prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — ingår deti kullurrådels uppgifter att som expertorgan dels utåt informera omkulturpolitiken, dels fästa regeringens uppmärksamhel på de akluellaförhållandena inom kuliurområdet. Ulredningen anger följande uppgifler för kullurrådet,nämligen - handläggningav anslags- och bidragsärenden, - uppföljningoch utvärdering av de statliga insatserna på kulturområdet, - utredningsverksamhetoch andra uppdrag av regeringen, - information och rådgivning. De här angivnaformuleringarna för ansvar och uppgifter avviker inte på något avgörande säll från grunderna fördet arbete som ulförs i . har en koncenlrationsketl av arbele i den riktningsom nu närmare preciserats i den föreliggande ulredningen. Jag kan därför iprincip anslula mig till ulredningens förslag. 1 ulredningenframförs olika förslag om förenkling av budgetprocessen. Dessa gäller frågor omförenkling av anslagsstrukturen, ökning av de fria resurserna till kullurrådels disposiiionsaml förenkling av bidragsregler. Det är härfråga om åtgärder som är nära kopplade till frägor om hur man på bästa säll skalluppnå avsedd effekt med de statliga insatserna för kulturlivet. Frågor av delta slag är ständigl föremål för uppmärksamheli samband med det slatliga budgetarbetet och ändringar görs successivi. Jag är inle nu beredd alt ulan mer ingående beredningla ställning till de förslag som har förts fram av ulredningen, 1 fråga om organisationenav förlroendemannaorgan före- Prop. 1986/87:100 slår utredningenalt rådel skall ledas av en slyrelse av nuvarande storiek Bil. 10 med 13ledamöier. Myndighetschefen skall ingå i slyrelsen men ej vara dess ordförande.Slyrelsen skall ha det odelade ansvaret för myndighetens verksamhel. 1 försiahand skall slyrelsen kunna inrikta sitt arbete på strategiskt väsenlligafrågor. Löpande frägor och beslut bör fattas i kansliorganisationen , Elt belydande besluts-ansvar för vikligabidragsärenden bör dock kunna ligga på slyrelsen. Med hänsyn lill deförskjulningar som skett i verksamhelen liksom lill behovet av enhellighel ochsnabbhet i kulturrådels arbele bedöms del inle längre föreligga behov av denuvarande nämnderna, till vilka regeringen enligt nuvarande regler utser eltstort anlal ledamöier. Kansliels behov av särskild sakkunskap bör kunnatillgodoses via de särskilda referensgrupperna. För egen del vill jagframhålla följande i fråga om beslutsorganisationen inom kullurrådel. Nämnderna kom lill i ellläge då kullurrådels uppgifl lill slor del var all med utgångspunkt frånallmänna riktlinjer utforma förslag tillinsatser inom olika seklorer av kullurlivel. Den breda sakkunskap som kundesamlas i nämnderna var då av storl värde. Efler hand som reformer hargenomförts har planerings- och utredningsuppgifterna alltmer kommii attersättas av bidragsgivning. Denna har krävt ytterligare sakkunskap utöver densom nämnderna besitter, varför ett stort anlal referens- och arbelsgrupper harbehövt inrättas. har inneburil att de många svåra urvalsfrågor somkulturrådet avgör har kunnal handläggas på etl noggrant och grannlaga sätt.Samtidigt har beslutsprocessen blivit myckel arbetskrävande. Del är naluriigl,som ulredningen föreslår, att försöka åstadkomma en förenkladhandläggningsordning. Jag delar ulredningens uppfattning att det bör varamöjligt atl basera förlroendemannaorganisationen på dels enstyrelse med ett övergripande ansvar, dels referens- och arbetsgrupper somtillför arbetet den nödvändiga expertkunskapen på olika delområden. Slyrelsenfår med denna ordning överta en del av de funktioner som nämnderna fylll.Arbels- och referensgruppernas roll och uppgifler kan smidigt anpassas tillarbetsläget. Det bör ankomma på kullurrådel att avgöra vilka grupper som skallfinnas och ulse ledamöter i dessa. Endasl styrelsen bör i fortsättningen ulsesav regeringen. Utredningen har föreslagiten genomgripande förändring av kansliets organisalion. har i siltremissvar framfört olika synpunkter på förslagel. Enligt min uppfattning är detangeläget