prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag kommer attföreslå regeringen verställighetsföreskrifler lill lagarna omarbetslöshetsförsäkring (1973:370) och om kontant arbetsmarknadsstöd (1973:371)som i korthet innebär alt arbetslöshetsersälining skall få utgå i högst 150ersättnings-dagar till den som regelbundet utför deltidsarbete och i övrigt ärarbetslös. Delta innebär att den tidsrymd som en deltidsarbetande kanfå fyllnads-ersättning kommer att variera allt efter deltidsarbetetsomfattning, från maximalt för en halvtidsarbetande lill maximaltca 35 mänader för den som får ersättning för . Det äremellertid inle rimligt atl en deltidsarbelslös persons problem i normalfalletskall vara olöst i så . Genom aktiva insatser frän förmedling, fackligaorganisationer, arbetsgivare och den enskilde bör en lösning i många fallkunna uppnäs pä väsentligt . Mot denna bakgrund bör en särskildprövning av ersättningsrätten göras var sjätte månad. Härvid bör gälla altfortsatt ersättningsrätl skall omfatta bl. a. dem som har fyllt och demsom trots intensiva insatser, egna och från arbetsförmedlingens sida, intekunnat erbjudas arbete på hemorten eller annan ort med en arbetstid som svararmot sökandens arbetsutbud och inte heller kunnat erbjudas lämplig arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Problemet med otillfredsställande arbetstider kanemellertid inle lösas enbart genom begränsningar i ersättningsrätten. Det måste angripas på bredfront och genom medverkan av alla som berörs. Betydande insatser Prop. 1986/87:150 har redan gjorts. Så har l.ex. AMS antagit etl handlingspro-Bilaga för arbetsmarknadsproblemen inom den kommunala sektorn. Etlviktigt inslag i programmet är att ta tillvara de deltidsarbetslösas arbetsutbud.Flera fackliga organisationer har också tagit berömvärda initiativ tillverksamheter pä olika häll i landet som syftar till att hjälpa de deltidsarbetandelill ökad arbetstid. Själv har jag haft överläggningar med Landstingsförbundetoch som båda har ställt sig positiva till att medverkaför att finna lösningar. Överläggningar har också hållits med LO, som harbetonat framför allt behovet av aktiva insatser från bl. a.arbetsmarknadsverket som en komplettering lill de ansträngningar som redan görsav de fackliga organisationerna. Jag avser att överlägga också medföreträdare för bl. a. handeln och de statliga arbetsgivarna. Jagfinner del angelägel alt arbetsmarknadsmyndigheterna ökar sina ansträngningarför denna grupp av sökande. Jag bedömer emellertid alt det inom ramen för demedel som har anvisats för nästa budgetår inte finns tillräckliga möjligheterall vidta några mer omfattande insatser för de deltidsarbetande, om inte andraangelägna sökandegrupper skall fä stå tillbaka. Jag kommer därför att föreslåall särskilda medel tillförs arbetsmarknadsverket under nästa budgetår föråtgärder som riktar sig till deltidsarbetande. Medlen bör anvisas under etteget reservationsanslag och få utnyttjas för arbetsmarknadspolitiska åtgärder iform av beredskapsarbete, rekryteringsstöd, arbetsmarknadsutbildning, bidragtill utbildning i företag och starta-eget-bidrag. Medlen bör få utnyttjas inomsåväl den offentliga som den enskilda sektorn. Åtgärdernaskall för den enskilde ta sikte på att bryta deltidsarbetslösheten. Det kangälla att ge en kompletterande arbetsmarknadsutbildning, på hel- eller deltid,som ger en fastare förankring på arbetsmarknaden, ett beredskapsarbetepå deltid vid sidan av ett annat deltidsarbete i den ordinarie anställningen kan utökas, m.m. Arbetsförmedlingenskall vid utnyttjandet av åtgärderna, genom förhandlingar med arbetsgivarna,eftersträva atl finna lösningar som omfattar fler deltidsarbetande än somdirekt berörs av åtgärderna. Arbetsgivarna skall således ställa upp medmotprestationer för att en åtgärd skall beviljas. Förnästa budgetår bör 60 milj. kr. beräknas för åtgärder för deltidsarbetande.Genom de krav på motprestationer som skall ställas räknar jag med altåtgärderna skall ge effekt för minst 