prop · GA03163 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87:163 om vissa frågor rörande innehållet i Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som tagits upp i bifogade utdragur regeringsprotokollet . Iskrivelsen lämnas en redogörelse för vissa av de frågor rörande innehållet iden nya grundskollärarutbildningen, som begärt att få del av. 1 1986/87. '''"- 1986/87:163 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 maj1987 Närvarande: Statsministern , ordförande ochstatsråden , , , , , , , , , , , , , ,Hulterström, G. Skrivelse om vissa frågor rörande innehållet i grundskollärarutbildningen beslutade vid 1984/om en nylärarutbildning för (prop. 1984/85: 122, UbU 31, rskr. 366).Utbildningen organiseras som en allmän utbildningslinje inom högskolan, grundskollärarlinjen. I beslutet angavs (UbU 31 s. 21) att regeringen bordebereda tillfälle alt la del av vissa frågor, som rör den nyautbildningen. Det gällde bl. a. balansen mellan olika huvuddelar inomutbildningen, urval till lärarutbildning, graden av samhällsanknytning avlärarutbildningen vid l.ex. praktik samt frågan om ytterligareämneskombinationer för lärare för senare årskurser. Med anledning av beslut gav regeringen den 26juli 1985 universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag atl bl. a. geregeringen underlag för en redovisning till i dessa frågor. UHÄ har i en rapport den II , Ny utbildning av lärare för ,lämnat en redovisning till regeringen. Rapporten bör fogas lill protokollet idetta ärende som bilaga. Arbetet med planeringen av utbildningen fortsätter inomUHÄ. Utbildningsplan för grundskollärarlinjen avser UHÄ att utfärda sedanriksdagen tagit del av innehållet i denna skrivelse. I anslutning lill redovisningen vill jag göra någrauttalanden. De avser dels den nya utbildningens karaktär och huvudinnehåll,dels vissa speciella frågor. 2 Grundskoilärarlinjens karaktär och huvudinnehåll Riksdagsbeslutet om en ny lärarutbildning för grundskolaninnebär att det skapas en lärarutbildning med en gemensam karaktär i ställetför de tidigare skilda utbildningarna för låg-, mellan- och högstadierna. Grundskollä-radinjenmed sina olika inriktningar och specialiseringar skall vara en sammanhållenyrkesutbildning, där den blivande läraren får de grundlag- gandekunskaper som behövs för att han ellerhoh under sitt yrkesverk- Skr.1986/87: 163 samma liv skall kunna variera och förnya sin undeivisning. Minföreträdare, statsrådet , har i prop. 1984/85: 122 angivitriktlinjerna för den nya lärarutbildningen. Vid riksdagsbehandlingen erinrade utbildningsutskottet omde mål som lagts fast för arbetet i skolan. I dessa mål ingår uppgiften att geeleverna goda kunskaper och färdigheter saml att främja deras personliga ochsociala utveckling. Det är därför enligt utskottet viktigt atl del inom lärarutbildningenges tillräckligt utrymme för utbildning i alla delar av skolans arbete (UbU1984/85: 31, s. 13). har genom sitt beslut om grundskollärarlinjenlagt fast de väsentliga hållpunkterna för utbildningen. Såsom gäller för allannan högskoleutbildning bör det emellertid sedan ankomma på UHÄ och andraorgan inom högskoleorganisationen alt svara för den konkreta utformningen avutbildningen. Såvitt jag kan bedöma har UHÄ i sitt arbete beaktat deuttalanden och ställningstaganden som gjorts av riksdag och regering. UHÄ harerinrat om de skilda traditioner inom vilka nuvarande klasslärarutbildning och ämneslärarulbildninghar vuxit fram. Jag ser del som utomordentligt angeläget att företrädarna förde skilda traditionerna samverkar i arbetet med all skapa en god utbildning iöverensstämmelse med de riktlinjer som har lagts fast. Genom ett sådantsamarbete kan erfarenheter från tidigare utbildningar las tillvara i den nyautbildningen. Jag vill understryka att den nya lärarutbildningens uppgift dockär att lägga en ny grund för det pedagogiska arbetet genom atl alla lärare igrundskolan, genom sin utbildning, ges bättre möjligheter än altundervisa grupper av elever