prop · GA0316 · 1986-12-31 00:00:00 — Delsamma skall gälla om ersällning från arbelsgivare som ärbosalt utomlands eller är ulländsk juridisk person enligl överenskommelse somavses i 3 kap. 2 a § nämnda lag skall hänföras till inkomsi av annat förvärvsarbele. 37 §/ mom. Till ledning vid inkomsttaxering, förmögenhetstaxering och registreringav preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall varje årutan anmaning avlämnas uppgifler (kontrolluppgifter) för det föregåendekalenderåret enligt följande uppställning. 1. a) Statlig och myndighet, b) aktiebolag,eko nomisk förening, fond, stiftelse och annan ju ridisk person än döds bo, c) fysiskperson och dödsbo, som bedrivit rörelse eller jordbruk, däri inbegripet skogs bruk, i fråga om för måner, som utgått från sådan förvärvskälla, samt Vem uppgiflen skall avse Den somhos den uppgiftsskyldige innehaft anställning eller uppdrag eller utförttillfälligt arbete eller som av den uppgiftsskyldige åtnjutit pension,livränta eller periodiskt utgående ersättning, ävensom den som åtnjutitförmån från personalstiftelse eller annan stiftelse. Vad uppgiften skaU avse Avlöning,arvode, annan ersättning eller förmån, oavsett huruvida denna utgått kontanteller såsom naturaförmån samt oavsett om densamma utgör ersättning för kostnader,som mottagaren haft att bestrida. Har mottagaren haft att erlägga vederlag föråtnjuten naturaförmån, skall uppgift om förmånen och vederlaget ' Lagenomtryckt 1971:399. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:773. 2 Senastelydelse 1985:1029. d) fysisk person och dödsbo,som innehaft annan faslighet, i fråga om förmåner som utgått från sådan förvärvskälla. Avser livräntaskadestånd fill följd av personskada skall angivas om hvräntan utgör skatteplikfigintäkt. d)utbetalning till rörelseidkare av ersättning för tillfälligt arbete, omersättningen utgör intäkt av rörelse för mottagaren. 37 § 1 mom. Tillledning vid inkomsttaxering, förmögenhetstaxering och registrering avpreliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall utananmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifier) för det föregåendekalenderåret enligt följande uppställning. 1.a) Statlig och myndighet, b) akfiebolag, ekonomisk förening, fond, stiftelseoch annan juridisk person än dödsbo, c) fysisk person och dödsbo, som bedrivit rörelseeller jordbruk, däri inbegripet skogsbruk, i fråga om förmåner, som utgåttfrån sådan förvärvskälla, samt d) fysisk person och dödsbo, som innehaft annan fastighet, i fråga om förmåner som ut gått från sådan för värvskälla. Vem uppgiften skall avse Den som hos den uppgiftsskyldigeinnehaft anställning eller uppdrag eller utfört tillfälligt arbete eller somav den uppgiftsskyldige åtnjutit pension, livränta eller periodiskt utgåendeersättning, ävensom den som åtnjutit förmån från personalstiftelse eller annanstiftelse. Vad uppgiften skall avse Avlöning, arvode, annanersättning eller förmån, oavsett huruvida denna utgått kontant eller såsomnaturaförmån samt oavsett om densamma utgör ersättning för kostnader, sommottagaren haft att bestrida. Har mottagaren haft att erlägga vederlag för åtnjutennaturaförmån, skall uppgift om förmånen och vederlaget lämnas. Avser livränta skadeståndtill följd av personskada skall angivas om livräntan utgör skattepliktig intäkt. d) utbetalning fill rörelseidkare av ersättning för tillfälligt arbete,om ersättningen utgör intäkt av rörelse för mottagaren och arbetsgivaravgifterinte skall beräknas på grundval av ersättningen. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1988 årstaxering. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)'dels att 44 och 75 §§ samt 85 § 1 mom. skall ha följande lydelse, dels att deti lagen skall införas en ny paragraf, 86 a §, och anvisningar till 75 § avföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 44§ skall övervaka, att arbetsgivare behörigenfullgör sina skyldigheler enligt bestämmelserna i 39-43 §§. Det åligger lokal skattemyndighet att biträdalänsstyrelsen vid fullgörande av ovannämnda övervakning. På begäran av arbetsgivare eller På begäran av arbetsgivare eller arbetstagare skall den lokala skatte- arbetstagare skallden lokala skatte myndigheten å den ort, där arbetsgi- myndigheten lämna besked i frågor, våren har sitt kontor eller lönen eljest som angår skyldigheten att verkstäl- utbetalas, lämna besked i frågor, la skatteavdrag, beräknandet av så som angå skyldigheten att verkställa dant avdrag eller fillämpningen i skatteavdrag, beräknandet av så- övrigt av bestämmelserna i dant avdrag eller tillämpningen i 39-43 . Sådana besked skaU med- övrigt av bestämmelserna i delas av den lokala skattemyndighet 39-43 §§. hos vilken arbetsgivaren ärregistre- rad för inbetalning och redovisning av arbetstagaresskatt. Är arbetsgivaren inle registrerad, meddelas besked av den lokalaskattemyndigheten i det fögderi där arbetsgivaren är bosatt. Saknar enarbetsgivare, som är bosatt ulomlands eller är ulländsk juridisk person, fastdriftställe här i rikel, meddelas beskedet av den lokala skatlemyndighelen iStockholms fögderi. och den lokala skattemyndigheten äger påbegäran av arbetsgivare lämna besked beträffande arbetstagares skatteavdrag. 75 §2 Om arbetsgivare utan skälig anledning underlåter attgöra avdrag för preliminär eller kvarstående skatt, är han ansvarig för skatl,som skatteavdraget skulle ha avsett, till belopp som svarar mot vad han harunderlåtit att avdraga. Gäller arbetsgivarens ansvarighet på grund avunderlåtenhet atl göra avdrag för preliminär skatt arbetstagare, som ej ärkänd, skall vad arbetsgivaren har underlåtit att avdraga anses utgöra 40procent av den lön på vilken skatteavdrag skulle ha gjorts. ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. Senaste lydelse 1979:489. Fråga om arbetsgivares betalningsskyldighet enligl första stycket skall prövas av den lokala skattemyndighet som avses i 44 § tredje stycket. Fråga om arbetsgivares betalningsskyldighet enligt förstastycket skall prövas av den lokala skattemyndighet som har eller skulle ha utfärdatarbetstagarens skattsedel. Om arbetstagaren ej är känd, skaU dock frågan prövasav den lokala skattemyndighet som skaU debitera slullig skatt förarbetsgivaren för det inkomstår under vilket skatteavdraget skulle ha gjorts. Åläggs betalningsskyldighet arbetsgivare på grund av underiåtenhetatl göra avdrag för preliminär skatt, innan slutlig skatt har debilerals fördet inkomstår under vilket skatteavdraget skulle ha gjorts, skallbetalningsskyldighet för skattebeloppet åläggas också arbetstagaren, om han ärkänd. Beloppet får indrivas hos arbetstagaren i samma ordning som gäller för restfördskalt. Om arbetstagare blir känd först sedan betalningsskyldighethar ålagts arbetsgivaren, men före debileringen av slutlig skatl som avses itredje stycket, skall betalningsskyldighet för skattebeloppet åläggasarbetstagaren. Blir arbetstagaren känd senare än som har sagts nu skall beslutmeddelas om hur stor del av arbetstagarens kvarstående eller lillkommande skatlsom omfattas av arbetsgivarens betalningsskyldighet. Betalningsskyldighet får i fall som avses i tredje ellerfjärde slyckel åläggas arbetstagaren också efter det att slutlig skatt hardebiterats, om del med fog kan antagas att tillkommande skatt kommer attpåföras honom. (Se vidare anvisningarna.) 1 mom.-* Den lokala skaltemyndighetens beslut enligtdenna lag överklagas hos länsrätten genom besvär. I fråga om beslut omfastställande av avgiftsunderlag för egenavgifter gäller vad som föreskrivs i11 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Beslut om preliminär taxering, sättet för uttagande avpreliminär skalt, debitering eller jämkning av sådan skatl, verkställande avskatteavdrag och anstånd med inbetalning av skatt överklagas dock hos länsstyrelsengenom besvär. Den lokala skaltemyndighetens beslul enligl dennalag överklagas hos länsrätten genom besvär, om inte annat följer av andra siyckei.I fråga om beslut om fastställande av avgiftsunderlag för egenavgifter gällervad som föreskrivs i 11 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundandeinkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Beslulom preliminär taxering, sättet för uttagande av preliminär skatt, debiteringeller jämkning av sådan skatt, verkslällande av skatteavdrag och anstånd med inbelalningav skatt överklagas hos genom besvär. Vad som sagts nu gällerdock inle lokal skattemyndighets beslut med anledning även begäran enligl 44§ om besked angående skyldighelen att verkstäUa skatteavdrag. 