prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Enbetydande del av statsbudgetmedlen har dock använts lill investeringar som ejtillgångsredovisats. Så har t ex 37,5 miljarderkr., gått till investeringar i försvarels kapiialobjekt och 13,6 miljarder kr.investerats i vägar. Medel som salsats på högre utbildning och forskning kanses som en investering i immatriella tillgångar. /81-1985/86har . gått till detta ändamål. Det bokförda värdet avstatens netloförmögenhet kan följas bakåt i liden eftersom det nuvaranderedovisningssättet i detta avseende i stor utsträckning överensstämmer med dettidigare. Se diagram 1. Av diagrammet framgår att nettoförmögenheten varpositiv fram lill slutet av för alt därefter bli negativ och snabbtfallande. 1986/87: 150 Bilaga1 Diagram1 Utvecklingen av statens bokförda nettoförmögenhet under 15 år År1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 7.2.2Utveckling av grupper av balansposter under 6 år Idiagram 2 har balansräkningens poster sammanförts i grupper. Diagrammet visarhur dessa grupper av balansposter har förändrats under det . Diagram 2 Schematisk översikt över grupper avbalansposter i balansräkningar för /87" 150 åren 1980/81-1985/86. 56 92 1=5=1 554 7.2.3Statsskuldens relation till anläggningstillgångar, rörelsekapital ochackumulerade underskott Istatlig verksamhet finns det i en helt annan utsträckning än i privatverksamhet samband mellan finansieringskällor och vissa grupper av balansposter.I tabell 14 har en ungefärlig bedömning gjorts av hur statsskulden fördelarsig på rörelsekapital'), anläggningstillgångar och ackumulerade underskott. Tabell 14 Andel av statsskulden Rörelsekapital Anläggningstillgångar Ackumulerat underskott ' Med"rörelsekapital" avses varulager och kortfristiga finansiellatillgångar minskat med kortfristiga skulder. De finansiella ochmateriella anläggningstillgångarna som bokförs av Prop. 1986/87: 150myndigheterna utnyttjas till övervägande del i verksamheter som ger en Bilaga I finansiell avkastning. Statsskulden motsvarades /av sådana bokförda anläggningstillgångar. Över åren har statsskulden iallt större utsträckning lagils i anspråk för de ackumulerade underskotten /86 hade andelen anläggningstillgångar sjunkit till . Beräkningenär baserad på antaganden att balansposterna Skulder för speciella ändamål ochÖvrigt under Verkskapital främst finansierar rörelsekapital saml atllångfristiga skulder i övrigt, donationskapilal och affärsverkenskonsoliderade avsättningar främst finansierar anläggningstillgångar.Sjukförsäkringsfonden slutligen har bidragit lill atl läcka de ackumuleradeunderskotlen. 7.3 Förmögenhetsredovisning i övriga delar av denoffentliga sektorn. Vidbedömning av statens förmögenhet finns skäl atl beakta atl staten utgör endasten del av den offentliga sektorn, till vilken brukar räknas även kommunerna ochsocialförsäkringssektorn. Årsredovisningarnafrån kommunerna och olika delar inom socialförsäkringssektorn avser kalenderåroch är därför inte helt jämförbara med årsbokslutet för staten som avser delstatliga budgetåret. De ger dock en viss uppfattning om utvecklingen. Inomsocialförsäkringssektorn ökade under AP-fon-dens egna kapitalmed . (därav löntagarfonderna 2,9miljarder kr). av fondernas tillgångar utgörs av lån lill staten och ca5 % av lån kommunerna. De erkända arbetslöshetskassornas egna kapitalökade med 200 milj. kr. och uppgick vid slutet av året till 1,9miljarder kr. Undersamma period ökade den kommunala sektorns egna kapital med 6,7 miljarder kr.till . som de långfristiga skulderna endast ökademed . Investeringar, verksamhetskostnader och transfereringarinom denna sektor har alltså - med bevarad hög likviditet till övervägandedel kunnat finansieras genom skatter, avgifter och statliga bidrag. Enväsentlig kapitaluppbyggnad har således skett i andra delar av den offentligasektorn genom skatte- och avgiftsuttag, medan staten till betydande delfinansierat verksamheten genom upplåning. Detta återspeglas i den negativastatliga nettoförmögenheten. Nedanståendetabell