prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Som påpekas kan dessa ökade och delvis svårförenliga krav endast tillgodoses genom FoU-insatser, självklart i kombination med åtgärder inom livsmedelshanteringen som sådan. det är angelägel att ökade resurser kan tillföras livsmedelsforsk ningen. Enligt förbundels mening är det dessutom ett samhällsansvar att så sker för den mer gmndläggande kompetensuppbyggnad som krävs. Även när det gäller mer tillämpade FoU-insatser är ett statligt engagemang i samverkan med livsmedelssektorn välmotiverat med hänsyn till bl. a. dess struktur.--- LRFunderstryker - - - att en helhetssyn i livsmedelsforskningen måste eftersträvas.Förbundet är medvetet om att det kommer att ta tid och kräva enkraftfull samverkan mellan flera olika organ som är verksamma pålivsmedelsområdet. 1.19 : Utredningen har betonat betydelsen av ökade kunskaper hos konsumenterna. I linje därmed borde också kostutbildning ens innehåll och omfattning i gmndskolan och gymnasiet ha tagits upp till behandling.--- 1.20 ; Ettmycket angelägel mål för forskning anser vi vara hur man i livsmedelsproduktionen kan förena viss storskalighet med öns kad kvalitet. Klarar inte branschen detta, kan det både gå ut över sorti ment, kvalitet och pris. Det finns enligt vår mening ingen entydighel i det ofta framförda argumentet atl smäskalighet skulle säkerställa bättre kvali tet och lägre priser. Däremot måste forskningen och produktutvecklingen i högre grad riktas in mot att storskalighet i högre grad ska kunna förenas med oUka konsumentgruppers behov av specifika egenskaper och kvali tetsnivåer hos produkterna. För ICA är del av yttersta vikt att delivsmedel som saluförs uppfattas som kvalitativt högtstående, smakliga, säkra och prisvärda. ICA ser därför positivt på att forskningen starkes och samordnas på livsmedels området. 1.21------------------------ : Det är angeläget att forskningen på livsmedelsområdetutgår frän en helhetssyn på livsmedelskedjan och organiseras med hänsynhärtill. 1.22----------------------- : Enligt vår mening är det nödvändigt att konsumenternas mångaolika och i fria köpbeslut uttryckta önskemål och preferenser ligger till gmndför strävandena alt förbättra livsmedlens kvalitet. Det tror vi bara kan ske ien fri marknad. ----- företagensom är verksamma på livsmedelsmarknaden behöver utveckla sitt kunnande.Detta gör företagen också genom egna avdelningar för forskning ochproduktutveckling. Trots delta finns del självklart behov av en kvalitativthögtstående forskning om livsmedel i statlig regi. Videlar uppfattningen att forskning kan vara elt betydelsefulh och nödvändigt medel för alt åstadkomma bättre livsmedel. Vi är därför posi- fiva till att staten satsar resurser på sådan forskning och anser atl det är motiverat att livsmedelsforskningen och särskilt forskning i syfte alt för bättra matens kvalitet ges högre prioritet. Detär självklart helt nödvändigt att ett forskningsprogram - - grundas på en inträngande analys av forskningsbehoven och möjligheterna alt åstadkomma resultat. Dessvärte kan vi inte finna att förslaggrundas på en sådan analys. - - Som underlag för ett omfattande och kostsamt program för livsmedelsforskning med ambitionen att identifiera forskningsområden "utifrån ett konsumentperspektiv" är det enligt vår mening alltförtunt. Sammanfattningsvis måste vi således föreslå alt ettbetydligt mer genomarbetat underiag tas fram innan ställning las fill desatsningar som ulan tvekan bör göras på livsmedelsforskningen i vårt land. 1.23 Handelnssamarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi ber att få instämma i de synpunkter som framförts av . 1,26 : Del är med tillfredsställelse vi kon- staterar atl på ettutmärkt sätt följt upp den Hjelmska utredningen med sin kartläggning avforskningsbehovet inom livsmedelskedjan och bedömning av minimibehovet avmedelstillskott för en helhetssatsning inom svensk livsmedelsforskning.Rapporten är dessutom både välskriven och lättläst. 