10000 delfidsarbetande. Av beloppet börhögst 3 milj. kr. få användas för gemensamma projekt mellan AMS och de fackligaorganisationerna för att aktivera arbetssökande och arbetsgivare, förinformationsspridning och för utarbetande av handlingsprogram m. m. Medlen bör,som jag har nämnt, föras upp under elt eget reservationsanslag, somjag strax återkommer till. Närdet gäller övriga aktiviteter på detta område som har initierats av bl. a. de fackliga organisationerna hyser jag förhoppningar om att de skall resultera i att ytterligare ett slort antal deltidsarbetande skall fä sina sysselsättningsproblem lösta under nästa budgetår. Jag vill i detta sam manhang betona viklen av att även arbetsförmedlingen aktivt engagerar sig 8 i förebyggande aktiviteter som syftar till att, lösa arbetslidsproblemdirekt Prop. 1986/87: 150 på arbetsplatsen innan de resulterar i fyllnadsmarkering.Detta kan ske Bilaga 6 genom kontakter med enskilda arbetsgivare men ocksåinom de nya arbetsförmedlingsnämnderna där företrädare för de lokalaarbetsmarknadsparterna finns med. I den diskussion som pågår om deltidsarbelslöshelenframförs ofta från fackligt håll att hårdare krav borde ställas på arbetsgivaresom utnyttjar deltidsanställda för att hålla kostnaderna nere. Man har utgåttfrån all det inte finns någon lagstiftning som är tillämplig eftersom varkenlagen (1982:80) om anställningsskydd eller lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjandeåtgärder (främjandelagen) direkt reglerar förhållandena för deltidsarbetande.Jag vill dock peka på att främjandelagen innehåller regler som bör kunnautnyttjas i detta sammanhang. Jag tänker närmast på situationer då visslidsanslällningi en eller annan form, i stället för tillsvidareanställning eller utökadarbetstid för deltidsarbetslösa, regelmässigt utnyttjas av arbetsgivare förall tillgodose behov av stadigvarande arbetskraft. Främjandelagen germöjlighet för arbetsmarknadsverket att ingripa vid missbruk av sädanatidsbegränsade anställningar. Denna möjlighet har tillämpats i endast ringaomfattning. Jag förutsätter att verket utnyttjar sin rätt enligt dennalag i de fall då del är befogat för atl motverka också deltidsarbetslösheten.Jag vill även peka på de möjligheter de fackliga organisationerna har inomramen för medbestämmandet atl driva på lösningar som innebär atldeltidsarbetande erbjuds längre arbetstid. För kännedom vill jag meddela att jag senareavser föreslå regeringen att AMS får i uppdrag att närmare redovisautvecklingen av antalet deltidsarbetslösa, effekten av insatta åtgärder m. m. Insatser i anledning av handelsbojkotten mot Den av regeringen tidigare i vår föreslagna handelsbojkotlenmot och kan komma atl återverka på sysselsättningen i förelagmed handel med dessa länder. Den interdepartementala arbetsgrupp som fåll tilluppgift att kartlägga effekterna för den svenska ekonomin framlade i novemberförra året sitt belänkande (DsUD 1986: 9) Effekter i av enSydafrikabojkott. Av betänkandet framgår att de sammantagna effekterna påsysselsättningen inle bedöms bli större än alt de i allt väsentligt skullekunna hanteras med reguljära arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder. 1986/87; 110 om förbud mot handel med Sydafrikaoch har regeringen framhållit att effekterna av en bojkoll inte enbartskall bäras av de personer som direkt drabbas. Det åligger i första hand detenskilda företaget att vidta åtgärder för alt lösa de eventuella problem somuppkommer. påvisa att det saknar möjlighet att själva lösa problemenutan att enskilda individer hotas av uppsägning, kan samhällsinsatser blinödvändiga för att underlätta omställningen inom företaget eller för att finnaarbete hos annan arbetsgivare. I huvudsak bör dessa omställningsproblem kunnaklaras genom normala arbetsmarknadspolitiska insat- På orter med en svag arbetsmarknad och en relativtomfattande Prop. 1986/87: 150 sysselsätlningsminskning till följd av bojkollen,kan det dock bli nödvän- Bilaga 6 digt med särskilda insatser om tillgängliga