ger en översikt över statens, kommunernas, AP-fondens och de erkändaarbetslöshetskassornas ställning vid utgången av respektive räkenskapsår. Tabell 15 Offentliga sektorns finansiella ställning vidutgången av 1985 Prop.1986/87: 150 Bilaga 1 -389,8 8 Kompensation för lönekostnader Den begränsning för utgiftsökningarna lill följd avstatliga löneavtal som jag tidigare föreslagit (p. 5 Budgetpolitiken) fåråterverkan på grunderna för beräkningen av anslag och taxor. För förvaltningsanslag tas hänsyn till nya löneavtal delsvid beräkningen av anslagsmedel i budgetpropositionen, dels under löpandebudgetår. Vid beräkningen av anslag i budgetproposiUonen omräknaslönemedlen med de avtalsenliga löneökningar som inträffat sedan närmastföregående budgetarbete. har lönehöjningarna beaktats fullt ul vidlöneomräkningen. Därefter prövas frågorna om tillämpning av huvudförslaget,reformer och särskilda besparingar. Under löpande budgetår medges myndigheter med högslsallalönemedel alt enligt en särskild förordning överskrida förvalningsanslag medfaktiska lönemerutgifler till följd av avtal som inle beaktats vidanslagsberäkningen. För myndigheter med reservationsanslag eller obelecknadeanslag fattar regeringen beslut om kompensation i särskild ordning. Anslagen inom utgiftsramen för det militära försvaretomräknas inför budgelprogposilionen på motsvarande sätt som förförvaltningsanslag. Merkostnaden under löpande budgetår täcks frän ett anslagför prisstegring under Qärde huvudtiteln. Gränsen för kompensation kan sättas inom ramen förnuvarande anslagsteknik. Beräkningen av anslagsmedel och kompensation underlöpande budgetår baseras som hitfills pä myndighelsvisa löneökningstal. Om dengenomsnittliga löneökningen överstiger den fastställda ramen görs dock enreduktion i motsvarande mån. Reduktion kommer först att ske under löpandebudgetär och därefter vid kommande beräkning av lönemedel ibudgetpropositionen. Vissa bidragsanslag räknas pä motsvarande sätt upp medhänsyn till löneavtalen. Det gäller i första hand statsbidragen lill denkommunala undervisningen i grundskola och gymnasium. Löneökningar utöver den avregeringen angivna ramen bör inte kompenseras. Detta bör beaktas vidberäkningen av statsbidragen. Även för övriga statsbidrag bör en motsvarandebegränsning av uppräkningar ske. Som framgått av vad jag har anfört har destatliga löneavtalen stor betydelse för utvecklingen av taxor och avgifterinom betydande områden. Taxorna och avgifterna fastställs av regeringen, avmyndigheten i samråd med () eller heh av myndighetensjälv. En begränsning av i vilkenutsträckning löneavtal får ligga till grund för Prop. 1986/87: 150 höjningarav taxor och avgifter förutsätter antingen att de fastställs av Bilaga Iregeringen eller efter ett obligatoriskt samråd med . Taxorsom inte rör affärsverken fastställs i samråd med RRV. En begränsad uppräkningav dessa taxor kan därför ske genom direktiv lill de statliga myndigheterna ochRRV. Statligaoch offentligrällsliga avgifter, t. ex. olika stämpelavgifter, inlevereras iregel till inkomsttitel på statsbudgeten. Avgifternas storlek påverkar inleomfattningen av verksamheten i de myndigheter som administrerar avgifterna. Påsamma sätt som för andra myndigheter bör därför en begränsning av genomslagetför löneökningar föranleda en begränsad kompensation av förvaltningsanslagenför dessa myndigheter. Enbegränsad kompensation för lönehöjningar kan leda till övertalig personal somföranleder en tillämpning av trygghetsavtalen. Eftersom avtalen åläggerarbetsgivaren alt vidta åtgärder under en 9 månadersperiod utöveruppsägningstiden finns det risk för anslagsöverskridanden. Regeringen bör påsedvanligt sätt kunna täcka sådana merkostnader. 