1.27Stiftelsen näringsforskning: - utredningen har enligt Stiftelsensmening utfört ett mycket ambitiöst och förtjänstfullt arbete. 1.29Landsorganisationen i stöder tanken på att forskningen pålivsmedelsområdet skall omfatta en helhetssyn på livsmedelskedjan och utgå frånkonsumenternas krav på våra livsmedel. 2.1Socialstyrelsen stöder uppfattningen att det är Uvsmedelsforskningens uppgift att ta framkunskaper inom livsmedelskedjans samtliga led. stöder- påståendetatt om kraven på god mat av hög kvalitet(inte minst ur näringssynpunkt) och säkerhet och fill rimliga priser skallkunna tilfredsslällas behövs ytterligare kunskaper. anser samtliga de huvudområden somforskningsprogrammet tar upp vara vikliga för forsknings- ochutvecklingsarbetet. Medhänsyn till kostens betydelse för hälsan finns det emellertid enligtsocialstyrelsens uppfattning skäl att ge forskningsinsatser inom området"Kost och hälsa" särskilt hög prioritet. Bl.a. behövs bättrekunskaper om de faktiska kostvanorna i befolkningen och förefintliga skillnadermellan olika gmpper och individer. För detta krävs fakta om vad som konsumeraspå individnivå och inte bara genomsnittssiffror. Detta innebär kunskaper om detkvalitativa innehållet i maten och i vilken mängd, hur maten konsumeras, menocksä kunskaper om tillagning och måltidssammansättning, liksom måltidernasfördelning och veckan. Behovet av sådan kunskap understryks av detförhållandet att har blivit eltmångkulturellt samhälle. Olika invandrargmp-per har fört in nya matkulturer iSverige. Kostvanor som är relaterade fill sociala, kulturella och religiösafaktorer. För att kunna dra slutsatser om den verkliga konsumtionen och dessnäringsinnehåll krävs svar på många och myckel detaljerade frågor. Systembehöver utforskas för atl förenkla kostvaneundersökningar. Kunskaperna om olika kostkompositioners betydelseför tillgängligheten av näringsämnena är allför bristfälliga och behöverutvecklas. Utöverde medicinska och biologiska aspekterna pä livsmedelsforskningen villsocialstyrelsen i minst lika hög grad framhålla de samhälls- ochbeteendevelenskapliga. För att förändra kostvanorna behövs mer kunskap omfaktorer som bestämmer våra kost- och levnadsvanor, t.ex. familjeekonomi,livsmedelspriser, fillgänglighet, reklam, vanor och tradifioner m.m. Bra mat ibra miljö måste vara en självklarhet för daghem, skolor, vårdinrättningar ochandra storhushåll. är det tyvärr inte sä. än 4,4 miljoner målliderper dag spelar storhushållen en viktig roll för folkhälsan. Forskning sombidrar till förbättringar inom storhushållen måste också ses som en angelägenfolkhälsouppgift. Med hänsyn till vad som ovan sagts om storhushållen vore detönskvärt atl metoder tas fram för effektiv och enkel kontroll av bl.a.fettkvalitet och fellinnehåll i den mat som serveras inom storhushållen. 2.2 : Enligtverkels mening preciseras i förslaget intetillräckligt klart vilka delproblem man anser bör prioriteras. - Enligt verkels mening bör kvalitetsfrågornastuderas även i livsmedelskedjans senare led inklusive konsumenternas attityderfill och synpunkter på livsmedelskvalitet. Verketanser vidare alt konsumentens möjlighet till inflytande i livsme-delssyslemeibör bli föremål för forskning. Det allt större avståndet mellan produktion ochkonsumfion av livsmedel understryker betydelsen av alt stärka hushållensmöjligheter att påverka såväl utvecklingen av enskilda produkter somlivsmedelssystemet i stort. Utveckling av ny teknik liksom vidareutveckling avbefintlig teknik kan härvid ha stor betydelse. Ett exempel på detta är de sedanlänge kända problemen med att klara en obruten kylkedja avlivsmedelstransporler fill glesbygdsbutiker. I stället för att söka lösningen iåtgärder som ökar livsmedlens hållbarhet driver i samverkan medlänsstyrelserna i skogslänen ett utvecklingsprojekt där småskalig tillämpningav redan befintlig kylteknik används vid livsmedelstransporter med bussar förpersontrafik. Resultaten av projektet har varit mycket positiva. F. n.finns kylaggregat installerade i ett 15-tal bussar! För projektet