prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — IVA vill isammanhanget kraftigt understryka att en koncentration till prioriteradeområden inte får leda till att medelsramar begränsas för lovande projekt ochforskargrupper med verksamhet som inte kan hänföras till områden somprioriterats. Avgörande för allt stöd till forskning och utveckling skallprimärt vara kvaliteten hos projekt och forskare, endast i andra handområdesiillhörighet. De teknikområden som har prioriterats av STU harstarkt stöd av remissinstanserna. Några av remissvaren önskar dock lyfta framytterligare ett par områden. Den kraftfulla satsning som STU föreslår inombioteknikområdet får Slöd av bl.a, FOA, SIND, LO, FRN, MFR, NFR, ,, i och CTH. MFR för fram tanken att del vore intressant attinleda diskussioner med framgångsrika svenska företag med intressen ibioteknik/biomedicinbranschen om möjlighet atl genomfora ett samfinansierat(stat/industri) nationellt bioleknikprogram. I STU:s förslag inom materialområdet instämmerbl.a. TCO, FOA, CTH, BFR, NFR och . FOA konstaterar med tillfredsställelse att STUfortsätter sin medvetna satsning på ny materialteknik inom de områden som urcivil och militär synpunkt måste betraktas som utomordentligt viktiga förSveriges förmåga att tillgodogöra sig resultaten av de mycket storaFoU-ansträngningar som görs inom de ledande industriländerna i vår omvärld.Särskilt intressant i detta avseende är, enligt FOA:s uppfattning, den plan försvensk FoU inom området fiberarmerade metaller som presenteras. NFR delar STU:s uppfattning, att den svenskaforskningen rörande polymera material och keramer behöver förslärkas. NFR pekarvidare på att forskningen inom landet är svag även vad gäller nya material. mening behövs i ett brett anlagtmaterial-tekniskt-veten-skapligt program. I ett sådant skulle gmndläggande ochfillämpad materialfysik och materialkemi stödjas. BFRanser slutligen all insatser inom keram- och polymerområdena är viktiga ävenför den byggnadstekniska tillämpningen, inte minst när del gäller beständighetoch långlidsegenskaper, LO, MFR och framhåller allSTU:s prioritering av det biomedicinska området är särskilt angelägen. LOdelar STU:s bedömning alt redan en förhållandevis måttlig insats inom områdetskulle kunna ge omfattande effekter för den industriella utvecklingen och serområdet som ett exempel på hur den offentliga sektorn understödjer enindustriell utveckling. Landstingsförbundetanser det värdefullt atl STU också fortsättningsvis i enlighet med sinanslagsframställan - ger hög prioritet åt forskningsinsatser inom detmedicinska verksamhetsområdet. Den snabba utvecklingen gör det angeläget atthär ge de kunskapsmässiga spjutspetsarna hos såväl industn'n som bland hälso-och sjukvårdens personal ett starkt slöd. Flera remissinstanser framhåller betydelsen avtvärvetenskaplig forskning och anser STU:s förslag att stödja området mikroniksom intressant. Införandet av ett samlat forsknings- ochutvecklingsområde "mikronik" anser CF vara framsynt och det ärönskvärt att ett mikronikprogram kommer till ständ. FOA instämmer i STU:s bedömning att mikroniken ärett mycket intressant tvärvetenskapligt område, som har både stor industrielloch vetenskaplig potential. kan olika delområden tänkas utskiljas ochförtjäna egna insatser, t.ex. fotoniken. Inom mikroniken har försvaret klaraintressen. Det bör också finnas möjligheter till samarbete mellan FOA och STU isyfte att stödja en effektiv utveckling inom området: NFR stöder de tankar STU framför beträifandemikroniken; Inom flera delområden har grundforskningsmässigt en starkposifion, främst genom del stöd NFR givit under en lång följd av år. NFRframhåller att detta är etl exempel på hur en långsiktigt uppbyggdgrundforskning blir av intresse för mer tekniska tillämpningar. Vidare anser atl mikronikomrädetförefaller vara en intressant möjlighet att vidareutveckla en internationelltgod gmndkompe-tens som redan existerar i . LO ser med tillfredsställelse på att STU föreslårökade