prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Därtill kommer engångskostnaden för system- ochprogram-meriiigsarbete. För /89 beräknar jag sålunda totalt300000 kr., varav . som driftsmedel och 100000 kr.för engängsutgifier. Frågan om en större samordning avkatalogiseringsverksamhelen avseende fonogram, videogram och musikalierfömtsätter enligt min mening ett brett samarbete mellan de olika parter som ärverksamma på området. Härvid kan statskontorets förslag till åtgärder vara fillgod hjälp. Jag är emellertid inte beredd att nu föreslå några ytterligareåtgärder från regeringens sida. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för resursförstärkningarrörande produktion av en nationaldiskografi avseende budgetåren 1988/89 och1989/90 som jag angett. Arkivet för ljud och bild:Förvaltningskostnader ., , Enligtvad jag bar anfört i det föregående bör arkivet för ljud och bild få Utbildningsdep. särskildaresurser för alt rädda äldre ljudinspelningar genomöverföring till moderna ljudmedier. För /88 bör ett För att projektet skall kunna genomföras enligt de planer som ALBhar lagt fram vill jag nämna att detta belopp motsvarar ungefar entredjedel av de medel som sammanlagt bör anvisas för ändamålet undertreårsperioden. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att till Arkivet för ljud ochbild:Förvaltningskostnader för /88, utöver vad regeringen harföreslagit i prop. 1986/87:100 bil. 10, anvisa ytterligare . Bilaga 6:1 Prop.1986/87:80 Sammanfattning av remissyttranden överpolarforskningssekretariatets anslagsframställning för budgetåren1987/88-1989/90 Polarforskningssekretariatethar avgivit anslagsframställning för budgetåren 1987/88-1989/90 innehållandebl.a. förslag fill genomförande och planering av forskningsprogram i ochAntarkfis. Programmet har sänts ut på remiss fill etl antal företrädare förforskning, teknisk utveckling och industriella intressen. Remissinstansernainstämmer allmänt i det angelägna i en svensk forskningssatsning ipolarområdena. (), t.ex., framhåller attdet föreligger ett betydande behov av ytterligare forskning i dessa ännu sålänge dåligt utforskade områden. Från flera håll läggs förslag om insatserutöver dem som polarforskningssekrelariatet fört fram. Att och ur olika synpunkterkompletterar varandra på ett värdefullt sätt är en uppfattning som de flestadelar och därmed stöder programmets dubbla inriktning. meteorologiskaoch hydrologiska institut () och geologiska undersökning (SGU)skulle dock från sina utgångspunkter gärna se större satsningar i det arktiskaområdet. Förslagen fill insatser inom gmndforskning ochteknisk utveckling kommenteras på etl antal punkter. I huvudsak ärremissinstanserna positiva, l.ex. (), högskolani och statens industriverk (SIND). pekar pädet rikhaltiga material som samlats genom tidigare svenska expeditioner. Museetframhåller att det är av största vikt alt gmndläggande biologisk forskning färett tillräckligt stort utrymme i ett eventuellt Antarktis-program, i synnerhetmot bakgrund av att detta har en tyngdpunkt i miljöforskning och miljöövervakning.SGU föreslår att man prövar alt införliva ett sedimentolo-giskt shelfprogram iantarkfissalsningen, vilket skulle ge möjligheter till jämförelse med denarkfiska expeditionen där detta var en tung del. den tekniska forskningen, särskilt teknisk FoU kopplad till byggandeoch utmstning av stationen pä Antarkfis. FOA lägger ett särskilt förslag om att upprätta ochdriva en mätstation för seismologi och luftburen radioaktivitet på ,som ett led i etl internationellt globall system för atl kontrollerakärnvapenprov. SIND betonar att teknik för arktiska förhållanden ihavsmiljö är en relativt ny marknad där del inte finns etablerade aktörer,något som underlättar introduktionen av svensk teknik och svenska företag. SINDanser att utvecklingen pä borde följas närmare, främst då exploateringefter mineraler och energiråvaror. Miljöintresset är grundläggande vid verksamhet i dekänsliga polarområdena, härom är alla