har hittillsavsatts ca . av och länsstyrelserna. De minst likastora utvecklings- och installationskoslnaderaa för kylaggregat harfinansierats av företag inom kyl- och transportområdet som kunnat intresseratsför projektet. Verketfinner det ocksä angeläget att den gmndläggande forskningen kompletteras medbrukarinriktad forskning. Som ett exempel kan nämnas produktionens ochdistributionens bristande anpassning till det ökade antalet enpersonshushäll.Möjligheten atl utveckla produkter som i fråga om sammansättning,förpackningsstorlek, tillagning och förvaring är särskilt lämpade förexempelvis äldre ensamstående behöver studeras. Att ta fram praktiskt användbarametoder för atl kontrollera om ett livsmedel har bestrålats är elt annatexempel på forskning som är angelägen från konsumentsynpunkt, 2.3 Uppsalauniversitet stöder tanken i programförslaget att åstadkomma en förstärkning av såväl den gmndläggande som den mera tillämpade livsmedelsforskningen, hksom även en kraftig uppmstning av forskningen, bl.a. därför all en slor bas av oberoende kunskapssökande är nödvändig och förutsätter en förstärkning av den universitets- ocn institutionsbundna forskningen. Vikten av samverkan mellan forskargmpper, mellan forsk nings- och konsumtionsled etc, för att åstadkomma en helhetssyn måste betonas. 3 1986/87. ---- []anser att.den föreslagna uppdelningen i sju pro- Prop. jektområdenär ändamålsenlig och att områdena är relevanta. Emellertid bör behovet avforskning kring slutledet i livsmedelskedjan, dvs. livsme- Bilaga 7delsval, inköp, förvaring, måltidsplanering och beredning i stor- och små- Jordbruksdep. hushåll belysas klarare. I problembeskrivningarna inkluderassällan dessa slutled ulan betoningen ligger oftast vid industriell förädlingoch distribution. 2.3Lunds universitet ställer sig positivt till huvuddelen av förslagen i utredningen och anser det vara angeläget att förslagen förverkligas. [Uni versitetet] vill dock med kraft peka på en svaghet i utredningen, nämligen den bristande kopplingen mellan teknisk gmndforskning och övrig livsme delsforskning. Denna fråga är av avgörande vikt för livsmedelsforskningen i ,---- Intressetför en-- helhetssyn rimmar dock illa med andra delar av utredningen.Man saknar synpunkter på hur teknisk forskning skall integreras i denna helhetssyn.Även om en annan instans än (nämligen STU) förutsätts finansiera dennaforskning, måste utredningens direktiv uppfattas så all det samordnandehelhetsansvaret ligger hos . 2.3Göteborgs universitet finner : s förslag om forskning för bättre mat vara välgmndad och framsynt i sin strävan atl söka knyta samman livsme delsforskningens oUka delar till etl sammanhållet program från produktion, förädling och distribution fill konsumtion och omsättning i människokrop pen. --- Förslaget pekar pä flera eftersatta frågeställningar och konkre ta forskningsuppgifter. Näringsforskning kan om den får tillräckligt stöd på ett väsentligt sätt bidraga till kunskap om hur människans hälsa skall främjas såväl under normala, förhållanden (allmän nutrifion) som i sjuk domsförebyggande och terapeufiskt syfte (klinisk nutrifion). Av samma skäl blir den av största betydelse för alt hälsoaspekler beaktas vid produkt utvecklingen i jordbmksledet, förädlingsprocesserna i industriledet och hanteringen i distributionsledet. 2.3---------------------------------------- hälsar med entusiasm en satsning på den humananäringsläran, elt ur anslagssynpunkt synnerligen eftersatt forskningsområde, 2.4----------- Lantbruksstyrelsen:Det är enligt lantbruksstyrelsens uppfattning ange läget att forskningsresultat på livsmedelsområdet snabbt kommer lill prak tisk tillämpning. erfarenheter visar klart att betydande utbild nings-, informafions- och rädgivningsinsatser behövs för att forskningsre sultat snabbt skall få prakfiskt genomslag. Den av föreslagna inrikt ningen av forskning för bättre mat får inget större värde om den nya kunskapen stannar hos forskarna och, vad gäller primärproduktionen, hos etl fåtal lantbmkare. Det behövs därför också betydande insatser inom lantbruksverket för att resultaten frän denna forskning skall leda till önska de effekter.