insatser inom området miljöteknik. Genom FoU kan nya och förbättradeproduktionsmetoder erhållas som kan minska riskerna för vår miljö. LO har intenägot att invända mot den allmänna inriktning som anges för STU-satsningar inomdet miljötekniska området och anser att ökade insatser måste inriktas på demiljöproblem som industrin medför. LOanser vidare att de stora problemen beträffande den yttre och inre miljön ibetydligt större utsträckning mäste kunna fömises och förebyggas än vad somsker . En åtgärd bör här vara att satsa på mer tvärvetenskapligaFoU-projekt. En annan åtgärd bör vara utnyttjande av experimentella metoderoch konsekvensanalyser för all eventuella risker ska kunna fömises ochförebyggas på ett fidigl stadium i samband med tekniska FoU-projekt, som kanantas ha konsekvenser för människa och miljö. SNVfinner det mycket angeläget att de satsningar som STU föreslår inom områdetmiljövårdsteknik kommer till ständ. Förslagen är nödvändiga förutsättningarför atl komma framåt i många miljövårdsfrägor. Miljövårdsteknisk FoU bör somocksä framgår av forskningsprogrammet -bedrivas i direkt anknytning till ochsamordnat med den tekniska forskningen i övrigt. SNV framhåller vidare attframtagande av nya tekniska lösningar för att minska föroreningsbelastningen ären väsenfiig del i det samlade miljöskyddsarbetet. Andra viktiga delar imiljöskyddsarbetet är forskning för att identifiera orsaker effekter imiljön och uppbyggande av försöksanläggningar för att underlätta introduktionenav ny teknik inom miljöfariig verksamhet. Kopplingen mellan dessa delar ökaralltmer. Verket anser därför att STU:s föreslagna satsningar börutföras ävenom begärd medelsförstärkning inte fillgodoses, BFRanser alt miljötekniska frågor borde prioriteras redan i ramen "Plus5%" och inte först i del "offensiva FoU programmet". STU har avstatsmakterna getts det samlade ansvaret för dessa frågor och för samordningav teknisk FoU inom miljövårdsområdet. BFR vill peka pä det glapp som kanuppstå när det gäller dessa insatser. stödjer endasteffektforskning och avser inte att stödja FoU om Prop. 1986/87:80 teknikeller metoder för atl komma till rätta med miljövårdsproblem ellerproduktutveckling. Det finns heller inget annat organ som stödjer miljö- Bilaga 10 vårds-FoU. BFR:s ansvar gäller nalurresursplanering och FoU ommiljö- Industridep. aspekter pä ny energiteknik t.ex. naturvärme ochvärmepumpar. Med hänsyn till områdets vikt framhåller BFR att detta måstebeaktas i den fortsatta behandlingen. menar att STU:s framställning angåendemiljövårdsleknik tar upp flera centrala problem som gäller miljöfrågorna. SJFRvill särskilt instämma i de bedömningar som görs all del i många avseendenbehövs en grundläggande kompetens- och.kunskapsuppbyggnad för att åstadkomma ensådan utveckling all uppkomsten av miljöproblem minimeras. Inriktningen påförebyggande insatser böralltså prioriteras. Då det gäller regioncd innovationspolitik ställersig CF bakom STU:s förslag och framför atl del finns behov av åtgärder för allregionalt främja nyföretagande på teknisk gmnd. Delta gäller särskilt somkommunernas åtgärder på detta område inte alltid är verkniiigsfulla. Emellertidvill CF i detta sammanhang också säga att forskning inle kan fungera somregionalpolitiskt medel med de ekonomiska och personella begränsningar sområder i . Forskning måste koncentreras till de enheter - klart över .lägsta nödvändiga slorleksnivå för en fungerande forskningsmiljö som finnsvid de stora universiteten, och högskolorna. CF anser alt forskning vid deregionala högskolorna inte bör förekomma utöver sådan uppdrags-finansieradutredningsverksamhet som redan nu förekommer. FOA menar att det är önskyärt att utveckla,medeloch metoder för att bättre föra ut ny teknik och främja innovalionsförmågan iorter som saknar högskola med forskningsresurser. Detta är dock ett arbete somkommer att ta en viss lid, men bör uppmärksammas och inledas så snart detta ärmöjligt. Ett sätt all göra detta vore att avsälla en mindre