prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 12 föreslagit medel för lokaltutvecklingsarbete inom ramen för statsbidraget lill den kommunala barnomsorgen. Av dessa kommer 3 milj. kr. att avsättasför projekt på temat teknik i förskolan. Statsrådet har föreslagit en fortsaltmedelsanvisning om 3 milj. kr. för sommarkurseri teknik för flickor. Chefen för kommer senare i dagatt föreslå 1 milj. kr. till statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) för särskilda jämställdhetsprojekt. Hankommer dessulom atl föreslå medel för särskilda utvecklingsåtgärder inomstatsförvaltningen. Av dessa kommer ca 1milj. att avsättas till åtgärder för att öka andelen kvinnor på högretjänster. Sammanlagt avsätts härmed 17 milj. kr. för åtgärder för attförbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden m. m. Ett led i detlidigare nämnda ätgärdsprogrammet var alt analysera kvinnornas villkor isamband med industrins förnyelse. Inom arbelsmarknadsdepartementet harutarbetats en PM, Industriell förnyelse och kvinnornas villkor påarbetsmarknaden. Efter samråd med chefen för industridepartementet haröverenskommits att hithörande frågor skall behandlas i samband med den näringspolitiska propositionsom regeringen avser förelägga . Som redovisades förriksdagen i föregående års budgetproposition har frågan om en utvärdering avkönskvoteringsreglerna i det regionalpoliliska stödet berells inom regeringskansliet.Ulvärderingen beräknas vara avslutadunder . gavregeringen samtliga länsstyrelser i uppdrag all i samverkan med länsskolnämnder ochlänsarbetsnämnder analysera och under år1985 redovisa program för att förbättra kvinnornas villkor pä arbetsmarknadenoch i utbildningssystemet. Sådana redovisningar har kommit in tillarbetsmarknadsdepartementet. Ett syfte meduppdragel var att länsstyrelsema genom sitl samordnande planeringsansvar i ökad utsträckningskulle främja åtgärder på regional nivå föratt förbättra kvinnornas villkor. Delta syfte har uppnåtts. Många länsstyrelserhar avsatt regionala utvecklingsmedel för särskilda kvinnoprojekt. Vidare hararbetsmarknadsdepartementets projektmedel för all förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden fördelats till bl. a.projekt på länsnivå där två ellerflera länsmyndigheter samarbetar för att lösa för länet angelägna ulbildnings-eller arbetsmarknadsfrågor. I många län pågår härutöver eltmålmedvetet arbete för att i alla de frågor som aktualiseras inom länet belysajämställdhelsaspekterna och vidta lämpligaålgärder. Samlidigt måste dock konstaleras alt medvetenheten och ambitionen inte är lika slor i alla län.Enligt min mening är det angeläget att kvinnornas villkor på arbetsmarknadenoch i utbildningsväsendet fortlöpande analyseras pä regional nivä. Jag avserfortsättningsvis att noggrant följa utvecklingen i länen i dessa avseenden. Förbättradevillkor för kvinnorna i arbetsliv och i samhälle förutsätter att männen i större utsträckning delar ansvaret för hem ochbarn. För att följa 36 ochfördjupa arbetet kring frågor om männens roll i jämställdhetsarbetet Prop.1986/87: 100 förordnades densärskilda arbetsgruppen (A 1983: B) om mans- Bil. 12 rollen att som samrådsgmpp stå tilljämställdhetsministerns förfogande. Synpunkter på deförslag som förs fram i arbetsgruppens idéprogram, Mannen i förändring,har lämnats av etl 40-tal myndigheter och organisationer. Betydelsenav frågor om männens utnyttjande av föräldraförsäkringen,opinionsbildning, studieverksamhet och forskning betonas. Förslagen i idéprogrammetbereds nu vidare inom regeringskansliel. Särskilda medel haravsatts under /87 för projekt inom områdel. Jag avser ävenfortsättningsvis att avsätta medel för sådan verksamhet.Opinionsbildning om mannens roll i jämslälldhetsarbetet kommer ocksä att prioriteras.Frågan om forskning inom detta område kommerjag att beröra i det följande. En ökning av kvinnors representation i olika beslutandeoch rådgivande församlingar är av yttersta vikt i arbetet för jämställdhet. Enviss förbättring har