arbelsmarknadspoliliskaåtgärder inte bedöms tillräckliga. Behov kan också uppslå för regeringen avalt ha en något generösare bedömning vid tillämpandet av de regler som normaltgäller för utnylljandet av de olika åtgärderna eller besluta om nya sädana. Jagavser att senare föreslå regeringen närmare föreskrifter om denhandläggningsordning som skall gälla. Som jag tidigare framhållit ankommer det nu på de aktuellaföretagen att själva vidta åtgärder inom marknadsföring ochproduktion för atl underlätta den omställning som är påkallad. Den minskningsom skett av handelsutbytet med kan också tolkas som atlen sädan process i praktiken redan har inletts. Delta gör atl behovet avsamhällsinsatser inle klart kan bedömas . Chefen för finansdepartementethar förordat att bemyndigar regeringen alltillfälligtvis få utnyttja finansfullmaklen för atl täcka det medelslill-skoltsom eventuellt kan bli nödvändigt för all klara omställningen för personer varssysselsättning hotas till följd av Sydafrikabojkotlen. Med hänsyn till vad jag anfört om särskilda insatserförordar jag atl regeringen hos begär ett bemyndigande att få vidtasärskilda stödinsatser om de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna inte bedömsräcka för att klara nödvändiga omställningar. Vidare avser jag att återkommatill regeringen med en redovisning till av hur delta bemyndigande harutnyttjats. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. anta inom upprättatförslag lill lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, 2. godkänna vadjag har förordat om utnyttjande av medel för åtgärder för långtidsarbelslösa, 3. bemyndigaregeringen alt i enlighet med vad jag har förordat i det föregående vidta deåtgärder som kan bli nödvändiga för alt underiätta omställningar för personersom drabbas av handelsbojkotten mot . Jag övergår nu till alt behandla de olika anslagen. Genom beslut (AU 1986/87:11, rskr. 139) medanledning av budgetpropositionen kommer AMS alt under /88 kunna disponera 2 134,8 milj. kr., för upphandling av arbetsmarknadsutbildning. Dessamedel var beräknade för utbildning för ca 85 000 personer. AMS har Prop.1986/87: 150 i sin tidigare nämnda skrivelse föreslagit bl. a. att ytteriigaremedel ställs Bilaga 6 till verkets förfogande för arbetsmarknadsutbildning.Vidare har ett antal skrivelser som behandlar utbildningsfrågor kommit in frånolika organisationer inom tekoindustrin. AMShar i sin framställning hävdat att beräknade medel för /88räcker till ca 73 000 deltagare i upphandlad utbildning. För egen del vill jaganföra följande. Den kostnadsbild som legat lill grund för regeringensberäkningar för arbetsmarknadsutbildning har varit för låg.Under budgetåren 1984/85 och 1985/86 beräknades medel för 80000 deltagare isärskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, medan antalet personer somverkligen deltog i sådan utbildning uppgick till ca 75 000 resp. 70 000personer. För innevarande budgetår har medlen liksom för /88beräknats räcka lill utbildning för ca 85000 deltagare. Det ekonomiska utrymmetför såväl /87 som /88 möjliggör emellertid -enligt nu gällande kostnadsbild - en upphandling i storleksordningen 1387000utbildningsveckor eller utbildning för ca 73 000 deltagare. Med hänsyn till bl.a. avbeställningar och kursavbrott kommer dock den utbildning som genomförsalt i praktiken svara mot elt lägre deltagarantal. För innevarande budgetårbedöms den faktiskt utnyttjade kapaciteten enligt föreliggande prognoser atlbli av den upphandlade. Delta innebär dels att antalet deltagare bådedetta och nästa budgetår liksom tidigare budgetår blir lägre än förväntat, delsalt det, trots etl förbättrat utnyttjande av upphandlad och betald utbildning,finns utrymme för en väsentlig förbättring av platsutnytljandet. Somjag har anfört finner jag det angeläget att öka utrymmet för ytterligareutbildningsinsatser för ungdomar i åldern . Jag förordar därför allanslaget tillförs 150 milj. kr. vilket möjliggör ytterligare ca 97000utbildningsveckor eller drygt 5 000 