prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — Härvid bör erfarenheter från arbetet ide sju försökskommunerna samt de länsprogram som utarbetats (exempelvis iKronobergs läns lantbruksnämnd) tjäna som vägledning. 2.60Trädgårdsnäringens riksförbund; Förbundet kan inledningsvis konstatera attutredningen inle särskilt belyst trädgårdsodlingens situation och speciellaförhållande till jordförvärvslagstiflningen. Detta beklagiir vi då näringen imånga olika sammanhang hos statsmakterna och hos denjordförvärvsprövande myndigheten krävt bättre förståelse för den yrkesmässigaträdgårdsodlingens mark- och fastighetsbehov. Trots dessa påpekanden tillämpasalltjämt vid många lantbruksnämnder elt traditionellt jordbmksprioriteralsynsätt vid beviljandet av förvärvstillstånd. Trädgårdsnäringensmarkbehov gäller i första hand för frilandspro-duktion av grönsaker, fmkl, bäroch plantskoleväxler. Produktionsarealerna kan i relation till jordbmketsproduklionsarealer ses som begränsade. Trots detta baseras den övervägandedelen av konsumtionen av dessa produkter på den inhemska trädgårdsodlingen.Odlingen är väsentligt arealintensivare än övriga areella näringar. Det ärytterligt viktigt att en fortsatt utveckling av svensk produktion kan ske medjordförvärvslag-stiflningens stöd och med den tillståndsprövande myndighetensklara medvetenhet om näringens speciella förhållande. Somen bakgrund och elt skäl för den föreliggande översynen av jordförvärvslagstiflningenanförs förändringarna i samhällets jordbrukspolitik och behovet av ett ökatregionalpolitiskt hänsynstagande samt frågan om jordbmksmarkens framtidaanvändning. Trädgårdsnäringenomfattas inte i egentlig mening av de senaste årens beslut om en förändradjordbmkspolitik. Samhällets politik på trädgårdsområdet fastlades genomriksdagsbeslut med anledning av regeringens proposition 1978/79:136 och hardärefter i olika delar prövats och befästs i arbete. Deövriga anförda skälen för översynen lorde i hög grad gynna trädgårdsodlingenoch stärka dess argument för etl ökat tillmötesgående vid prövning avförvärvstillstånd. Beträffandebehovet av ett ökat regionalpolitiskt hänsynstagande anförs i beslut1985 om mål och riktlinjer för regionalpolitiken atl denna skall inriktas påalt skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landetsolika delar med tillgång till arbete, service och god miljö samt attglesbygdens utvecklingsmöjligheter skall tas tillvara. Trädgårdsproduktionenär inte sällan lokaliserad till utpräglade glesbygdsområden eller områden, där näringslivet i övrigt är mindre ut vecklat. Som exempel härpå kan nämnas fruktodlingen i östra , . Golland, bärodlingen i , , på , Vi- singsö, i , Finnerödjaområdet och i , lökodling på osv. Dessa företag har genom sin mer arealinlensiva produktion bättre fömtsättningar ån annan jordbruksproduktion att bilda lönsamma och stabila produktionsenheter. Som också framgår av officiell statistik sker nu en kraftig utvidgning av produktionen framför alll av grönsaker och bär i bl.a. norta men också i områden utanför de traditionella trädgårdsodlingsområdena. Från konsumenthåll finns ett ökat 82 intresse för närodladeprodukter. Utvecklingen är också lill väsentlig del Prop. 1986/87; 122 enföljd av jordbrukets strävanden all finna allernativ till spannmålsodlingen.Trädgårdsnäringen måste därför i jordförvärvssammanhang såväl som andrasammanhang uppmärksammas och respekteras fördel stöd man ger samhällets politikinom detta område. Ävenom de ändrade politiska fömtsältningarna för jordförvärvsprövningen såledeskan anses lala till trädgårdsodlingens fördel vill förbundet ändå atl dettauttryckligare framhålles i regeringens fortsatta handläggning av dettabetänkande liksom i lagbehandling. Förbundet anser detta väsentligtocksä med hänsyn till handläggningen hos den tillståndsprövande myndigheten. Förträdgårdsnäringens del måste som överordnat mål alltjämt gälla att genomförvärvstillslåndsprövningen skapa rationella och självständiga företag ochlämna företräde