prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — a. till följd av överulbud på deneuropeiska marknaden. Ytterligare investeringar i odlingar måsle därförövervägas myckel noga och marknadsförutsättningarna och behovel avmarknadsåtgärder uppmärksammas mer. För nästa budgetårföreslås fortsatta insalser för fiskevården och för en ralionell utveckling avfiskenäringen. 6 Utbildning och forskning m.m. Högre utbildning samt forskning inom jordbrukels,trädgårdsnäringens, velerinärmedicinens och skogsbrukels områden är väsentligainslag i jordbruks- och skogspolitiken. Dessa frågor, som ingår i mitlansvarsområde, kommerjag alt anmäla senare i anslutning lill den kommande proposilionen om den framlidaforskningspolitiken. I det sammanhanget lar jag upp bl.a. ell förslag frånskogs- och jordbrukels forskningsråd om etl sammanhållet program förlivsmedelsforskning. Vidare kommer vissa förslag till ålgärder i syfte attsnabbi minska användningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket altredovisas. Åtgärderna är ell led i den sirävan att halverabekämpningsmedelsanvändningen som dåvarande chefen för jordbruksdepartementetanmälde i prop. 1985/86:74 om jordbruksforskning m.m. Del forskningsprogram somredovisades där och som har startals är ett exempel på hur hänsynen till miljön i vid bemärkelse skall vara etlnaturligt inslag i en verksamhel som jordbruket eller trädgårdsnäringen.Motsvarande syn präglar del tvärvetenskapliga skogsforskningsprogram som ocksåpresenterades för (skr. 1985/86:76). Hänsynen till naturvårdenoch andra allmänna intressen har under en följd av år präglat olika åtgärder och insatser för de areella näringarna. Den kommer lill ultryck bl.a. i den jordbrukspoliliska och skogspoliliska lag stiftningen och i föreskrifter om statligt slöd lill näringarna. Myndigheterna inom dessa seklorer arbetar i samarbele med bl.a. slalens naturvårdsverk fortlöpande med att stärka miljö- och naturvårdsinlressena genom infor mation och rådgivning. Inom jordbruksdeparlementet kommer arbetet på dessa områden att drivas vidare med all kraft. Jag avser alt tillsammans med chefen för det nya miljö- och återkomma lill frågan om lämpliga former för det fortsatta samarbetet för atl ytterligare stärka samordningen mellan å ena sidan jordbruks- och skogspolitiken och å andra sidan miljöpolitiken. 7 Idrott, turism och rekreation Prop. Stödet till idrollen räknas upp med 16.4 milj.kr. till 233,9 milj. kr. Särskil-"' '' da insalser föreslås för att stimulera kvinnors möjligheter till idrott. Olympiska tävlingar ivinteridrott äger rum , För svenskt deltagande, liksom ihandikappolympiaden, har beräknats medel. Ökade resurser ges till invandraridrottliksom lill idrottsanläggningar i , vid Lillsveds folkhögskola samtför förhyrning av yllerligare lokaler i . Fortsatta satsningargörs på forskningsområdet samt för atl motverka dopingbruket inom idrotten. Stödet lill turism ochrekreation föreslås uppgå lill 80,4milj, kr, under /88, För att ge ungdomsorganisationerna bättremöjlighet att aktivera barn och ungdom föreslår jag i del följande en krafiiguppräkning av anslaget lill ungdomsorganisalionernas centrala verksamhet. Tilldenna verksamhet föreslås ett anslag av drygl 59 milj. kr, och tillorganisaiionernas lokala verksamhel föreslås elt anslag av 91,3 milj, kr. Detsärskilda bidraget till ferieverksamhet föreslås avvecklat. tolfte session hölls iRom , Sessionen präglades i stor utsträckning av diskussioner om denrapporl angående världslivsmedelsrådets framlida verksamhet som lagts fram förrådet. Förslaget innebar bl,a, en närmare anknytning lill FN:sgeneralsekreterare, vilkettillstyrkles vid sessionen, inlräder som medlem ivärldslivs-medelsrådei för perioden 1987- 1989, påbörjadesen nordisk utredning om FAO:s framtida funktion och verksamhetsinriktning.Avsiklen med ulredningen är att i FAO:s styrande organ ta initiativet till en diskussion mellan medlemsländernaoch organisationens sekretariat om FA0:s roll och arbetsuppgifier