prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Andra stycket innehåller vidare enbestämmelse om all verkslällande direktören har rätt att närvara och yttra 6 kap. sig vid styrelsens sammanlräden även om han inle är styrelseledamot,såvida inte slyrelsen besiämmer annat i etl särskilt fall. Här finns beslämmelser om prolokollföring, om rätl förstyrelseledamöter och verkställande direklören atl få en avvikande meningantecknad i protokollet samt om hur protokoll skall förvaras. Slyrelsen är beslutför, om mer än hälflen av hela anlaletslyrelseledamöler eller det högre antal som föreskrivs i stadgarna ärnärvarande. Beslut i ell ärende får dock inle fallas, om inle såvitt möjligtsamtliga slyrelseledamöler har fått lillfälle alt della i ärendeis behandlingoch erhållil tillfredsställande underlag för att avgöra ärendel. Om enstyrelseledamot inle kan komma och del finns en suppleant som skall träda in ihans slälle, skall suppleanten beredas tillfälle lill det. Om inte stadgarna föreskriver en särskild röslmajoritet,gäller som styrelsens beslut den mening för vilken mer än hälften av denärvarande röstar eller, vid lika röstetal, "den mening som ordförandenbilräder. Är styrelsen inte fulltalig, skall de som röstar för beslulel dockuigöra mer än en Iredjedel av hela anlalel styrelseledamöter, om inle annalföreskrivs i sladgarna. Handlingar som enligt denna lag skall undertecknas avslyrelsen skall skrivas under av minsl hälflen av hela anlaletstyrelseledamöter. (Jfr 7 kap. 9 § i utredningens förslag.) Paragrafen som handlar om slyrelsebeslul har motsvarigheti 26 § FL men har utformats efter mönster av 8 kap. 9 § aktiebolagslagen. Paragrafen innehåller två nyheter i förhållande lill FL.Den ena är en bestämmelse i andra stycket om beslutsproceduren då styrelseninte är fulltalig. Den andra nyheten är en regel i tredje stycket om styrelsensunderskrift. Enligt försia stycket, som i sak överensslämmer med 26 §försia slyckel FL, är slyrelsen beslutför om mer än hälften av styrelseleda möter är närvarande. Med styrelseledamöter menas del anlal som skall finnas enligt sladgarna, eller, om där anges ell högsia och ett lägsta anlal, del anlal som inom den angivna ramen har beslulals av föreningsstämman. I stadgarna kan föreskrivas ell högre antal närvarande för beslutförhet än lagen kräver. Slyrelsen fär inle fatta beslut, om inte kallelse har sketl i behörig ordning. Styrelseledamöterna skall ha fått någon tid för samråd och möjlighet all infinna sig. Dessulom fordras för alt etl beslul skall kunna fattas att styrelseledamöterna har fåtttillfredsställan- 110 deunderlag för atl avgöra ärendet. Är någon slyrelseledamol förhindrad Prop.1986/87:7 och har han en suppleant, skall suppleanten beredas lillfälle att delta i sammanträdet. Överträdelserav bestämmelserna i detta siycke straffbeläggs i 16 kap. 1 § försia stycket,bl. a. för atl säkerslälla alt löntagarrepresentanterna i styrelsen fårlillfälle atl delta i slyrelsebeslul på ett meningsfylll sätt. Enligtförsta meningen, som i sak överensslämmer med 26 § andra stycket FL, skallslyrelsebeslul fattas med enkel majoritet om inte annat framgår av stadgarna.Ordföranden har utslagsröst vid lika röstetal. Om slyrelsen inle är fulltalig,måste enligt andra meningen, som saknar motsvarighet i FL, mer än en iredjedelav slyrelseledamöler enas för atl ett gilfigl slyrelsebeslul skallkomma lill stånd. Stadgarna kan dock föreskriva andra bestämmelser i dettahänseende. Även en lindrigare röslelalsregel än den lagen innehåller kanföreskrivas. Enligtbestämmelsen, som saknar motsvarighet i FL, måsle handlingar som enligt den nyalagen skall undertecknas av styrelsen skrivas under av minst hälflen av helaantalet slyrelseledamöler. Enslyrelseledamol eller verkslällande direktören får inle handlägga frågorrörande avtal mellan honom och föreningen. Han får inte heller handlägga frågorom avtal mellan föreningen och tredje man, om han i frågan har ett väsenlliglinlresse som kan vara stridande mot föreningens. Med