alt kansliel organiseras utifrån de förulsältningar som följer avförändringarna i rådels beslutsorganisation. Jag avser atl föreslå regeringenatt uppdra ål all utifrån de förutsättningar som redovisats i detföregående och med hänsyn till de intentioner som avöversynsulredningen komma in med förslag lill struktur för kansliet och till den personalorganisalion som börfinnas inom anslagels ram. Utredningen framhållerall förslagen rörande innebär alt vissa besparingar blir möjliga i anslaget tillkulturrådet. Ulredningen anser all de belopp som härigenom frigörs bör användas som stöd åt utveckling- 333 en på kuliurområdet. Storleken av de besparingarsom blir möjliga har ej Prop.1986/87:100 ! )reciserats av utredningen. För egen del vill jagförorda atl en besparing på . görs i anslaget för budgeiårei 1987/88.Besparingen bör i försia hand gå ut över resurserna tillutredningsverksamheten. Dessa medel bör användas för atl förbällrastatistikförsörjningen på kulturområdet. Behovet av sådanmedelsförslärkning för kuliur- och medieslatislik sammanhänger med det förslagom förbättring av denna statistik somsenare denna dag läggs fram av chefen för efter samråd medmig. De ålgärder som där redovisas innebär att medelsbehovet för statistiskacentralbyråns verksamhet under trettonde huvudtiteln ökas med ,,vilket belopp bör täckas med den besparing som redovisats, 1 denfortsatla utvecklingen av kuliurslatistiken räknar jag vidare med medverkan avslalens kulturråd, som därvid i försia hand bör svara för lealer- ochdansslatistik saml della i arbelet med slalisliken om samhällelskulluruigifter. En planenlig minskning av utgifterna /88 har gjorts enligt det treåriga huvudförslag som fastladesinför /87, Som jag har nämnl ianslulning lill minaställningstaganden lill kullurrådsutredningen förordar jag all en besparing om200000 kr, skall tas ul på förevarande anslag. Vid min beräkning av anslagethar jag beaktat detla. Under anslaget Lilleraturstöd har hillills beräknalsvissa administrativa kosinader i anslulning lill fördelningen avulgivningsslödel. Jag har räknal med alt av dessa kostnader skall 211000 kr.beräknas under förevarande anslag. Med hänvisning i övrigttill sammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår att 1, ta del av vad jag haranfört i fråga om slatens kulturråds organisalion. 2. till Statens kulturrådför /88 anvisa etl förslags anslag av , Bidrag lill kulturverksamhetinom organisationer m.m. 1985/86 Ulgift 14956378 Reservation 768876 1986/87 Anslag 19946000 1987/88 Förslag 19215000 Ur della anslag utgårbidrag dels direkt tillorganisaiioner, som bedriver en omfattande kulturverksamhel, dels till statenskulturråd för fördelning lill olika kulturprojekt inom organisationslivet m.m. Centralaamatörorganisationer Cenlrumbildningar på lealerns, dansens, musikens, filmens,bildkonstens och litteraturens områden Folkparkernas centralorganisation för central service ochandra gemensamma insatser samt förFolkparkernas artistförmedling för anordnande av bl. a, konstutställningaroch s, k. kulturhörnor Bygdegårdarnas riksförbundför kulturverksamhetTill disposiiion för kulturellaändamål Uiveckling av kulturverksamhet påarbetsplatserna Våra gårdar för konst, musikoch teaterverksamhet Beräknad ändring 1987/88 1986/87:100 , Bil. -1- 37 000 föreslär all varje anslagsposträknas upp som kompensation för pris- och löneökningar, vilketmotsvarar . Under resp. anslagspost redogörs för övriga förslag, 1, lill cenirala amatörorganisalioner föreslär kullurrådeten anslagshöjning med , för bl,a, organisationernas cenirala kurs-och ulbildningsverksamhel. Barn- och ungdomsverksamhet prioriteras, 2, Kullurrådetföreslår att anslagsposten lill cenlrumbildningarökas med , för förslärkt verksamhet, 3, Bidragettill Folkparkernas centralorganisation (FPC) syftar bl.a,till alt göra parkerna mindre kommersiellt beroende. Som elt led iutvecklingsarbetet planeras en fortsatt utbyggnad av barn- och ungdomsverksamheten,Kullurrådel tillslyrker en höjning med , 4, Bidragetlill