prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Mittförslag: Som villkor för ombyggnadslån skall gälla alt hiss installeras i allatrapphus med minsl tre våningsplan, om inte kommunen genom bestämmelser idetaljplan eller områdesbestämmelser har funnil att bebyggelsen ändå fårlångsikfigt godlagbara egenskaper. Villkoret skall inle heller gälla, ombyggnadsnämnden i annat fall med slöd av PBL har lämnal dispens frånhisskravet. Skälenför mitt förslag: Förslaget lill PBL lorde, om förslagel godtas, träda i kraflden Ijuli 1987. Om beslular i enlighet med förslaget, kommer del iprincip alt ställas samma krav på tUlgänglighet för bosladshus som skallbyggas om, som vid nybyggnad. Dock skall undanlag från krav på fillgänglighetkunna medges i etl enskih bygglovsärende om kommunen genom bestämmelser idetaljplan eller genom områdesbestämmelser har funnit att bebyggelsen inomområdet ändå får långsiktigl godtagbara egenskaper. kan vidarelämna dispens från hisskravel i enskilda fall om det är nödvändigt med hänsyntiU tekniska, kulturhistoriska eller ekonomiska fömtsättningar. Jaganser all reglerna för ombyggnadslån bör knyta an tiU dessa bestämmelser. SomviUkor för ombyggnadslån bör därför gäUa att flerbostadshus med minsl trevåningsplan förses med hiss eller annan lyftanordning, om inte kravel kanefterges på grund av nämnda beslut av kommunen eUer . Detnya låneviUkoret bör träda i kraft den Ijanuari 1988 och tUlämpas påansökningar som ges in till kommunen efter ikraftträdandet. Amoneringslidvid ombyggnad utan hissinslaUation Min bedömning:Amorteringstiden för ombyggnadslån till hus med minst tre våningsplan bestämstill högst , om huset efter ombyggnaden saknar hiss och ombyggnaden inteavser en kulturhistoriskt värdefull byggnad. Skälen för min bedömning:ömbyggnadslån skall bl.a. med hänsyn tiU den tid ombyggnadsåtgärderna kannyttiggöras amorteras på högst . Förslagel lill PBL ger nya fömtsättningarför all förbällra tillgängligheten i I dellaperspektiv blir detmälurligl alt ifrågasätta om ombyggnadsåtgärder i hus medresp. utan hiss efter ombyggnaden får samma varaktighet. Delta förhållandeskall beaktas redan inom ramen för gällande bestämmelser om amorteringstid. Föralt invesleringsförutsält-ningarna inle skall behöva bli föremål föravvägningar i varje enskilt fall förordar jag dock att amorteringstidengenerellt bestäms till högst , om husel efter ombyggnaden saknar hiss.Amorteringstiden skall dock fortfarande kunna vara om avsteget frånkravet på hiss vid bygglovsprövningen har grundats på kulturhistoriska skäl. Dennya bestämmelsen bör träda i kraft och tillämpas påansökningar som ges in till kommunen efler ikraftträdandet. Statsbidragför hissinsiaUationer i bostadshus m.m. Mitt förslag:Statsbidragen för hissinstallationer i bosladshus m.m. behålls även eflerulgången av . Reglerna för bidrag bör vara oförändrade med delundanlaget alt bidrag skall kunna lämnas till hissinstallation även ifyravåningshus, om den lagenhetsyla som hissen skall beQäna är liten.Ansökningsförfarandei ändras så att berörda husägare får rält att överklaga lånemyndigheternasbeslut. skall kunna delegera befogenheten atl pröva bidragsärendenlill länsbosladsnämnden. Skälen för mitt förslag:Riksdagen beslutade i anslutning till bostadsförbällringsprogrammel omstatsbidrag till tillgänglighetsskapande åtgärder. Bidragel är begränsai lillåren 1984-1986. Bidrag lämnas i första hand till inslallalioner av hissar ochandra lyflanordningar och i andra hand lill andra tillgänglighetsskapandeålgärder i eller i omedelbar anslulning lill irevåningshus. Till bosladshus medfler än tre våningar lämnas slöd endast om det finns särskilda skäl. Enföruisättning för bidragel är alt kommunen bidrar till minsl av denkostnad för åtgärderna som kommunen godkänner. Statsbidrag lämnas fill högsl 30procent av samma koslnad. Bidrag lämnas till kommunen efter beslut avbostadsstyrelsen, i princip inom en ram av 100 milj. kr. Outnyttjadedelar av ramen har överförts tiU följande år. beräknaratt sammanlagt