till personer och företagare som har förutsättningar attbedriva en ur samhällelig synpunkt måluppfyllande produktion. Samtidigtär det dock viktigt atl lagstiftningen inte blir ett hinder för nyetablering avföretag inom trädgårdsområdet. Den intensiva produktionsformen medför attinvesteringskostnaderna i samband med nyetablering ofta blir oöverstigliga omdet skulle ställas krav på att verksamheten skall drivas påhellidsbasis. För många branscher inom trädgårdsnäringen gäller därför somfömtsättning atl verksamheten etableras som deltidssysselsättning. Inte minstgäller detta i glesbygdens områden eller områden med en i övrigt begränsadträdgårdsproduklion. Oftagäller också att verksamheten måste etableras och utbyggas i den takt somavsättningsförhållandena möjliggör. 1 dessa avseenden kan förbundet därför anslutasig till utredningens förslag om att öka möjligheten för enskilda personer attförvärva jord- och skogsbmksfastigheter. Medhänvisning till vad vi här anfört och under fömtsättning att trädgårdsnäringenssärskilda problem bättre uppmärksammas får förbundet tillstyrkautredningsförslaget angående ny Jordförvärvslagstiftning. 2.60Svenska kyrkans centralstyrelse: tillhör landets störreförvaltare av jord och skog. uppgår till ca 560000 ha, varav omkring 90000 ha utgöres avjordbmksmark och 375000 ha av produktiv skogsmark. Gmndläggandebestämmelser för denna egendoms förvaltning finnes i lagen 1970:939 omförvaltning av kyrklig jord med tillhörande förordning. Enligl lagens 14 §skall förvaltningen inriktas på att egendomens avkastningsförmågatillgodogöres på ekonomiskt bästa sätt, med skäligt beaktande av naturvårdensoch kulturminnesvårdens intressen. Liksom förhällandet är för flertalet andraägare av jord och skog, försvarar skogsförvaltningen väl sin plats vad gälleravkastning och realvärdetillväxt, medan jordbruksförvaltningen - med vissaundanlag i de jordbruksstarka områdena i landet - i allmänhet uppvisarotillräcklig avkastning. Den realvärdeslegring som trots dessa förhållandentidigare noteras i fastigheterna, har emellertid pä senare tid inte barastagnerat utan också vikit. Orsakerna härtill är till en inte ringa delnaturligen att finna i jordbruksnäringens allmänt trängda läge och denförändrade situation på fastighetsmarknaden som jordförvärvslagstiftningkommit alt medföra. Centralstyrelsenhälsar därför med tillfredsställelse att den nu företagna utredningen kommitlill stånd och all förslag lämnas, som i inle ringa utsträckning söker kommatill rätta med de oönskade effekterna av lagstiftning. 2.61Malungs kommun: Vid en hastig genomgång kan förändringarna var Prop.1986/87; 122 för sig lyckas vara små, men sammanlaget kan konsekvenserna bliganska långtgående, särskilt vad gäller förvärv av skogsmark. De mest påtagliga förändringarna berör skogsbruket. Enviktig utgångspunkt för utredningen synes ha varil atl öppna vägar förvirkesförådlande förelag all i större utsträckning få förvärva skogsmark. Ilagen görs etl tillägg, vad gäller juridiska personers förvärv, som enligtutredningen innebär atl virkesförådlande förelag (sågverk och liknande) påorten lämnas företräde före andra juridiska personer vid förvärv av skogsmark.Markant är atl utredaren föreslår att virkesförådlande företag på orten skallvara prioriterade vid förvärv framför andra juridiska personer. Som det tyngstaargumentet därför framhålls slöd för sysselsättningen. Denna betoning av detregionalpoliliska intresset är av stor vikl och är enligt kommunens bedömningett rikligt ställningstagande. kommun som sålunda finner tanken med enföreträdesrätt lill köp för lokall virkes-förädlande företag såsom varande heltpositiv ser emellertid en fara i förslaget. Om det lokala företaget skulleköpas upp av större förelag eller koncern föreligger en risk atl därigenom denlokala virkesförädlingen upphör och grunden för företrädesrätten, nämligen detregionalpoliliska intresset, skulle inte längre föreligga. Kommunen anserdärför att den skog som de lokall verksamma virkesförådlande förelagen köpt efterlagens ikraftträdande måste få köpas med del förbehållet atl lantbruksnämndenhar återköpsrätt, på sä sått kan de regionalpolitiska aspekterna prioriteras.Kommunen ställer sig dock avvisande inför den generella lättnad som genomförsför juridiska personer att förvärva skog och mark. Denna lättnad sammantagetmed förändringarna i utredningen angående kraven på brukaren och brukning,vilka föresläs i fortsättningen endast gälla jordbruks- och trädgårdsföretag,medför en avsevärd försämring når del gäller lokalt verksamma brukare. 