3 Senastelydelse 1984:866. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. De allmänna ombuden får överklaga lokala skattemyndighetersbeslut endast i fråga om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt. Lokala skattemyndigheters beslut om revision enligt 78 § 1mom. eller varigenom vite har förelagts får inte överklagas. Om en besvärshandling före besvärstidens utgång inkommittil! någon annan länsrätt eller länsstyrelse än den som har att prövabesvären, skall de trots detta tas upp till prövning. Handlingarna skall dåomedelbart översändas till den länsrätt eller länsstyrelse som skall prövabesvären. Ifråga om besvär över länsrättens eller kammarrättensbeslut beträffande beräkning av avgiftsunderlag för egenavgifter gäller vadsom föreskrivs i 11 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen (1962:381) om aUmän försäkring. Anvisningar till 75 § En arbetsgivare får anses ha hafi skälig anledning attunderlåta skatteavdrag bland annat om förutsättning för eftergift föreligger enligl22 d § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare i frågaom arbetsgivaravgifterna för den ersättning på vilken skatteavdrag skulle hagjorts. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller dock fortfarande såvitt angår 44 § tredjestycket, i fråga om besked som begärts före ikraftlrädandet; 85 § 1 mom.andra stycket, i fråga om beslut med anledning av sådan begäran om besked somgjorts före ikraftträdandet; 86 a §, i frågaom beslut som meddelats före ikraftträdandet. Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanlräde den 5 juni1986 Närvarande; slatsminislern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , R. , , , , , Lagrådsremissmed förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor, m.m. En särskild utredare, regeringsrådet G. ,tillkallades för alt se över debiterings- och uppbördssystemet förarbetsgivaravgifter (socialavgiftsutredningen S 1981:04). Utredningen haravlämnat flera delbetänkanden som legat lill grund för en successivreformering av avgiflsuppbörden. Här bör nämnas beiänkandei (Ds S 1983:7)Samordnad uppbörd av källskatl och arbetsgivaravgift som utgjorde underiag förstatsmakternas beslut om ett nytl uppbördssystem för arbetsgivaravgifternasamordnat med skalleuppbörden (prop. 1983/84:167, SfU 28, rskr. Del nyauppbördssystemet gäller . Den samordnade uppbörden av preliminär A-skall ocharbetsgivaravgifter lill socialförsäkringen m.m. gäller i huvudsak formernaför arbetsgivarnas redovisning till myndigheterna och handläggningen inommyndigheterna. Ändring har således inte sketl i fråga om vilka företag ellerenskilda som skall beiala arbetsgivaravgifter och göra avdrag för preliminärA-skatt resp. vilka som skall beiala egenavgifter och preliminär B-skatt. En redogörelse för nuvarande regler beträffande arbetslagarbegreppeti socialförsäkringsrällslig och skatterättslig lagstifining bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Utredningen har i betänkandet (Ds S 1985:1) Företagarregistrering- klarare regler för socialavgifter lagl fram ett förslag till lag om företagarregistreringpå skalle- och avgiftsområdet samt förslag till ändringar i lagen (1981:691) omsocialavgifter, socialavgiftslagen, lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL,lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, ,taxeringslagen (1956:623), TL, och uppbördslagen (1953:272), UBL. Under arbetetmed det sist nämnda betänkandet