summa pengar förexperimentell verksamhet i något av våra skogslän. vill starkt understryka viktenav att STU avsätter resurser som i mer allmän bemärkelse främjar regionalainnovationssträvanden via teknikcentra och andra former av utvecklingsarbete isamverkan mellan högskolor, näringsliv och t.ex. landsting och kommuner. STU:s föreslagna insatsområde Grliyteknik 2000finns inom del offen siva FoU-programmet för regional innovationspolilik och insatsområdet har som mål att sänka brytningskostnader i de svenska gruvorna. Om målet kan uppfyllas skulle bl.a. den svenska gmvinduslrins konkurrens kraft avsevärt förbättras. Projektet är i hög grad finansierat via industrin. SGU anser det viktigt att kostnaderna för brytning i gmvor kan hållas så . låga som möjligt för att det skall vara möjligt att behälla en.svensk gruvin dustri. Del är därför nödvändigt att påbörja den föreslagna forskningen så . snart som möjligt och av denna anledning anser SGU att STU bör få nödvändiga medel för atl kunna genomföra insatsområdet Gmvteknik 2000. : Några remissinstanser har invänt mot atlhavsteknisk FoU inom STU föreslås få minskad omfattning, DSH anser sålunda att statliga satsningar på vissa delområden av havslekniken kan vara väl så angelägna för förny-. elseav svensk industn" som en del av dem som STU nu ger hög prioritet.Satsningarna på kunskapsutveckling inom havstekniken bör därför la somutgångspunkt en identifiering av de specifika delområden som pä sikt kan kommaatt vara motorer i förnyelseprocessen inom svensk industri. Med dessautgångspunkter ser DSH det som olyckligt att STU behandlar havstekniken somett sammanhållet område och avför det i sin helhet från de prioriteradeteknikområdena. Även FMV och FOA framhåller rörande havstekniskforskning att det är mycket olyckligt att STU i basallemativel valt att låtadetta område utgå. FOA menar att konsekvenserna för gmndläggande ochmålinriktad forskning vid universitet och högskolor resp. industrin kommer attbli kännbar. Ett samlat grepp över utbildning, grundforskning och målinriktadforskning måste tas för att förhindra atl befintlig utbildningskapacitet viduniversitet och högskolor förstörs. SINDhar i sin anslagsframställning föreslagit ett treårigt program för havstekniskutveckling. Om statsmakterna beslutar atl genomföra delta program, föreslår STUatt av medlen avsätts för kunskapsutveckling. STU är därvid beredd alti nära samarbete med SIND administrera elt sådant forskningsprogram och därvidutnyttja de industri- och forskarkontakter som har byggts upp. SINDanser alt STU även framgent bör erhålla medel för alt driva éf thavsleknikprogram av minst samma storleksordning som tidigare och medinriktning på alt stödja grundforskning och uppfinnare. Detta bör ske i närasamråd med SIND och en övergripande programsiralegi, omfattande bäggeprogrammen, bör utformas. Om statsmakterna accepterar STU:s förslag ochbeslutar att av SIND:s budget för havsteknik skall användas förgmndforskning och uppfinnarstöd (kunskapsutveckling), föreslår SIND att dentotala programadministrationen organiseras frän SIND och att STU därvid fär enrådgivande roll. Vadgäller den flygtekniska forskningen hävdar FOA att har enulomordenfiigt fin tradifion. Den flygtekniska kompetensen vid industrin samtvid universitet och högskolor har varit én fömtsättning för en framgångsrikutveckling av -civila flygplan. Av både civilt industriella och försvarsskäl ärdenna utveckling synnerligen positiv då kompetens behålls inom landet inom ettcentralt industriellt område. FOA anser vidare atl det inle är försvarbart attlåta flygteknisk FoU-satsning relativt nedprioriteras. FFAinstämmer i de flesta av de allmänna bedömningar som STU gör i sitttreårsprogram men finner det synneriigen anmärkningsvärt att flygindustrinsroll och FoU-behov ej alls diskuteras vare sig i STU:s anslagsframställningeller i flerårsplanen. FFA konstaterar att STU uppenbariigen har haftsvårigheter atl inom tilldelade ramar och med de stödformer som används avsättaen volym för civil flygteknisk forskning, söm är tillräcklig och som rimmar medde rekommendationer som givits. FFA hemställer vidare om alt åtgärder vidtasför att finansiering av civil flygteknisk forskning säkerställs till såvälvolym som långsiktighet. 