med skiftande sludieförulsätlningar och bakgrund. Hur väl den nya utbildningen lyckas fylla sin uppgiftberor ytterst på den kvalitet i utbildningen som varje universitet och högskolaförmår prestera. Den kunnighet och det engagemang som många inom högskolanvisat inför den nya utbildningen är viktiga faktorer i del arbetet. Deavvägningar som görs mellan skilda områden och olika intressen bör ständigtkunna ifrågasättas och övervägas på nytt. Enbart härigenom kan utbildningensuccessivt bli allt bättre. Jag noterar med tillfredslällelse all UHÄ avser att nogafölja utvecklingen av lärarutbildningen. Ett centralt uppföljningsprojekl somUHÄ aviserar kan visa hur väl de båda traditionerna integreras och hur vällärarutbildningen fyller sin uppgift som ett medel all utveckla arbetet iskolan. Projektet kan också bidra till att sprida idéer och förslag omförändringar. Av tradition har kontakterna mellan lärarutbildningarna i landet varitgoda. Detsamma gäller utbytet av idéer ämnesinstitulionerna emellan. Det ärangeläget att samarbetet utvecklas i den nya utbildningens tjänst och alt detlakommer att omfatta företrädare för alla de skilda ämnen och verksamheter somingår i lärarutbildningen. Den redovisning som UHÄ presenterar ger en bild avhuvudinnehållet i utbildningen och hur avvägningen mellan de olika delarna iutbildningen kan göras. För universitetens och högskolornas del gerredovisningen ledning för planeringen av utbildningen. Den tabell som UHÄpresenterar under punkten 3.3 i sin skrivelse får anses vara ett uttryck förden relativt ti /87. omfattande ledning, somriksdag och regering anser vara nödvändig i ett Skr. 1986/87: 163 inledningsskede (prop.1984/85: 122 s. 10, UbU 31 s. 13). återfinns i tabellen börses som utgångspunkt för planeringen. däremot, enligt minmening, inte uppfattas som av riksdag och regering fastställda poänggränser,vilka låser utvecklingen av grundskollärarlinjen i etl längre perspektiv. Detär viktigt att lärarutbildningen utvecklas på samma sätt som annan högskoleutbildning,i takt med de nya kunskaper inom lärarutbildningens skilda områden som ges avforskningen och av de erfarenheter som vinns i skolarbetet. Linjenämnderna hargivetvis också ett ansvar för att utbildningen motsvarar de krav som kommer tilluttryck i och regeringens uttalanden. Tillde frågor vartill de planerande myndigheterna har att ta slällning hör hurstudierna i de skilda ämnena inom den samhällsorienterande respektive naturorienlerandeämnesgruppen skall läggas upp för att de samordningsvinster, som ochregeringen räknat med, skall kunna uppnäs. Till sådana frägor hör ocksåavvägningen i svenska mellan språket å ena och litteraturen å andra sidan samthur datakunskap kommer in i lärarutbildningen. Föratt lärarutbildningen skall bli den yrkesutbildning, som är nödvändig förarbetet som lärare i en grundskola för alla, behövs stora insatser. Samtligablivande lärare behöver bli djupt förtrogna med del faktum alt elever är olikaoch vad som krävs för att komma varje enskilt barn till mötes. Lärarna behöverkunskaper i frågor kring val av stoff i undervisningen, hur stoffet görsbegripligt för eleven och sätts in i ett sammanhang som eleven förstår och harerfarenhet av. Omfattningen och inriktningen av dessa inslag i utbildningen harinte angivils närmare av UHÄ. Dessa från skolpolilisk synpunkt särskilt viktigafrågor avses inte bli förda lill ell avgränsat delämne ulan förutsätts blibehandlade inom samtliga ämnen eller ämnesområden. Jag utgår från att berördauniversitet och högskolor medverkar till att utbildningen härigenom får eninriktning som leder lill en successivt förbättrad måluppfyllelse förgrundskolan. Ianslutning till beslutet om grundskollärarutbildningen uttalade ulbild-ningsulskotlet(UbU 31 s. 8) all lärarna för de tidigare årskurserna måsle ha kompetens allundervisa i engelska i årskurserna 1 -6, eftersom en så stor andel av dagensskolor omfattar endast låg- och mellanstadium. Frågan borde enligt utskottettas upp i del kommande