Folkets husföreningarnas riksorganisationavser bl,a, konsiutställningsverksamhet, utbyggnad av s.k. kullurhörnor,viss teaterverksamhet samt utveckling av ny kulturverksamhet. Kulturrådetföreslår en ökning av anslaget med , 5, avserbl.a, ökade salsningar på teaterturnéer, utbyggd konstverksamhet samtutbildning av kulturansvariga, Kullurrådel tillstyrker en höjning avanslagsposlen med , för att göra det möjligt med en fortsatt utbyggnadav Bygdegårdarnas kulturverksamhet, 6, Till disposition ulgår bidrag lill bl,a,seminarier kring konslnäriigt utvecklingsarbete, samverkansprojekt överkonstområdesgränser samt stöd till invandrarorganisationers fes- tivaler och turnéer av rikskarakiär. Kulturrådetbegär en ökning med Prop. 1986/87:100 500000 kr. minskasanslagsposten med 2,3 milj. kr. för den Bil. 10 genomfördaengångssatsningen på samarbele mellan lealer och TV. Ur anslagsposten Utveckling av kulturverksamhel på arbetsplatserutgår bidrag för aktiviteter inom bl.a.de s.k. främjandeorganisationerna.Kulturrådet föreslär en ökning av siödet med 4 milj. kr. Våra gårdar begär underdenna anslagspost bidrag för Våra gårdars kulturverksamhet. Medel söks förutbildning i utslällningsteknik saml för vandringsulslällningar på temat folkoch bild. Kullurrådel föreslår etl bidrag om . TUl disposition för kulturellaändamål De medel som disponerar för olikakulturella ändamål bör minskas med etl belopp om 2,3 milj. kr. som moisvararinnevarande års engångsbidrag för samarbele mellan teater och TV. Jag föreslär all av demedel kullurrådet disponerar för tillfälliga bidrag till museer ochutställningar mm. under anslagetBidrag till särskilda kulturella ändamål och för film- och videogramproduktioninom museerna under anslaget Bidrag lill vissa museer bör 1 milj. kr. beräknasunder delta anslag under posten till kullurrådels disposiiion. Denna omföringav medel sammanfaller då med förslagen från ulredningen (U 1985:06) om översynav slalens kulturråd. Av den föreslagna omläggningen följer atl det ifortsättningen får ankomma på slalens kulturråd atl inom ramen för sinadisposilionsmedel bedöma behovel också av tillfälliga bidrag lill museer och utställningarsaml insalser för museernas film- och videoprodukiion. För användningen avresterande medel under nämnda anslagsposter avser jag att under våren 1987återkomma till regeringen vidbehandlingen av museiulredningens förslag. Utveckling av kulturverksamhet påarbetsplatserna I innevarande års budget finns upptaget 2 milj.kr. för att slimulera kulturverksamhet på arbetsplatser runt om i landel.Aktiviteterna bedrivs i samarbete med de fackliga organisalionerna. Det finnsanledning alt även under näsla budgetär ge stöd lill insatser av della slag. Våra gårdar som är en riksorganisaiion förnykterhetsrörelsens allmänna samlingslokaler ansöker om medel bl.a.för viss ulställningsverksamhet. Jag beräknar etl bidrag om lOOOOO kr. för Våra gårdars kulturverksamhel under en ny anslagspost. Med hänvisning till vadjag har anfört och lill sammanställningen hem- ' ' ställer jag attregeringen föreslår alt lill Bidrag tillkulturverksamhel inom organisationer m.m. för budgetårel 1987/88 anvisa etlreservalionsanslag av . Bidrag till särskildakulturella ändamål 1985/86 Utgift 17870282 Reservation 821774 1986/87 Anslag 11046000 1987/88 Förslag 4485000 Från detta reservationsanslag, det s.k. kuliurmedelsanslagei, utgår bidragför skilda ändamål till organisationer och institutioner på kulturområdel. Fördelning av anslaget /87 Stiftelsen för verksamheten iGeriesborg softoOO RiksförbundetInvandramas kulturcentrum för verksamheten 4, Immigrantinstitutetför arkiv- och dokumentationsverksamheten 5, för gäststipendium till en flykting-författare 6, Engångsanvisningartill arkiv, kulturminnesvärd, museer och utställningar 4107000' 7, Till regeringens disposition 5613000 ' Härjämte har tilldelats . från anslagsposten 7 för vissa Därav har ,ställts till statens kulturråds disposition för tillfälliga bidrag till museer ochutställningar m,m, Stiftelsen