ense. ()framhåller alt den globala luflföroreningsspridningen och därtill koppladerisker för klimatförändringar är av stort intresse och gör internafionelltforskningssamarbete nödvändigt. Här utgör polartrakterna unika"arkiv" och referensområden. , som noterar attprogrammet har en tyngdpunkt Bilaga 6 Utbildningsdep. på miljöforskning,föreslår att det även bör omfatta metoder att skydda miljön från påverkan. Ettflertal remissinstanser förklarar sig vara intresserade av och beredda attaktivt medverka i det föreslagna programmet. FOA nämner Qärranalys medbilddatabehandling, seismologi och marin undersökningsteknik som exempel påegna kompetensområden som är förenliga med polarforskning. Naturhistoriskariksmuseet framhåller bl.a. sin kompetens att i laboratoriet för isolopgeologiutföra olika slag av analyser av och bergarter. SIND bekräftar sinavsikt att vidga insatserna inom arktisk teknik lill andra områden änhavsteknik och med längre fidsperspekfiv, i fördjupat samarbete medpolarforskningssekretariatet. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) är bereddatt i nära samverkan med SIND gä in i elt sådant forskningsprogram medutnyttjande av de breda industri- och tvärvetenskapliga forskningskontaktersom byggts upp i STU:s tidigare verksamhet. () påpekaratt forskarutbyte med östländerna har visat sig vara avutomordentligt värde för polarforskningen och inom miljöforskningen, särskiltför ett samarbete i med . Polarforskningssekretariatetsfortsatta insatser inom området tillstyrks av alla som berör frågan. FRNframhåller att just sekrelarialskaraktären bör understrykas. STU noterar attpolarforskningssekretariatet efterlyser etl kompletterande polartekniskt forum.Det borde övervägas, menar STU, om inte polarforskningssekretariatets styrelseskulle kunna innehålla såväl en vetenskaplig som en industriellt-teknisklrådgivande funktion. Inledning ........................................................... .... 1 Anslagsberäkningar........................................... ,,, 16 Fakullelsprogram .. ........................................... 18 - Fakultetsprogram som planeringsinstrument ........... 18 - Fakultetsprogrammens utformning och innehåll ....... 19 Utvärdering av forskning..... :................................. .. 22 - Sludiefinansieringen i forskarutbildningen ............... 27 - Forskarutbildningens meritvärde .......................... 28 - Kvinnliga forskares villkor..................................... .. 29 - Etappavgångar i forskamtbildningen ................... 30 Rekrytering tilllärartjänster inom högskolan ............ ,, 30 Forskningsmiljön .................................................. .. 33 Forskningsetik...................................... ,.............. 35 Litteraturförsörining.............................................. .. 37 - LIBRIS........................................................... ;. - Ansvarsbiblioteken ............................................ .. 39 - Samverkan mellan forskningsbiblioteken istockholmsregionen .. 40 - Samordning inom biblioteksområdet ...................... 41 Samverkan högskola -näringsliv ........................... .. 43 Externfinansieradverksamhet ............................. ... 45 Vissaprioriterade områden ................................... 46 - Bioteknik.......................................................... 46 - Informafionsteknologi ...................................... '47 - Kulturvetenskapligforskning .............................. .. 50 - Jämställdhetsforskning ..................................... 51 - Handikappforskning ........................................... 52 Nationellt tillgängligaforskningsanläggningar ........... .. 53 Forskningssamarbete iUmeå ................................ 54 Internationelltgrundforskningssamarbete ............... .. 55 Anslagsberäkningar ............................................ .. 58 Forskningoch forskarutbildning inom högskolan m.m.... .. 58 samtkonstnäriigt utvecklingsarbete ............. 