arbetet med utbildningsplan inom UHÄ. UHÄanser alt det är nödvändigt att lärare för tidigare årskurser får en utbildningi engelska om minsl 15 poäng. omfattar utbildningen på låg- ochmellanstadielärariinjerna omkring 6 respektive 8 poäng. Denna utbildning ärotillräcklig med tanke på de krav som måste ställas på allmän språkfärdighet.UHÄ har - med tanke på de krav som i övrigt ställs på innehålleti utbildningen - funnit det omöjligt att rymma utbildning i Skr. engelskaför samtliga studerande inom ramen' föi" en utbildning om 140 UHÄanser mot denna bakgrund att engelska bör erbjudas som ett alternativttillval om 15 poäng i stället för tillval i ett praktisk-estetiskt Föratt tillgängen på lärare skall garanteras inom nu nämnda ämnen ochämnesområden måste del enligt UHÄ finnas en styrning av andelen lärare medrespektive tillval. Jag anser atl en utbildning i engelska om minst 15 poängär nödvändig för kompelens att undervisa i engelska t. o. m. årskurs 6. I mängaskolor bör det emellertid vara möjligt att för denna undervisning anlita läraresom är utbildade för senare årskurser. Den lösning som UHÄ anvisar medtillvals-möjlighet i engelska garanterar en viss tillgång på lärare medkompetens i detla språk. För den enskilde studerande är det givetvis ocksåmöjligt att frivilligt, utöver den beslutade ramen om 140 poäng, komplettera sinUtbildning i engelska. Dessutom bör vederbörande skolstyrelse i fortbildningssammanhangprioritera de lärare som behöver förstärka sin kompelens i engelska om dettabehövs för undervisningen i engelska på de lägre stadierna i kommunen. 3.2 Alternativa ämneskombinationer för behörighet tilltjänst uttalade (UbU 31 s. 10) au UHÄ i sittplaneringsarbete borde pröva möjligheterna till ytterligareämneskombinationer. En självklar utgångspunkt vid dessa överväganden måsteenligt utskottet vara att de sammanhållna samhällsorienterande och naturorienlerandeämnesgrupperna skall finnas. Del som kan övervägas är, enligt utskottet, omman i studiegången kan byta ut studier i vissa ämnen mot alternativa ämnesstudier. UHÄ bedömer atl vissa ytterligare ämneskombinationer ärmöjliga inom ramen för ställningstagande. Matematik och två språk,alternativt matematik, svenska och etl språk är ämneskombinationer, som UHÄanser ha flera fördelar. De kan bl. a. motverka risken för könsmässiguppdelning av rekryteringen till olika fördjupnings- och specialiseringsal-ternaliv.Vidare ger den första kombinationen möjlighet till en fördjupning i språk förlärare i , vilket annars saknas. UHÄ har också övervägt möjlighetenatt kombinera matematik och samhällsorienterande ämnen. UHÄ avser atl återkomma i dessa frågor sedan SÖ lämnatförslag om tjänstesystem. Önskvärdheten av fler ämneskombinationer måstedärvid, enligt UHÄ, bedömas i förhållande lill risken av alt antalet lärarekring eleven ökar. UHÄ:s analys visar, enligt min mening, möjligheter tillämneskombinationer utöver dem som förts fram i propositionen. Jag räknar med atlUHÄ återkommer lill regeringen i frågan. 3.3 Dubbel behörighet Skr. 1986/87: 163 Utbildningsutskottetansåg (UbU 31 s. 14) det angeläget, atl utbildningen av lärare för grundskolanoch gymnasieskolan planeras så att hinder inte skapas för den som vill hadubbel behörighet. UHÄ avser att i anslutning lill anslagsframställningen /89 återkomma med förslag till de förändringar i gymnasieläraruibildningensom är föranledda av beslutet om den nya grundskollärarutbildningen och detuppdrag som regeringen gett UHÄ i anledning därav. Enligt UHÄ:s uppfattningstår det redan nu klart atl det kommer alt behövas fördjupade kunskaper,särskilt i vissa ämnen, i gymnasielärarutbildningen. För grundskollärare gällerdå att krav kommer att ställas på kompletteringsstudier för tjänst i gymnasieskola.Den komplettering som kan förutses kommer, enligt UHÄ, atl huvudsakligen avsefördjupade ämnestudier. Enligtmin mening framgår av UHÄ:s redovisning atl inga hinder har skapats iuppläggningen av grundskollärarutbildningen för dem som önskar behörighet ocksåför tjänstgöring i gymnasieskolan. Omfattningen av den nödvändigakompletteringsutbildningen och i vilka ämnen den skall ges kan fastläggas förstnär UHÄ redovisat sitt uppdrag. Tillfrågan om urval lill lärarutbildningen avser jag alt återkomma i samband medställningstagandena till lillträdesutredningens förslag. Till frågan om gradenav samhällsanknytning av lärarutbildningen vid l. ex. praktik avser jag ocksåalt återkomma . Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle alt la del av denna redogörelse. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Byrånför utbildning och forskning Sektion 4 1986/87: 163 Bilaga NY UTBILDNING A¥ LÄRARE UHÄ:s rapport till regeringen Skr.1986/87: 163 UHÄ:s ställningstagandentill en ny grundskol-lärarutbildning 3.2 Mål, karaktär och allmän inriktning 3.3 Utbildningens huvudsakliga innehåll ochbalansen mellan utbildningens huvuddelar Avriksdagen särskilt aktualiserade frågor 4.1 Engelska inom inriktningen mot årskurserna1-7 4.2 Alternativa ämneskombinationerför behörighet till tjänst 4.3 Gymnasielärarutbildningenoch grundskollärares behörighet till tjänst i gymnasieskolan Reservationoch särskilda yttranden till styrelsens beslut UNIVERSITETS-OCH HÖGSKOLEÄMBETET Byrånför utbildning och forskning, sektion4 Avdelningsdirektör ,SN 1986/87: 163 Regnr 403-(410)-2881-85 My utbildning av lärareför I enlighet med regeringens uppdrag överlämnar härmed UHÄunderlag för regeringens redovisning tillriksdagen beträffande grundskoilärarlinjens huvudsakliga innehåll och balansen mellan utbildningens olika delar. Beslut i detta ärendehar fattats av universitetskanslern, planeringschefen samt styrelseledamöterna . Därjämte har närvarit personal företrädarnaGustavsson och , byråcheferna samt avdelningsdirektör . Föredragandehar varit sektionschefen . Reservation mot beslutet av ledamoten samt särskilda yttranden från ledamöterna . 1986/87: 163 NY UTSJLCöMQ ÄV LÄFsÄRE FÖR GRISNDS UHÄ:s rapport till regeringen På grundval av regeringensproposition /85:122 beslöt riksdagen1985 om en ny lärarutbildning för m m (UbU 1984/85:31, rskr 366). Tillgrund för propositionen låg det betankande som lärarutbildnings-utredningi överlämnade till regeringen (SOU 1978:86) samt de remissyttranden ochskrivelser som inkommit med anledning av betänkandet.Regeringen uppdrog åt och universitets- och högskoleämbetetatt vidta åtgärder enligt en inom utarbetad promemoria. Enligt uppdraget skulle UHÄ ge förslagangående dimensionering ochlokalisering av grundskollärarlinjen och utbildning av ämneslärare för gymnasieskola och vuxenutbildning. UHÄ överlämnade detta förslag1985-12-02 (1985:22). Regeringensproposition i frågan (prop 1985/86:113) förelades (UbU 1985/86:27, rskr 356). UHÄ fick vidare i uppdrag atl pröva möjligheternatill fortbildningsinsatser för lärarutbildare genom en begränsning av antagningen av studerande . Förslag häromgavs i UHÄ:s anslagsframställning /88. Regeringen har tagitställning till dessa förslag i budgetpropositionen 1987. UHÄ skall enligt uppdraget också ge underlag förregeringens redovisning till i fråganom innehållet i utbildningen bl a vad avserbalansen mellan olika huvuddelar inom denna. ge förslag till regeringen i ett antalfrågor som preciserats i promemorian. Den följande rapporteringen avserunderlaget för regeringens redovisning tillriksdagen. För att kunna ge en samlad bild av översynsarbetet redovisas översiktligt ocksåde särskilda uppdragen. Dessa kommer UHÄ att behandla främsti anslutning till anslagsframställningen för budgetåret1988/89. 1.2 Utgångspunkter i riksdagsbeslutet Skr. UHÄ:s översynsarbete har utgått från de av fattade besluten angående utbildningens organisation samt uttalanden angående utbildningens karaktär och allmänna inriktning. I propositionen föreslås "att en ny lärarutbildning för utformas med enstruktur och ett innehåll som bestäms utifrångrundskolans b6hov"(s.7). Utskottet anföratt det är "nödvändigt att segrundskolan som en helhet och låta den få framträdasom en skola utformad efter sina egna villkor" (s 6). 