9 Sjuk och föräldrapenning vid arbetsgivarinträde Förarbetstagare med statligt reglerade tjänster gäller s.k. arbetsgivarinträde.Det innebär atl den anställde i stället för sjukpenning och föräldrapenninguppbär lön frän arbetsgivaren. Arbelsgivarinlrädet är reglerat i kollektivavtal. Iförordningen (1984: 1014, ändrad : 958) om myndigheternasuppgiftsskyldighet lill de allmänna försäkringskassorna, m. m. reglerasersättningen från försäkringskassorna vid arbetsgivarinträde. För affärsverk,exportkredilnämnden och stiftsnämnderna utbetalas ersättningen lill resp.myndighet. För övriga myndigheter lillgodoförs statsverket ersättning viariksförsäkringsverket. Med hänsyn fill detta betalar dessa myndigheter enlägre ersättning för arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifterna motsvaras avelt s.k. lönekostnadspälägg som f. n. uppgår lill av utbetalad lön. År1985 genomfördes en förenklad administration vid korta sjukfall för dearbetstagare som omfattas av arbetsgivarinträde. Denna ordning medför betydandeadministrativa fördelar. Systemet med arbetsgivarinträde innebär emellertidockså vissa nackdelar, eftersom förvaltningsmyndigheterna genom det lägrelönekoslnadspåläggel endast kompenseras för en genomsnittlig frånvaro. Problemhar uppställ vid myndigheter med temporärt hög frånvaro, t. ex. i samband medbarnledighet. Det har främst gällt små myndigheter och forskningsprojekt.Problem kan också uppstå om frånvarofrekvensen för vissa personalkategorier, t.ex. lokalvårdare, är hög. Eftersom privata städföretag inte belastas med defaktiska kostnaderna för frånvaron ulan med socialförsäkringsavgifternaförsvåras statens möjligheter att bedriva lokalvård i konkurrens med de privataföretagen. Ettsätt att undvika dessa olägenheter kan vara all vid arbetsgivarinträde återföra ersättningen frän försäkringskassorna till förvallningsmyndighe- 54 terna,på motsvarande sätt som för affärsverken m. fl. Det skulle underlät- Prop.1986/87: 150 ta myndigheternas planering eftersom verksamheten blir mindre känsligBilaga I för förändringar i frånvaron. Dessutom undviks riskerna för attkvinnor i fertil ålder diskrimineras på grund av att frånvaron kan bli hög isamband med barns födelse. Förändringen skulle innebära alt förvaltningsmyndigheternakan utnyttja fördelarna av det allmänna försäkringssystemet på samma sätt somandra arbetsgivare. Därigenom förbättras möjligheterna att bedriva bl. a.statlig lokalvård i konkurrens med privata förelag på lika villkor. Delankommer sedan pä myndigheterna och de avlalsslutande parterna att vidta deytterligare åtgärder som bedöms erforderiiga för att skapakonkurrensneutralitet mellan lokalvård i statlig resp. privat regi. En ordningdär förvaltningsmyndigheterna uppbär ersättning från försäkringskassornaförutsätter en höjning av lönekoslnadspåläggel, inom ramen för oförändradeanslag. Om utbetalning av sjuk- och föräldrapenningen till myndigheternamotsvaras av elt ökat lönekostnadspälägg är förändringen neutral i förhällandetill statsbudgeten. Möjligheternaatt vidta en sådan förändring behöver emellertid beredas ytterligare. a.måste de närmare ekonomiska konsekvenserna av en sådan förändring klarläggas.Med hänsyn lill problemen med främst lokalvården bör dock en ev. ändringgenomföras så snabbt som möjligt. Del ankommer pä regeringen atl besluta omförändringar i förordningarna som reglerar lönekoslnadspåläggets storlek,utbetalningen av sjuk- och föräldrapenning vid arbetsgivarinträde m. m. Jaghar för avsikt att återkomma till regeringen i denna fråga. bör dockfå tillfälle alt ta del av det jag nu har anfört. 10 Finansieringen av ökade lönekostnader i samband medmindre omorganisationer av statliga myndigheter Förorganisationsförändringar inom en myndighet kan , utanförbehåll om regeringens godkännande, träffa avtal med huvudorganisationernaom en kostnadsram för lokala lönehöjningar. Delta regleras f. n. i 17 § 2 st.i det allmänna tjänsteförteckningsavtalet (ATF). Sådana avtal föregåsregelmässigt av en framställning från myndigheten lill arbetsgivarverket.Enligt hittillsvarande praxis har dessa avtal legat lill grund förmedelstilldelningen till myndigheterna. Utgångspunktenför sådana organisationsförändringar bör vara atl effektiviteten ökar. Enligtmin mening är det därför nödvändigt att myndigheterna vid egnaomorganisationer gör en avvägning mellan befintliga