deltagare. Bidrag till utbildning i företag Närjag budgetproposition behandlade de nya reglerna för bidrag tillarbetsmarknadsutbildning i företag, var det min uppfattning att alla de olikakriterierna för statligt stöd till utbildning av anställda - oavsett syfte borde svara mot elt enhetligt bidrags- och regelsystem. Enligtförordningen (1984; 518) om bidrag för arbetsmarknadsutbildning i företag m. m.lämnas elt grundstöd om normalt högst . och deltagare underhögst för kostnader som är förknippade med utbildningensgenomförande. Under förutsättning av att arbetsgivaren åtar sig alt göra enmotprestation av arbetsmarknadspolitiskl värde kan ytterligare bidrag om högst35 kr. lämnas som ersättning för lönekostnader för den som utbildas.Motprestationen kan vara l.ex. att anställa en ersättare för den eller dem somgenomgår utbildning eller alt anordna en praklikplals eller liknande. Jagkommer i del följande atl benämna denna arbetsmarknadspolitiska åtgärd förenbart utbildning i företag. Isamband med den avlämnade rapporten om treårsbudget gjor- 11 de AMS en uppföljning av de bidrag för utbildning iföretag som beviljats Prop. 1986/87: 150 under /86. Denvisar att länsarbetsnämnderna trots en Bilaga 6 relativt ringa omfattningav motprestationer ändå tillmäter dessa en stor arbetsmarknadspolitiskbetydelse. Enligt min mening är utbildning på arbetsplatsen av storbetydelse. Mot bakgrund av att näringsliv och myndigheter står inför omfattandeomställningsproblem kommer kraven på aktiva utbildningsinsatser atl öka. Uppgiftenalt tillgodose dessa utbildningsbehov faller i första hand på arbetsgivaren,men under vissa förutsättningar kan del av arbelsmarknadspoliliska skäl varamotiverat atl stödja och stimulera utbildningen av redan anställda. Nuvarande regelsystem, som i stor utsträckning grundar sigpä motivet för utbildningsbehovet, klargör inte på ett bra sätt dearbetsmarknadspolitiska intentionerna, och jag förordar därför all systemetförändras enligt följande linjer. Förutsättningen för att arbetsmarknadsmyndigheterna skallkunna stödja förelagsintern utbildning skall vara att en arbetsmarknadspolitiskmotprestation erhålls och atl utbildningen tar sikte på att tillgodose etlfrån arbetsmarknadssynpunkt angeläget utbildningsbehov, t. ex. för kortulbil-dadeoch för dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden, eller att den kanleda till en jämnare fördelning på arbetsmarknaden mellan kvinnor och män.Motprestationen skall vara klar och entydig samt tidsmässigt uppstå ianslutning till utbildningen. Liksom tidigare bör gälla att motprestationen får bedömasutifrån de arbelsmarknadspoliliska behov som finns lokalt eller regionalt. I etlvisst fall kan l.ex. anställning av kvinnor på en mansdominerad arbetsplatsanses vara en lämplig motprestation i ett annat fall kan det vara anställningav en handikappad, en arbetslös ungdom eller anordnande av etl antal praklikplaiser.Ytterligare exempel kan vara att ett antal dellidsarbetslösa får den arbetstidde önskar. Från huvudregeln om en motprestation bör finnas treundantag. Vid utbildning i stället för permillering eller uppsägningbör liksom gälla atl varslet skall . En motprestation kan idessa fall inle bli aktuell eftersom företaget befinner sig i etl läge därneddragningar är aktuella. För bidrag till utbildning som skall motverkaflaskhalsproblem inom industrin bör motprestation inte anses som etl nödvändigtkrav, men det är inte orimligt att länsarbetsnämnderna utifrån en bedömning avresurstillgängen ställer sådana krav. Bidrag för utbildning av nyanställda inom tekoindustrinutgör ett specialprogram med särskilt avsatta medel. Eftersomavsikten med detta bidrag är atl stimulera nyanställning bör motprestationenliksom anses uppfylld genom nyanställningen av den som skall utbildas.Del bör dock enligt min uppfattning vara möjligt, att i den mån avsalla medel inlekan utnyttjas för nyanställda, använda dem också för utbildning av redananställda enligt de regler som gäller för övrig industri. Den