58 Teologiska fakulteterna ............................. .... 70 Juridiskafakulteterna .................................. .... 73 D 19.Samhällsvetenskapliga fakulteterna................ 75 Odontologiskafakulteterna .......................... .... 89 Farmaceutiskafakulteten .......................... .... 92 D 23.Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna .. .... 94 Tekniskafakulteterna.................................. .. 103 Temaorienterad forskning ........................... .. 110 Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek .... .. 114 Vissa särskildautgifter för forskningsändamål .. 115 Övrigaforskningsfrågor ........................................ . 118 Prop. 1986/87: 80 D30, 120 gjlaga 6 D32, m. m........... 126 Polarf"orskning .......................................... . 133 D 34, Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsför sörjning ..................................................... 134 D35, Europeisk forskningssamverkan .................... 136 Forskningsinstitutetför atomfysik: Förvaltningskostnader ... 139 Forskningsinstitutetför atomfysik: Materiel m. m.. 140 Vissa bidrag till forskningsverksamhet ............ 144 D41.Bidrag fill .............. 145 Inredning och utrustning av lokaler vid högskolan m.m 146 Bilaga 6:1 Sammanfattning av remissyttrande över polarforskningssekretariateis anslagsframställning för budgetåren 1987/88-1989/90 ............................... 164 Tryckeri, 19B7 167 Biläga 7 Prop. Bilaga 7 Jordbruksdep. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition om forskning 1 Inledning Detstatligt finansierade forsknings- och utvecklingsarbetet pä jordbrukets,skogsbmkets och veterinärmedicinens områden har traditionellt präglats av ettstort inslag av verksamhet med mycket nära anknytning till den praktiskatillämpningen inom näringarna. Denna inriktning har varit nödvändig ochnaturlig med hänsyn fill det stora antalet små,företag inom jordbruket ochskogsbmket som inte själva har haft möjlighet att bedriva etl meningsfulltutvecklingsarbete. har behovet av gmndläggande,heltäckande forskning blivit allt mer påtagligt. En ändrad inriktning avforskningen med denna grundsyn som utgångspunkt har kommit lill uttryck i desenaste årens stadiga insatser för forskningen för de areella näringarna.Vidare har miljöfrågorna mera regelmässigt getts en plats i forskningen.Samtidigt har näringslivets intresse för medverkan i finansiering avforsknings- och utvecklingsarbete ökat. Som statsministern harframhållit är det viktigt att en fortsatt, allmän satsning sker pägrundläggande forskning vid sidan av tillämpad forskning. I1984 års forskningspolitiska proposifion (prop. 1983/84:107 bil. 6) anfördedåvarande chefen för bl.a. alt det behövs en merheltäckande forskning för alt vi skall få ett bättre underlag för planeringenav inriktningen av produktionen inom de areella näringarna. Detta synsätt harockså präglat inriktningen på de nya forskningspohliska insatser som sedandess gjorts med anknytning lill dessa näringar. Sålunda antog år 1985regeringens förslag om livsmedelsforskning (prop. 1984/85:121, JoU27,rskr.224). I propositionen förordades bl.a. att forskningen pålivsmedelsområdet skall omfatta en helhetssyn på livsmedelskedjan och utgåfrän konsumenternas krav på våra livsmedel. Konsumenternaskrav på säker tillgång till fullgoda och hälsosamma livsmedel har fastslagitsgenom livmedelspolitiska beslut (prop. 1984/85:166, JoU33, rskr.393).Där har ocksä lagts fast ett miljö- och resursmål. Målet innebär att jordbruketoch livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kraven på god miljö och behovetav en långsiktig och planerad hushållning med våra. Jordbruketskall således i möjlig utsträckning använda miljövänliga odlingsmetoder sombidrar till god hushållning med mark, vatten och växtnäring. I rimligutsträckning skall jordbruket bedrivas så alt det bidrar fill att bevaragenetisk variafion 1986/87. ochvärdefulla delar av fauna och flora i odlingslandskapet. Också livsmed- Prop.1986/87:80 lens kvalitet ställs i förgmnden. riksdagsbeslut visar färdriktning en mot en livsmedelspolilik där livsmedlens kvalitet och hänsyn fill djur Bilaga7 och miljö står i förgmnden på etl helt annat sätt . 