har utredningen som underlag för sinaställningstaganden utarbetat en rättsfalls-sammanställning angåendeskyldigheten att betala arbetsgivaravgifter enligt gällande rätl.Sammanställningen har publicerats i (Ds S 1985:2) Rättsfall angåendesocialavgifter. En sammanfatining av utredningens förslag bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats.En inom upprat- Prop. 1986/87:16 tad sammanställning avremissyttrandena bör i här aktuella delar fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 3. Idet följande behandlar jag först frågan om reformbehovet, när det gäller attklargöra skyldigheten att erlägga socialavgifter. Jag lar därefter upp vissa avde förslag som socialavgiftsutredningen har fört fram. Vidare aktualiserasnågra smärre jämkningar av lagteknisk karaktär som inte har berörts av socialavgiftsutredningen. Ifrågor som gäller UBL och TL har jag samråti med chefen för . 2.1 Behovet av en reform Dennuvarande ordningen för uttag av arbetsgivaravgifter föranleder inte någontvekan om avgiftsskyldigheten i del stora flertalel fall, dvs. när det är frågaom sedvanliga anställnings- och uppdragsförhållanden. I dessa fall gör den som belalarut ersättningen, arbetsgivaren, avdrag för preliminär A-skatt och betalarsocialavgifter i form av arbelsgivaravgifter. Han fungerar alltså somarbetsgivare inom både socialförsäkrings- och skatteområdet. Detfinns emellertid en lång rad gränsfall där framför allt skyldigheten atl betalaarbetsgivaravgifter men också skyldigheten att göra avdrag för preliminärskatt inte framstår lika klar. Del är till dessa fall som kritiken mot nuvarandesystem i huvudsak hänför sig. Svårigheternamed nuvarande regler beror bl.a. på den brislande samordningen mellan skyldighelenalt göra skatteavdrag och skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter. Den sombetalar ersällning för arbele är skyldig att erlägga arbetsgivaravgifter i ettstort antal fall där den som ulför arbelet är arbetstagare men där skatteavdraginte skall göras. Detta gäller t.ex. då utbetalaren inte är huvudarbetsgivareeller om ersättning belalas ut till en arbetstagare som har B-skattesedel. Dessaskillnader är delvis en följd av att olika syften har legat till grund förlagstiftningen inom socialförsäkrings- och skatteområdet och alt reglerna ipraxis tillämpats vid helt skilda förfaranden och av skilda myndigheter. Någonmateriell samordning synes inte heller ha eftersträvats vid lagstiftningenstillkomst. Detstora problemet med nuvarande system är emellerfid all tillämpningen avreglerna på förevarande områden, främst i fråga om skyldighelen att betalaarbetsgivaravgifter för utgiven ersättning för arbele, i många fall ärkomplicerad och förutsätter att en rad olika omständigheter i det särskilda falletbeaktas. I fråga om källskatl har myndighelen vid utfärdande av skattsedel påpreliminär skatt tagit ställning lill om skalleavdrag skall göras genom attbesluta om A-skatt eller B-skatt. Då det gäller socialavgifter har utbetalarendäremoi att själv avgöra om beloppet för moltagaren utgör inkomst avanställning eller inkomst av annat förvärvsarbete enligl AFL. rad fall har förelag och enskilda personer påförls arbelsgivaravgifter ' 20 trotsatt de varit övertygade om att den som för deras räkning utfört arbetet Prop.1986/87:16 varit självständig företagare och alt socialavgifter förersättningen skulle betalas av denne i form av egenavgifter. De faktiskaförhållandena i dessa fall har växlat. Den som utfört arbetet har ofta uppträttsom egenföretagare med inregistrerad firma, företett B-skafiesedel och lämnatfaktura avseende del utförda arbetet. har även regisirering lillmervärdeskatt förelegat. Den för vars räkning arbetet ulförls har i sädana fallinte haft någon skyldighel alt göra avdrag för skatt. Han har därför inteheller räknat med atl han skulle kunna anses som arbetsgivare när det gällersocialavgifterna. Avdet anförda framgår att svårigheterna med de nuvarande reglerna fill en delberor på bristande