skett , inte minst i de direktvalda politiskaförsam-hngarna.Delbeiänkandel (DsA 1986:4) Ska morgondagens samhälle formas enbari av män?,från utredningen (A 1985:03) om kvinnorepresentation, innehåller en kartläggning avkönsfördelningen i central och regional statsförvaltning. Av denna framgår dockalt andelen kvinnor i t. ex. statliga myndigheters ledning och i det statligautredningsväsendet är mycket låg. Enligt min mening ärdel angeläget all vidta åtgärder för att öka kvinnorepresentationen istatliga styrelser och kommittéer. Här har inte minst de nominerande organisalionema ett särskiltansvar. Regeringen har för sin del i prop.1984/85:219 (AU 1985/86:6, rskr. 48) lagt fast målsättningen att alla statliga styrelser och kommittéer efler är1988 skall innehålla företrädare för båda könen. I syfte att ökaandelen kvinnor i de statliga organen avser regeringen all skärpaföreskrifterna i bl. a. förordningen (1984:803) om jämställdhet i statlig verksamhet. Åtgärder kommer ocksåatt vidtas för alt samordna dessa frågor inom . Utredningen omkvinnorepresentation avser att lägga fram förslag till yllerligare åtgärder påområdet. Jag återkommer därefter till regeringen med förslag i denna fråga. Jag vill även nämnaatl vissa frågor i samband med jämställdhetsaspek-lens tillämpningvid statliga tjänstetillsättningar övervägs inomregeringskansliet. Chefen för har närmareredogjort för åtgärder på jämställdhetsområdet inom den statliga sektorn. Delegationen(A 1983:01) förjämställdhetsfofskning(JÄMFO) tillsattes för att initiera, samordna och följajämställdhetsforskning.. En viktig uppgtft för delegationen är också att följa frågor som rör rekryleringav 37 kvinnortill forskning och de kvinnliga forskarnas villkor. Delegationen har Prop.1986/87:100 kommit in med en verksamhetsberättelse för /86. 12 att återkomma lill frågan omjämställdhetsforskning i den särskilda forskningspolitiska proposition somregeringen kommer att lägga fram för . Redannu villjag emellertid nämna att jag avser att uppdra åt JÄMFO att i samråd medberörda myndigheter och forskningsorgan ularbela elt forskningsprogram medutgångspunkt från det tidigare nämnda idéprogrammet Mannen i förändring. Lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn är etl viktigt instrument för kvinnors och mäns möjligheter attkombinera förvärvsarbete och föräldraansvar. Förslag om ändringar iföräldraledighetslagen har framförts från olika håll. Dessa förslag övervägsför närvarande inom . har regeringens uppdragatl följa och dokumentera frågan om könsdiskriminerande reklam. Medel för deltahar av arbetsmarknadsdepartementettillförts verket. Även för /88 kommer verkel altlillföras medel för uppgiften. I syfte att öka kunskapen omkvinnomisshandel och förbättra stödet till misshandladekvinnor och deras barn, samt lill de misshandlande männen, har regeringenvidtagit en rad ålgärder. Dessa har närmare redovisats av chefenför . Jag vill här endast nämna att medel har ställtstill förfogande för information till och utbildning av personal som kommer ikontakt med misshandlade kvinnor och deras familjerliksom till kvinno- och mansjourer för försöks- och utvecklingsarbete.Medel för denna verksamhet föreslås ulgä även under nästa budgelår. En treårigförsöksverksamhet för alt utveckla vårdinsatserna för misshandlade kvinnor, liksom för misshandlande män,kommer att redovisas . Vidare har frågan omformerna för en utvidgad rättshjälp åt kvinnor som utsatts för sexualbrott eller andravåldsbrott utretts av rätlshjälpskommitténi betänkandet (SOU 1986:49) Målsägandebiträde. Kommiitén föreslår bl. a. en särskild lag om rätl till eget juridisktbiträde för målsäganden i mål om vissa sexualbrott. 