. avser budgeläret 1987/88.Av det sammanlagda beloppet gär 253 milj. kr lill vatlenkraftprojektetKotmale. Med tillämpning av den av beslutade fördelningen avmedelsanvisniingarna för projektet under budgetåren 1984/85-1987/88 har medelsramen /87beslämts fill 210 milj. kr sominnefaltar beloppel om 170 milj.kr och i lidigare samarbetsavtal utfäslabelopp. Vid sidan av detomfattande biståndet lill Kotmale ges stöd bl. a. lill landsbygdsutveckling och utbildning. Medelsfördelningen framgår av följande labell (milj.kr. Belopp som tas i anspråk från outnyttjade medel under övriga anslagsposter(1) Belopp som utnyttjats före /87(1) Ingående reservation(2) (1) Enligt av beslutad fördelning av medelsanvisningarna för vattenkraftprojektet under budgetåren 1984/85-1987/88 (2) Avser biståndsmedel avsatta för annatändamål änKotmale Reservationen i fråga om biståndsmedel som avsatts förannat ändamål än Kotmale var vid utgången av 1985/86 av ungefär samma storiek som vid utgången av 1984/85. bistånd till Sri Länka har heU kommitalt domineras av stöd tillKotmale. Detta kraftverk, som invigdes , har f.n. en kapacitet av 135 MW. Det kommer, sedan eniredje turbin har installerats, attfå en sammanlagd kapacitet om drygt 200 MW. En efterkraftverkels invigning stod det klart att läckor i dess tunnelsyslem skullenödvändiggöra en stålinklädnad av delar av huvudtunneln. Kraftverketberäknas äter kunna tas i drift . Reparationsarbetet bekostas av Sri Länka. Det i juli 1982ingångna sexåriga insatsavtalel mellan Sri Länka och om dettotala svenska stödet till Kotmale förutsätter alt högst 1 395 milj. kr. Merparten av stödet är bunden till upphandling i .