överensstämmelse mellan skyldigheten att göra avdrag förpreliminär A-skatt och skyldigheten atl betala arbetsgivaravgifter. Mensvårigheten för den enskilde atl avgöra om arbetsgivaravgifter kommer all utgåför en ersättning eller ej sammanhänger främst med att det inle ansettsmöjligt att i lag på ett entydigl sätt definiera arbetsgivare/arbetstagarebegreppenoch med att avgiftsbesluten fattas i efterhand utan möjlighel till bindandeförhandsbesked. Avsaknaden av varje möjlighet att medge eftergift förarbetsgivaravgifter har vidare kommit att framstå som allt merotillfredsställande och förhållandet har blivit särskilt uppmärksammat i någrafall som rört mycket stora avgiftsbelopp. Socialavgiftsutredningenhar inriktat silt arbete på att genom relativt små ändringar i de materiellareglerna komma fill rätta med de största problemen. Utredningen har söktåstadkomma en bättre samordning mellan skyldighet att göra avdrag förpreliminär skatt och att betala arbetsgivaravgifter. Förslaget bygger på låter befintlig registrering inom skattesystemet ligga till grund för vissarättsverkningar i fråga om skyldigheten all betala egenavgifter. Utredningenhar också föreslagit vissa kompletterande regler om bl.a. förhandsbesked ocheftergift. förslag blir varje fysisk person som har B-skattesedel och ärregistrerad för redovisning av mervärdeskatt automatiskt också registrerad somföretagare. En fysisk person kan vidare företagarregistreras efter ansökan omhan har B-skattesedel och kan antas komma att förvärva en inte obetydliginkomst av rörelse. Juridiska personer kan inte företagarregistreras. Företagarregistrering i enlighelmed ulredningens förslag innebär att nu varande ordning, enligt vilken frågan om skyldighet att betala arbetsgivarav gifter styrs enbart av socialförsäkringslagsliftningens arbetsgivare/arbetsta garebegrepp, forlfarande skulle gälla för alla som inte är företagarregistre- rade. Någon ändring sker således inte när ett uppdrag ges till en juridisk per son eller en fysisk person, som har B-skattesedel men som inte har blivit fö- retagarregistrerad. Inte heller ändras situationen för en person som har A- skattesedel och detta gäller för övrigt oberoende av om denne är registrerad fill mervärdeskatt eller inte. Det finns exempelvis rörelseidkare och jordbru kare som är redovisningsskyldiga för mervärdeskatt men som vid sidan av sin rörelse eller sitt jordbruk har så stora tjänsteinkomster att de ansettsböra betala preliminär A-skatt. Den utformning som utredningen gett sitt förslag innebär vidare som antytts alt en företagarregistrering bara får direkta rättsverkningar i fråga om enmansföretagare. Remissinstansernahar i stort setl enhälligt tillstyrkt utredningens förslag Prop. 1986/87:16 ivad det gäller förutsättningarna för en automatisk företagarregistrering.Utredningens förslag att möjligheterna atl på ansökan erhålla företagarregistreringskall begränsas till skattskyldiga som skall betala B-skatl och kan antasförvärva en inle obetydlig inkomst av rörelse har däremot rönt kritik frånåtskilliga remissinstanser; en sådan ordning bedöms som otillräcklig. Möjlighetatt bli registrerad anses bl.a. böra finnas också för jordbrukare som har B-skattesedelmen på grund av låg omsättning inte är registrerad fill mervärdeskatt liksomför jordbrukare och rörelseidkare som är registrerade till mervärdeskatt men filldelatsA-skattesedel. Några remissinstanser anser att också juridiska personer bör omfallasav företagarregistrering. Många remissinstanser anser att utredningsförslagetär "ett första steg" eller "etl steg i rätt riktning". Ettfåtal remissinstanser är mer kritiska och ser förslaget som etl provisoriumeller en nödlösning och förordar en ny utredning. Jaghar tagit intryck av att många remissinstanser har invändningar mot atlsocialavgiftsutredningens förslag om företagarregistrering innehåller begränsningarvad gäller fysiska personers möjlighet atl bli företagarregistre-rade ochframför allt mot att förslagel över huvud taget