prop · GA03151 · 1986-12-31 00:00:00 — Såvitt gäller etl förbud mot rasistiska organisationeruttalade jag när lagrådsremissen beslutades (avsnitt 3.6.4) - med hänvisning lillden lagändring jag föreslagit som min mening alt del efter en sådanskärpning inle kan göras gällande alt lagstiftningen på området ej skullemotsvara våra åtaganden enligt FN;s rasdiskrimineringskonvention. Vaije främjandeeller uppmuntrande av rasdiskriminering kommer ju i fortsättningen praktisktsett att vara förbjudet. Lagrådet har i sitt yttrande sagt sig ha förståelse förargumenten mot ett organisaiionsförbud men menat all det är svårt att kommaifrån alt konventionen enligt sina ordalag ålägger staterna atl införa eltuttryckligt sådant förbud. Lagrådet har därför förordat en omprövning av denavvisande inställningen till etl sädant förbud. För egen del har jag förståelse för atl olika tolkningarav de aktuella bestämmelserna i kan göras gällande. minst den senaste tidens debatt och de olika synpunktersom framkommit - under frågans beredning visat. Som framgår av min redovisning i remissprolokollel harfrågan vid tvä Prop. 1986/87:151 tidigare tillfällen varit aktuell ilagstiftningsärenden. Som nämns i remissprotokollet gjorde inför tillträdet tillkonventionen en särskild utredning en grundlig genomgång av vilka lagändringarsom krävdes för alt den svenska lagstiftningen skulle slå i överensstämmelsemed de krav konventionen ställde. Utredningens förslag remissbehandlades.Utredningens uppfattning atl del då inte fanns skäl atl föreslå lagstiftningmot organisationer som drev rasdiskriminerande verksamhet lämnades utan erinranav nästan samtliga remissinstanser. I den proposition som föregick ratificeringav konventionen föreslogs inte heller något organisationsförbud. Regeringenhade i ärendet inhämtat lagrådets yttrande i vilket inga erinringar gjordesmot denna uppfattning. Som också framgår av remissprotokollet ansåg diskrimineringsulredningeni betänkandet Om hets mot folkgrupp atl reglerna om hels mot folkgrupp i BrBoch TF gav tillräckligt skydd mot rasistiska organisationer eftersom derasmedlemmar straffas, om de för ut organisationernas budskap. Vid denremissbehandling som skedde av betänkandet godtogs allmänt utredningensbedömning. Endast några fä instanser ansåg all ett direkt förbud borde införas. I den proposition som lades fram på grundval avbetänkandet anslöt sig föredragande statsrådet så till vida till utredningensuppfattning atl han ansåg atl något behov av ett förbud av nu aktuellt slag inleförelåg för svensk del och atl den linje i fråga om den svenska ståndpunktensöverensstämmelse med rasdiskrimineringskonventionen som hävdat var välförsvarbar från folkrätlsliga utgångspunkter. Föredraganden uteslöt dock inte atlfrågan skulle få behandlas på nytt i annat sammanhang (prop. 1981/82:58 s. 21O- I del yttrande som inhämtades från lagrådet anfördes inga synpunkter påfrågan om ett organisationsförbud. Så skedde inte heller vid behandlingen iriksdagen (JuU 1981/82:41, rskr. Även i nu förevarande ärende är remissinstanserna ganskasplittrade inför förslaget. Åven de instanser som kan betecknas som juridiskaär oeniga om ell organisaiionsförbud är erforderligt för all skallanses uppfylla sina förpliktelser enligt FN-konvenlionen. Förslaget stöds l.ex.av , medan JK och RÅ avstyrker det därför att de anser alt Sverigeredan uppfyller sina åtaganden. Lagrådet, vars ställningslagande inte närmare harmotiverats, kan inle heller anses ha tillfört diskussionen några nya argument.Jag anser därför att det inle nu föreligger tillräckliga skäl atl frångå denbedömning statsmakterna gjort i tidigare lagstiftningsärenden, nämligen altSverige även utan ett särskilt organisationsförbud får anses uppfylla sinafolkrättsliga åtaganden i den här behandlade frågan. Dessutomkvarstår de sakliga skälen mot atl införa ett organisaiionsför bud. Som jag utvecklade i remissprolokollel skulle ell sådant förbud kunna ge rasistiska aktiviteter ökad uppmärksamhet, uppmuntra underjordisk och svårkontrollerad verksamhet samt vidare ge en utlänningsfienllig orga nisation etl falskt sken av legitimitet för det fall den till följd av bevissvärig heter e. d. vid en rättslig prövning inte skulle kunna klassificeras som rasistisk. Jagar därför inle nu beredd all ändra min inställning isaken och vill inte Prop. 1986/87:151 