1 propositionenframhävs att "utbildningen skall geläraren den grund som behövs för arbetet iskolan och de förutsättningar som fordras för att förändra dettaarbete i takt med utvecklingen i skolan och i samhället i övrigt.Detta förhållande måste vara grundläggande vid planeringen av innehållet i lärarnasutbildning och definierar den yrkesroll som läraren skall utbildas för " (s9). Propositionen betonar också attutbildningen skall ge en bredare ämneskompetens.Särskild vikt bör läggas vid lärarnas specialpedagogiska kunskaper och åt kunskaper om barns språkliga utveckling. Alla blivande lärare måstekunna bidra till att utveckla elevernas färdigheteri svenska språket. Riksdagsbeslutet innebäratt en allmän utbildningslinje, grundskollärarlinjen, inrättasIr o m /89. Linjen skall vara organisatoriskt sammanhållen förhela . Vidare skall linjen innehållatvå inriktningar, en för undervisning i åk1-7 och en för undervisning i åk 4-9. Dessa tvåinriktningar överlappar alltså varandra vad avser åk 4-7. Utbildningen för åk 1-7 skall omfatta 140 poäng och utbildningen för åk 4-9 skall omfatta 180 poäng, utom förvissa kombinationer med ett praktiskt-estetiskt ämne, då utbildningen kan omfatta totalt140 eller 160 poäng. Inriktningen mot tidigare årskurser skall innehålla två fördjupningsalternativ,antingen matematik och naturorienlerande ämneneller svenska och samhällsorienterande ämnen. Den blivande läraren skall dessutom kunna svara förundervisningen i åk 1-3 i såväl svenskaoch matematik som i hela orienteringsämnesblocket. Dessutom förutsätts lärarna för de tidigare årskursernaha kompetens att undervisa i engelska i åk1-6. I utbildningen av lärare för åk 1-7 bör ingå något av ämnenabild, idrott och musik. 1 propositionen beräknaspedagogik, metodik och praktik tillsammans omfatta ungefär 40 poäng,medan ämnesstudierna alltså sammanlagt skall omfatta ca 100 poäng. Varken i propositionen eller riksdagsbeslutet anges någon preciserad omfattning av studierna i de enskildaämnena. I utbildningen av lärareför senare årskurser skall ingå specialisering i fyra givna ämneskombinationer naturorienlerande ämnenmed eller utan matematik svenska och tvåfrämmande språk ett praktiskt-estetiskt ämne i förening med svenska eller matematikeller ett främmande språk. t2 1986/87. Utbildningen i de tre första specialiseringsalternativen skall omfatta 180 Skr. 1986/87: 163 poäng,varvid ämnesstudierna beräknas till ca 140 poäng. Det fjärde specia-liseringsalternativetskall omfatta totalt 140, 160 eller 180 poäng,beroende på vilka ämnen som ingåri kombinationen. Beträffande utbildningen för de enskilda skolämnena anges i propositionen eller i riksdagsbeslutet, för utbildningen av lärare för åk 4-9 att svenska skall omfatta ca 60 poäng att omfattningen i tre av fyra ämnen i samhällsorienterandeämnen eller naturorienterande ämnen börkunna vara 40 poäng, men att man inte bör ange exakt poängtalännu att ämnesstudierna i kombinationen musikoch svenska skall omfatta 140 poäng att övriga praktiskt-estetiska ämnen, förutombarnkunskap, skall omfatta lägst 60 poäng Beträffande utbildningens organisationinnebär riksdagsbeslutet vidare att lärarutbildning i svenska som anCraspråk bör ingå som variant i utbildningen för tidigare årskurseri och som en del av specialiseringen i språk att lärarutbildning för grundvux skall ingå som variant av utbildningen förtidigare årskurser. Beträffande utformningen av utbildningenanförs i propositionen att det är nödvändigt med ett samband mellan amnesteori. pedagogik,metodik och praktik i hela utbildningen såalt man får en väl sammanhållenutbildningsgång. 