2 Jordbruks- och livsmedelsforskning Statsministernhar tidigare denna dag understrukit betydelsen av forskningsverksamhet som eltinstmment för atl förbättra livsmedlens kvalitet. Den nya synen pä livsmedelsproduktionens utformningoch utveckling med den enskilde konsumentens intressen och behov somutgångspunkt präglar åtgärderna på forskningsområdet. Som ett första steg antogriksdagen regeringens förslag om ett omfattande forskningsprogramför nya produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen (prop, 1985/86:74,JoU 13, rskr. Programmet gmndas på ett av skogs- och jordbmketsforskningsråd () redovisat förslag. Det bygger på gmnd-synen attproduktionsformer som syftar till att förena effektiviteten med hänsynen fillmiljön förutsätter en biologisk-ekologisk helhetssyn. För att skapa grunden fören sådan helhetssyn krävs enligt programmet en omfattande kunskapsuppbyggnadpå ett flertal områden. De områden där vi behöver fördjupa de gmndläggandekunskaperna är i första hand kemi, fysik, mikrobiologi, genefik, biologi,immunologi, ekologi samt ett antal samhällsvetenskapliga områden. Forskningenskall också syfta till atl med hjälp av kunskap från gmndläggande disciplinerpröva hur en rationell och ekonomisk växt- och djurproduktion skall bedrivas ielt biologiskt-ekologiskt sammanhang. Programmet har sålunda den utgångspunkten attkonsumenternas krav på bättre livsmedelskvalitet skall sättas i förgrunden förproduktionen i hela livsmedelskedjan. Det skall stärka jordbmksnäringarna ochge oss möjligheter alt utnyttja våra förnyelsebara naturtillgångar pä etl frånekologiska utgångspunkter bättre sätt än hhtills. De nya metoderna som kanväntas komma fram som elt resultat av forskning och teknisk utveckling skallvara mer miljövänliga än de nuvarande. De skall kunna ge fömtsättningar för enintensiv växtodling. De skall ocksä möjliggöra en djurskötsel med bevarande aven god miljö och utan att djuren utsätts för skåda. Flera av de egenskaper hoslivsmedlen som ger dem dess kvalitet är på ett avgörande sätt bundna fill vårråvaruproduktion. Ny miljövänlig teknik kan väntas leda till livsmedelsråvarormed en högre kvalitet. Detta kan stärka den inhemska produkfionenskonkurrenskraft. För detta forskningsprogram har för /87anvisats 17 milj. kr. För näsla budgetär bör anvisas elt oförändrat belopp. har på regeringens uppdrag utarbetatett sammanhållet program för livsmedelsforskning. Del har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenabör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 7.1. Programmet utgår frånden helhetssyn som jag har angett i del föregående och anknyter tilljordbruksforskningsprogrammet. Allmänt konstateras att livsmedelsforsk- ningenär i mycket starkt behov av en gmndläggande, långsiktig kompetensuppbyggnad.Vissa särskilt angelägna programområden som forskningen behöver bearbetaskisseras. Bl.a. påpekas att många fundamentala frågor kring människans behovav olika näringsämnen under olika betingelser är obesvarade. Ettskäl till detta är bristande kunskap om hur man skall definiera ett bra näringstillståndoch vilka processer i kroppen som de olika näringsämnena ingriper i.Programområdet kost och hälsa har därför bedömts som mycket viktigt. Inomlivsmedelsområdet finns många frågor alt angripa med ekonomiska och andrasamhällsvetenskapliga forskningsmetoder. Funkfion och ef-fekfivitet inom helasystemet eller dess delar är vikliga frågor inte minst för konsumenterna ochsamhället i övrigt. Elt programområde, maten och samhället, föreslås därföringå i forskningsprogrammet. Flera historiska och beteendevetenskapliga frågorkring maten har endast tillfälligtvis varit föremål för forskningsinsatser. Detgäller orsakssammanhang kring konsumtionens utveckling och vad