1 dendelen synes det regionalpoliliska intresset helt ha fäll slå tillbaka för andravärderingar. Genom utredningens förslag ställs i fortsättningen ickenågra krav på fysiska personer vad gäller bosättning, brukande och yrkeskunskapervid förvärv av skogsbruksföretag. Till skogsbruksföretag hör åven sådanaförelag som innehåller jordbruksmark i mindre omfattning. Kommunen anser med bestämdhet att kravet påyrkesverksamhet och kunnande och lokal förankring skall väga tungt även vidförvärvsprövning av skogsmark. Den åtskillnad som görs mellan jordbruks- ochträdgårdsförelag på ena sidan och skogsförelag på andra sidan synes intestarkt nog motiveras i utredningen. En del förändringar som här sker kommer iinlandskommunerna att kunna medföra att stora delar av skogsmarken blir föremålför ren spekulation. Det gäller inle bara de stora fastigheterna utan även småfasligheter kommer att påverkas. De stora fastigheterna kommer att ses som enalternativ kapitalplacering och de små fastigheterna kommer atl förvärvas avkapitalstarka personer för atl därigenom få jakträtt. De av regering ochriksdag uppsatta målen för del svenska skogsbruket kan således på ett markantsätt komma all motarbetas genom de föreslagna lagändringarna, inle minst genomden uppmjukning av priskontrollen som föreslås för samtliga jordförvärv.Malungs kommun finner, utifrån regionalpolitiska skäl, inte anledning all denföreslagna förändringen genomförs. 1 och för sig kan kommunen godta utredningens resonemangom endast en mindre del av den skogsmark som ägs av enskilda personer behövs för alt stärka förelag där den huvudsakliga försöriningen är jordbruksproduk tion. För del gäller att kombinerade företag med jord och skog eller annan sysselsättning lill största delen baserar sig på skogen som 84 Det är ocksåviktigt atl behålla del öppna landskapet i vår Prop. 1986/87; 122 dalgång, en möjlighel förjuridiska personer utan sådana intressen, alt få förvärva fasligheterskulle menligt försvåra denna målsättning. därför angelägel atlreglerna får sådan utformning atl dessa kombinerade företag i glesbygdskyddas. Genom en frisläppt prissättning undanröjs förutsättningarna för ennaturlig utökning av dessa företag och därigenom skapandet av tryggarearbete. Genomalt förslagel innebär atl förvärvshinder ej bör uppställas kommer, om denprincipen även avses gälla för virkesförådlande industrier, en kraftigprisförändring att ske. Till grund för sådant anlagande ligger de priser somidag betalas för rotposier. Genom att möjligheten att få förvärvstillstånd såkraftigt ökar bör man vara medveten om atl delta sker på bekostnad av de lokaltverksamma småbrukarna. Urpositiv synpunkt är det givetvis en fördel atl det blir enklare för dellids-och småjordbrukare alt förvärva mark, men denna positiva bild förutsätter enprissättning som är rimlig och vilken åstadkommes genom prisprövningen. Närdel gäller utformningen av paragraf 7 som avser slödorterna i Norriand,, och är de regionalpolitiska hänsynstagandena avvärde, men i likhet med vad kommunen tidigare påpekat sä finns dennaregionalpolitiska hänsyn inte genomgående i förslaget. Det är viktigt atl ha iåtanke att för kommuner som har det kommunala innehavet av skog enmycket stor betydelse för sysselsättningen i kommunens glesbygdsområden, genomatt kommunen kan lägga elt mer samhällsekonomiskt synsätt på sitt skogsbruk änvad som gäller rent företagsekonomiskt. När del gäller kommunernas ställning,så