fram mol år2000. Vid minisiermöie iseptember 1986 beslöts atl en ny omgång multilaterala handelsförhandlingarskulle inledas. Jordbrukshandeln vänlas spela en viklig roll. Förhandlingarnaskall omfatta samtliga åtgärder som direkt och indirekt päverkarjordbrukshandeln och bl, a, syfta lill att minska överskotten och att reduceraosäkerhet, obalans och instabilitet på de inlernalionella jordbruksmarknaderna. Det nya internationellaveteavtalel - omfattande en vetehandels- och livsmedelshjälpskonvention -irädde i kraft . Avtalet, som i sak knappasl kommer atlförändra velerådets verksamhel, är en lätt reviderad version av det gamlaadministrativa avtalel och saknar ekonomiska bestämmelser. Inom internationellasockerorganisationen fortsätter försöken alt åstadkomma ell nytt internationelltsockeravial med ekonomiska beslämmelser. Det inom EG sedan år 1982tillämpade imporlsystemei med tullfria Prop. 1986/87:100 globalkonlingenter försill går på sin fjärdekvoteringsperiod 1985- Bil. har härutöver erhållit en kvot om20000 ton sill i samband medändringarna i frihandelsavtalet med som tillkom på grund av ochPortugals inträde i gemenskapen. Även vissa andra fiskhandelsfrågor löstes idetta sammanhang, I utbyte har EG erhållit en ärlig kvot på torsk iden svenska fiskezonen. Nordiska Ministerrådethar inom ramen för det nordiska samarbetet antagit ett nordisklhandlingsprogram på jordbruks- och skogsbruksområ-del. Handlingsprogrammet ärdet första i sitt slag och anger enrad programområden inom vilka samarbete skall genomföras fram tillår 1995, Under år 1986konstituerades en ny ämbeismannakommillé för fiskefrågor. Inom 0ECD:sjordbrukskommitié avslutas den jordbrukshandelsstudie som dominerat kommitténsarbete de senasle fyra åren. Slutrapporten skall diskuteras vidministerrådsmötet och eventuellt också vid etl jordbruksministermölesenare under årel. Vid denna lyckadesSverige få idrottsministrarna att anta en relativt långtgående resolution motapartheid i idrotten, har under åretundertecknat en Europarådskonvenlion om skydd av försöksdjur. Vid sammanträde för har beslul fallals om kvotering av fiskel av sill och skarpsill , För torskoch lax har enighet om en kvotering intenåtts. Medlemsländerna skall i slället frivilligt söka minska uttaget av dessafiskslag . För att skydda laxbestånd har fiskerikommissionenäven för beslulat förlänga den normalt rådande fredningstiden samltillsall en arbelsgrupp som skall föreslå konkreta åtgärder till skydd för den vilda laxstammen, Bilalerala avtal omfiskeulbytei har slutits med , . , ,och EG. Vidare har avtal slutits med EG och om regleringen av fiskel i /Kaiiegail . 1986/87:100 Bil. A I. JortJbrukscJepartemenLet 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader(därav lönekosinader) 20296000 (18422000) -4570000 (-4016000) Jordbruksdepartementetlillförs ärenden om lotterier och ungdomsverksamhet.Samtidigt förs ärenden om miljövård, naturvård och strålskydd frånjordbruksdepartementet till det nyinrältade miljö- och . Medel förjordbruksdepartementets verksamhet har beräknats med ulgångspunkl i dettreåriga huvudförslag pä som lades fast inför /86. Den realaresursminskningen fördelas på budgetåren 1985/86-1987/88 , I % och förresp. Jag räknar med alt resursminskningen i slort sett kan avgenom fortsatt ralionaliseringsarbete. Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget för näsla budgelår lill , Jag hemsläller att regeringen föreslår all lillJordbruksdeparieinentel för /88 anvisa ell förslagsanslag av15726000kr. 1985/86 Utgift 3992693 1986/87 Anslag 4306000 1987/88Förslag 4315000 Lanlbruksråden har till uppgift alt inhämta ochförmedla kunskaper om jordbruket, skogsbrukel och fiskel samt därmed sammanhängandenäringar ävensom miljövården i de länder ellerinternationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. Förnärvarande är lantbruksråden placerade i , , , ochWashinglon, Prop, 1986/87:100 Ersättningar för resor lill och Ersättning för kostnader för Med hänvisning lillsammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår att lill Lanibruksråd för budgetårel 1987/88anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86 Utgift '3019049 1986/87 Anslag 3000000 1987/88 Förslag 2800000 ' Anslaget Kommittéer m.m. Uiöver ulgifterna fördepartementets kommitléer och arbelsgrupper bestrids från anslaget kosinadernaför beredningen för livsmedels- och näringsfrågor. Med hänsyn lill den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med 2,8 milj, kr. Jag hemställerall regeringen föreslår all till Uiredningar m.m. för budgeiårei 1987/88anvisa elt reser-vafionsanslag av . 1985/86 Utgift 1372904 1986/87 Anslag 500000 1987/88 Förslag 700000 Anslaget bör för näsla budgelår föras upp med700000 kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt lill Extra utgiflerför /88 anvisa ell reservationsanslag av 700000kr. BJerrftTaKetss;4lionalisering m. m. Prop-1986/87:lOO Regeringen har inom ramen förförsöksverksamheten med s.k.ramanslag beslutat om särskilda direktiv för lanlbruksstyrelsen vad avserulformningen av anslagsframslällningen för /88 inför perioden1987/88-1989/90. Lantbruksstyrelsen har inkommit med förslag med anledninghärav. iNorrboltens län ingår i pågående försök med en samordnad länsförvaltning.Länsstyrelsen i har i sin anslagsframslällning för budgelåret1987/88 begärt medel för verksamhelen. Lantbruksslyrelsen,och kemikalieinspektionen har i seplember 1986 inkommitmed förslag till handlingsprogram föratl minska hälso- och miljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedel. Ulredningen om översyn avjordförvärvslagen har avgell belänkandet (DsJo 1986:5) Översyn avjordförvärvslagen. Ärendena bereds förnärvarande inom regeringskansliel. Jag avser att senare föreslå regeringen atllägga fram proposiiion i dessa frågor. Jag hemsläller altregeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, 1. till Lantbruksslyrelsenför /88 beräkna ett förslagsanslag av 39678000kr,, 2. till Lantbruksnämndernaför /88 beräkna ett förslagsanslag av 220297000kr. Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. 1985/86 Ulgift 57694509 1986/87 Anslag 40000000 1987/88 Förslag 40000000 Från anslaget utbetalasbidrag till yttre och inrerationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd lilljordbrukets rationalisering. Därutöver används anslaget för vissa speciellaändamål. För /86 har dessutom anvisats 40 milj. kr. för altrekonstruera särskilt skuldtyngda jordbruksförelag. Anslaget bör föras upp med 40 milj. kr. vilketmotsvarar de beräknade utgifterna för /88. Vid beräkning avmedelsbehovei har förutsatts bl.a. atlanslaget tillförs överskott i samband med försäljnii»g av jordfondsfasligheler med ca 15 15 Vidare har beaktats atl beviljade, ejutbetalda bidragsbelopp per Prop. 1986/87:100 uppgår lill 50 milj, kr. Bidragsram för yttre och inre rationalisering 38,0 (förslag) 1983/84 1984/85 1985/861986/87 1987/88 Bidragsram för yttre rationalisering Siruklur- och arronderingsförhållandena inomjord- och skogsbrukel är i vissa delar av landel myckel otillfredsställande.Behovet av förbättringar i dessa avseenden är slort. Detta gäller inle minstskogsmarken. Förhållandena är särskilt besvärande i , men storlbehov av och inlresse för omarronderingsverksamhel finns också inom många andradelar av landet. En slor del avkostnaderna för omarronderingen belastar markägarna. Eflersomomarronderingsverksamhelen är angelägen inle minsl från allmännasamhällsekonomiska uigångspunkter lämnas slalligl stöd till verksamhelen.Delta sker bl.a. genom lanlbruksverkels anslag för yttre rationalisering. I syfte alt hushålla bäitremed tillgängliga medel har lanlbruksstyrelsen för drygl meddelatanvisningar som innebär att bidragsandelen reduceras och alt en hårdarepriorilering av objekten görs. Möjligheterna att ytterligare komma vidare påden vägen bedömer slyrelsen som mycket begränsade. Huvuddelen, ca 10 milj.kr., av den nuvarande ärliga anslagsramen disponeras för störreomarronderingar. Resten används för atl stödja mindre omfattande men frånsamhällelig synpunki angelägna fastighetsregleringar. All minska denna senareandel lill förmån för de större omarron-deringarna bedöms inte som vare sigmöjligt eller önskvärt. De störreomarronderingarna berör främst skogsmark. Lantbruksnämndernas satsningar pådenna verksamhet får ses som ell uttryck för den höga prioritet verket gelt denskogliga strukturrationaliseringen . 