ekonomiska,sociala och kulturella faktorer betyder därvid. Ytterligare forskning kring ettprogramområde, människan och maten, har därför också bedömts som nödvändig.Många gmndläggande frågor kring vilka faktorer som slufiigen bestämmer hur viupplever smak och egenskaper hos livsmedel är ännu obesvarade. Människanssensoriska upplevelse påverkas både av kemiska, fysikaliska och psykologiskafaktorer. Smak och upplevelse är således också ett programområde, som enligtSJFR behöver bearbetas, Iall livsmedelshantering spelar mikroorganismerna en viktig roll. Ökad ochfördjupad kunskap om livsmedelsorganismerna och dessas roll kan ge ett underlagbåde för att undvika patogena organismer och deras gifter i livsmedel och föratt i större utsträckning utnyttja de positiva egenskaperna. Programområdetlivsmedlens biologi utgör därför en viktig del i forskningsprogrammet. Ettcentralt programområde är också matens fysik och kemi. Gmndläggande studierkring vilka ämnen olika livsmedelsprodukter innehåller är själva basen för enökad förståelse av livsmedlen och dessas egenskaper. Slutligen framhållsbehovet av forskning kring mat och säkerhet. En fördjupad kunskap behövs bl.a,om under vilka omständigheter naturliga gifter, miljögifler och vissa andraämnen uppträder och om möjligheterna att eliminera dem genom genetiskt urval. Flertaletremissinstanser delar syn på hur livsmedelsforskningen bör utvecklasoch att man måste utgå frän en helhetssyn pä livsmedelskedjan. Enligtmin mening måste livsmedelsforskningen i vid mening förstärkas om kraven på godmat av hög kvalitet och säkerhet och till rimliga priser skall kunnatillgodoses i det moderna samhället. Del fordras en mer gedigen vetenskapliggrund för produkfion, industriell förädling, hantering och konsumfion avlivsmedel. Forskningen på livsmedelsområdet måste omfatta en helhetssyn pälivsmedelskedjan och utgå frän konsumentens krav pä våra livsmedel. Förkonsumenten är det angeläget atl inte bara få färska och bra råvaror. Det ärocksä viktigt vad som händer vid förädling och distribution av livsmedlen.Frågan om livsmedlens kvalitet är av allra största betydelse. De statligainsatserna bör därför inriktas på sådan forsk- ningsom leder till en nödvändig, samlad kunskapsuppbyggnad för helalivsmedelsområdet sä att erforderliga insatser på mer tillämpade frågeställningarskall kunna göras. Detta gäller biologiska, fysikaliska, medicinska, kemiskaoch biokemiska frågeställningar samt samhällsvetenskaplig forskning i vid bemärkelse.Enligt min mening är det forskningsprogram som har redovisat ett braunderlag för del fortsatta arbetet med att utforma livsmedelsforskningen iöverensstämmelse med den helhetssyn jag har förordat. programförslagpekar på flera eftersatta områden och konkreta forskningsuppgifter. För atl ytterligare konkrefisera de önskvärdaforsknings- och utvecklingsinsatserna måste såsom framhållit och sompåpekats av flera remissinstanser vetenskapligt och stringent formuleradedetaljprogram tas fram för de olika huvudområdena. Genom det helhetsperspektiv som bör anläggas finnsgivetvis klara anknytningar mellan den nu förordade forskningsinriktningen ochdet forskningsprogram om alternafiva produktionsformer i jordbruket ochträdgårdsnäringen som har antagit och som harsamordningsansvaret för. Det föreligger således inte någon skarp gräns mellande olika programmen. De samlade forskningsresultaten kommer att ha slorbetydelse för inriktningen av 1990-talets livsmedelsproduktion. Eftersom forskningen på livsmedelsområdet böromfatta hela livsmedelskedjan är det angelägel att den organiseras och utförsmed hänsyn tagen till detta. Behovet av samordning är slorl. Med hänsyn tillSJFR:s forskningsrådsansvar för långsiktig kunskapsuppbyggnad inom såvälpri-märproduktionsforskningen som forskningen avseende leden efter råvaruproduktionenbör rådet ansvara för programmets genomförande. Del bör ankomma på atlorganisera behövligt samråd med företrädare för berörda statliga organ samt förkonsumenter och producenter