prop · GA03109 · 1986-12-31 00:00:00 — Av det jag anfört framgår att något hot mot den inhemskajästframställningen knappast längre föreligger. Motivet för Procordiakoncernensengagemang på andra grunder än företagsekonomiska har därför bortfallit. KabiVitrumeller i KabiVitrums ställe bör därför medges rätt att återbetalalånet om bolagen så önskar. Om lånet återbetalas förfaller också de villkor somknutits till länet. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har anfört om återbetalning av visstlän till Kabi Vitrum. (Svetab) och , två dotterbolag till , samordnade sinverksamhet och aktierna i bolagen överfördes till ett nybildat bolag, ProcordiaNova. Novas huvuduppgift är att utveckla projekt, affärsidéer ochförslag inom områden som anknyter till prioriterade affärsområden. har anslagit 70 milj. kr. för att finansielltstödja fyra regionala dotterbolag till (prop. 1977/78:40 bil. 1, NU 34, rskr.110; NU 1978/79:59, rskr. 1977/78:40 (s. 186) redovisades att vidöverläggningar mellan företrädare för industridepartementet och (fd. ) hade enighet uppnåtts om att vissa riktlinjer skulle gällaför Svetabs verksamhet med regionala dotterbolag. Detta innebar atthuvudinriktningen för de regionala bolagen var att som minoritetsintressenterstödja etableringar av små företag. godkände nämnda riktlinjer. Av nämnda 70 milj. kr. avsattes 50,2 milj. kr. beskattad reserv i de regionala bolagen och 19,8 milj. kr. för aktiekapitaloch reservfond. Av den beskattade reserven återstår, efter bl. a.nedskrivningar av olika högriskprojekt, ca 15 milj. kr. Svetab har i skrivelse hemställt att, bl.a. mot bakgrund av den ändrade inriktningen av utvecklingsverksamhet, bolaget befrias från sina skyldigheter vad avser de regionala utvecklingsbolagen. Jagdelar Svetabs uppfattning att bolaget inte längre bör vara bundet av Prop.1986/87:109 tidigare av godkända riktlinjer för verksamheten med deregionala utvecklingsbolagen. Ett skäl härför är att behovet av riskkapitalför små och medelstora företag numera kan täckas bl. a. genom Småföretagsfonden,de regionala utvecklingsfonderna, andra regionala investmentbolag och privatariskkapitalföretag. Jag har i propositionen om näringspolitik inför 1990-talet(prop. 1986/87:74, avsnitten 5.2 och 11,4) mer ingående redovisat min syn påriskkapitalförsörjningen för små och medelstora företag. Företrädareför industridepartementet och har träffat en överenskommelse, sominnebär att för lämnar en extra utdelning om 35 milj. kr.Förutsättningen är att godkänner att Svetab befrias från sina skyldighetervad avser de regionala utvecklingsbolagen. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om Svetabs verksamhet. Återtagande av garanti för Svenska Tobaks AB:s Pensionskassor Riksdagenbeslöt är 1940 att staten skulle utfärda en garanti för Svenska Tobaks AB:s (f d.AB Svenska Tobaksmonopolet) åtagande att svara för att bolagets pensionskassorsstadgeenligt beräknade premiereserver i deras årliga balansräkningar täcktes avtillgångar till motsvarande värde (prop. 1940:1, SU 93, rskr. Enligtriktlinjer som har angivits av regeringen i budgetpropositionen (prop.1986/87:100 bil. 1 s. 47) skall även äldre statliga garantier vara avgiftsbelagdafrån . 1 allmänhet uppgår garantiavgiften till av uteståendegaranterad kapitalskuld. Avgiften skall betalas i förskott. har i skrivelse meddelat att pensionskassornasstyrelse och fullmäktige har beslutat att - om garantiavgifter av angivenstorleksordning skulle uttas - är beredd att avstå från den statliga garantin. Jaganser mot bakgrund av vad jag har anfört att nämnd garanti bör ätertas. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna att av staten utfärdad garanti för Svenska Tobaks AB:s pensionskassor ätertas. om ändring av artikel III i protokollet mellanSveriges regering och om upprättande av en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete, m. m. Sverigesregering och träffade ett avtal om ekonomisktsamarbete, särskilt på industri- och energiområdena. Till avtalet överenskom debåda ländernas regeringar om ett protokoll om upprättande av en fondför svenskt-norskt industriellt samarbete. Enligtprotokollet (artikel I) skulle en fond bildas med namnet Fonden för svenskt-norsktindustriellt samarbete. Fonden skulle vara en stiftelse. Fonden skulle ha tilländamål att på visst sätt genom län stödja samarbetsprojekt mellan svenska ochnorska företag (artikel II). Enligtartikel III i protokollet skulle parterna tillskjuta tillsammans . Av beloppet skulle tillskjuta 37,5 miljoner svenskakronor per , 1983, 1984 och 1985. Resterande beloppskulle tillskjutas till av och till av vidtidpunkter som parterna senare skulle komma överens om. Utökning avfondkapitalet skulle ske genom avtal och fördelas under hänsynstagande tillstorleken på de två ländernas ekonomier. Enligtsamma artikel medgav parterna vidare att stiftelsen ikläder sig förbindelser iform av lånelöften , dock högst utöver vad parterna tillskjutit. Sverigesregering och har denna dag kommit överens om att artikel 111skall ha följande lydelse: Parternatillskjuter tillsammans eller motvär-det därav inorska kronor. Av beloppet har tillskjutit 37,5 miljoner svenska kronoråriigen per , 1983, 1984 och 1985. Av återstoden tillskjuterNorge - under förbehåll av godkännande - 25 miljoner svenska kronoreller motvärdet därav i norska kronor per den Ijuli 1987 och 25 miljoner perden Ijuli 1988. - under förbehåll av riksdagensgodkännande - per den och 25 miljonerper . Skyldighet att utbetala dessa belopp föreligger endastom motparten dittills har utbetalat överenskomna belopp. Parternamedger att stiftelsen får ikläda sig förbindelser i form av lånelöften upptill . fördelas tillgångarna mellan parterna i samma proportion somtillskotten." Vidarehar och denna dag kommit överens om att § 7 i fondens stadgar skall ändras och ha följande lydelse: 31 "7 §Verkställande direktören, som skall vara norsk medborgare, leder Prop.1986/87:109 stiftelsens kansli. Därutöver skall stiftelsen bl. a. för beredningav ärenden anlita Fonden för industriellt utvecklingsarbete och Industrifondet.Stiftelsen skall ta till vara möjligheterna till samarbete med de tvä nämndaorganen. Ansökan om stöd tillställes stiftelsen." överenskommelsen träder i kraft den dag parterna harmeddelat varandra genom notväxling att de interna konstitutionellaprocedurerna är fullföljda och den norska regeringen resp. den svenskariksdagen har godkänt överenskommelsen. Överenskommelsen är upprättad i två exemplar på detsvenska och det norska språket. Båda texterna har lika vitsord. Bilaga 10 Prop. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 mars1987 Föredragande: statsrådet Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 På detta anslag har för innevarande budgetår anvisatsförutom ordinarie reservationsanslag om . även ett reservationsanslagpå till-läggsbudget 1 om . för vissa beredskapshöjande åtgärder m. m.efter . har i skrivelser den 29augusti1986 och den 3februari 1987 hemställt om särskilda medel för budgetåren 1985/86och 1986/87 för att täcka merkostnader som uppkommit med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl i . medförde enresursinsats långt över institutets möjlighet att genomföra med ordinarieresurser. Förutom stort övertidsuttag och anställning av extra personalengagerades ett stort antal myndigheter, institutioner och företag. Vissamyndigheter ställde även personal till förfogande. Stora insatser gjordes inominformationsområdet. Institutets mät- och analysutrustning främst fördatainsamling, lagring och bearbetning avseende egna aktivitetsmätningar var idet uppkomna läget helt otillräcklig och fick därför kompletteras. Vidare harutrustning för effektivare mätning av strontium90 måst anskaffas.Merkostnaderna för /86 uppgick till . och /87 till . har