1 de områden där störreomarronderingar slutförts har en ökad skoglig aktivitet förmärkts. Bl.a, haravverkningarna ökat. Önskemål om en ökning avomarronderingsverksamhelen föreligger från berörda länsmyndigheter i flera län. Lantbruksstyrelsen anser för sin del att det är synnerligen angeläget att omarronderingsverksamhelen kan hållas minst på nuvarande nivå. Med hänsyn lill föränd ringar i kostnadsläget måste därför viss uppräkning ske. Däruiöver är en smärre utökning väl motiverad. Styrelsen föreslår därför att ramen för 16 bidrag till yllre rationalisering för budgetåret1987/88 utökas med 3 milj. kr. 1986/87:100 till 15 milj. kr. Bidragsram för inre rationalisering Bidragsramen för inre rationalisering uppgårunder budgetårel 1986/87 lill 18 milj. kr. varav 1,3 milj. kr. är avsedda försärskilda ändamål. Enligt departementschefens ullalande i 1986 årsbudgetproposition skall en priorilering göras av stödet till invesleringar imarkavvauningsföretag i och . För della ändamålkommer all förbrukas drygl 4 milj. kr. i vardera länen. Av ramenåterstår därefter mindre än 9 milj. kr. till övriga åtgärder. Detla ärotillräckligt eftersom även i dagens läge vissa invesleringar måste utföras förrationalisering och kvalitelsförbätlring av foderhantering, gödselvård o.d.Vissa byggnadsinvesteringar kan krävas som uppföljning av en lämplig strukturrationalisering(arealförstärkning eller sammanläggning av mindre enheler) för alt möjliggöraen rationell drift osv. Om statsbidrag även ifortsättningen skall kunna lämnas till sådana byggnadsålgärder i norra ,som fyller kraven för statligt stöd, och lämnas i sådan slorlek att bidrageninle enbari har stimulanskaraktär ulan påtagligt underlättar finansieringen,bedömer styrelsen alt ramen behöver öka med ålminstone 5 milj. kr. Av de bidrag om högsl 1,3milj. som styrelsen får disponera inom ramen för bidrag till jordbruketsinre rationalisering får högsl 0,8 milj. kr, disponeras för särskildaplaneringsåtgärder, effektiviielsbefrämjande älgärder m, m. och högsl 0,5milj, kr, för resultatanalys. Slyrelsen föreslår anslagspost om , till främjande av växtodling som hillillsredovisats under anslaget Särskilt stöd ät biskötsel och växtodling avvecklasoch atl , för detta ändamål får tas i anspråk inom ramen för bidraglill jordbrukets inre rationalisering, Slyrelsen föreslår atttotalramen för detla ändamål höjs frän 0,8milj, kr, till 0,9 milj. kr. och altbidrag lill främjande av växtodling skall kunna utgå även i de delar av landetdär regionalt rationaliseringssiöd icke ulgår. 1 föregående års budgetproposition anfördesunder förevarande anslag all en utvärdering av de gjorda insatserna för de högst skuldsatta jordbruks- förelagen skulle göras innan ställning logs lillfrågans fortsatla hantering. beslutade (JoU1985/86:24, rskr. 344) atl ett åigärdsprogram för norrlandsjordbruket skulleularbelas. Därvid skall uppmärksammas möjligheterna till ökad samordning mellanolika stödformer. Jag avser alt senareunder innevarande föreslå regeringen alt lägga fram en propositionrörande bl.a. dessa frågor. Under förevarande anslagföreslår jag nu oförändrade bidragsramar för yttre och inre rationalisering inom jordbruket. Dessa uppgår nu till 12 milj. 17 2 1986/87. 18 milj. kr. Liksom bör det ankomma på regering- Prop.1986/87:100 en att besluta om jämkning mellan bidragsramarna. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenall 1. medge alt /88 statsbidrag beviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagi högst , 2. lill Bidrag tilljordbrukets raiionalisering, m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 1985/86 Utgift 1000 Reservation 1986/87 Anslag 1000 1987/88 Förslag 1000 Jordfonden används föratt besirida lantbruksnämndernas kosinader för fastighetsförvärv i samband medålgärder för yttre rationalisering på lantbrukels område. Lantbruksslyrelsens syn på behovel av fortsatlainsalser för alt förbättra fastighelsförhållandena inom jord- och skogsbrukethar redovisats i den särskilda rapporten rörande en treårig rambudget somlämnals lill regeringen . Jordfonden är elt viktigthjälpmedel för att förbättra såväl företagsstrukturen somarronderingsförhållandena i jord- och skogsbruket. Denna verksamhet lederoftast till myckel goda lösningar på strukturproblemen i elt visst område.Fonden är också smidig all arbela med då verksamheten bygger pä frivilligaöverenskommelser. En stor del avjordfondsverksamhelen berör skogsmark. En god tillgång på jordfondsmedel är enförutsättning för all verkel skall kunna förverkliga sin höga ambition vadgäller skoglig strukturrationalisering. Mot bakgrund av denrådande överproduktionen inom jordbruket är det angeläget alt jordbrukaren ifrämsl mellanbygden kan utveckla skogsdelen av sitl förelag i slället för attinvestera i jordbruksdelen. 1 skogsbygden är del från regionalpolilisk ulgångspunklangelägel atl stärka mindre jordbruk och kombinalionsföretag med skog, i försiahand bör mark från utboinne-hav kunna användas för detla. 1 båda fallen är enaktiv jordfondsverksam-het elt gott stöd för sådana strävanden. Jordfonden används förall besirida kostnader för fastighetsförvärv som behövs i jordbrukelsrationalisering och kan inte användas för inköp av mark förenbart naturvårdsändamål. Däremoi kan fasligheter som köpts in för jordbruketsrationalisering innehålla mark av inlresse för naturvården, I dessa fall skalllantbruksnämnderna medverka lill all sådan mark kan säkerställas förnaturvården, Lanlbruksstyrelsen anser atl del bör finnas möjlighel förlanlbruksverkel all i särskilt angelägna situationer kunna medverka vid anskaffningenav mark som är av intresse för naturvården. En sådan möjlighet skulle göraförhandlingsarbetet vid mark- anskaffningen smidigare och billigare,Lantbruksslyrelsen bör därför få Prop. 1986/87:100 bemyndigande att i varjefall medge all viss egendom får inköpas för Bil. 11 nalurvårdsändamål ävennär etl rationaliseringsbehov för jordbrukel inte föreligger. Det skall dockförutsättas att ifrågavarande mark inte ligger kvar i jordfonden utan snaraslförs över till naturvårdsfonden. Lantbruksstyrelsen anserdet vara viktigt atl jordfondsverksamhelen kan hållas pä hög nivä. Under densenasle tiden har lantbruksnämnderna satsat mer på utförsäljning av mark än påinköp. Likviditeten är därför för tillfället god. Med hänvisning till detla ochlill del statsfinansiella lägetavstår styrelsen nu ifrån atl begära likvidiletstillskott till fonden, Elt tillskott torde dock somstyrelsen lidigare aviserat vara nödvändigt längre fram. Anslaget bör i likhet med vad lantbruksstyrelsenförordat föras upp med oförändrat belopp. Jag hemsläller att regeringenföreslår att till Markförvärv förJordbrukets raiionalisering för budgeiårei 1987/88 anvisa ettreservalionsanslag av I OOOkr, Täckande av förlusterpå grund av statlig kreditgaranti 1985/86 Utgift 38501950 ,1986/87Anslag 20000000 1987/88 Förslag 20000000 Från anslaget bestridsutgifler för atl läcka föriuster på grund av slallig garanii för lån tilljordbrukels yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk,maskinhållning inom jordbrukel, trädgårdsnäringens rationalisering m.m, ochrennäringens rationalisering. Av den redovisade förlusten /86hänför sig 31 milj. kr. jordbruksföretag och 9 milj. kr, tillträdgårdsförelag. Betydande föriuster kan förvänlas även denärmaste åren. Anslaget bör uppgå till 20 milj. kr, för budgeiårei 1987/88, B. Kredilgarantiramar Uleslående kreditgarantier, milj, kr. har260-270 milj. kr, beviljals i lånegarantier Prop. 1986/87:100 inomlanlbruksverkel varav 