6 STU:s tekniska forskningsrådsfunktion STU:sverksamhet inom den tekniska forskningsrädsfunklionen (STUF) far goda vitsordav samtliga remissinstanser som yttrat sig härom. 4 1986/87. NFR:serfarenhet av STUF:s hittillsvarande verksamhet är posifiva, Prop.1986/87:80 STUF har på ett lyckligt sätt kompletterat rådets satsningar genomatt fördela resurser till goda projekt inom flera viktiga områden. Rådetstöder Bilaga 10 STU:s förslag att utöka STUF:s resurser ytteriigare.Eftersom STUF:s Industridep. verksamhet ligger myckel nära rådets egen serNFR gärna att täta kontakter, om än informella, upprätthålls mellan NFR ochSTU. , , och att STUF har en viktig roll att fylla och föreslår en kraftigförstärkning av STUF:s resurser även inom en för STU oförändrad anslagsram.Industrifonden betonar alt del i ett litet land som torde vara av heltavgörande betydelse att utnyttja de övergenomsnitfiiga begåvningar som finnsoch föreslär att STU:s möjligheter fill stöd inom icke prioriterade områdendärför inte skall beskäras av alltför strängt prioriteringstänkande. Fleraremissinstanser föreslär att STU:s roll inom den offenfiiga teknikupphandlingenstärks. anser atl teknikupphandlingfortfarande uttnyttjas i alltför begränsad utsträckning. FOA understrykervikten av samarbete mellan myndigheter och forskningsorgan inom olika sektorerfrämst ge-. nom att samfinansierade projekt och teknikupphandlingsprojekt somgår över sektorgränserna genomförs. Även TCO anser att STU:s roll inom den offentligateknikupphandlingen bör stärkas. Problem och behov inom offenfiigt regleradeeller finansierade områden såsom miljövård, energi, arbetsmiljö eller sjukvårdär en viktig startpunkt for utveckling av nya produkter och ny teknik. Dettasamspel som behöver organiseras och finansieras bl.a. genom STU:s medverkankonstituerar en väsentlig konkurrensfördel för svenskt näringsliv påvärldsmarknaden. Vidare uttrycker LO och Landstingsförbundetbetydelsen av att i olika sammanhang utnyttja teknikupphandlingstekniken. TCOanser att även om de svenska storföretagen sätter av stora och växande resurserför FoU är också de otillräckliga i internationell jämförelse. nationellt, nordiskt och europeiskt är därför enfömtsättning för att forskningen i vårt land ska kunna ligga i fronten på mångateknikområden , TCOanser vidare att det krävs insatser frän samhället för att göra etl sådant samarbete möjligt. STU:s resurser kan fungera som smörjmedel nationellt för att sfimulera storföretag att samarbeta i gemensamma forsk ningsprojekt. Också det internafionella tekniksamarbetet fömtsätter ökade resurser och en beredskap från regeringens sida att gå in med riskkapital i slörre projekt tillsammans med de svenska företagen l.ex. i Eureka-sam- manhang. Dessutom hävdar TCO att det kcävs särskilda insatser för atl underlätta för små och medelstora företag att samarbeta internationellt. STU:s insatser förinformation och överblick är därför angelägna. form av"clearing-central" eventuellt i samarbete med de övriga nordiska länderna behövs enligtTCO. ser fillämpningsprogrammel inomIT-området som en god Industridep. möjlighet att utnyttja bådeuniversitetens och industrins resurser på ett samordnat sätt. Möjlighet finnsockså att knyta programmet till deltagande i internafionella program typESPRIT, EUREKA och RACE, som även behöver stöd av statliga pengar. framhåller att det är väsentligtatt svenska företag kan delta på konkurrensneutrala villkor iinformationsteknologiprojekten inom EG-forskningen både när del gällerfillträde och ekonomi. Underbilaga 10.2 Prop. 1986/87:80 Bilaga 10 Sammanställningav remissyttranden över ti us n ep. styrelsens för teknisk utveckling anslagsframställning för1987/88 och treårsplan /88-89/90 i vad avser