ca 200 milj. kr. kommer att vara outnyttjade vid ulgången av år1986. Bostadsstyrdsenbetonar i sin skrivelse om bostadsförbättringsprogrammet viklen av att ettstatligt stöd även fortsätiningsvis lämnas till fillgäng-lighetsskapandeåtgärder. Styrelsen menar dock all systemet behöver nyanseras och föreslårdärför bl.a. att bidraget görs beroende av den yta hissen kommer alt beQäna islället för av våningsantalel. För egen del vill jaganföra följande. Det finns fortfarande stora brister i fråga om tiUgängligheteni bostadsbeståndet. Outnyttjade delar av beslutade ramar bör därför överförasfiU en fortsatt bidragsgivning även efler . Frånflera håll har ifrågasatts om inte även fyravåningshusen borde kommai fråga för bidrag. Redan enligl nuvarande beslämmelser kan bidrag lämnas lillhissinstallation i hus som är högre än tre våningar om det finns särskildaskäl. Enligt min mening bör dock tillämpningsområdet preciseras så att bidragregelmässigt lämnas om den yta hissen beQänar är liten. Som riktmärke kan angesalt bidrag bör lämnas om ytan inte uppgär till ca 800 m" primär bruksarea,inkl. bottenvåningen och trapphuset. Bostadsstyrdsenhar föreslagil atl besluten om bidrag skall delegeras tilllänsbostadsnämnderna. En förutsättning för förslaget är all bidragsgivningenenligl styrelsens förslag föriängs t. o. m. . Med hänsyn lill att jaghar föreslagil all bidragsgivningen skall fortsätta så länge det finnsoutnylQade medel, ärjag inte beredd att förorda en generell delegering avbeslutsrätten. För atl möjliggöra delegering i speciella fall föreslår jag dockall frågor om hissbidrag fr.o.m. skall prövas av bostadsstyrdseneller, efler styrelsens delegation, av länsbostadsnämnd. Förnärvarande har endasl kommunen rält alt överklaga beslut ombidrag, eftersom endast kommunen kan vara sökande i bidragsärendel. Det ärenligl min mening inle tillfredsställande. Husägaren, vars ekonomiskaintressen i hög grad berörs av bidragsbeslutet, bör också ha en sådan rätt.Ansökan om bidrag bör därför göras gemensaml av kommunen och husägaren.Härigenom ges också husägaren rält atl överklaga ett beslul som har gåll honomemot. Denya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas påansökningar som ges in till kommunen efler ikraftlrädandet. Ombyggnadslånför energisparåtgärder i egnahem Min bedömning:Energisparåtgärder bör inräknas i låneunderlagel vid ombyggnad av egnahem. Skälen för min bedömning:1 samband med att bostadsförbätlringsprogrammet fastställdes år 1983överfördes energilångivningen från staten till den oprioriieradekreditmarknaden. Som en konsekvens av detla har regeringen beslutat attombyggnadslån inte lämnas till energisparåtgärder vid ombyggnad av egnahem.Bostadsstyrelsen har framhållit både i sin anslagsframställning för budgetåret1986/87 och i sin skrivelse om bosladsförbätlringsprogrammet atlbestämmelserna återigen bör ändras. Effeklerna av nuvarande ordning har iblandvaril svårförståeliga för den enskilde lånesökanden, t.ex. närisoleringskoslnaden har exkluderats från låneunderiaget vid en omfattandeombyggnad. Vidare har gränsdragningsproblemen varit betydande förlånemyndigheterna. Jag delar bostadsslyrelsens uppfattning attenergisparåtgärder återigen bör få inräknas i låneunderlagel vid ombyggnad avegnahem. Därmed bör också räntebidrag lämnas. Åtgärderna bör dock inte kunnabelånas utan samband med en sedvanlig ombyggnad. De allmänna förutsättningarnaför ombyggnadslån skall alltså vara uppfyllda, och vid prövningen av den fråganskall energisparåtgärderna inte beaktas. Den nya bestämmelsen börträda i kraft och fillämpas på ansökningar som ges in lillkommunen efter ikraftträdandet. Min bedömning:Riktade energibidrag bör inle lämnas under budgelåren 1987/88 och 1988/89. Skälenför min bedömning: Investeringarna för energisparåigärder har ökat något iflerbostadshusen inom ramen för bosladsförbätlringsprogrammet.Energianvändningen i bosläder har minskat. Enligt min mening kommerbostadsförbättringsprogrammet även atl utgöra elt vikligl instmmentför att