210-220 milj, kr. för jordbrukets rationalise- Bil,11 ring. 4050 milj, kr. för trädgårdsnäringens rationalisering och 2-3 milj.kr. för rennäringens rationalisering. Trots byggnadsförbud ochallmänt låg investeringsnivå inom områdel för jordbrukels rationalisering, skerändå vissa invesleringar i byggnader och anläggningar vartill kommer kapitalbehov vidnyetablering för förvärv och drift. har även behovel avlånegarantier för kredit-sanering, lösen av ackord o.d. ökal. Del är därförinte troligt att förbrukningen blir lägre än vad som inledningsvis nämnts. Inom Irädgårdsnäringen ärdet nästan uteslutande växlhusföreiag som söker kreditgarantier. Inom dennasektor finns elt stort behov av alt modernisera växthusbeslåndet. Eflerfråganpå kreditgarantier bedöms dock förbli oförändrad. Inom rennäringen bedömerstyrelsen behovet av kreditgarantier lill oförändrat 3 milj, kr. Vid ingången /87 uppgick garantiengagemanget lill 3787 milj, kr, Samlidigthar engagemangsramen genom förlusterna under budgeiårei 1985/86 krympt till3960 milj, kr. Den outnyttjade engagemangsramen uppgick således lill endasl173 milj, kr, vid budgetårets början. ökar del outnyttjade utrymmetmed ca 150 milj, kr, genom amorteringar men minskar med förlusterna. Om dessauppgår lili ca 30 milj, kr, blir neiiotillskotiet endast 120 milj, kr, ochlolall tillgängligt uirymme för året ca 290 milj, kr. Detta innebär atl ärengagemangsramen i det närmaste fullt utnyttjad. /88 kommer därför istorl selt endast alt finnas beloppet för amorteringar minus förlusler attdisponera vilkel är olillräckligt. Amorteringarna ökar varjeår men med så litet belopp atl det torde dröja ytterligare 5 innan demotsvarar nyutlåningen. Den slora långivningen under 1970-talel ger ännu ingelstörre ulslag i fråga om amortering eftersom de flesta lån löper somannuilelslån (dvs, har låg amortering i början och dessutom 3-5 årsamorteringsfrihet) och har relativt lång löptid (25 ). Styrelsen finnerdäiför all engagemangsramen bör utökas lill 4500 milj. kr., dvs. det beloppstyrelsen föreslog vid övergången från årlig ram lill engagemangsram. 1 enlighet med beslut (prop.1984/85:100 bil. 11, JoU 25, rskr. 186) har för slalliga garantier lilljordbrukets rationalisering m.m. beviljals en ram av 4000 milj. kr. /86 har ålaganden för 3787 milj. kr. Enligt minbedömning bör en oförändrad engagemangsram vara tillräck- Den krediigarantiavgiftsom nu tas ul på de kreditgarantier som lämnals efler /83 bör fortsättningsvis även på jordbruksdeparte mentets verksamhelsområde tas ut på samtliga beviljade kreditgarantier. Jag återkommer till regeringen i denna fråga. Jag hemställer alt regeringen föreslår Prop. att till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för Bil. 11 /88anvisa ett förslagsanslag av . B 6, Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m.m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget utbetalasbidrag lill irädgårdsnäringens rationalisering och till energibesparandeåtgärder inom iradgårdsföretag enligt förordningen (1979:427) om statligt stödtill irädgårdsnäringens rationalisering. Därutöver används anslaget för bidragtill Svenska fruklfrämjandet. Svenskagrönsaksfrämjandei och Svenska blomsterfrämjandet. Behovel av bidrag lill rationaliseringsålgärderinom trädgårdsnäringen kvarslår oförändrai. Under budgetåret har eflerfrågan påbidrag för införande av ny teknik varit slor. Del har gälll ny teknik såvälinom växthus-sektorn som bland frilandsföretag. Däremoi har efterfrågan påregionala bidrag i norra minskat. Denna minskning bedömer styrelsenvara lillfällig. Styrelsen beräknar atl bidragsbehovel för införande av nyleknik saml för regionala bidrag kommer att vara oförändrat . De sänkta oljeprisernahar inneburit att företagens inlresse för energibesparande åtgärder minskal.Även när det gäller övergång till andra bränslen än olja har efterfrågan påbidrag minskat. Den framtida efterfrågan på bidrag påverkas i hög grad av delframtida oljepriset saml lönsamheten inom näringen.