1 en lagrådsremiss om ell förstärktgrundlagsskydd för yttrandefriheten föreslår regeringen alt våldspornografi itryckta skrifter skall kriminaU-seras. Avsikten är att under början av år 1987förelägga en proposiiion i ämnel. Jag vill ocksånämna att regeringen i prop. 1986/87:1 Om äktenskapsbalk m. m., har lagl förslag om nya regler föratt åstadkomma en bättre uljämning mellanen ekonomiskt starkare och en ekonomiskt svagare make vid fördelningen avegendom vid äktenskapets upplösning. I proposilionen har även förslag omen ny lag om sambors gemensamma hem lagts fram. Kvinnoorganisationernas arbete för ökadjämställdhet mellan kvinnor och män är omistligt. Som chefen för kommer atl redovisa, föreslås för näsla budgetår ett förslagsanslag för 38 dessaorganisationers centrala verksamhet om 2,7 milj, kr., vilket innebär Prop.1986/87: 100 en uppräkning med 0,3 milj. kr. Arbelelmed att ulvärdera erfarenhetema från FN:5 kvinnokonferens i fortsälter. En dokumeniation avkonferensens innehåll och resultat har givits ut av utrikesdepartemenleli samarbele medarbelsmarknadsdepartementet. En siudiehandledning lill konferensensslutdokument, utarbetad av , kommer att ges ut . Studiematerialet hararbetats fram med medel från . Olikafrågeställningar i konferensens slutdokument, de framåtblickande strategierna, somkan bli aktuella atl lägga särskild vikt vid för del har diskuterats bl.a, i jämställdhetsrådet. Till dessa frågor hör bl.a. olika svenska insatser föratt siödja kvinnor i utvecklingsländerna. Som statsrådet har konstaterat lägger stor vikl vid dessa frågor i det internationellautvecklingssamarbetet. Det organ inomFN-systemet som har den huvudsakliga uppgiflen att följa upp resultatenfrån kvinnokonferensen i är FN:s kvinnokommission. Regeringenföljer noga kommissionens arbete. Inom ramen för detnordiska jämställdhetssamarbetet vill jag särskilt nämna att de nordiskaländerna på rekommendalion från Nordiska rådel, beslulal anordna en nordiskkvinnokonferens/nordiskt Fomm i . Förberedelsearbetet pågår förnärvarande i de nordiska länderna. Inom ramen för delnordiska samarbetet på jämslälldhetsområdet i övrigl kommer även fortsättningsvisfrågor om kvinnors villkor i arbetslivet atl prioriteras. Frågor som rörmännens medverkan i jämställdhetsarbetet, invandrarkvinnors villkor samlkvinnors representation i styrande organ är även aktuella i det nordiska jämställdhetssamarbetet. Jag vill också nämnaatt tar aktiv del i jämställdhetssamarbelet inom ramen för Europarådet.Även här intar frågor om kvinnors representation i styrande organ en framträdande plats. deltar äveni arbelsgmpp för kvinnors roll i ekonomin. Under dennaarbelsgrupp har tillsalls en särskild panel för alt belysa frågor om kvinnor ochmigration där åtagit sig att vara huvudansvarig. Arbetet i panelenbedrivs i samarbete med arbetsgruppen för migrationsfrågor. Invandringenvar lägre än något av de föregående tjugo åren. ökade invandringen och har därefter fortsatt att öka.Preliminära uppgifter för år 1986visar att invandringen av utländska medborgare har ökal från 27900 personer till 1986. Det ären invandring på ungefär samma nivä som i slutet av 1970-talel. Ökningen avser främst utomnordiska medborgare. Totallredovisas preliminärt för elt invandringsöverskolt på 18000personer. I förhållande lill de nordiska ländema redovisas för försia gången ett invandrings-överskott.Invandringen framgår av följandelabell (avrundade tal). Invandringen av utländskamedborgare åren 19761986 Prop.1986/87:100 Bil. 1986(1) (1) Preliminär beräkning Invandringen frånFinland, som minskat under de närmast föregående åren, har ökal något ochuppgår enligt preliminära uppgifter till ca 5200 personer . Av den utomnordiska invandringen är detfrämst invandringen från och Afrikasom har ökat medan invandringen från övrigavärldsdelar har varit i slort sett oförändrad. av den ulomnordiskainvandringen har, liksom , kommit från . Denstörsta gruppen består av personer från . Andrastora gmpper är irakiska och turkiska medborgare. Ca 12000 vuxna personerberäknas få uppehållstillstånd som flyktingar, krigsvägrare eller av flyktinghknande skäl under är 1986. Tillgmppen räknas även personer som får tillstånd att bosätta sig i Sverigepå humanitära grunder. Antalet personer som av flyklingskäl, flyklingliknandeskäl eller på humanitära gmnder har