avtal jämställs rättegångeller annan talan. (Jfr7 kap. 10 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om jäv för styrelseledamöter och verkslällandedireklören. Bortsell från de nya reglerna om verkställande direktörenöverensstämmer paragrafen i sak med 27 § FL. En förebild finns i 8 kap. 10 §akliebolagslagen. Enligt den försiajävsregeln i paragrafen får en slyrelseledamol eller verkslällande direktöreninte handlägga en fråga rörande avtal mellan honom och föreningen. Del ärdärvid att märka att med frågor rörande avtal avses inle bara den direklahandläggningen av elt avtal utan också sådana ensidiga rättshandlingar som harbetydelse för elt avtals uppkomst, förändring eller upphörande, t. ex.uppsägning av elt kontrakt. Jävsreglernabör ses i sammanhang med den allmänna lojalilelsplikl och vårdplikt som åvilarstyrelseledamöter och verkslällande direklören. Denna skyldighet alttillgodose föreningens intressen kan ibland vara elt hinder för enföreningsfunktionär atl företa rättshandlingar som formellt faller ulanförjävsregeln men där likartade överväganden gör sig gällande. Jävsregeln hindrar intestyrelseledamöter och verkslällande direklören Prop. 1986/87:7 att delta ibeslut och överläggningar i egenskap av föreningsmedlem. och tecknar dess firma. Slyrelsenkan bemyndiga en slyrelseledamol, verkställande direklören eller någon annanatl förelräda föreningen och teckna dess firma, om inte etl förbud mot sådantbemyndigande har lagits in i sladgarna. I fråga om den som inle ärslyrelseledamol eller verkslällande direkiör gäller vad som sägs i 4 och 10 §§om verkslällande direkiör. Styrelsen kan föreskriva alt rätlen alt företrädaföreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personeri förening. Ingen annan inskränkning får regislreras. Styrelsenkan när som helsl återkalla ell bemyndigande som avses i andra slyckel. (Jfr7 kap. 11 § i utredningens förslag.) Paragrafensom reglerar rätten att förelräda föreningen och teckna dess firmaöverensstämmer i huvudsak med 28-30 §§ FL. Paragrafen har utformats eftermönster av 8 kap. 11 § akliebolagslagen. Firmateckningsrätlenenligt förevarande paragraf medför behörighel atl representera föreningen vidavtal och rällshandlingar samt förelräda föreningen inför domstolar och andramyndigheter. Ställförelrädarskapel kan ulövas inle bara genom skriftligfirmaieckning ulan också muntligt, exempelvis vid ingående av muntliga avtal.Bestämmelserna om firmalecknare i den nya föreningslagen gäller bara vissafunktionärer hos föreningen, nämligen styrelseledamöter, verkslällande direkiöroch särskilt utsedda firmalecknare. Regler om andra representanter, t.ex.personer som har befullmäktigals av ställföreträdarna, anställda medställningsfullmakt, handelsagenter m. m., finns i annan lagstiftning. Härslås fast att slyrelsen alllid är ställföreträdare för föreningen. Medstyrelsen menas den beslutande styrelsen. Detta innebär att om styrelsen harfattat ett majoritetsbeslut om ingående av ett avtal för föreningens räkningkan majoriteten också representera föreningen vid ingående av avlalet. Styrelsenkan bemyndiga firmatecknare. Vem som helsl kan ulses till firmatecknare, om sladgarna inte föreskriver annat. En firmalecknare som inle är styrelseledamot eller verkslällande direkiör måsle uppfylla kvalifi kationskraven i 4 § för en verkslällande direkiör. En särskild firmateck nare måsle alltså vara svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborga re. Vidare måste han vara bosatl i samt vara myndig och inle vara i 112 Dispens kanerhållas från nationalitets- och bosättningskraven. 