främja en god energihushållning i det äldre bostadsbeståndet. Enfortsatt minskning av energianvändningen i bebyggelsen är också nödvändig omden strategi för kärnkraftens avveckling som beslutat (prop.1984/85:120, NU 30, rskr 362) skall kunna fullföljas. Det stöd tillenergihushållning som lämnas inom ramen för bostadsförbättringsprogrammet medden ändring jag har förordat, bedömer jag dock varatillräckligt för alt energihushållningsåtgärder i samband medbostadsbeståndets förnyelse skall komma till slånd i önskad omfallning. Energirådelhar efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl fåll i uppdrag att göra engrundläggande ulvärdering av olyckans konsekvenser för säkerheten i ,m. Med delta som gmnd avser regeringen all i samråd med övrigariksdagspartier ta ställning till om del behövs förändringar i den sirategi förkärnkraftens avveckling som beslutat om. Behovel av yllerligareålgärder för atl främja en god energihushållning bl. a. i bostadsbeståndetkommer atl övervägas i detta sammanhang. Energisparbidragskall normall lämnas endasl för åtgärder i hyres- och bostadsrättshus.Regeringen har bemyndigande (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63) attbesluta om för vilka åtgärder och med vilka belopp som bidrag lämnas. Iinnevarande års budgetproposition redovisade jag att jag, mol bakgrund av detgoda sysselsättningsläget inom byggsektorn samt tendensen till överhettninginom bl.a, VVS- och elområdena, hade för avsikl alt föreslå regeringen altbidrag tiU energisparåigärder inom dessa områden inle skulle lämnas /87.1 enlighel med delta beslutade regeringen under våren 1986att del riktade bidraget under /87 skall lämnas enbart lillisoleringsåtgärder med i genomsnitl av den godkända kostnaden. Dengoda sysselsättningssituationen inom byggsektorn kan bedömas beslå. Tillgångenpå krediter för energisparåigärder är tillfredsställande. Enligt min meningbehöver därför inte riktade energibidrag lämnas under de två närmastebudgelåren. Minståndpunkt i fräga om riktade energibidrag för budgetåren 1987/88 och 1988/89medför inga förändringar av kravel på samordning av energiin- vesteringar och andrabosladsförbättringsålgärder. Jag vill i sammanhanget understryka den viktigaroll som kommunerna har när det gäller tillämpningen av detta samordningskrav. 3.7.7Kommunernas arbete med bostadsförbättring Min bedömning:Kommunerna kommer alt ha tillräckliga medel för att styra bostadsförbättringenom PBL träder i kraft. Skälenför min bedömning: Kommunerna har ansvar för all alla som bor och vistas ikommunen har en ändamålsenlig bostad. Enligl bosladsförsörj-ningslagen skall enkommun fortlöpande bedriva bostadsförsöijningspla-nering i syfte alt främja allalla i kommunen får en egen boslad av god kvalilel saml alt ändamålsenliga ålgärderförbereds och genomförs för bostadsförsöQningen inom kommunen. Kommunerna skalli sin planering utgå ifrän del lotala behovet av bostäder för olika gmpper avhushåll familjer och ensamboende, flyklingar, studerande och andra ungdomar,pensionärer samt handikappade och personer som kan flytta ut från institutioner.Detta innebär att kommunerna på den lokala nivån har ett helhetsansvar förbostadsförsörjningen. Kommunernahar i aUl högre grad inriktat sina insalser för bostadsförsörjningenpå bostadsförbättring. Av den särskUda redovisningen avbostadsförsöQningsplaneringen framgår alt bostadsförbättrings-verksamheten istor utsträckning nu finns med i bostadsförsöQningspro-grammen. Eftersombostadsbeståndet och behovet av bosläder varierar starkt mellan olika kommuner,är det självklart att bostadsförbättringen får olika slort utrymme i dekommunala bostadsförsörjningsprogrammen. Av svaren på bostadsslyrelsens enkätom kommunernas bostadsförsörjnings-planering framgår dock all en områdesplaneringfinns eller håller på att byggas upp för slörre delen avflerbosladshusbeståndet. En sådan planering har visat sig vara en gmndläggandeförutsättning för ett framgångsrikt genomförande av förnyelsealgärder, inteminst för alt förbällra