fåtttillstånd atl bosätta sig i har ökat sedan är 1984 dä dessagrupper tillsammans omfattade ca 7 600 personer. Invandringen av nära anhöriga och övriga utomnordiska medborgarehar enligt preliminära beräkningarvarit av i stort sett samma omfattning som under är 1984och . Prelmijiärfördalnlng av Invandringen Är. Prop.1986/87: 100 Bil. För den organiseradeöverföringen av flyktingar lill under /87 harregeringen fastställt en lika stor kvot som under de närmast föregåendeåren. Kvoten omfattar ca 1250 flyktingar. Enligt regeringens beslut börflyktingkvoten för innevarande budgetär i försia hand avse flyktingar frånländer i Sydväslasien (Mellersta Östem) samt i Syd-och Centralamerika.Vidare bör utlagning i viss utsträckning.ske av flyklingar som vistas i lägeri och i . Jag beräknar resurser för en flyktingkvot avoförändrad omfattning under /88. Antalet utlänningarsom kommit till på egen hand och sökt asyl har under åren 1985och 1986 varit väsentligt större än lidigare under 1980-lalet. Sammaulveckhng kan konstateras i stora delar av . Det lotala antaletasylsökande var ca 15000 personer inkl. medföljande barn.Under år 1986 har 1. o. m. november drygt 12000 utlänningar, inkl. barn, sökt asyl. Detstörsta antalet asylsökande under dessa år har kommii från , , ,och . fick 17700 invandrare svenskt medborgarskap. I det följande behandlas översiktligt frågor rörandeinvandring och åtgärder för invandrare inom såvälarbetsmarknadsdepartementels som öyriga berördadepartements ansvarsområden. Invandrings- ochflyktingpolitiken m. m. fattade beslut om rikllinjer förinvandrings- och flyktingpolitiken (prop. 1983/84:144, SfU 30, rskr. huvudsakoförändrade gmndläggande principer. Invandringspolitiken kan Prop. 1986/87:100 sammanfattningsvis sägas utgå från tvågmndläggande principer, nämligen Bil. 12 den fria rörligheten inomNorden och en reglering av den utomnordiska invandringen. Den utomnordiskainvandringen består främst av flyktingar och nära anhöriga lill personer somredan vistas i . Utomnordisk arbetskraftsinvandring är tillåten endast iundantagsfall. Den svenska flyktingpolitiken består avflera olika delar: ekonomiskl stöd tillFN:s flyktingkommissarie () och till FN:s hjälpprogram förpalestinaflyktingar (UNRWA), internationellt samarbete för att främja tillämpningenav och stärka flyktingarnas rättsliga skydd, samverkanmed UNHCR och med andra stater för all åstadkommaen bättre internationell ansvarsfördelning i flyktingarbetet saml slutligen mottagande av flyktingar i vårt egetland. Regeringen har i en skrivelselill om flyktingpolitiken (1985/86:129) getl en samlad redovisning avflyktingpolitiken och dess tillämpning medtonvikt . En molsvarande ulföriig redovisning för kommeratt lämnas till . Jag begränsar mig därför i det följande lill en kortfattadredogörelse av i huvudsak utvecklingen av stödet till flyktingarutanför , intemationelll samarbele i flyktingfrågor,mottagandet av flyktingar i och handläggningen av asylärenden. Stöd till flyktingar utanför Flyktingsituationen i världen är fortsatt mycket allvarlig.Behovet av internationellsamverkan för atl ge flyktingar skydd har ökat . Del slora flertalel av dagens flyklingarbefinner sig i fatliga länder. Framför allt berörs länder i , ochCentralamerika. Det lotala antalet flyktingari världen beräknas uppgå till ca 12 miljoner. Till detta kommer ett stort antalhemlösa som hamnat i en flyklingliknande siluaiion i sitt eget land på gmnd av bl. Antalet flyktingar i uppskattas till 4 miljoner. och har tagit emot ca 1miljon resp. 700000 flyktingar frän . Även i södra har flyktingströmmarnavarit av slor omfattning. 