1 praktiken skall de studerandefå utgångspunkter för studierna och tillämpningar av det som behandlas där. Såväl i propositionen som i utbildningsutskottets betänkande anges att den blivande läraren med sina ämnesstudier skall utbildas i didaktik, dvs i frågor kring val av stoff i undervisningen samt hurstoffet görs begripligt för elever och sättsin i ett sammanhang som eleven förstår och har erfarenhet av. Enligt propositionen utgör ocksåspecialpedagogik en viktig del av utbildningen. Stoffet i utbildningen bör enligt utskottet utgå från klart definierbara ämnen på ett sådant sätt att de blivande lärarna behärskarsåväl enskilda ämnen som de områden där ämnessamverkan kan förekomma. Det skall vara ett "bådeoch" när det gäller ämnesövergripande respektive ämnesanknutna inslag. Vid sidan av ämnesstudier skall frågor och företeelser belysas ur ett tvärvetenskapligt perspektiv. Studierna skall enligt riksdagsbeslutet läggas upp i en systematisk studiegång, där ämnen och moment kommer i en logisk ordning relateradtill yrkesutbildningens mål. pekar på möjligheten att tillgodoräkna sig utbildning på grundskollärarlinjen för fortsatt utbildning, t ex forskarutbildning. För särskild behörighet förforskarutbildning kommer kompletterande studier att behövas. Grundskollärarutbildningenskall enligt propositionen planeras såatt sam- Skr. 1986/87: 163 verkan med utbildning för barnomsorgen kan ske. Det är angelägetatt olika former för samverkan med lärarutbildningen förgymnasieskola och vuxenundervisning prövas. har anfört ett flertal synpunkter som börvara vägledande för utbildningen av grundskollärare. anförsålunda då det gällerinnehållet i utbildningen (s 13) att det är viktigt att det inom lärarutbildningen ges tillräckligt utrymme förutbildning i alla delar av skolans arbete enligt de allmänna målen. Den ämnesteoretiska utbildningen skall inte begränsas till det som undervisningen i sko/an handlar omoch utbildningen skall ge kunskaper utifrånvilka läraren kan variera och förnya sin undervisning. I utskottsbetänkandetnämns också att det ärangeläget att utbildningen av lärare förgrundskolan och gymnasieskolan planeras så,att hinder inte skapas för den som vill ha dubbel behörighet. I propositionen anges mera utförligt ett flertal frågeställningar som skall behandlas iutbildningen, t ex kunskaper om skolsystemet, skolans mål, läroplanen, jämställdhet ochinternationalisering, samarbetet med hemmen, arbetslivet, elever med svårigheter och det lokala utvecklingsarbetet. För tillträde till grundskollärarutbildningen bör krävas kunskaper i svenska och engelska motsvarande tre årskurser i gymnasieskolan. Utbildningsutskottetframhåller att det är rimligt att i de för respektive fördjupnings- ochspecialiseringsalternativ grundläggande ämnena krävakunskaper motsvarande obligatorisk kurs pånaturvetenskaplig-teknisk linje respektive humanistisk-samhällsvetenskaplig linje. Utskottet anför att man börpröva urvalsinstrument för att rekrytera förläraryrket lämpliga personer. UHÄ kommer i den följande framställningenatt redovisa hur dessa grundläggande principertolkats och hur de på olika sätt vägts in i översynsarbetet. Riksdagsbeslutet överlät vissa organisatoriska frågor till UHÄför fortsatt översynsarbete. Enligt regeringens uppdrag skall UHÄ; inkomma med förslagi fråga om möjligheten att i specialiseringarna i naturorienterandeämnen och samhällsorienterande ämneninom inriktningen för utbildning av lärare försenare årskurser byta ut studier i vissa ämnen mot alternativa ämnesstudier, redovisa vilka ämnensom bör ingå i respektive specialisering därpraktisk- estetiskt ämne ingår tillsammans med svenska, matematik eller språk och hur långautbildningarna till följd därav bör vara (särskilt utförligbör redovisningen vara av bild ikombination med annat ämne), ge förslag till en förändrad slöjdlärarutbildningoch därvid särskilt prövaom och i vilken utsträckning utbildning i teknik bör ingå i slöjdlärarutbildningen, ge förslag till ny praktikorganisation för grundskollärarlinjen. Utöver uppdragen från regeringen med anledning av beslut omny lärarutbildning för mm har UHÄ också erhållit uppdrag som på olika sätt har samband med detta översynsarbete, nämligenatt göra en översyn av utbildningen av förskollärare och fritids- Skr. 1986/87: 163 pedagoger,