bör för den händelse föreslagna lättnader för juridiska personer genomförs,vilket kommunen i och för sig avstyrker, kommuner som med egenskogsförvaltning och förädlingsverksamhet också ges samma status som övrigajuridiska personer når det gäller förvärvsrått. Enligt kommunens förmenandefinns inte några skäl att här göra åtskillnad mellan skogsbruk vare sig detsker i privat eller offentlig ägo. Närdet gäller arronderingsförbättringar är det angeläget atl detta inte inriktasmot atl närmaste granne får förvärvstillstånd. Det är betydligt mer angelägetall en aktiv skogs- och jordbrukare får förvärvstillständ även om fastigheternainte gränsar till varandra. Det kan ses som en tillbakagång, men utifrånregionalpolitiskt inlresse om att skapa sysselsättning är detta för en glesbygdett väsentligt ställningslagande. Om uteslutande hänsyn tas till fastighetensutseende föreligger risker att den välarronderade marken utsätts förspekulation från ägare som äger sin mark utan att på rätt sätt bmka den. Dettaånyo slår mot sysselsättningen, mot framtagandet av råvara, mol en väl sköttskog. Kommunenfinner det värdefullt att de regionalpolitiska intressena och sysselsättningenbeaktas men vill understryka nödvändigheten av atl detta sker på etl mer genomgåendesätt vid en eventuell förändring av jordförvärvslagen samt au man beaktarspekulationsriskerna vid slopad priskontroll och eventuella lättnader för ickelokalt verksamma juridiska personer att förvärva mark. 2.1 Jordförvärvslagens ändamål och effekter 2.1.1Lantbruksstyrelsen: Lantbruksstyrelsen finner att utredningen ge nom förslaget sänker ambitionen för strukturrationalisering och för strä vandena all stärka sambandet brukande och ägande när det gäller skogs- 8 mark.I betänkandets avsnitt 5.1 förs ett allmänt resonemang om lagens Prop.1986/87:122 syften. I sammanfattningen redovisas detta på följande sätt. "Alltjämt finns frän samhällets synpunkt behov av en jordförvärvslag, somslår vakt om familjejordbruket, främjar främst skogsbrukets rationalisering,begränsar juridiska personers förvärvsrätt och gör del möjligt att iutpräglade glesbygder ta lill vara sysselsättningsmöjligheter i jord- ochskogsbruket". Styrelsen anser att det är angelägel för den kommandetillämpningen av lagen att denna motivering kommer till uttryck ispecialmotiveringen till 1 §. 2.1,2Skogsstyrelsen: Enligt utredningens förslag bör jordförvärvslagen inledas meden portalparagraf som anger att syftet med lagen är att främja utvecklingen avföretag inom jordbruket, skogsbmket och trädgårdsnäringen. Dessutom skallsärskilt den regionalpoliliska utvecklingen beaktas. Utredningens förslaginnebär två väsentliga ändringar jämfört med ovan angivna syften i nu gällandelag. För det första nedtonas rationaliserings-aspekten och för det andra gesregionalpolitiken större tyngd. Skogsstyrelsenhar inget att erinra mot de syften som anges i den föreslagna portalparagrafen.Däremot kan ambitionsniväsänkningen när det gäller rationell produktion starktifrågasättas. När det gäller skogsbruket utgör strukturförhållandena i mångafall etl hinder i strävan att uppnå effektiv skogsproduktion. Att av merakortsiktiga virkesförsöoningsskäl minska den långsiktiga strävan alt uppnåbättre fömtsättningar i stmkturellt avseende är ytterst en fråga omavvägningar där man också bör väga in vilka alternativa metoder som står tillbuds för att uppnå den effekt som avses. Flera utredningar under senare år,bl.a. virkesförsöriningsutredningen och stmkturutredningen, har i sinabetänkanden (SOU 1981:81 resp. 1983:71) behandlat de strukturella förhållandenai skogsbmket och jordbmket mycket ingående. Båda utredningarna konstaterar attdålig ägo-och ägarstruktur motverkar ett rationellt skogsbmk och sänkerintensiteten i skogsbruket. I sina yttranden över utredningarna harskogsstyrelsen instämt i dessa konstateranden och framhållit att det ärnödvändigt att sätta in ytterligare åtgärder för att åstadkomma påtagligaförbättringar inom rimlig tid. Även i direktiven