förorda något särskilt förbud somkriminaliserar medlemskap i rasistiska organisationer. Jag vill dock nämna attombudsmannen mot etnisk diskriminering i en skrivelse till regeringen den 29januari 1987 (dnr 87318) anmält atl han avser atl la upp den här aktuellafrågan lill övervägande för all eventuellt senare inkomma till regeringen medsina synpunkter i saken. Jag är för egen del inle främmande för atl la uppfrågan på nytt, om det skulle visa sig vara påkallat. Avslutningsvis vill jag i detta sammanhang också nämna attriksdagen behandlade tvä motioner som tog upp frågan om förbud motorganisationer som främjar etnisk diskriminering. ,som ansåg det angeläget atl åtgärder vidtas i syfte alt motverka sådanaorganisationer, förutsatte alt så skulle ske och ansåg därför alt motionernainte behövde föranleda någon åtgärd. följde utskottet ochavslog motionerna (mot. 1985/86; Sf507 och Sf520, SfU 20, prot. När det gäller utlämnande av våldsskildringar tiU barn harlagrådet anfört atl del bör vara möjligt att döma lill straff också vid oaktsamhel.Jag kan instämma i denna uppfattning. I likhet med vad som gäller för flertaletoaktsamhetsbrotl i BrB anser jag del vara tillräckligt om grov oaktsamhel ärstraffbar. Bestämmelsen bör kompletteras i detla avseende. Med anledning av att förslaget om grundlagsskydd för deandra medierna inle läggs fram nu krävs vissa kompletteringar av de nya bestämmelsernai BrB om våldsskildringar och pornografi. Eftersom något syslem med ansvarigutgivare för filmer och videogram inte införs kommer det alltjämt att vara densom enligt vanliga regler är gärningsman som skall bära ansvaret för brottetolaga våldsskildring i rörliga bilder. Det är också allmän åklagare som skallföra talan om brolt mot bestämmelserna. Detta gör att bestämmelsen i 5 a § videovåldslagen omåtalsmedgivande av bör föras över lill en ny paragraf sisti 16 kap. BrB, eftersom sådant medgivande bör krävas även fortsättningsvis.Däremot behöver inle förverkandebestämmelsen i 6 § föras över eftersom gärningarnanu automatiskt kommer alt omfattas av BrB;s förverkandebestämmelser. En bestämmelse om atl den som sprider filmer och videogramsom försetts med intyg om att de godkänts av biografbyrån inte kan straffas,bör i fortsättningen - på samma sätt som gälla även sådan spi"idningsom avses i 16 kap. 10 b § BrB. BrB-förslagei bör kompletteras i detlaavseende. Biografföreslällningar bör även fortsättningsvis fallautanför bestämmelsernas tillämpningsområde. Särskilda föreskrifter bör därförlas in i både 16 kap. 10 b och c §§ vilka undantar sådana offenlligaförevisningar av filmer eller videogram som avses i biografförordningen frånbestämmelserna i . De motsvarar 4 § I i videovåldslagen. Nägon anledning aunu i BrB ta in motsvarigheter lill punkt 2 i denna paragraf finns däremot inle. Eftersom de nya bestämmelserna i skall omfatta äventelevisions program krävs vidare en ändring av 2 § radioansvarighetslagen (jfr 2 § lagen om ansvarighet för lokala kabelsändningar) som delvis motsvarar 326 18 kap. 1 § första stycket i lagrådsremissens förslag tilländring i TF. En Prop. förslag lilländring också i denna lag har därför upprättals i juslifiedeparte- Förslaget är inte av sådan beskaffenhet att del finnsanledning att inhämta lagrådets yttrande över det. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Lagrådet tillstyrker i princip förslaget om en utvidgningav handlingsoffentligheten genom tillägg till sekretesslagen men anser attstarka skäl talar för att en huvudbestämmelse införs i TF. För min delvidhåller jag min uppfattning enligt remissprolokollel (avsnitt 3.9) alt ensådan grundlagsändring inle bör göras. Lagrådet har vidare tagit upp frågan om intesekretesslagen i ell längre perspektiv borde tillföras vissa grundläggandebestämmelser om arkivering. Lagrådet anser atl det föreligger enprincipiell brist i detta avseende och all den brislen kommer atl få ökadbetydelse när offentlighetsprincipen utsträcks utanför myndighetsområdet. Med anledning av vad lagrådet har anfört vill jag erinraom det arbete som bedrivs av utredningen (U 1985:07) om vissa arkivfrågor. Omdet arbetet ger anledning lill del, fär den av lagrådet berörda frågan omlagreglering av arkiveringsfrägor tas upp till övervägande. Lagrådet har påpekat att de ändringar som föreslås i Ikap. 8 § och genom den nya bilagan inte bör få någon återverkan på begreppenmyndighet och myndighetsutövning som de bedöms i rättspraxis. Jag har inlenågon annan mening än lagrådet. Det förtydligande av 1 kap. 8 § som lagrådetförordar anser jag dock inle vara motiverat. 