som kan ge vägledning i de övergripandeprioriteringsfrågor som uppkommer under programmets genomförande. Fördetta ändamål har särskilt avsatts 6 milj. kr. Även forskningsrådsnämnden (FRN)och styrelsen för teknisk utveckling (STU) lämnar bidrag tilllivsmedelsforskning. Viss forskning inom ämnesområdet medicinsknäringsforskning finansieras av medicinska forskningsrådet (MFR). harföreslagit att statens årliga insats för livsmedelsforskningen ökas med 21milj. Flertalet remissinstanser ansluter sig fill bedömningar avmedelsbehovet. För egen del vill jag anföra alt resursförstärkningar även inomprioriterade forskningsområden i huvudsak måste ske genom fortgående omprövningoch omfördelning av medel. För att möjliggöra angelägen kunskapsuppbyggnad ochstöd till livsmedelsforskningen bör dock ytteriigare 9 milj. kr. anvisas tillSJFR för näsla budgetår. Denna resursförstärkning bör i första hand användastill sådana ämnesområden som primärt har ansvaret för. Jag räknar vidaremed alt bidrag tiil livsmedelsforskningen under den kommande treårsperiodenkommer atl lämnas av FRN, MFR, humanis-fisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet och STU. Jag har i denna fråga samrått med cheferna förulbildnings- och industridepartementen. Jag har erfarit atl FRN harbeslutat om ett forskningsprogram som kan vara av intresse isammanhanget benämnt Individ Samhälle -Hälsa. Vidare har jag erfarit altchefen för industridepartementet senare kommer alt föreslå att medel beräknasåt STU för ett nytt insatsområde, driftutvecklingssystem för processindustrin,inriktat bl.a. mot livsmedelsindustrin. Avbetydelse är också att näringslivet i ökad utsträckning medverkar ilivsmedelsforskningen. har inlett en samverkan med näringslivet rörandenågra forskningsprojekt, bl. a. om kvaliietsbetalning för slaklkrop-par ochhavre som råvara för livsmedel. Denna samverkan bör enligt min mening fortsättaoch utvecklas inom andra delar av livsmedelsforskningen. Detankommer pä att på lämpligt sätt fortlöpande redovisa resultaten avforskningen. Forskningsresultaten måste liksom genom bl.a.undervisning och rådgivning föras ut i praktisk tillämpning. 3 Inriktningen av forskningen vid Sverigeslantbruksuniversitet Lantbmksforskningbehandlar problem som har anknytning lill jordbmk, trädgårdsbruk, skogsbruk,veterinärmedicin, landskapsplanering och val-tenbmk. SLU har redovisat etlhandlingsprogram för budgetåren 1987/88-1991/92. Programmet anger mål ochinriktning för SLUis olika verksamhetsgrenar. För att åstadkomma en ökad ochuthållig skogsproduktion, ett effekfivi jord-, trädgärds- och skogsbmk med merhänsynstagande fill miljö, djurhälsa och kvalitet samt livsmedel ochskogsprodukter av god kvalitet, fordras enligt handlingsprogrammet en forskningav hög kvalitet inom alla delar av SLU. SLU anför att forskningens framtida inriktningsyftar till att möjliggöra en helhetssyn genom atl bl.a. innefatta ökadeinsatser pä leden efter råvaruproduktionen såväl inom skogsbmket som livsmedelssektorn.Sammanfattningsvis anges den framtida inriktningen innebära konsolidering,fullföljande av tidigare planer och insatser pä nya områden, I första hand bör enligt handlingsprogrammet SLUkoncentrera sina egna resurser pä de grundläggande uppgifter som hänger sammanmed utbildning och forskarutbildning samt den forskning som ärmödvändig för attdet skall ske en kunskapsutveckling inom sådana områden där SLU tillhandahållerutbildning. En konsolidering av dessa verksamheter bedöms bli universitetetsvikfigaste uppgift. Fullföljande av fidigare planer innebär bl.a. enfortsalt fördjupning på grundläggande biologisk forskning. Detta innefattarbl.a en bioteknisk kompetensuppbyggnad. Även en förstärkning avlivsmedelsforskning, forskning pä trädgårdsområdet samt en ökad forskning isyfte att minska behovet av djurförsök och göra försöken skonsammare innebärett fullföljande av tidigare planer. Vad gäller nya områden som anses angelägna för SLUanges bl.a. uppbyggandet av ett genetiskt centmm.