-- --------------------------------------------------------- 34 Fränlantbmksstyrelsens utgångspunkter finns det stora behov Prop.1986/87:80 avforskning i de frågor SJFR-rapporlen redovisar. ärangelägna både för svenskt jordbmk och från folkhälsosynpunkt. 2.5 : - - - det ärangeläget att - - - fiskanknutet forsknings- och utvecklingsarbete kommer attingå i erforderlig omfattning, med hänsyn fill fisk som ett nyttigt livsmedel. 2.6Statens livsmedelsverk ser med tillfredsställelse på att det nu föreligger ettförslag fill sammanhållet program rörande livsmedelsforskning. Den huvudsakligainriktningen och omfattningen av detta program kan livsmedelsverket ställa sigbakom. Också livsmedelsverket anser således att det finns mycket starka skälför en kraftig ökning av insatserna på livsmedelsforskningens område. Verketvill understryka betydelsen av att man när programmet genomförs samordnar olikadelar med tillämpning av en helhetssyn där konsumenten sätts i centmm. Om såsker, kommer forskningen att verksamt kunna bidra till att livsmedel av godkvalitet kan produceras till rimliga priser. ---- Innandet fattas beslut om vilka enskilda forskningsprojekt som skallstödjas, bör såsom också framhålles i rapporten vetenskapligt och stringentformulerade detaljprogram tas fram för de olika huvudområdena. Därvid bör denfidigare nämnda helhetssynen tillämpas. Den sakkunskap som finns inomlivsmedelsverket bör vidare utnyttjas i detta arbete. Programområdet "Mat och säkerhet" harenligt livsmedelsverket behandlats på ett otillfredsställande sätt. Såvälkonsumenter som producenter av livsmedel efterlyser bättre kunskaper som gmndför rekommen-dafioner rörande livsmedelssäkerhet resp. utveckling avproduktionsmetoder. Dessa behov kan bäst tillgodoses genom etl ökat slöd lillforskning inom livsmedelstoxikologi.-- mening bör satsningenpä programområdet "Mat och säkerhet" ökas från föreslagna 1,5miljonerkronor till minst det dubbla. Detta bör kunna ske genom enomfördelning inom den föreslagna ramen. 2.7 - vill betona angelägenheten av att forskningsprogrammetsenare ger underlag för preciseringar av krav som kan styra kvalitetsarbetet. Ettav de grundläggande medlen för att påverka kvaliteten är ekonomiskastimulansåtgärder. I många avseenden är prisinstrumentet det effektivastestyrmedlet framför allt när det gäller att sfimulera kvalitet utöverminimikraven. Prisstyrningen kräver dessutom förhållandevis lite administrationoch kontroll. Enligt [jordbruksnämndens] uppfattning bör därför studier omprisbildningens effekter pä kvaliteten prioriteras inom ramen för de resursersom beräknas för avsnittet om maten och samhället inom forskningsprogrammet. 2.8 finner det framlagda förslaget på det hela Prop.1986/87:80 Däremot läggs i förslaget enligt SlND:s mening allför liten tonvikt på behovenav utvecklingsarbete inom industrileden till för- Bilaga 7 mån för insatserinom råvamleden. Del är otillfredsställande och dessutom Jordbruksdep. bordedet skapas ett ökat utrymme för FoU-insatser för produktanpassning för olikamarknader sä att livsmedelsindustrins exportpotenlial kan tas fill vara. 2.9 Styrelsenför teknisk utveckling anser att man i programförsla gets avsnitt 10 och 10.1 väl formulerat mofiven för en framtida livsmedels forskning och ansluter sig till dem. ---- STUinser väl behovet av en utökad näringsforskning men vid beaktandeav hela programmet kan, med hänsyn till STU:s roll, eventuellt andra områdenligga närmare till hands för gemensamma satsningar, t.ex. Livsmedlens fysik ochkemi. Inom STU är det endast en ytterst begränsad del avbudgeten som är reserverad för forskningsrådsverksamhet. ---- Stödtill forskning som kan gagna svensk livsmedels- och appa- rafindustrikan kanaliseras via flera av STU:s program såsom livsmedelsteknik,informationsteknik, energiteknik, bioteknik m.fl. 2.11 önskar---- instämma inödvändigheten av en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom livsmedelsforskningen.MFR konstaterar vidare med tillfredsställelse att bland olikaprogramområden inom livsmedelsforskningen ger högsta prioritet ät "kostoch hälsa", dvs. medicinsk näringsfysiologisk forskning. 