1986/87:7Jävsregeln i 10 § gäller även en särskild firmatecknare. Haren styrelseledamot eller verkslällande direktör fått dispens enligt 6 kap. 4§ från bosättnings- och/eller nationalitetskraven, kan styrelsen ge honomfirmateckningsrätt utan alt det krävs en ny dispens. Styrelsenkan föreskriva atl rätten att företräda föreningen och teckna dess firma endastfår utövas av två eller flera personer i förening, s. k. kollektivfirmateckning. Styrelsen får visserligen föreskriva även andra begränsningar ien firmatecknares befogenheier än förbehåll om kollektiv firmateckning,exempelvis en begränsning till vissa slag av rällshandlingar. Men sådana andrabegränsningar får inle regislreras. De får därmed närmasl karaklären av inlernaföreskrifter om kompetensfördelning. Inte ens om sådana bestämmelser har lagitsin i sladgarna, kan de åberopas av föreningen mot en tredje man som är i godtro. Delgivningsom sker enligt lag eller annan författning kan enligt 9 § delgivningslagen(1970:428) ske med en av flera gemensamt behöriga firmatecknare. I 7 kap. 18 §finns särskilda beslämmelser om hur föreningen skall företrädas när styrelsenvill föra lalan mot föreningen. Etlfirmateckningsbemyndigande kan återkallas när som helst. Bestämmelserom hur firma tecknas finns i 14 kap. och i firmalagen (1974:156). Verkställandedirektören har alllid räll atl förelräda föreningen och teckna dess firma beträffandesådana åtgärder som enligt 6 § ankommer på honom. (Jfr7 kap. 12 § i ulredningens förslag.) Paragrafensaknar molsvarighet i FL men har förebild i 8 kap. 12 § akfiebolagslagen. Paragrafeninnehåller en bestämmelse om verkslällande direktörens ställningsfullmakt, dvs.den behörighet alt företräda föreningen som tillkommer honom, även om han inteär bemyndigad av slyrelsen att teckna föreningens firma. Enligt bestämmelsen ärverkslällande direktören allfld berälligad alt förelräda föreningen när delgäller åtgärder inom hans förvaltningsområde, dvs. främst den löpandeförvallningen. Såsom anförts i specialmotiveringen lill 6 § får slyrelsenbesluta om vilka ärenden som hör till den löpande förvallningen och vilkaärenden den vill förbehålla sig själv. Sådana gränsdragningar kan emellerlidinle registreras, och de kan inte åberopas geniemot en Iredje man som är i godtro. En vice verkslällandedirektör har samma legala slällningsfullmakt som Prop. 1986/87:7verkställande direktören när han har inträtt i dennes ställe. Styrelseneller annan ställföreträdare för föreningen får inte företa en rättshandlingeller annan åtgärd som är ägnad att bereda en otillbörlig fördel åt en medlemeller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem. Enslällförelrädare får inte följa sådana föreskrifter av föreningsslämman ellerannat föreningsorgan som inle är gällande därför alt de slår i strid med dennalag eller sladgarna. (Jfr7 kap. 13 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som har viss molsvarighet i 31 och 32 §§ FL, har utformats efter mönsier av 8kap. 13 § aktiebolagslagen. Bestämmelsen,som har motsvarighet i 31 § FL, innehåller ett förbud mol åtgärder som medförotillbörliga fördelar. Den nya bestämmelsen avser att bättre skydda minoritetenän den molsvarande bestämmelsen i FL. Enligtbestämmelsen får styrelsen eller annan slällförelrädare inle företa enrättshandling eller annan åtgärd som är ägnad alt bereda olillböriig fördel åten medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem.Denna s. k. generalklausul är etl ultryck för principen om medlemmarnaslikställighet i den mån annat inle följer av sladgarna. Saken kan ocksåuttryckas så all föreningsorganen är skyldiga alt handla lojalt mot enmedlemsminorilel. En molsvarande generalklausul som riklar sig tillföreningsstämman finns i 7 kap. 16 §. Enligt31 § FL jämförd med 20 § första stycket samma lag är del förbjudet förföreningens slällförelrädare alt vidta en ålgärd för ändamål som uppenbarligenär främmande för föreningens syfte. Föreningens syfle framgår emellertid avstadgarna som i sin lur är bindande för föreningsorganen. Redan stadgarnautgör alltså etl hinder för styrelsen och andra slällförelrädare alt vidtaåtgärder för ändamål som uppenbarligen är främmande för syflel med föreningensverksamhel. Någon särskild regel som motsvarar 31 § FL har därför inle tagilsin i den nya lagen. Bestämmelsenbehandlar frågan om lydnadsplikt mot överordnade föreningsorgan och har sammainnebörd som motsvarande bestämmelser i 32 § första slycket FL. Föreningensställföreträdare får inle följa en föreskrift av stämman eller någol annal föreningsorgan, om föreskriften inte är gällande till följd av reglerna i denna lag eller stadgarna. Andra slyckel blir inle flllämpligt, om föreningsstämmans beslul lill följd av klanderpreskription enligt 7 kap. 17 § har blivit gällande. 