till rubricerade utredning berörsstrukturproblemen. Därvid sägs bl.a. följande: "ochäven kombinerade jord- och skogsbruk kräver betydligt störte areal än vad somnu är fallet för alt det skall kunna bedrivas ett effektivt, långsiktigtskogsbruk som ger tillräckligt ekonomiskt utbyte och därmed också blir avbetydelse för den egna sysselsättningen. Dessutom är också arronderingen oftadålig vilket kan resultera i så höga kostnader att intresset för aktivtbrukande försvagas." Det kan påpekas att det sistnämnda styrks av flerautredningar, bl.a. en gjord utredning om stmkturekonomiska effekter ijord- och skogsbruket (1986). Utredningen visar bl.a. attvid en ökning av ätgärdsområdel vid mekaniserad slutavverkning från ett tillfyra hektar minskar kostnaderna vid slutavverkning med i storleksordningen25-30%. 1 struktumtredningen redovisas ännu större kostnadsskillnader imotsvarande situation. År1978 gjorde lantmäteriverket bedömningen att ca 3 milj. ha fortfarande var ibehov av förbättrad arrondering. Denna bedömning fick starkt stöd frånskogsbrukets företrädare. Även om det därefter fortlöpande har skett vissaförbättringar lorde, med hänsyn till den tekniska utvecklingen, behovet vara avminst samma omfattning . Närdet gäller företagsstmkturen har denna förbättrats både genom företagarnas egna initiativ via fastighetsköp och sidoartenden och genom 86 lantbmksnämndernas aktiva inköps- ochförsäljningsverksamhet. prövning av förvärv enligl jordförvärvslagen har bidragittill en bättre Sammanfattningsvis biträder atl det sker enviss tyngdpunktsförskjutning mot de regionalpolitiska intressena och att dettakommer till uttryck i lagens portalparagraf Däremot kan ambitionsnivåsänkningennär det gäller rationaliseringsaspeklen ifrågasätta om inte "främjautvecklingen av företagfrämja utvecklingen av rationella företag". 2.1.3 : LMV har i huvudsak ingenerinran mot den föreslagna förändringen av jordförvärvslagens syfte och inriktning. Den föreslagna portalparagrafen uttrycker enligl LMVsmening inte lagens syfte på etl klart sätt. De aspekter som behandlas iförvärvsvillkoren i 4-7 §§ täcks knappast på elt tillfredsställande sätt ingenom bestämmelsen att lagen skall främja utvecklingen av lantbruksföretag.Paragrafen bör ges en formulering som anger lagens syfte på elt tydligare sätt. 2.1.4 : Av direktiven framgår attutredningen som ut gångspunkt för sina överväganden och förslag bör göra en genomgång av den nuvarande regleringens effekter. konstaterar att någon egentlig sådan genomgång inte redovisas i betänkandet. I betänkan dets avsnitt 4.2 "Jordförvärvslagens effekter" ges en kortfattadredovis ning av viss statistik om antal förvärvsärenden fördelade pä bifall/avslag, areal, förvärvskategori etc. Utöver detta konstateras endast att lagstift ningen även haft betydande indirekta effekter, men att omfattningen av denna indirekta påverkan inte kan mätas. Utredningen har vidare avstått frän att närmare försöka skissera den tänkta "hotbilden" i framtidenoch hur behovet av en särskild lagstiftning när det gäller olika typer av jordför värv mot denna bakgrund ser ut. Genom att något försök till en sådan analys inte har gjorts saknas enligt uppfattning i be tänkandet underlag för att närmare bedöma behovet av en statlig reglering av köp och försäljning av jordbruks- och skogsmark och hur den myndighetsorganisation som skall svara för tillämpningen av gäUande regler lämpligen bör se ut. instämmer i utredningens allmännauppfattning att det jordbmkspoliliska intresset av atl med stöd avjordförvärvslagen verka för ytterligare uppbyggande av rationellajordbruksföretag med intensiv produktion är så framträdande, medanproblemen när det gäller skogsbmket och skogsmarken ser delvis annorlunda ut.Enligt uppfattning saknas dock i belänkandet en närmareanalys av hur en ändamålsenlig tillståndsprövning skall kunna kommatill stånd. 