begär etl statsbidrag om , förverksamhelen (-t-200000 kr. RiksförbundetInvandrarnas kulturcentrum begär ett ökal bidrag på grund av höjd lokalhyram.m. (-t-60000 kr. anhåller att bidragel dels räknas upp , delsuiökas med lönekostnader för en kanslichef och en konsult (-. iBorås hemställer om ett ökat bidrag dels för att täcka ett beräknat underskott,dels för viss utökning av verksamhelen (-. Svenska begär75000 kr. för all också kunna dela ul del s. k. KurtTucholsky-stipendiel (-t-5000 kr. 22 1986/87. Rättelse:S, 343 Rad 31 Står: anslagsansökningen Rättat till: anslagsökningen S. 346 Rad 27 Står: 1986: 861Rättat lill: 1986: 1195 Rad 28 Slår: 24 200 Rättal till: 24100 Rad 29Stär: 121000 Rättat till: 120500 erhöll lönebidragfrån arbetsmarknadsverket för dels en kanslichef, dels ytterligare femanslällda vid institutet. Bidraget till kanslichefens lönekosinader har nuupphört på grund av all tjänstens tidigare innehavare avgått med ålderspension.Vidare har anlalel övriga anställda med lönebidrag minskat från fem lill två.Baltiska institutet bedriver ett förtjänstfullt arbele för alt stärkakontakterna mellan och på de kulturella och vetenskapligaområdena. Detta är av intresse både från kulturell synpunkt och som etl led ivåra internationella samarbelsslrävanden. För atl ge Baltiska institutetmöjlighet att upprällhålla den löpande verksamheten förordar jag atlinstitutet tilldelas elt bidrag från förevarande anslag av , varav 2(X). utgör en reellförstärkning. Denna har åstadkommits genom omprioriieringar inom statsbudgeten. För engångsanvisningarlill arkiv och kulturminnesvårdande myndigheter beräknarjag sammanlagt 1337000kr., fördelade på myndigheterna , dialekl- och orlnamnsarkiven samlsvenskt visarkiv, svenskt biografiskt lexikon och riksaniikavarieämbelel. Jagkommer alt närmare redovisa ändamålen under resp. myndighels anslag. Som jaglidigare nämnl, harjag för näsla budgetår beräknai medlen lill slalenskullurråds disposition för tillfälliga bidrag till museer och utställningarm.m. under anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. Till regeringensdisposition bör för nästa budgeiårei slällas ell belopp av . Dedispositionsmedel om 2,7 milj. kr. som innevarande budgetår funnitsreserverade för basutställningar m.m. vid börlillföras anslaget Slatliga museer: Vissa kosinader för utställningar ochsamlingar. Härulöver har jag beräknai viss minskning av dispositionsmedlen föromfördelning inom kuliur- och medieområdet. Jag har i övrigl inleräknal med andra förändringar under anslaget än viss kompensation förprisulvecklingen. Anslaget bör beräknas till . Jag hemsläller all regeringen föreslår att till Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål för /88 anvisa etlreservationsanslag av . Bidrag till samisk kultur 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Ur detta anslag kanbidrag utgå lill olika former av samisk kulturverk samhet och lill de samiska organisalionerna i enlighel med de i prop. 1976/77:80 (s. 116, 122, 128-132 och 148, KrU 43, rskr. 289) angivna riktlinjerna. Medlen disponeras av samefonden och beslut om bidrag fattas av samefondens kullurdelegation, 338 Styrelsen för samefonden Prop. Kulturdelegationenföreslår en höjning av anslaget med , för näsla budgelår, Delegalionen pekar på behovet av kompensalion för kostnadsökningar (-H165000 kr,) samt behovet av ökadeinsatser när det gäller uigivning av samisk litteratur (-(-,). Bidraget lill samisk kuliur fyller en viklig funktion somkomplement del slöd som i andraformer kan komma del samiska kullurlivet lill del. Uiöver prisomräkninghar jag beräknat en ökning av anslaget med . Anslaget bör räknas uppmed sammanlagi . Jag hemsläller all regeringen föreslår atl tillBidrag tUl samisk kuliur för /88 anvisa etl anslag av . Ersättningar och bidrag till konstnärer /87: lOO Ijuni 1976 tillkallades efter regeringensbemyndigande en särskild förhandlare med uppdrag alt förhandla medkonstnärsorganisationerna om ulställningsersättning i samband medutställningar