modell som jag förordar innebär således attarbetsmarknadsmyndig heterna med utgångspunkt i elt motprestalionstänkande kan förhandla med 12 arbetsgivareinom såväl privat som offentlig sektor och därvid erbjuda stöd Prop.1986/87: 150 tillutbildning av personal. Delta innebär att särskilda regler för hur och när Bilaga 6 stöd kanutgå till offentliga arbetsgivare blir överflödiga. denkaraktär som på försöksbasis pågår i bl. län kansåledes i fortsättningen genomföras i hela landet. enligt minmening en viss högsta andel av anvisade medel kunna utnyttjas för bidragtill offentliga arbetsgivare. Vid medelsfördelningen bör AMS se till atlverksamheten i och kan fortgå i oförändrad Jag avser att, om ställer sig bakom de principerjag här har redovisat, återkomma till regeringen med förslag lill nödvändigaförfattningsändringar. Vad gäller medelsbehovet har AMS föreslagit en mycketkraftig uppräkning från anvisade 132 milj. kr. till 360 milj. kr. Jag kan medhänsyn till alt dels stora outnyttjade resurser för utbildning finns inomförnyelsefonderna, och dels det nya och enligt min mening enklareregelsystemet inle tillstyrka AMS förslag. Jag räknar dock med all vissa av demedel som jag kommer alt föreslå för insatser riktade tilldeltidsarbetslösa kommer att användas för utbildning. Den sammantagnaomfattningen av bidrag för utbildning av anställda torde därmed kunna överstigavolymen för innevarande budgetär. För kännedom vill jag isammanhanget informera om atl jag avser föreslå regeringen att fördela medlensä alt 10 milj. kr. avsätts för bidrag vid risk för permillering. 10 milj. kr.bör som jag anförde i årets budgetproposition avsättas för utbildning inomtekoindustrin. I fråga om resterande 112 milj. kr. avser jag föreslåregeringen alt högst får utnyttjas för bidrag till offentliga arbetsgivare. Jag avser dessutom senare föreslå regeringen att uppdra ätriksrevisionsverkel att analysera verkningarna av det reviderade regelsystemetför bidrag till utbildning i förelag. Jag hemställer att regeringen föreslär alt 1. godkänna vad jag har anfört om grunderna för bidragtill utbild ning i företag, 2. till anslaget Arbetsmarknadsutbildning för budgetåret1987/88 utöver i prop. 1986/87; 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reserva tionsanslag om . I fråga om verksamheten under detta anslag har AMSföreslagit dels ett ändrat syslem för statsbidrag lill beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär, dels ändrade regler för rekryteringsstöd. AMS har vidareanmält, alt det ekonomiska utrymmet för bidrag lill arbetslösa som vill startaeget är begränsat. Vad gäller åtgärder för långtidsarbetslösa har jag i dettidigare redovisat min inställning och jag förordar mot denna bakgrund att ytterligare 10 milj. 13 Detta innebär att totalt 350 milj. kr. kommer att vara Prop.1986/87: 150 avsalta för insatser på detta område. När del gäller förändrat bidragssystem förberedskapsarbeten av investeringskaraklär har AMS förordat ett system sominnebär all det lönerela-terade bidraget för de anvisade (grundbidragel) ifortsättningen bör utgå lill den som utför arbetet (entreprenören) samt alt deteventuella bidrag som avser atl läcka kostnaderna för tidigareläggningen avobjektet (lilläggsbi-dragel) skall utgå lill beställaren (huvudmannen). I dagutgår båda bidragen regelmässigt lill huvudmannen. Enligt AMS skulle denföreslagna förändringen av bidragssystemet ge både administrativa fördelar ochetl bättre utnyttjande av de ekonomiska resurserna. Enligt min mening finns det i det nuvarande regelsystemetutrymme för att låta ett lönerelaterat bidrag utgå till den byggarbetsgivaresom anvisas en arbetslös ulan att det därtill skall behöva vara kopplat etl lilläggsbidrag.Vid den omarbetning av regelsystemet som just nu pågår skall detta klargörasbättre. Del förslag om fördelning av bidrag pä olika bidragsmottagare som AMSförordar vid arbeten som innehåller både grundbidrag och tilläggsbidrag, börenligt min mening prövas försöksvis i några län innan definitiv