tillgängligheten. Förnyelseverksamheteni bostadsområdena har i huvudsak varil inriktad på fysiska ochtekniska åtgärder, t.ex. lägenhelsombyggnader, energisparåigärder och ålgärderför att förbättra tillgängligheten och uiemiljön. Förbättringsinsalserna harfrämst genomförts i hyreshusbeslåndel, medan bostadsrättshus och småhus ännuinte berörts i nämnvärd omfattning. De sociala aspeklerna har kommii i andrahand. I många kommuner finns behov av särskilda insatser i vissaav de områden som byggdes under 1960- och . Del finnsockså eftersatta underhåUsbehov i bosladsrättshus och i vissa småhusområden. Enligtmin mening måsle förnyelsen av bostadsområdena i framfiden få en mer socialinriktning. Förbättringsinsalserna bör i slörre utsträckning styras utifrån debehov som finns och av de bostadspolitiska mål som kommunen har ställt upp.Särskilda åtgärder kan behövas för att sfimulera Prop. till förbättringar ibostadsrättsföreningar och småhusområden. är det viktigt attunderstryka att kommunerna måste få möjligheter alt utveckla detplaneringsarbete som har påböQats utan att förutsättningarna Oftaåterkommande ändringar försvårar planeringen för kommuner ochfastighetsägare och medför risk för att man i avvakian på nya förändringar integenomför önskvärda ålgärder. Förnyelsenav bosladsbeståndet kan inle begränsas till åtgärder i själva bostaden och denallra närmaste omgivningen utan måste omfatta hela områdel. En god boendemiljöinnebär också lillgång till en god boendeservice. Den innefattar bådesamhällsservice och kommersiell service. I detla sammanhang är inle minsllillgång till väl utbyggda allmänna kommunikationer viklig. Del är också avslor betydelse all ge föreningslivet goda förutsättningar och stimulera tillkulturella insatser av olika slag. Kunskapenom olika gmppers behov och de sociala förhållandena i bostadsområdena finnslokalt hos de boende och i kommunen. Likaså har kommunerna överlag en godöverblick över bostadsbeståndets tekniska slandard. Del är därför nalurligl attkommunerna i sin bostadsförsörjningsplanering tar ställning lill i vilkenomfattning och takt som bostäderna behöver förbättras. Kommunerna kan ocksålillsammans med de regionala myndigheterna göra de nödvändiga avvägningarna såatt inte obalans uppstår inom byggarbetsmarknaden. I kommunerna samordnasbostadsförsörjningsplaneringen med annan planering och andra kommunala verksamheter.En samverkan med den sociala sektorn och med landslingen är nu särskiltangelägen, med syftet att underiätta för äldre att bo kvar i den egnalägenheten och möjliggöra en successiv utflyttning från olika institutioner. Inleminst med tanke på att många äldre bor i de områden som behöver förbättras ärdet nödvändigl atl planering och genomförande lar stor hänsyn lill dem som nubor i områdena. Kvarboende eller kort evakueringstid bör vara en vikligutgångspunkt för förbättringen. I vissa faU finns det, åtminslone på kort sikt,skäl atl inte slå ihop smålägenheter. Akuta behov av sådana lägenheler finnsför l.ex. ungdomar och ensamstående flyktingar. Om lägenhelssammanslagningar istället genomförs successivt och kan såväl delångsikliga som de kortsiktiga bostadsbehoven tillgodoses. Genomdet s.k. markvillkoret för bostadslån har kommunema ett väsentligt styrmedelför bostadsförbättringsverksamheten. Markvillkoret är i princip utformat som enkommunal vetorätt när det gäller bostadslån till bostadsprojekt pä mark sominle har tillhandahållits av kommunen. För att lån skall kunna lämnas i sådanafall krävs kommunens medgivande. Avsiktenmed villkoret är atl kommunen skall få etl reelll inflytande övergenomförandeprocessen och därigenom kunna styra bostadsförsörjningen så attsociala, miljömässiga och andra mål som kommunen ställer upp kan nås. Genom detsätl på vilkel villkoret är utformat kan kommunen ställa krav på projektet. Markvillkorei har ipraklisk lillämpning medförl olika typer av bered ningsförfaranden i fråga om låneärenden som kräver kommunalt medgi vande. Etl exempel är s. k. saneringssammanträden