som anordnas av statliga institutioner. Denna ersättning avsägsådana verk som var i konstnärens ägo och av honom ställdes lill föifogande förutställningar. Mot bakgrund av vadriksdagen anfört vid behandlingen av prop. 1975/76:135 om den slalligakullurpoliliken (KrU 35 s. 37-38, rskr. 335) uppdrog regeringen samiidigi ålslalens kulturråd atl uireda frågan om elt statligt slöd för all få principenom ulställningsersättning allmänt genomförd i landet. träffades etthuvudavial mellan staten och berörda organisationer om ulställningsersättninginom den slalliga seklorn. Statens kulturrådavlämnade rapporten till konstutställningsverksamhet(Rapport från 1979:2). I rapporlen redovisasförslag lill slatliga insalser inom de delar av kuliurområdet som direkt ellerindirekl berör konslulslällningsverksamhel. Nya typer av statsbidrag föreslåsulgå lill bl.a. kommuners ochföreningars offentliga konslulslällningsverksamhel i syfle all stimuleraverksamheten och möjliggöra belalning av ulställningsersättning. Vidareföreslås ökningar av befintliga anslag för ulställningsverksamhet och främjandeav bildkonst. De fiesta remissinstanserna uttalar sill stöd för principenom ulställningsersättning och understryker behovel av reformer som bidrar lillatt förbättra kulturarbetarnas situation och bildkonstens ställning. Någrainstanser anser dock atl ell särskilt stöd lill kommunala konstutställningar ärprincipiellt felaktigt. En ålerkommande invändning mol utredningen är atl deneftersträvat alt samiidigi lösa frågan om ulställningsersättning och skapa eltbidragssyslem för att stimulera konslulslällningsverksamhel. () och () kom iapril 1983 in med ett gemensamt förslag till hur en statligulställningsersättning för utställningar i och enskild regi skullekunna konstrueras. Förslaget innebar atl ulställningsersäUning skulle utgådirekt lill den utställande konstnären från eu särskilt anslag som skulledisponeras av slyrelsen för . och Konstnäriigaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) har yUrai sig överförslaget. Skrivelser i ärendet har därefter kommit in från KRO och SKR samtfrån Föreningen och induslriformgivare, tecknare och . Frågan om ulställningsersättning har ävenberörts i särskilda skrivelser från Svenska kommunförbundei, , , 340 och från enskildakonstnärer. Föredragandens överväganden Prop. Jag vill inledningsvis erinra om alt frågan omulställningsersättning rör enbart sådana verk som är i konstnärens ägo. När detgäller dessa verk lillkommer del konstnären på två skilda rällsliga grunder altavgöra om han vill låna ul sina verk till en utställning och i så fall på vilkavillkor. Sålunda förfogar han som varje ägare över sin egendom, men därtill kommer atl han såsom upphovsman ensamavgör om verkel skall få visas offentligt i den mån det är fråga om verk sominle har gjorts tillgängligt för allmänheten. Konstnärens rält atlkräva ersäitning när de verk som han äger slälls ul offentligt harheller inte ifrågasatts i de förslag som lagls fram i denna fråga. Detla är,finner jag, själva kärnfrågan i diskussionen om ulställningsersättning. Om manbeaktar den rättsliga bakgrunden kan man enligt min mening bara komma till enslulsals vad gäller betalningsansvaret. Kravet på ersällning skall riktas lillden som anordnar utställningen. Det är med hänsyn lill konstnärens ställningsom ägare och upphovsman självklarl all den som vill arrangera en utställningmed verk i konstnärens ägo måsle Iräffa överenskommelse med honom om samtligavillkor för visningen. Det är varken lämpligl eller påkallal atl en Iredje partgår in och påverkar villkoren. Staten har för sin deltagil konsekvenserna av det redovisade synsättet genom all ingå ell ramavtalmed konstnärsorganisationerna om utställningsersättning vid utställningar somanordnas av statliga och vissa statsunderstödda organ.Utställningsersätlningen utgör i och med detta en oundviklig del av kosinadernaför de statliga institutioner som arrangerar eller dislribuerarkonstutställningar med verk i upphovsmannens ägo. Enligt