2.12 saknar i rapporten förslag till forskning kring livsmedelsproduktionensetiska aspekter. 2.13 : Vad avser denaturvetenskapliga delarna är de föreslagna projekten över lag forskningsbara.NFR förordar en stark anknytning till gmndforskningen, i synnerhet i dedelområden som behandlar "Kost och hälsa". Vidare vill rådetunderstryka att tvä områden som inte behandlats särskilt i rapporten börförtjäna fördjupade studier. Dessa två områden är uppkomsten av matallergieroch förekomsten av mykotoxiner i mat. Det är av vikt att dessa områdenuppmärksammas. - - livsmedelsforskningens hälsodel, som bordeutgöra en av de tyngsta delarna av rapporten, är ytterst knapphändigtbeskriven. Sammanfattningsviskan de föreslagna forskningssatsningarna beskrivas som stöd åt starkt målinriktad forskning snarare än grundforskning, sats ningar som i huvudsak är angelägna för livsmedelsindustrin. De närings- och hälsoproblem som inte synes kunna undvikas genom en koslomlägg- ning utgör områden som redan delvis är prioriterade och erhåller avsevärt 36 slöd från olikaforskningsråd. Ett utökat stöd till frågeställningar som berörtoxikologiskt/biokemiska verkningsmekanismer av en skadlig kost är emellertidsärskilt angelägen. 2.14Sveriges : De forskningsområden som prioriterar hartagits fram i en programgrupp där forskare frän SLU deltagit. Vi finnerområdena väl valda för alt fylla de kunskapsluckor som konstaterats. 2.15Statens pris- och kartellnämnd har inte möjlighet att på basis av redovisningeni rapporten bedöma hur angelägna de olika förslagen om ökande forskningsinsatser på olika problemområden är. Vad gäller den livsmedelsforskning som rapporten mbricerar vara av samhällsvetenskap lig natur, dvs. frågor om t.ex. prisbildning, konkurrens, ägarstruktur och ägarkoncentralion, vill SPK framhålla den utredningsverksamhet som nämnden som pris- och konkurrensvårdande myndighet bedriver. ---- SPK vill framhålla vikten av att den förkonsumenterna angeläg na livsmedelsforskning som föreslär i sitt forskningsprogram kom mer till stånd. 2.17 :-- Enligt RRV bör---- sektorsforskningens uppgiftvara att finna klara alternafiv fill dagens stmktur som kan tas somutgångspunkt för framtidens livsmedelssystem. RRV anser emellertid att det iprogramförslaget finns en risk för att dagens stmktur förstärks dåprogramgmppen gör livsmedelsforskning till ett sidoordnat begrepp i förhållandefill jordbmksforskning och medicinsk forskning i stället för att göra det tillett överordnat begrepp som inbegriper dessa forskningsområden. 2.18 delar i stort programgruppens uppfattningoch fillstyrker gmppens prioritering alt resursbehovet är störst inom områdenaKost och hälsa. Livsmedlens biologi samt Matens fysik och kemi. Förbundet ansersåledes liksom att det behövs en fördjupad förståelse för sambandetmellan kost och hälsa och en ökad kunskap om vår mat och våra måltidsvanor. Eliförbisett område är härvid tillämpad matlagningsteknik för privathushållen.Det är också viktigt med ökade kunskaper om hur råvarans egenskaper på bästasätt kan utnyttjas i livsmedelskedjan sä att produkter som svarar motkonsumenternas skilda önskemål kan presenteras. 2.19 finner utgångspunkten (konsumentperspekfi-vet) mycket tilltalande ochvi vill understryka betydelsen av att utröna konsumenternas behov och önskemål. Atluppmärksamma hela livsmedelskedjan från råvara fill konsument som utredningengör är riktigt och viktigt. KF anser dock att alltför liten 4 1986/87. tonvikt lagts pä behovetav utvecklingsarbete inom industrileden. Det är fortfarande råvaran som ärtyngdpunkten i de föreslagna forskningsinsatserna medan industrins roll ärnedtonad. Detaljhandelnsroll och betydelse för livsmedelskvaliieten har heller icke uppmärksammats i såhög grad som KF finner önskvärt. Matens hantering och skötsel i bufiksledet äroflast av stor betydelse för den kvalitet som konsumenten möter vid sin kontaktmed livsmedlen i butikerna. 