informationsteknologi Yttrandenöver styrelsens för teknisk utveckling (STU) anslagsframställning i vad avserförslag till åtgärder inom styrelsens ansvarsområde rörandeinformationsteknologi har efter remiss avgivits av överbefälhavaren (; isamråd med och ),, i , , högskolan iLuleå, delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning(DFI), geologiska undersökning, naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR), (), industriförbund.Tjänstemännens centralorganisation (), i (LO)saml . Yttrandena från ,och högskolan i har överlämnats avuniversitets- och högskoleämbetet. STU:s anslagsframställning och den ull denna fogadebilagan Informationsteknologi - Förslag till FoU-program för budgetåren87/88-89/90 beskriver etl förslag till åtgärder från statens sida inom ramenför en offensiv satsning för att stödja forskning på informationsteknologi(IT-)om-rådel samt vissa åtgärder för teknikspridning och stöd lillinnovationer hos företag på området. Deav STU framförda förslagen liksom tanken på ett samlat nationellt IT-programbemöts genomgående posifivi av remissinstanserna. Beträffande bakgrunden tilloch detaljutformningen av STU-förslaget har ett antal instanser framförtsynpunkter och ytterligare förslag. Beträffande de föreslagna satsningarnas betydelseöverhuvud laget no terar DFI med tillfredsställelse att informationsteknologin getts den fram trädande plats den rimligen bör ha med hänsyn till den pågående interna utvecklingen. anser det vara utomordent ligt viktigt alt en kraftfull insats efter lång fidsutdräkl kommer till ståndför informationsteknologi, såväl en nysatsning inom systemteknik som en fortsättning av hårdvamsalsningen inom NMPsfären (det nationella mik roelektronikprogrammet). Till följd av den långsamma beslutsprocessen om det s.k. informationsleknologiska programmet finns det oroande tecken på eftersläpning i förhållande till våra konkurrentländer som vi, enligt industriförbundet, måste försöka hämta in. civilin genjörsförbund menar atl del kan anas att statsmakternas påtagliga bävan inför ett nafionellt informationsteknologiprogram har sin gmnd i de påtag liga svårigheter som råder att brett ompröva befintlig verksamhet och 40 omfördelaresurser, och vill med eftertryck framhålla att etl nationelltinformationsteknologiprogram måste komma till stånd väsentligen efter deriktlinjer STU m.fl. föreslagit och att programmet ej kan finansieras genomomfördelning av medel. Detta program är enligt förbundet av vitalt nationelltintresse. Beträffande mofiven för att från statens sida vidtasärskilda åtgärder för att stärka IT-omrädet pekar några remissinstanser påutvecklingen i andra länder och hänvisar till vårt säkerhets- ochhandelspolitiska intresse och vår industris framlida konkurtenskraft. ÖB pekarpå all i ljuset av de kraftfulla internationella insatserna päIT-omrädet även j fortsättningen blir beroende av ullandel för landetsteknikförsörjning inom detta område. Eftersom informationsteknologin spelar enallt viktigare roll för industriell konkurrenskraft och därmed församhällsutveckling och försvar, har den fått inte bara ekonomisk utan ävensäkerhetspolitisk betydelse med konsekvenser inte minst för somalliansfritt land. Detta förhållande gör det enligt ÖB angeläget atl finnadelområden där beroende av utlandet inte får öka och där följaktligeninsatser bör komma fill stånd inom ramen för ett nationellt IT-program. hänvisar till atl det inominformationsteknologi- och telekommunikationsområdena sker så omfattandeinternationella kraftsamlingar att del är betydelsefullt för alldelta, dels för att inte stå utanför den kunskap som byggs upp, dels för all fåmöjlighet att påverka framtida tekniker och kommunikationssystem. Detnationella oberoendet framhålls även av LO som anför att informationsteknologinhar en central betydelse för både den industriella utvecklingen ochsamhällsutvecklingen i stort. För atl ska kunna utveckla eninformationsteknologi som är anpassad fill våra krav på arbetsmiljö ocharbetsorganisation