vad jag har erfaritingår ulställningsersättning inle sällan i den ekonomiska uppgörelsen medkonstnärerna också i samband med konstutställningar i och enskildregi. Del är angeläget att denna utveckling fortsälter. Om dessa frågor harjagfört samtal med förelrädare för bl.a. . Mot bakgrund av vad jaghär har anfört lägger jag inle fram några förslag med anledning av kulturrådetsrapport eller de övriga framställningar som givits in i frågan omutställningsersättning. Jag anser del dockangelägel alt staten ytterligare bidrar lillalt förbättra konstnärernas ekonomiska situation. För della kan redanelablerade stödformer användas. Sådana konstverk som köps in av siaten kommerofta en slor krets människor till del. Mot bakgrund härav har det - trots atldet inle finns någon upphovsrällslig grund ansetts rimligt att i någon formge konstnärerna en slörre ersättning än den som innefattas i köpeskillingen fördessa verk. Så har sketl genom inrättande av lillförs ell anslag, den s.k.visningsersätlningen, som fördelas mellan yrkesverksamma konstnärer. Jag kommeri det följande att föreslå en kraftig försiärkning av visningsersätlningen. Jaghemsläller att regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag haranfört om slalens ansvar för utställnings ersättning till konslnärer. Visningsersättning åtbild- och formkonstnärer /87:100 1985/86 Utgift 21556000 '" 1986/87 Anslag 22203000 1987/88 Förslag 32203000 Från anslaget utgårersällning fill bild- och formkonstnärer för att deras verk i offenlligainstitutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigtsätt (visningsersältning). Visningsersättningenutgår i form av ell fast åriigl belopp som lillförs , inrättad . Fondmedlenfår användas dels till ändamål som syftar lillatl ge yrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet, dels tillandra ändamål som berör verksamhel inom bildkonstens område. Med fondmedelbetalas också viss del av konstnärsnämndens förvallnings- och lokalkoslnader. Frågor rörande fonden ochfondmedlens användning handläggs av en slyrelse inom konstnärsnämnden, kalladslyrelsen för . Styrelsens verksamhet regleras iförordningen (1976:531) med instruktion för konstnärsnämnden (omtryckt1985:697, ändrad senast 1986:932) och i förordningen (1982:600) om Sverigesbildkonstnärsfond. Styrelsen för anserliksom tidigare atl målsätlningen måsle vara att höja visningsersätlningen till samma nivå som biblioteksersältningentill författarna. Som en försia ålgärd bör visningsersätlningen räknas upp medminsl 4 milj. kr., bl.a. som kompensation för tidigare alltför lågauppräkningar i förhållande till infiationslaklen. Som elt andra alternativyrkar fondstyrelsen en ökning lill 46 milj. kr., vilket moisvararbiblioteksersältningen. fillslyrker fondstyrelsensförslag om en uppräkning av anslaget med 4 milj. kr., men tar inte ställningtill kravet på en höjning tillbiblioleksersällningens nivå. slyrelse förutsätter dock allgrunderna för fördelning av visningsersätlningen kan förbältras. () har begärt överläggningar i syfte all få fram ell system för hurvisningsersätlningen skall beräknas och ett avtal om förhandlingsrätt. KRO harvidare begärt atl få utse yllerligare två ledamöter i slyrelsen för Sverigesbildkonsinärsfond. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd harframhållit all en höjning av visningsersättningen bör ses som den meslangelägna av de reformer som kullurarbelarnas organisaiioner yrkat /88. har isärskild framslällning aktualiserat frågan om ett årligt verksamhetsbidrag lillKonstnärernas kolleklivverkstad i . Vid min anmälan av frågan omulställningsersäUning framhöll jag det som angeläget att staten ytterligare bidrar till allförbättra konsinärernas ekono- 342 -i------------------ :*i bör i försia hand ske genom en ökning av den Prop. lekf", visningsersamjng som utgår frånförevarande anslag. Jag anser Bil. 10 alt det är inom ramen för dennaersättningsform som de mest konstruktiva insatserna kan göras och godalösningar kan uppnås i samförstånd med organisationerna.