med parlerna, där man 43 gär igenom ärendena frånfrämst teknisk synpunkt. annal är all man Prop. 1986/87:48 har ensärskild ombyggnadsgrupp som diskulerar låneärendena med sökandena.Markvillkorets styrmöjligheter utnytQas dock allmänt selt i mycket begränsadomfallning. Enligtmin mening tyder gjorda erfarenheter på att kommunerna är på god väg attutveckla de planeringsinstrument som behövs för att bostadsförbältringsprogrammelsinlenlioner skall kunna genomföras. De styrmöjligheter som bl.a. markvillkoretger, är tills vidare fullt tillräckliga för alt påverka genomförandet ienskilda fall. Den kontinuitet som behövs i en långsiktig planeringsprocessfrämjas bäsl om kommunerna själva ulvecklar de siyrmedel som redan finns. 1delta sammanhang vill jag nämna all kommunstyrelsen i i enskrivelse till regeringen den 10 seplember 1986 har hemställt om en ändring avgällande beslämmelser så alt staden själv får möjlighet att avgöra omavvikelser kan göras från lånekraven på fullvärdig boslad. Innebörden avframställningen är atl kommunens medgivande om avvikelse skall medföra att lånkan lämnas även för ålgärder i lägenheler som efler ombyggnaden inle uppfyllerkravet på alt vara fullvärdiga bosläder. Motivet för framställningen angesvara atl det finns ett behov av centralt belägna smålägenheter, bl.a. förungdomar som håller på atl etablera sig på bostadsmarknaden. Gällandebestämmelserna medger all mindre avsteg får göras från kravel på fullvärdigbostad vid ombyggnad, om del finns särskilda skäl. Närmare föreskrifter omförulsältningarna för sådana avsleg meddelas av bostads-styrelsen. Enligl vadjag har erfarit har slyrelsen ändral sina föreskrifier så att avstegfrån kravel på fullvärdig bostad kan göras under vissa förutsättningar, omdessa lägenheler utgör en mindre andel i ett hus som i övrigt består avfullvärdiga lägenheter. Jaganser för egen del att en föreskrift med denna innebörd bör ge goda möjligheterför kommunen att tillgodose aktuella bostadsbehov utan att behöva ge avkall påen långsiktig sirävan att tillföra bostäder fullgoda kvaliteter. Från (kommunfullmäktige) har inkommii ytterligare en skrivelse, dalerad , med anknytning lUl de frågor somjag just har behandlat. Skrivelsen innehåller en hemställan om ändring av statsbidragsbestämmelserna för och ålderdomshem, syftande till att göra reglerna enhetliga. Med anledning av denna hemställan villjag framhålla att det inom bosladsfinansieringssyslemets ram inte görs någon skillnad mellan och ålderdomshem. Avgörande för om boslads lån skall lämnas lill elt kalegorihus för l.ex. äldre människor är den bostadsstandard som de enskilda hyresgästerna erbjuds, I detta avseende gäller de beslämmelser om fullvärdig boslad som regeringen och bostads- styrelsen har utfärdai med slöd av beslul (prop. 1984/85:142, BoU 24, rskr 347). Enligl min bedömning ger dessa regler en tiUräcklig frihet för kommunerna atl verkställa sina bostadspolitiska ambitioner vad gäller äldre människor bl.a. genom en successiv modernisering av äldre och ålderdomshem. Jag är därför inle beredd all förorda några ändringar i gällande regelsyslem. Jagvill i sammanhangei erinra om atl bostadsutskottet fann det moti- Prop.1986/87:48 verat att regeringen i lämpligl sammanhang för redovisarutfallet av den i propositionen och utskollsbetänkandet föreslagna inriktningenav bosladslångivningen m.m. En sådan redovisning borde enligl utskottets meninglämnas när de nya reglerna varil i kraft . För egen del anser jag detnaluriigt all en sådan redovisning lämnas inom ramen för den samladeredovisning som skall göras av de kommunala planerna för alt förbättrabostadsförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka och som jagnämnde om i mitt anförande tUl den nyssnämnda proposifionen (s. 22). Bosladskommiiténhar genom sina betänkanden och de utredningsrapporter som har beställts avkommittén, tillfört den svenska bostadsdebatten belydande kunskaper. Kommiiténhar således ingående kunnat beskriva välfärdsutvecklingen inom bostadssektorn.Kunskapema