krävs en inhemsk FoU-verksamhet av' tillräcklig omfattningför att vi inte helt ska tvingas följa de dominerande ländernas utveckling.Enligt LO bör därför resurser nu prioriteras för att genomföra det nafionellainformafionsteknologiprogram som så länge planerats. LOpekar också på risken för ökad sårbarhet om ullandsberoendet på IT-områdettillåts öka. Sett ur sårbarhetssynpunkt måste också bli mindre beroendeav utlandet än vad vi är inom det informationsleknologiska området. Iövrigt anför LO bl. a induslripofiliska motiv för stödåtgörder på IT-området: Detär enligt LO:s uppfattning tveksamt om näringslivet utan starkt stöd fränsamhällets sida kommer att klara den fortsatia mycket hårda och sannolikt iaccelererande takt tilltagande konkurrensen, som utvecklingen inom data- ochelektronikområdet innebär. har en mycket god potential för i synnerhetde mer kunskapsintensiva delarna av detta teknikområde. Delta borde utnyttjasväl för atl stärka våra exportmöjligheter och för atl med teknikens hjälp skapagoda arbetsförhållanden. Dataindustri och datakompetens i landet ärbetydelsefull såväl som enskild industrigren som för näringslivet i sin helhet,för dess utveckling och förnyelse. Även för atl göra de offentligaverksamheterna mer rationella och serviceinriktade behövs satsningar påinformationsteknologi. Prop,1986/87:80 LO:sbedömning i fråga om STU:s förslag är, eftersom den allt härdare konkurrensenpå exportmarknaden talar för atl mäste finna och utvecklade teknikområden som vi har särskilda förutsättningar för, all STU:sbudgetförslag är etl steg i rätt riktning genom dess satsning på en meravancerad teknikutveckling och på tillvaratagande av vårt internationellt setthöga kunnande inom bl.a. det arbetsvelenskapliga området. Bilaga 10 Industridep. 2Förslagets roll mot bakgrund av behoven i stort Någraremissinstanser pekar på ett behov av ett bredare underlag, där motiven för ochinriktningen av de statliga åtgärderna sätts in i etl vidare sammanhang. ÖBanför, att den snabba utvecklingen inom IT-omrädet gör det nödvändigt aU göraen förnyad genomlysning av den svenska industrins situation i slutet av80-talel. Ett aktuellt underlag synes vara avgörande för ett industripolitisktställningstagande men är också av central betydelse ur försvarels synpunkt dådet ger en bild av landets omvärldsberoende inom IT-området. Enligt ÖBinnehåller STU:s anslagsframställning inle den typen av underlag attinriktning och omfattning av föreslagna åtgärder kan bedömas i ett långsikfigtsvenskt industristralegiskt eller säkerhetspolitiskt perspektiv. För att kunnata ställning i detta perspekfiv krävs bl.a. en informafion om den svenskaindustrins förutsättningar alt verka inom IT-omrädet. Här krävs en aktuellkartläggning av den svenska IT-branschen och av de branscher som i övrigt ärstarkt beroende av informationsteknologiprodukter för sin egen produktion.Beträffande för-svarssektorns särskilda behov saknas vidare, enligt ÖB, hänvisningarsä gott som helt i behandlingen av de olika insatsområdena i STU:s anslagsframställning.Med tanke på att de föreslagna insatserna avses ingå som en del i ettnationellt IT-program hade enligt ÖB en bättre avstämning av STU:s förslag motFoU-ätgärder m.m. inom försvarssektorn varit värdefull. Ytterligare en annan typ av utredningar behöverenligt ÖB komplettera den bild som STU:s anslagsframställning ger för attmöjliggöra ett ställningstagande om inriktning och omfattning av föreslagnaåtgärder. Det gäller att skapa en överblick av den planerade anskaffningen inomden tekniskt inriktade delen av den offentliga sektorn (ämbetsverken och affärsverkenunder främst departementen kommunikation, industri och försvar) och deFoU-planer som är förknippade med dessa verks planerade anskaffning. framhåller, alt utformningenav forskningsprogram för informationsteknologi i väsenfiigt större omfattningskulle behöva styras av en analys av de långsiktiga behoven inom IT-användandeteknikområden. En sädan analys saknas i förslaget.