inte omfattar juridiskapersoner. Den huvudsakliga grunden för remissinstansernas kriiik är som jaguppfattar det atl man inte knutit skyldigheterna att göra skatteavdrag ochbetala arbetsgivaravgifter närmare till reglerna för utfärdande av skattsedlar.Det är sålunda önskvärt att dessa skyldigheter direkt knyts till etl för allaparter lätt konstaterbart faktum. Omman först ser till skatiesidan kan konstateras att det till A-skattesedlarna -i motsats till vad som gäller i fråga om B-skattesedlarna - inte f.n. är knuiennågon rättsverkan i fråga om skyldigheten att göra skatteavdrag och att deltahar bidragit till en osäkerhet vid tillämpningen av . Densom uppdrar ett arbete åt någon som uppvisar B-skattesedel skall med undantagför artistskatt inle göra skatteavdrag, oberoende av om den som utför arbetetgör det i egenskap av rörelseidkare eller såsom anställd hos den för vilkensräkning arbetet utförs. A-skattesedel ger däremoi inle motsvarande ledning ifråga om skyldigheten att göra skatteavdrag. Den som uppdrar ett arbete åtnågon som har A-skattesedel skall göra skatteavdrag bara om han ärhuvudarbetsgivare eller utbetalar ersättning för sådant uppdrag som anges ilagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighei beiräffande vissauppdragsersättningar, AUL. Önskemål och förslag om att skatteavdrag skall görasockså på biinkomster, dvs. inkomster från andra än huvudarbetsgivaren, utövervad som följer av bestämmelserna i , har framförls i många olika sammanhang.Det finns enligt min mening starka skäl atl kombinera en reform i fråga omskyldigheten att betala socialavgifter med en reform beträffande skyldighetenatt göra skatteavdrag och knyta dessa skyldigheter till olika typer avskattsedlar. Härigenom får man klarare och entydigare regler i dessa avseendenän vad utredningsförslaget innebär. Motbakgrund av vad jag har sagt nu övervägs f.n. i regeringskansliel en vidareutveckling av utredningsförslaget. Målsättningen är därvid bl.a. att se över bestämmelserna om utfärdande av skattsedlar. Vidare bör en reform på socialavgiftsområdet vara konkurrensneutral mellan fysiska och juridiska personer samt mellan sådana personer inbördes. Iavvaktan på resultatet av de överväganden som jag nämnt lägger jag nu pågrundval av utredningens belänkande fram förslag om förhandsbesked i socialavgiflsfrågor.Jag föreslår också en möjlighet till eftergift av betalningsskyldighet förarbetsgivaravgifter. Vidare tar jag upp den av utredningen behandlade fråganom särskilda bestämmelser för arbetstagare som har en utländsk arbetsgivare.Jag behandlar också förslag från utredningen om vissa ändringar i TL och UBL. Deförslag jag nu tar upp är av den beskaffenheten att de kan genomföras utan föregriper de ställningstaganden som behövs för att genomföra en meraomfattande reform med syfte att skapa största möjliga klarhet och enkelhet ifråga om avgiftsskyldigheten och skyldighelen att göra skatteavdrag. 2.2 Förhandsbesked i socialavgiftsfrågor Mitt förslag: Pågemensam skriftlig ansökan av dem som har träffat eller avser att träffa avtal,enligt vilket den ene mot ersättning skall utföra ett arbete åt den andre,skall lokal skaltemyndighet lämna förhandsbesked om skyldigheten att erläggasocialavgifter. Ett förhandsbesked skall under vissa förutsättningar varabindande såväl vid tilllämpning av bestämmelserna om arbetsgivaravgifter och egenavgiftersom vid beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomsi.Det skall gälla ersättning som utges infill efter det att beskedetmeddelats. Utredningensförslag: Överensstämmer i princip med mitl förslag, dock att utredningennärmast avsett möjligheten till förhandsbesked som ett komplemenl till sill företagarregistreringssystem. Remissinstanserna: Deremissinstanser som har behandlat utredningens förslag om förhandsbesked ärpositiva. Det gäller bl.a. kammarrätten i samt länsstyrelserna iStockholms, och Göleborgs och län. Nägra remissinstanser anseratt förhandsbesked bör kunna lämnas inom .