resurser och eventuellalönenivåförändringar. En budgetmässig kompensation för nämnda avtal kan ledatill all denna avvägning inle kommer lill stånd. Avtalom ramar för lokala förhandlingar i samband med organisationsförändringar börenligt min mening inte ligga till grund för medelstilldelningen tillmyndigheterna. Denna ordning bör gälla för avtal som träffas Det bör ankomma på regeringen att för budget- året1987/88 besluta all inte lägga dessa avtal lill grund för medelsfilldel- Prop. 1986/87: 150 ningen. Föredragandena hemställer, mot bakgrund av vad somanförts, att regeringen 1. godkänna de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapoliti ken som har förordats i det föregående, 2. godkänna deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen som har förordats i det föregående, 3. godkännaberäkningen av statsbudgetens inkomster för /88, 4. godkännaberäkningen av förändringar i anslagsbehållningar för /88, 5. bemyndigaregeringen att disponera en rörlig kredit i förmyndigheternas uppdragsverksamhet, uppgående , 6. godkännaberäkningen av förändringar i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1987/88, 7. godkännaberäkningen av Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för budgetåret1987/88, 8. anta förslagettill Räntor på statsskulden, m.m för /88, 9. till Räntor påstatsskulden m.m för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 10. med ändring av tidigare förslagtill Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunalaföretagsbeskattningen för /88 under sjunde huvudtiteln anvisaelt förslagsanslag av , 11. bemyndiga regeringen atl /88, om arbetsmarknadsläget kräver det, utnyttjafinansfullmakten även för arbetsmarknadsutbildning saml förarbetsmarknadsåtgärder som kan bli nödvändiga med anledning av handelsblockadenmot och , 12. bemyndiga regeringen all /88, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad som förordats intill ett sammanlagt belopp av , 13. till Bidrag till driften avgrundskolor för /88 under ättonde huvudtiteln utöver i prop.1986/87:100 bil. 10 föreslaget förslagsanslag anvisat ytterligare 1 000000000kr., 14. till Bidrag tillarbetslöshetsersättningen och utbildningsbidrag för /88 undertionde huvudtiteln utöver i prop. 1986/87: 100 bil. 12 föreslagetförslagsanslag anvisa ytterligare , 15. till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m. för budget- 56 /88 under sjunde huvudtiteln utöver i prop.1986/87: 100 Prop. 1986/87: 150 bil. 9 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . dels bereder tillfälle alt ta del av vadföredragandena har anfört om 16. statensavkastningsränta och statens ulelåneränta, 17. utnyttjandet avfinansfullmakten, 18. statligakreditgarantier, 19. sjuk- ochföräldrapenning vid arbetsgivarinträde, 20. finansieringenav ökade lönekostnader i samband med mindre omorganisationer av statligamyndigheter. 1 Den ekonomisk-politiska strategin ................................ ...... 1 1.1 Dentredje vägens ekonomiska politik 1 1.2 Inflationsbekämpningen ......................................... ...... 2 1.3 Åtgärder ................................................................... 4 2 Ekonomiska utsikter ............................................ ...... 7 2.1 Deninternationella utvecklingen............................... ...... 7 2.2 Den svenskaekonomin ........................................... ...... 9 3 Långtidsutredningen1987 .......................................... .... 14 4 Den ekonomiskapolitikens inriktning ............................ .... 16 4.1 Finanspolitikensinriktning ........................................ .... 16 4.2 Penningpolitiken....................................................... 18 4.3 Pris- ochlönebildningen ......................................... .... 19 4.4 Arbetsmarknadspolitik............................................... ... 23 5 Budgetpolitiken ............................................................ ... 25 5.1 Budgetåret1986/87 ................................................ ... 