2.20 : Vad man saknar i rapporten är forskning omkring konsumenternas kunskapsnivå, utbildningsmotivation och ut bildningmöjligheter inom området MAT. Kunskap som krävs för atl man ska kunna fillgodogöra sig forskningens framsteg i produktions- och indus triled. ----- 1ett gediget forskningsarbete måste resurser ställas i utsikt för informationsarbete.Informafion som är enkel nog att bli debattämnen och skapa intresse. Det finns redan bl.a. inom ICA kanaler för atl fäut sådan information, exempelvis genom . Vi är positiva tilldiskussioner om hur forskningsresultat skall kunna föras ut till konsument. Dagligvamhandelns frekvenla kontakter medkonsumenterna i val/köpsituationer kan användas för information och propagandaför sundare kost. 2.21 : Det är också angeläget att framför allt de statliga FoU-intressena i livsmedelskedjans senare led väsentligt ökas, ----- Iförslaget från synes tyngdpunkten i hög grad ha lagts på samhällsekonomisk forskning och näringsforskning, medan mindre vikt läggs vid livsmedelsteknik och forskning rörande processteknisk industri. Vi finner detta för vår del synnerligen beklagligt och vill starkt förorda en omprioritering, särskilt vad gäller området livsmedelsteknik. ' 2.22---------------- : 1 kapitel 4 ges en översiktlig beskrivning av vissa tendenser i livsmedelsproduktionens och -konsumtionens utveck ling. Dessa förhållanden är väl kända . Någon analys av utvecklingstendenserna redovisas inte. Också här har slutsatserna karak tär av påståenden och åsikter, som knappast kan grundas på den redovi sade beskrivningen.-- Ikapitel 9 tar rådet upp ett antal problemområden, som forskningen skallbehandla. Också här är framställningen knapphändig och ytlig och har närmastkaraktär av exemplifiering. Säkeriigen behöver många av de problem som rådetnämner bli föremål för forskningsinsatser. Vi utgår emellertid från att riksdagoch regering behöver ett betydligt mer genomarbetat underlag för beslut omvilka områden man kan satsa resurser på. Vikan inte bedöma och ta ställning till de förslag till framtida forskning, som rådet för fram-- , eftersom förslagen inte gmndar sig på någon analys.Det finns t.ex. ingen uppgift om vilka avvägningar som ligger bakom de beloppsom föreslås satsade pä de olika forskningsområdena. 2.24 : Utredningen framhåller all man i arbetet med att identifiera forskningsområden valt att utgå från elt konsu mentperspektiv. Förbundet finner detta vara en vikfig utgångspunkt för all långsiktigt bygga fast ett förtroende hos konsumenterna för modern livsmedelsproduktion både avseende primärproduktion och förädlingsled. Förbundels och trädgårdsnäringens erfarenheter har emellertid visat på svårigheterna att urskilja vad som är objektiva och sakligt underbyggda konsumentönskemål. I mycket döljs detta i "uppfattningar" och"åsikter" med bristande underbyggnad. Problemet är dä snarare ett informations problem. Mot denna bakgmnd är det viktigt att vetenskapliga forsknings resultat vilka läggs till grund för den nutida såväl som den framtida livsme delsproduktionen där så är möjligt presenteras och åskådliggöres för en allmänhet på ett sakligt och lättillgängligt sätt. Del bör därför vara en ansvarsuppgift för att kräva och fillse att stödda forskningsprojekt fullföljsi detta avseende. Förbundet vill ifrågasätta om inte medel somfri resurs för information härutöver bör ställas fill rådels disposition,särskilt som relationen forskningen konsumenten nu förstärks. Förbundetvill på alla sätt uttala sitt stöd för en utökad och fördjupad livsmedelsforskning mot den bakgrund som utredningen redovisar. 2.25 tillstyrker förslag om ett sam manhållet program rörande livsmedelsforskning. ---- SFRvill framhålla fiskens betydelse för att få en balanserad kost, ochhemställer att : s uppdrag förses med ett krav att även fisk skall ingåbland de livsmedel som studeras.