32 § FL innehållerbl. a. en bestämmelse som innebär all en föreskrift Prop. 1986/87: 7 frånföreningsstämman som rör föreningens förvallning inle får verkställas, omföreskriften enligt styrelsens mening innebär ett uppenbart åsido- 6 kap.sättande av föreningens intressen. Denna beslämmelse har inle fått någon uttryckligmotsvarighet i den nya lagen. Detta beror på all bestämmelsen har speglat ensjälvklar och grandläggande princip som gäller i alla associationsrätlsligasammanhang utan särskilda föreskrifter, nämligen att en ställföreträdare intefår verkställa beslut som går ut på åtgärder som är uppenbart skadliga förassociaflonen i fråga (jfr prop. 1975:103 s. 382 f). Haren ställföreträdare överskridil sin befogenhet när han förelog en rättshandlingför föreningen, gäller inte rättshandlingen mol föreningen, om den mol vilkenrättshandlingen företogs insåg eller borde ha insett att befogenheienöverskreds. Detsamma gäller, om verkslällande direktören då han förelog enrättshandling överskred den behörighet att vidta åtgärder på föreningens vägnarsom lillkommer honom enligt 6 §. (Jfr7 kap. 14 § i ulredningens förslag). Paragrafeninnehåller regler om verkan av all en ställföreträdare överskrider sinbefogenhet m. m. Paragrafen har viss motsvarighet i 33 § FL men har utformatsefter mönster av 8 kap. 14 § aktiebolagslagen. Haren slällförelrädare överskridil sin befogenhel när han företog en rättshandlingför föreningen, gäller enligt försia meningen inte rättshandlingen molföreningen, om den mol vilken rättshandlingen företogs insåg eller borde hainsett atl befogenheien överskreds, dvs. var i ond tro. Bestämmelsenöverensslämmer i sak med vad som gäller enligt 33 § FL. Den nya lagen byggerliksom FL på atl del finns en viss funktionsfördelning mellan föreningensolika organ, l.ex. mellan slyrelsen och föreningsstämman. Dennafunktionsfördelning innebär en begränsning av de olika organens behörighet atlföreträda föreningen. Om exempelvis slyrelsen skulle vidta en åtgärd medöverträdande av de gränser som funktionsfördelningen innebär, medför åtgärdeninte rättsverkan genlemol föreningen alldeles oavsett huruvida tredje man vari god tro eller inle. Har en ställföreträdareför föreningen däremot handlat inom ramen för sin behörighet men överskriditsin befogenhet, blir rättshandlingen bindande för föreningen om Iredje man vari god tro. Som exempel på fall av befogenhetsöverskridande kan nämnas alt enslällförelrädare vidlar en ålgärd som strider mol en av föreningsstämman ellerslyrelsen meddelad föreskrift eller instmktion. I andra meningen har tagilsupp en bestämmelse för det fall atl verkslällande direklören vid företagandeav en rättshandling överskrider den behörighet som han har enligt 6 § atlvidta ålgärder på föreningens vägnar. I ett sådant fall blir rättshandlingenbindande för föreningen, om tredje man var i god tro. Regeln innebär eltundanlag från den annars gällande principen all rättshandlingar som någonföretar ulanför ramen för sin behörighet aldrig binder huvudmannen. Denna regelsammanhänger med atl vad som hör lill löpandeförvaltning för den utomstående kan vara svårbestämbart Prop. 1986/87:7 på elt hell annal sätl än t. ex. gränsen mellan styrelsens och föreningsstäm mans funktioner och behörighetsområden. Enligt34 § FL har en ställföreträdare inle rält alt avyttra eller inlecknaföreningens fasta egendom eller tomträtt, om inte stadgarna anger motsatseneller föreningsstämman har bemyndigat ställföreträdaren lill det. Redan vidflllkomsten av FL var föredragande statsrådet tveksam fill behovel av bestämmelsen(se prop. 1951:34 s. 136). Tillräckliga skäl har inle anseits