1 16 kap. 1 § bör vissa ändringar enligt det remitteradeförslaget utgå med hänsyn till alt de nya medierna inle nu kommer atl omfattasav något utbyggt grundlagsskydd. Förutom de ändringar som jag nu har förordat bör vissaredaktionella justeringar göras i de remitterade förslagen. Jag hemställer att regeringen föreslår atl anta dels de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagnaändringar, dels det inom upprättade förslaget till lag omändring i radioansvarigheislagen (1966:756). Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. ...... I Propositionenslagförslag ................................................ ..... 3 Lagrådsremiss om förstärkl grundlagsskydd för yttrandefriheten, m.m.................................................................................... ... 18 1 Inledning ...................................................................... ... 18 2 Gällande rättoch reformarbetet m.m.............................. 20 2.1 Gällande grundlagsregler ....................................... 20 2.2 Del rättsliga skyddet i vanlig lagför övriga uttrycksformer ... 24 2.3 Lagstiftningsarbetet på området ............................ 25 3 Allmänmotivering ........................................................ 27 3.1 Mina allmänna utgångspunkter .............................. 27 3.2 Principerna för en förstärkning avgrundlagsskyddet 29 3.2.1 Grundlagsskyddets omfattning i frägaom olika uttrycksformer 29 3.2.2 Yttrandefrihetsbegränsande åtgärderav enskilda 32 3.2.3 Grundlagsskyddet för den enskildesintegritet 36 3.2.4 Yltrandefrihelen och reklamen ......................... ... 45 3.2.5 Den laglekniska lösningen .............................. ... 57 3.3 Förbudet mot censur m.m.......................................... ... 59 3.4 Etableringsfriheten m.m............................................ ... 64 3.5 Det speciella ansvarighetssystemel ....................... ... 75 3.6 Yttrandefrihetsbrotlen ........................................... ... 84 3.6.1 Grundlagsregleringen av yiirandefrihetsbrotlen 84 3.6.2 Våldsskildringar i filmer,videogram m.m............ ... 87 3.6.3 Pornografi ....................................................... ... 98 3.6.4 Hets mot folkgrupp m.m.................................... . 104 3.6.5 Otillätet offentliggörande ................................ . 112 3.7 Meddelarskyddet m.m............................................... . 115 3.7.1 Meddelarskyddet för offentligafunktionärer och andra m.m 115 3.7.2 Meddelarfriheten vid brotl motrikets säkerhet 124 3.7.3 Meddelarfriheten vid utlämnande avhemliga handlingar 127 3.7.4 Förhållandel mellan meddelarfrihetenoch tystnadsplikterna 129 3.8 Rättegången .......................................................... 136 3.9 Handlingsoffentlighet utanförmyndighetsområdet . 4 Upprättadelagförslag ................................................... 156 5 Specialmotivering ......................................................... 157 5.1 Förslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen 157 5.2 Förslaget till lag om ändring iregeringsformen ..... 182 5.3 Förslaget till lag om ändring ibrottsbalken ............. 183 5.4 Förslaget fill lag om ändring isekretesslagen (1980; 100) 184 5.5 Förslaget till lag om upphävande avlagen (1981; 485) om förbud mot spridning av filmer och videogram med väldsinslag .................................... 188 6 Hemställan ................................................................... 188 7 Beslut .......................................................................... 188 Bilaga 1 sammanfattning 189 Bilaga 2 Yttrandefrihelsulredningens lagförslag ............. 196 Bilaga 3 Remissinstanser .............................................. 243 Bilaga 4 sammanfattning 246 Bilaga 5 Kommunalföretagskommitténslagförslag ... . 248 Prop. Bilaga 6 Remissinstanser ................................... 260 Bilaga7 Lagrådsremissens lagförslag .................... . 262 Lagrådetsyttrande ........................................... . 290 Proposition om ändringar itryckfrihetsförordningen m. m 318 Trvckeri, 1987 329