25 5.2 Budgetåret1987/88 ................................................ ... 26 5.3 Finansieringenav statens länebehov 28 5.4 Långtidsbudgeten.................................................... ... 29 5.5 Slalsfinansiellarestriktioner för löneökningar ........ ... 31 5.6 Kommunsektorn........................................................ 32 Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Statsbudgeten /87 och 1987/88 ......... 34 1.1 Beräkningsförutsättningar........................................ 34 1.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende /87 34 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende /88 37 1.4 Statsbudgetenssaldo för /87 och 1987/88 41 2 Extraordinärabudgeteffekter ...................................... ... 42 3 Statenslånebehov ....................................................... 43 4 Statensavkastningsränta och statens utlåningsränta... 44 5 Utnyttjande avfinansfullmakten m.m.............................. -44 6 Statligagarantier ......................................................... 46 7 Årsbokslut förstaten /86 ................... 47 7.1 Balansräkningmed noter ....................................... 47 7.2 Kommentarertill balansräkningen .......................... 49 7.2.1 Statensnettoförmögenhet ............................ 49 7.2.2 Utvecklingen avgrupper av balansposter under . 7.2.3 Statsskuldensrelation till anläggningstillgångar, rörelsekapital och ackumulerat underskott....................................................... ... 51 7.3............................................................................. Förmögenhetsredovisningi övriga delar av den offentliga sek torn ......................................................................... 52 8 Kompensationför lönekoslnadsökningar ...................... 53 9 Sjuk- ochföräldrapenning vid arbetsgivarinträde ......... 54 10.................................................................................. Finansieringenav ökade lönekostnader i samband med mindre omorganisationer av statliga myndigheter.................... 55 1986/87: 150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Bilagal Bilaga 1.3 Utdrag ur riksrevisionsverkelsinkomstberäkning Bilaga 1.4 Beräkningar från anslaget räntor påstatsskulden m. m. Bilaga 1.5 Reviderat förslag lill statsbudgetför /88 1 Försörjningsbalans 1985- 1987 .................................. .... 10 2 Bytesbalans1984-1987 ............................................. .... 12 3 Budgetsaldotför /87 ........................ .... 26 4 Statsbudgetenför /88........................ .... 27 5 Budgetutvecklingen1986/87- 1987/88 med olika mått. 6 Finansiering avstatens lånebehov 1985- 1987 ........... 29 7 Långtidsbudgetenför perioden /88-1991/92........ 29 Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Ändringar iRRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /87 35 2 /87 ......................... 36 3 Räntor påstatsskulden /87 ............. 36 4 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1985/86 och 1986/87 36 5 Ändringar iRRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /88 38 6 Förslag tillförändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /88 39 7 Räntor pästatsskulden /88 ............. 40 8 Statsutgifternaför /88 ................... 41 9 Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1985/86-1987/88 41,42 10 Underiiggandebudgetsaido för budgetåren 1985/86-1987/88 ... 43 11 Statenslånebehov (netto) budgetåren 1985/86- 1987/88 44 12 Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande ef ter budgetpropositionen 1987 46 13 Balansräkningför staten ............................................. 48 14 Andel avstatsskulden ................................................. .... 51 15 Offentligasektorns finansiella ställning vid utgången av 1985 ... 53 1 Timlön iindustrin, och ... 13 2 Budgetsaido ochoffentliga sektorns finansiella sparande 27 3 Budgetsaidobudgetåren 1986/87- 1991/92.................. 30 Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Utvecklingen avstatens bokförda nettoförmögenhet under .. 