1 flnns det närmare 350000 flyklingar, varav 160000 befinner sig iMexico. Flertalet flyktingar i regionen kommer från . ISydostasien finns fortfarande ca 150000indokinesiska flyktingar som i första hand avvaktar möjlighet lill omplaceringtill tredje land. Majoriteten av dessa vistas i läger i . Kriget iAfghanistan har medfört alt nu är det land som hyser del störstaantalet flyktingar, nära 3 miljoner. I uppges antalet afghanska flyktingar uppgå till 1,8 miljoner. Även krigetmellan och har gett upphovtill flyktingströmmar. I finns 2 miljoner Palestina-flyktingarregisirerade hos UNRWA. I propositionen(prop. 1983/84:144) om den framtida invandrings- och flyktingpolitikenhar regeringen betonat all tyngdpunklen i flyktingpoliti ken även framöver bör liggapå flyktingbistånd i s. k. första asylländer. En betydande del av det svenska biståndet går lill insatser för flyktingar, främst i de fattigaste ländema. ären av de slörre bidragsgivama till 42 Vårt samlade bistånd till UNHCR och Prop.1986/87:100 UNRWA,som tidigare åriigen uppgålt till ca175 milj. kr., har ökal till ca Bil, 12 190 milj. kr. Därav har 120 milj. kr.gått till UNHCR och 70 Även inom ramen för katastrofbiståndet och det humanitärabiståndet i och södra lämnas omfattande stödtill flyktingar och hemlösa. Detta stöd förmedlas av olika FN-organ, RödaKorset och andra frivilligorganisalioner. Även en väsenllig del av våraövriga bidrag till andra FN-organ används till insatser som kommer Delta gäller även delar av del svenska bilaterala biståndettill vissa länder. Jag vill i dessa delar hänvisa till vad statsrådet Internationellt samarbete i flyktingfrågor Underde två har antalet asylsökande till de västeuropeiska länderna ökat kraftigt. Flyktingfrågorna hardärför rönt en allt större uppmärksamhel pä det europeiskaplanet. deltar aktivi i dettasamarbete främst genom UNHCR och men även genom direkta kontakter med andra flyktingmottagandeländer. Efter sonderingar med bl. a.UNHCR inbjöd vissa mottagarländer i föratt diskutera hur man i ordnade former skall söka lösa de problem som uppkommer i samband med de ökandeflyktingrörelserna. Mötet, som hölls i , har sedermera följts upp avnya konsultationer i i april1986 och särskilda expertmöten . Initiativ haräven tagits av flyktingkommissarien för en fortsatt dialog mellan de länder som deltog i mötena i och . Densvenska regeringen stödjer aklivi detta initiativ. förflyktingfrågor, CAHAR, har under årel hållit dels två ordinarie möten, dels ettextramöte. Vid mötena har arbetet med attnå en överenskommelse rörande territoriell asyl (rätlen för en förföljdperson att få skydd i elt land) fortsatt som andra aktuella problem, exempelvis rörandeflyktingrörelser inom och möjligheternatill ett förslärkt europeiskt samarbete, diskuterats. CAHAR, där Sverigeinnehar ordförandeskapet, har ocksä tillsatt en särskild arbetsgrupp för att söka finna en lösning pä det s. k.försia asyllandsproblemet. Det nordiskasamarbetet har ytterligare intensifierats och bl. a. på svensktinitiativ utmynnat i atl en särskild arbelsgmpp tillsatts för detflyktingpolitiska samarbetet med representanter på hög nivå från berörda ministerier. Regeringen kommer atl fortsätta sinaansträngningar för att stärka det internationellasamarbetet inom det flyktingpolitiska områdel. Den arbelar därför för alt det av UNHCR planerade mötet påministernivå skall kunna komma till stånd. Mottagningen av flyktingar i Detnya systemet för flyktingmottagande infördes . Antalet flyktingar och asylsökande har under tidendärefter varit väsentligt 43 högreän vad som beräknades innan reformen genomfördes. De ca 5000 Prop. 1986/87:100kommunplatser som beräknades vara lillräckliga för att genomföra Bil. 12det nya systemet har inte räckt. Under år1985 mottogs ca 14000 flyktingar ochasylsökande i 137 kommuner med vilka invandrarverkel träffat överenskommelser.För år 1986 har invandrarverket träffat överenskommelser med 206 kommuner.Totalt har ca 13600 asylsökande och flyktingar tagils emoti dessa kommuner. Det stora antalet asylsökande har ocksåinneburit att det har varil nödvändigl attväsentligl öka förläggningskapaciieten. inrättades en ny permanent förläggning iLandskrona. Antalet permanenta föriäggningar uppgår därmed lill sex. /86 öppnades också femton tillfälliga utredningsförläggningar.Ett par av dessa avvecklades . Till följd av att antaletasylsökande åter ökat väsenlligl har