2.1.5 Kammarrätten iJönköping: I I § föreslås att syftet med lagen är att främja utvecklingen avföretag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen. Vid tillämpningenav lagen skall särskilt den regionalpolitiska utvecklingen beaktas. Somgrundval för etl beslut i etl enskilt ärende är ett sådant målsättningstagandeskäligen innehållslöst. 2.1.6 Malmötingsrätt: Utredningen har valt all mleda jordförvärvslagen med enportalparagraf som anger syftet med lagen. man liksomf n. i de inledande bestämmelsema anger vad lagen gäller och 87 Programförklaringen bör liksom finnas i Prop1986/87' 12'' 2.1.7 i län: Både jordbruket ochskogsbruket har en stark ställning i län med av de yrkesverksamma sysselsatta inom näringarna. Kombinationssysselsältning inom jord och skog är fortfarande vanlig men tendensen går mol ökad specialisering. finner det riktigt atl dämpa den nuvarandelagens strikta syfte all främja uppbyggnad och vidmakthållande av effektiva ochrationella familjeföretag. Inte minst för all kunna bibehålla en bosättning pålandsbygden bör det vara möjligt att driva elt mindre jordbmk och kombineradelta med annan sysselsättning. Detta ger också möjligheter att behålla eltöppet landskap i bygder som annars skulle hotas av förbuskning och förslumning.Länsstyrelsen delar dock utredningens uppfattning atl jordförvärvslagen även ifortsättningen bör slå vakt om familjejordbmket, främja skogsbrukelsrationalisering och begränsa juridiska personers förvärvsrätt. Den nyalydelsen av § 1 tillstyrkes. 2.1.8 iBlekinge län: delar utredningens uppfattning alt detövergripande syftet med jordförvärvslagen bör vara all främja utvecklingen avförelag inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt att denregionalpolitiska utvecklingen skall beaktas vid lagens tillämpning. 2.1.9 iKristianstads län: Ändring av lagens portalparagraf innebär all bildandel(uppkomsten) av rationella företag ej längre utgör ett huvudsyfte. Lagens syfteskall vara atl främja utvecklingen av lantbruksföretagen (jordbruk, skogsbrukoch trädgård). tolkar delta så att syfiet skall vara dels attliksom främja utvecklingen av effektiva egentliga lantbruksförelag,dels främja tillkomsten och utvecklingen av kombinationsföretag av olika slag.Länsstyrelsen vill i delta sammanhang betona vikten av all de utvecklade ochutvecklingsbara förelagen - familjeföretagen - främjas och bereds möjligheteratt vidareutvecklas i takt med de tekniska och ekonomiska framsteg som slårnäringarna till buds. Styrelsen finner det också lämpligt att denregionalpolitiska utvecklingen särskilt beaktas vid lagstiftningen, men atldenna får anpassas till särskilda förhållanden inom landets olika delar.Härutöver är det viktigt atl den fortsatta rationaliseringen främjas om än medtyngdpunkten på den skogliga sektorn och med en viss nedtoning av jordbruketsstrukturrationalisering främst vad avser uppbyggnad av nya hellidsföretag. Idet sammanhanget bör betonas viklen av atl näringarnas egna rationaliseringssträvandenej utan starka skäl bör motverkas. 2.1.10 iSkaraborgs län: är positiv lill bestämmelsen att särskilt denregionalpolitiska utvecklingen skall beaktas men återkommer till frågan ikommentarerna till 7 §. 2.1.11 iJämtlands län: Utredningen konstaterar att av antaletöverlåtelser prövas enligt jordförvärvslagen. I vissa delar av länets glesbygdär denna andel väsentligt lägre. Resterande del faller utanför lagenstillämpningsområde. Detta påverkar naturligtvis lantbruksnämndens möjligheterall åstadkomma en bättre fastighets- och ägarstruktur. Enligt utredningens uppfattning beror den lågaomsättningen på allmän na fastighetsmarknaden på den inlåsningseffekt som nuvarande jordför- 88 En liberalare lagstiftning förväntasdärför öka omsäU- Prop. 1986/87; 122 ningen. Så kan nog delvis vara fallet.Andra omständigheter såsom skattelagstiftning, dödsbo- och flerägande, jakl-och fiskeintresse, affektionsvärde m. m. påverkar dock omsättningen ibetydligt högre grad. 2.1.12 iNorrbottens län: Under 5-års perioden har lantbruksnämnden handlagt igenomsnitt 155 förvärvsärenden . Antalet avslag har varierat från 6 till20 % (i medeltal ).