50 2 Schematisköversikt över grupper av balansposter i balansräkningar för åren 1980/81-1985/86, Bokförda värden ....................................................................................... 51 59 Revideradnationalbudget p-p '986/87:150 Denreviderade nationalbudget (RNB87), som härmed läggs fram, beskriverden internationella och svenska ekonomins utveckling och innehåller en prognosför 1987. Nationalbudgelenbygger pä material från fackdepartement och olika verk och institutioner. Förbedömning av den internationella utvecklingen har material erhållits från bl.a. . redovisade nationalräkenskaper föråren fram t. o. m. 1986, och offentligg)orde samma månaden prognos . Delta material utgör det huvudsakliga underlagetför den reviderade nationalbudgelen. Utredningsrädet har hörts, men dessledamöter bär inte något ansvar för de bedömningar, som görs inationalbudgelen. Arbetetmed den reviderade nationalbudgelen har letts av statssekreteraren och departementsrådet . Kalkylerna avslutades den 22 april1987. 1 1986/87. 1 Sammanfattning Prop. Tillväxten i den svenska ekonomin blev enligt depreliminära nationalräkenskaperna svag. BNP ökade med endast 1,,trots alt den privata konsumtionen steg kraftigt, och även den offentligakonsumtionen ökade relativt starkt. BNP-tillväxten drogs ned av en sannolikttillfällig försvagning av investeringsaktiviteten, av en svag nelloexport ochav en betydande lageravveckling. I flera andra avseenden utvecklades dock den svenskaekonomin gynnsamt 1986. Läget pä arbetsmarknaden fortsatte all förbättras.Sysselsättningen ökade med ca 30000 personer, och arbetslösheten minskadenågot. Trots att limlönerna steg med hela 81/1986, dämpades inflationenpåtagligt till följd av fallande oljepriser och räntor. Konsumentpriserna stegmed under loppet av 1986. Bytesbalansen förbättrades kraftigt,främst till följd av fallande oljepriser, och uppvisade ett överskott på ca 7miljarder kr. De preliminära nationalräkenskaperna uppvisar en i någraavseenden mindre fördelaktig bild av den svenska ekonomin 1986 än deuppskattningar, som redovisades i den preliminära nationalbudgelen.BNP-tillväxten blev svagare, konsumtionen (både den privata och den offentliga)ökade mer, och kapitalbildningen (såväl bruttoinvesteringarna och lagerinvesteringarnasom nelloexporten) blev mindre än beräknat. Skillnaderna skall emellertid inleöverdrivas. De är i allmänhet små och delvis beroende på statistiskaredovisningsprinciper och tillfälligheter. De nationalräkenskaper, somredovisats, är dessutom preliminära och kommer atl revideras , närinformationsunderlagel är bättre. När det gäller industrins produktivitet ochsysselsättning, har redan ett fel upptäckts och rättats till. Produktiviteten iindustrin steg med 1,1986. istället för atl den, enligt vad som förstredovisades, skulle ha fallit . Den internationella ullväxten blev betydligt svagare 1986,än vad som förväntades efter oljeprisernas fall för ett är sedan.BNP-tillväxten i OECD-området stannade vid 2,1986. Även reviderasnu prognoserna ned jämfört med förväntningarna i den preliminära nationalbudgelen.Särskilt gäller det och , där tillväxtendämpas av den appreciering, som skett av dessa länders valutor. BNP iOECD-området vänlas öka med bara 2 1/1987. Arbetslösheten väntas ligga kvarpå en hög nivå, och inflationen på en låg nivå, se tabell 1: 1. Oljepriserna steg omkring från ca 15 till ca 18dollar per fat. De förutsätts ligga kvar på den nivån under återstoden av året. Höjningen av oljepriset innebär i sig en försvagning av bytesbalansen med ca . Försvagningen motverkas emellertid dels av att dollarn sjunkit från . (och antas ligga kvar på den nivån året ul), dels av att försvarsuppgörelsen i 2 Tabell 1:1 Internationella förutsättningar förRNB-prognosen BNP i , % 2 1/4 Konsumenpriser i (KPI årsgenomsnitt), % Arbetslöshet i , % Råoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.1 minskat kraven på beredskapslagring, vilket kommer attleda till lageravveckling och minskad oljeimport.