ställning tas.Regeringen bör därför begära bemyndigande att inleda en sädanförsöksverksamhet. För /88 har (prop. 1986/87:100bil. 12, AU 11, rskr. 139) beslutat att anslå 75 milj. kr. till bidrag tillarbetslösa som startar egen verksamhet. Efterfrågan på det s. k. starta-eget-bidragelhar ökat under hela den lid som bidraget har funnits. Särskilt markant är dennaökning i skogslänen samt i . Stödet har dessutomvisat sig vara ett verksamt medel för att stödja långtidsarbelslösa. Förelagenhar ofta utvecklats gynnsamt och antalet konkurser har varit lågt. Mot bakgrund härav och av alt AMS under innevarandebudgetår har möjlighet att bevilja bidrag upp lill 90 milj. kr. förordar jagall motsvarande nivå bör gälla också för /88. Anslaget bördärför räknas upp med 15 milj. kr. Den försöksverksamhet inom jordbruket inorra som jag tidigare berört påverkar inte medelsbehovet under dettaanslag. Eftersom bidragsformen nu funnits avser jag atl senare föreslåregeringen att uppdra ål AMS att i samråd med statens industriverk göra enutvärdering av stödformen. I budgetpropositionen anmälde jag att jag avsåg attåterkomma till medelsbehovet för strukturstöd för byggarbetsmarknaden. Förnästa budgetår föreslog jag att AMS får utnyttja högst 50 milj. kr. Med hänsyn till att verksamheten ännu inte fält någon störteomfattning saknas motiv för att beräkna ytterligare medel utöver vad som föreslogsi budgetpropositionen. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl I. godkänna vad jag har förordat om en försöksverksamhetmed ändrade statsbidragsregler för beredskapsarbeten av investeringska- 14 2. till anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder förbudgetåret Prop. 1986/87: 150 1987/88 utöver i prop. 1986/87; 100 bil. 12upptagna medel anvisa ett Bilaga 6 reservationsanslag om . Av årets budgetproposition framgick alt jag avsågåterkomma till frågan om medelsbehov för försöksverksamheten i östraNorrbotten. har (AU 1986/87: II, rskr. 139) anvisat 22,5 milj. kr. för ifrågavarandeinsatser för nästa budgetår. AMS har i anslutning till sin skrivelse överiämnat enredogörelse för de hittillsvarande erfarenheterna, samt begärt att totalt 40milj. anvisas för /88. Rapporten indikerar att huvudsyftetmed försöket -atl minska arbetslösheten - är på väg att uppfyllas. Förinnevarande budgetår har målet varit alt arbetslösheten skall minska med minst300 personer. Av redovisningen framgår atl arbetslösheten under hösten 1986understeg genomsnittet för höstarna 1983- 1985 med 277 personer. varantalet personer i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning 59 färre änunder . Vidare uppger AMS atl 150 nya fasta arbetsrillfällenhar skapats. Redovisningen avser förhållanden efter enbart någramånaders verksamhet. Del är därför svårt alt mer definitivt avläsa effekten avvidtagna åtgärder. Resultaten när del gäller antalet personer som är arbetslösaoch i åtgärder pekar ändå pä alt redan nu har det mål som satts uppnåtts. Mot bakgrund av de hittillsvarande positiva erfarenheternafinner jag det naturiigl atl försöket fortgår även under /88.För detta ändamål bör totalt 37,5 milj. kr. anvisas, dvs. ytteriigare 15 milj.kr. Målet bör vara atl åstadkomma en ytterligare minskning av arbetslöshetenmed uppemot 500 personer. Det är angeläget atl åtgärderna ges en sådan inriktningatt arbetslösheten reduceras bland såväl kvinnor som män. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till anslaget Utvecklingsinsatser i östra /88 utöver i prop. 1986/87: 100 bil. 12 upptagna medelanvisa elt reservationsanslag om . Jag har redovisat mina förslag lill åtgärder fördeltidsarbetslösa och beräknat kostnaderna härför lill 60 milj. kr. Jag harockså föreslagit atl medlen skall föras upp under ett eget reservationsanslag. 1986/87: 150 Jag hemställer all regeringen föreslår rJilaga 6 alt till anslaget Åtgärder för deltidsarbetslösa /88 anvisa elt reservationsanslag om . Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning budgetproposition (prop. 1986/87; 100 bil.