föreligga för altta in en motsvarande beslämmelse i den nya lagen. Delta hindrar naturligtvisinle all det ofta kan vara lämpligl atl föreningsledningen ändå inhämtarföreningsstämmans godkännande innan t. ex. en fastighetsförsäljning äger ram. Förregistrering skall föreningen anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot,verkslällande direkiör, suppleant eller firmatecknare samt deras postadress ochpersonnummer. För registrering skall även anmälas av vilka och hur föreningensfirma tecknas. Anmälangörs försia gången när föreningen enligt 2 kap. 3 § anmäls för registrering ochdärefter genast efler del all ändring har inträffat i etl förhållande som haranmälts eller skall anmälas för registrering enligt försia slycket. Rätt atlgöra anmälan lillkommer även den som anmälningen gäller. postadress ändras, skall föreningen genast anmäla det förregistrering. (Jfr7 kap. 15 § i ulredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om all föreningen skall för registrering anmäla vemsom har utsetts lill styrelseledamot, verkslällande direktör, suppleant ellerfirmalecknare. Paragrafen överensstämmer i huvudsak med hitlills gällande rält(se 9 och 37 §§ FL). En nyhet är att posiadress och personnummer skall anges. Reglernai detla kapilel bygger på samma principer som gällande rält. 7 kap. Vissanyheter föreslås dock. Så är fallet bl. a. när del gäller rälien atl företrädasav ombud, frågan om när jäv föreligger, reglerna om rätten atl få upp ärendenlill behandling på föreningsstämman saml reglerna om kallelse tillföreningsstämman. Föreningsmedlemmarnasrält atl besluta i föreningens angelägenheter ulövas vid föreningsstämman. Varjemedlem har en röst, om inte annat anges i stadgarna. Av12 § framgår alt föreningsstämmans befogenheier kan hell eller del vis överlämnas ål särskilt valda fullmäklige. (Jfr 6 kap. I § iulredningens förslag.) Paragrafenhar elt innehåll som i sak svarar mot 52 § och 56 § första stycket 1 FL. Deninnehåller de grundläggande bestämmelserna om rätten 7 kap. all delta iföreningsstämman och om medlems rösträtt. Föreningsstämmanär i princip föreningens högsta beslulande organ. Slämman kan dock hell ellerdelvis ersättas av fullmäktige. Fullmäkflge-syslemel behandlas närmare längrefram. Slämmanhar beslutanderätt rörande föreningens organisalion och sådana inreförhållanden som tillsättande och entledigande av styrelsen och revisorer,ökning eller minskning av insatskapitalet, beslämmelser om avgifter tillföreningen, faslslällande av årsredovisning och åtgärder med anledning av vinstoch föriust, ändring av sladgarna samt upplösning av föreningen genomlikvidation eller fusion. Vissa ålgärder beiräffande föreningsorganen ankommerpå styrelsen, nämligen alt tillsätta och entlediga verkslällande direkiör ochfirmatecknare. Såsom framgår av 6 kap. 1 § kan sladgarna innehålla beslämmelsersom ger utomstående rätl alt - i slället för eller vid sidan av slämman tillsätta och entlediga styrelseledamöter och revisorer. Arbetstagarledamöter istyrelsen ulses likaså av utomstående. Förvaltningen hör tillföreningsledningens kompetensområde, men slämman kan ge föreningsledningendirektiv även i förvaltningsfrågor. Förstastycket, som i sak överensslämmer med 52 § FL men som har utformats eftermönster av 9 kap. 1 § första stycket aktiebolagslagen, innehåller dengrundläggande regeln alt föreningsmedlemmamas rält atl besluta i föreningensangelägenheter utövas på föreningsslämman. Rälien att delta i och utövarösträtt på föreningsstämman tillkommer i princip varje föreningsmedlem. 