med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjer nobyl fått vidta ett stort antal extraordinära åtgärder. Omfattande strål skydds- och informationsinsatser måste göras på och under stark tidspress. Detta innebar också att institutets ordinarie resurser och rutiner måste utnyttjas utöver det normala såväl vad gäller den egna 33 personalensom behov av att anlita experthjälp och lägga ut forsk- Prop. 1986/87:109 ningsuppdragutanför den egna myndigheten. Institutet har tidigare under budgetårettilldelats ett reservationsanslag av 25 milj. kr. Dessa innefattar bl. a. automatisering av gammamätsta-tioner,utbildning i mätteknik, mätningar m. m., information till allmänheten,resursförbättringar för att stärka beredskapen samt forskning. Motden angivna bakgrunden anser jag det rimligt att strålskyddsinstitutetkompenseras för de merkostnader som institutet haft de tvä aktuella budgetårenmed anledning av kärnkraftsolyckan och som inte täcks av de medel som tidigareanvisats på anslaget. Dessa merkostnader uppgår sammanlagt till närmare14milj. För att täcka merkostnaderna i enlighet med institutets redovisningbör därför anvisas . på tilläggsbudget II förinnevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av 13968000kr. Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetär anvisats ettreservationsanslag av . Regeringenhar godkänt ett avtal mellan och Svenskkärnbränsleförsörjning (SKB) beträffande engångsersättning till SKB för låg-och medelaktivt avfall som tas om hand i Studsvik fram och som ärav sådan art att staten eller kärnkraftindustrin, eller båda tillsammans,accepterat ett ekonomiskt ansvar för slutförvaring för reaktoravfall (SFR). Avtaletförutsätter att detta avfall mellanförvaras i Studsvik och förpackas på ettsådant sätt och i en sådan form att myndigheterna kan godkänna det förslutförvaring. Elementfrån Ågestastationen och den nedlagda RI-reaktorn samt bräns lerester från forskningsverksamheten inom kärnbränsleområdet lagras i Studsvik. kan Studsvik omhänderta kärn bränsleresterna och bränsleelementen och därefter kan det sändas för mellanlagring i CLAB. bör elementen från Ågestastationen över föras direkt till CLAB. Dessa element kräver ingen speciell förbehandling. Programmet beräknas löpa . Efter mellanlagring i CLAB kommer bränslet från Studsvik att, tillsammans med övrigt bränsle i CLAB, överföras till slutförvaret för långlivat avfall, SFL. lagring i CLABav bränsleelement och bränslerester begär bolaget 23,2 Prop. 1986/87:109milj. för /87. Med hänvisning till vad jag nu har anfört föreslår jag att23,2 milj. kr. anvisas för innevarande budgetår för avveckling avforskningsreaktorer. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. pä tilläggsbudgetII till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . över anslag som regeringen begär på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87. A3 Vlredningar m.m., reservationsanslag 5000000 H5 AUmånna va], förslagsanslag 10000000 ///. F4 BidragXiW , reservationsanslag 225000 F5 Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och kon- troll,/öri/ag5a«5/a 3 600000 Försvarsdepartementet K4 FN-styrkans verksamhet,/öM/flgjo«5/a 72 700000 Gli Bidrag till viss ortopedtekniskhjälpmedelsverksam- Kommunikationsdepartement el A2 VtTsdningar m.m., reservationsanslag 4000000 Fl 1 Bidrag till ,reservationsanslag 3 544 000 F14 Bidrag till , re5er\'flno/7.Jons/flg 5 597 000 G4 Inredning och utrustning av lokalervid m. m., reservationsanslag 10000000 C4 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsyssel sättning,/öri/agsans/ag 20000000 Dl , åtgärder,/örs/agxflMx/ag 21200000 D3 Åtgärder för invandrare, reien'«fio/!5art5/ag 1500000 F22 Stödtill svenskt-norskt industriellt samarbete, re- G2 FFV: Byggnader ochutrustning, re- Prop. servationsanslag 16 000 000 H12 Bidragtill , reservations- EI4 Avvecklingav forskningsreaktorer, m.m. reserva- Tryckeri, 19B7 37