om bostadssegregationens utveckling, orsaker och effekter hardärigenom fördjupals. Välfärdsulveckling och segregation inom bostadssektornhar ett självklart samband med fördelningen av samhällets bostadsstöd ochsamhällets möjligheter i övrigt att styra boendevälfärdens fördelning. Dessafrågor har belysts ingående. Priseffekter av olika samhällsåtgärder harundersökts. Byggandetsförutsättningar har redovisals även i ell regionall perspekliv och med delvisnya meloder. Sysselsättningsaspekter på byggandet har behandlats. Bosladskommiiténvill med sina förslag bl.a. begränsa de generella subventionerna tillhyresrätt, bosladsräll och egnahem. Samfidigl begränsas de stora och ökandeskillnaderna i kapitalutgifter mellan bosläder av olika ålder. Devärdeslegringsvinsler som inflalionen kan leda till molverkas. Kommiiténhar beräknat att hela den standardökning som blir möjlig genom lillskottet avnya bostäder om och kök kommer all tas i anspråk av de barnlösahushållen, såvida inte särskilda ålgärder vidtas. Enrad åtgärder föreslås därför för alt ge framför allt bamfamiljerna störremöjligheter att skaffa rymliga bostäder. Bl.a. bör bostadsbidragen höjas ochgöras direkt beroende av bostadskostnaden. Förslag lämnas om ett behovsprövatstöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahem. Densociala segregationen bör enligl kommittén motverkas genom ökad valfrihet på bostadsmarknaden för dem som har de sämsla valmöjlighe terna. För atl ge slörre möjligheter bl.a. för hushåll som av sociala och ekonomiska skäl har svårl att skaffa bostad annat än i mindre attraktiva områden bör bl.a. den kommunala bostadsförmedlingen göras mer effek liv. Förslag lämnas om ett räntestöd till allmännyttiga bostadsföretag för köp av äldre hus. Jagdelar de principiella utgångspunkterna för bostadskommitténs hu- Prop.1986/87:48 vudförslag. Syftena i fråga om finansieringssystemet skallemellertid tillgodoses i ett samhällsekonomiskt perspektiv som är väsentligtannorlunda än det som var aktuellt under huvuddelen av den tid under vilkenkommiitén arbetade. Jag kommer i det följande all behandla kommitténs förslagom räntelån, bostadsbidrag, stöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahemsamt stöd till allmännyttiga bostadsföretag. Som jag redan har redovisat kommerkommitténs förslag om bostadsförmedling m.m. att behandlas i annat sammanhang.Kommitténs förslag om bostadsbidrag tiU hushåll ulan barn kommer all las upp iöverväganden om del samlade stödel lill sådana hushåU. Bosladskommiiténhar föreslagit ett nytt system för bostadsfinansiering. De centrala kraven påfinansieringssystemet som kommiitén utgått från är all likvärdiga bostäder skaUha lika kostnader oavsett ålder, upplåtelseform eller ägarkalegori, allbostadskostnaderna skall vara rimliga samt alt subventionerna skall begränsas. Kommitténkonslalerar alt kapitalutgtflerna för produklionslånen, trots omfattandesubventioner, är högre för nyare och ombyggda bosläder i förhållandetill molsvarande utgifter i äldre hus samt atl skillnaderna lenderar atl öka.Det föreslagna systemel innebär atl subventionerna minskar ulan attkapitalutgifterna ökar förrän bostäderna blivit äldre. Samfidigl uppfyllsbättre än nu de bostadspolitiska kraven på lika kapitalutgifter för likvärdigabostäder av olika ålder och för olika upplåtelseformer saml på altinflalionsvinster skaU molverkas. Kommiitén anser sålunda alt del föreslagnasystemet är bättre än det nuvarande. Föratt de generella subvenfionerna skall bli lägre, somkosl-nadsskiUnader och inflafionsvinster motverkas, anser kommiitén att det ärav grundläggande betydelse all inflalionen kan minskas och räntenivån sänkas.Den allmänna ekonomiska poliliken har aUlså stor betydelse för bostadssektorn. Bosiadskommitlénsförslag innebär alt räniebidragen delvis skaU ersättas med räntelån. I molsalstill vad som gällde för tidigare paritetslån och ränielån beaktasskatteeffekter inom systemet. För hyres- och bostadsrättshus förutsättssåledes ett skaltekompenserande räntebidrag.