förläggningskapaciteten på nytt utökatsunder . fanns 16 tillfälliga utredningsförläggningar.Vidare fanns 9 s. k. slussförläggningar där asylsökande vistas i avvakian på plals iutredningsförläggning. Totalt var drygt 5 000 personer inkvarterade påinvandrarverkets förläggningar. Under förläggningsvistel sen skall enligt nuvarande rikllinjer polisens asylulredninggenomföras, hälsoundersökning ske och lämplig bostadsort erbjudas. Målet äralt förläggningsvistelsen inte skall överstiga . Det stora antalet asylsökande ochsvårigheter all snabbt få fram kommunplatseri tillräcklig omfattning har dock tvingat fram väsentligt längre förläggningsvistelser. Den genomsnittligavistelsetiden på förläggning har varit ca . Detkommer att bli svårt att nå målet förförläggningsvistelsens längd även under nästa budgetår. De längre förläggningstiderna har ställt krav på enviss förändring av verksamheten.Barn- och fritidsverksamheten har byggts ul liksom informationsverksamhetenoch de kurativa insatserna. Huvuddelen av de asylsökande som las emotpå förläggning har sökl asyl i direklanslutning lill inresan i . har emellertid ocksåutlänningar som sökt asyl efter en kortare lids vistelse i en kommun lagits emot på förläggning i ökad utsträckning.Totall har t.o.m. november ca 2 500 sådana asylsökande tagits emot på förläggning. Brist på bostäderhar försvårat och försenat mottagningen av flyktingar i en del kommuner.Vidare har nytillkomna kommuners behov av planeringstid för atl förbereda mottagningenlett till långa förläggningsvistelser. Tillgängen på bostäder i kommunerna är en central frågaför atl flyktingmottagningen skall fungera. Arbetsmarknads- ochbostadsdepartementen har tillsammans anordnat ett särskilt seminarium om bostäderför flyktingar i december1986. Kostnaderna förförläggningsverksamheten under /88 beräknas till 400milj. Jag har vid beräkningen utgått från alt det även under nästabudgetår finns ett behov av ett stort antal lillfälliga förläggningar. Resursbehovet förersättning till kommunerna för åtgärder för flyklingar beräknas till 785 milj. kr.Huvuddelen utgör ersättning för socialbidrags kostnader. Schablonersättningarna tillkommuner som enligt överenskom- 44 melse med invandrarverket tar emot flyktingar ochasylsökande höjs den 1 Prop. 1986/87:100 januari 1987 med ca 6,. Ramen för särskilda bidrag tillkommuner Bil. 12 utökas för budgetåret1987/88 med 5 milj. kr. ändras villkoren så att sådana bidragäven kan lämnas till kommuner som får kraftigt ökade kostnader till följd av stor inflyttning av flyktingar från andrakommuner. Regeringen uppdrog åt invandrarverket atl utredaberedskapen för mottagande och omhändertagande av flyktingar under kriser ochkrig. Uppdraget kommer atl redovisas . Handläggningen av asylärenden m. m. Det stora antalet asylsökande har inneburit en högarbetsbelastning för de myndigheter som handlägger asylärenden. Regeringen hardärför vidtagit en radåtgärder för alt hålla handläggningstiderna nere. För alt komma tillrätta med polismyndigheternas balanser av asylärenden uppdrog justitieministern underhösten 1985 åt en arbelsgmpp inom regeringskanslielalt följa de särskilda insatser som polisen då vidtog för att kunna handlägga asylärenden snabbare. I enpromemoria konstaterade arbetsgruppen atl polismyndigheternasbalanser av asylärenden hade arbetats ned lill en godlagbar nivå. 1promemorian föreslogs ocksä organisatoriskaförändringar som syflade till att polisens handläggning av asylärenden skullekoncentreras lill några fä ulredningsföriägg-ningar. Regeringen uppdrogi åt rikspolisslyrelsen och statens invandrarverk atl, mot bakgmndav förslagen i promemorian, gemensaml redovisa hur organisalionen för förläggningoch utredning närmare borde ulformas. Uppdraget redovisades i en rapport . Jagavser föreslå att etl nytt uppdrag lämnas lill de båda myndigheternaom bl. a. en forlsalluppföljning av de vidtagna åtgärderna. Rikspolisslyrelsen redovisade i oklober1986 atl balanssituationen beträffandeasylärenden var otillfredsställande.