5 § andra slycket följer emellertid att en medlem som har uleslulils urföreningen genast föriorar sin rätt alt della i överläggningar och beslul omföreningens angelägenheter. annal fall där medlemmarnas rätt alt besluta iföreningens angelägenheter är inskränkt förekommer i föreningar som enligt 12§ har beslutat att stämmans befogenheter skall helt eller delvis utövas avsärskilt valda fullmäklige. Bestämmelsenöverensstämmer med gällande rätt (se 56 § första stycket FL). Här föreskrivsalt varje medlem har en röst, om inle annat anges i sladgarna. Som närmare harutvecklats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 2.3) är alltså huvudregelnen medlem - en röst disposiflv även enligt den nya lagen. Bestämmelseninnehåller en erinran om att enligt 12 § föreningsstämmans befogenheter hell eller delvis kan överlämnas ål särskilt valda fullmäktige. I sådana fall ersätts föreningsstämman i motsvarande mån av fullmäktig- 117 I stadgarnamåste regleras vilka befogenheter som skall Prop. 1986/87: 7 ankomma påföreningsslämman (förutom rätten att ulse fullmäklige) och på de fullmäktige somhar utsetts av föreningsstämman. Enmedlems rält vid föreningsslämman ulövas av medlemmen personligen eller den somär medlemmens ställföreträdare enligt lag eller genom ombud med skriftlig,dagtecknad fullmakt. Endastmedlemmens make eller sambo eller annan medlem får vara ombud, om inte annatanges i stadgarna. Är medlemmen en juridisk person får denne företrädas avombud som inte är medlem, om inte annat anges i stadgarna. Ingen får som ombudföreträda mer än en medlem, om inle annat anges i sladgarna. Fullmakten gällerhögst ell år från utfärdandet. Enmedlem kan vid föreningsstämman medföra högst ett biträde. Endast medlemmensmake eller sambo eller annan medlem får vara bilräde, om inte annal anges isladgarna. (Jfr6 kap. 2 § i utredningens förslag.) Paragrafensom har viss motsvarighet i 56 § FL innehåller delvis nya bestämmelser om huren medlems rätt vid föreningsslämman skall utövas. Enmedlems rält vid föreningsstämman utövas av medlemmen personligen ellermedlemmens legala ställföreträdare eller genom ombud med skriftlig, dagtecknadfullmakt. Regeln alt fullmakten skall vara skriftlig och dalerad är ny ochbelingad av ordningsskäl (jfr 9 kap. 2 § försia slyckel akliebolagslagen). Härflnns beslämmelser om vem som får vara ombud. Enligt 56 § första stycket FL kanen medlems rösträtt utövas genom annan medlem såsom ombud, om inte annorlundafinns beslämt i stadgarna. En nyhet i förevarande paragraf är atl en medlem alllidhar rätt all låla sig företrädas av ombud under förutsätlning att ombudet ärmedlemmens make, sambo eller medlem i föreningen. Däremot krävs del enföreskrift i stadgarna för atl en medlem skall få anlita någon annan person somombud. Bakgrunden lill denna restriktion är alt de ekonomiska föreningarna ärdemokratiska per-sonsammanslulningar som bygger på all medlemmarna i möjligastemån personligen deltar i verksamhelen. Det är därför inte lämpligl altföreningsmedlemmarna, på samma säll som gäller för aktieägare, får enobegränsad rätl att anlita uiomslående ombud vid stämmorna. Ellavsleg från principen om den personliga anknytningen har dock naturligen gjorts för sådana medlemmar som är juridiska personer. En sådan medlem får sålunda representeras av ett ombud som inte är medlem, om inle annal föreskrivs i stadgarna. En liknande regel finns i 56 § andra stycket FL. Med sambo avses en personmed vilken medlemmen sammanbor under Prop. 1986/87: 7 äktenskapsliknandeformer (jfr 8 kap. 7 §). Bestämmelsenom alt ingen får som ombud företräda mer än en medlem, 7 kap. om inle annalanges i sladgarna, överensstämmer med vad som gäller enligt 56 § första slyckelFL. Sisti stycket har tagits in en beslämmelse om alt fullmakten gäller endast ell årfrån utfärdandet. Regeln som är ny betingas av ordningsskäl. Föreskriftenom bilräde är ny (jfr 9 kap. 2 § andra slycket aktiebolagslagen). Denpersonkrets som kan komma i fråga som biträde har begränsats på samma sätt somdå det gäller ombud. Enmedlem får inle själv eller genom ombud rösta i fråga om 1. lalan mot honom, 2. hans befrielse frånskadeståndsansvar eller annan förpliklelse gentemot föreningen, eller 3. lalan eller befrielse som avsesi 1 eller 2 beträffande annan, om medlemmen i frågan har elt väsenlliglintresse som kan strida mol föreningens. Bestämmelsernai försia stycket om medlem gäller även ombud för medlem. (Jfr6 kap. 1 § i utredningens förslag.)