prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Efterremiss har yttrande över departemenispromemorian avgelts av överbefälhavaren,, slatens invandrarverk, patent- och registreringsverket,statskontoret, riksrevisionsverkei, , kammarrälten i ,länsstyrelsernas organisationsnämnd (efter hörande av länsstyrelserna iStockholms, , , samt Göteborgs- och län),riksbank, , ,Landsorganisafionen i , Centralorganisationen /SR, Aktiefrämjandet,, , ,, , , samt av . har på eget initiativ avgivityttrande. Förslagetfår ett generellt positivi bemötande. De flesta instanser stäUer sig i huvudsakposiliva tiU innehållel i utredningsförslaget såvitt gäller den föreslagnabegränsningen av kontrollsubjektsbegreppet samt de föreslagna undantagen ifrånlillståndsplikten. Blandde remissinstanser som uttryckligen ulifrån silt arbetsområde anser sigpositiva lill utredningsförslaget är statens invandrarverk, patent-ochregistreringsverkel, slatskolorel, kammarrätten i , länsstyrelsernasorganisalionsnämnd, länsstyrelsema i , samt län,, Kooperaliva förbundel. Aktiefrämjandet, , , ,samt . TiUstyrkerförslaget och hänvisar tiU att invandrarpolifiken präglas av en strävan att så långt möjligt undanröja skillnader i rättslig ställning mellan svenska medborgare och ufiändska medborgare, som är varaktigt bosatta i landet. Förslagel är enligl verkel hell i enlighet med denna utveckling. Grunden tiU en negafiv insläUnig fill förslaget kan indelas enligt följande: 1. Förslaget kan medföra problem i en praktisk ärendehantering. Länsstyrelserna i och Göleborgs- och län, som av- Styrker förslagel, hänvisar bl.a. till att det medför att kontrollsubjekts begreppet bUr uppluckrat och otydligt. Det blir 1. ex. svårare att bedöma 250 ometl handelsbolag är kontrollsubjekl eller inte. VärdepapperscenlralenVPC Akliebolag (VPC) avstyrker ändringen med hänsyn till att de erforderiigakontrollerna av förslaget kommer att bli myckel arbetskrävande för VPC ochfondhandeln. påpekar alt förslaget innebär alt varie utländsk medborgare, somvaril bosatt i alt vederbörande är röstberättigadmåste styrka detta förhållande genom att förete dokumentation, t.ex.personbevis varav framgår datuom för inflyttning i landet. Detta medför också attanvändningen av personbevis kan komma alt öka. Svårighetermed del begränsade kontrollsubjektbegreppel i fråga om tillämpningen av lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egen dom m.m. har framförts. Länsstyrelseni Göteborgs- och län påpekar alt det uppluckrade kontrollsubjektbegreppeli fråga om lagen om ulländska förvärv av fast egendom m.m.medför att det integår alt hindra att berörda utvisningshotade ulländska medborgare frilt kankomma att förvärva fast egendom och därmed få en fastare knytning till landet.Länsstyrelsen föreslår därför atl kontrollsubjektsbegreppet begränsas enbart ifråga om lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. Överbefälhavarenbkräder inte förslaget, främst med tanke på förslagets inverkan på lagen omutländska förvärv av fast egendom m. m. Svårigheterkan också komma att uppstå i de fall en ufiändsk med borgare, som enligt förslaget inle längre skulle vara kotrollsubjekt, flyttar tiUbaka fill sitt hemland efter genomförda förvärv. Länsstyrelseni län och har särskUt pekat på dessa svårigheter i fråga omtillämpningen av lagen om utländska förvärv av fast egendom m.m. Enremissinstans, i , tycker inte alt förslaget ärtillräckligt långtgående, ulan framför att kontrollsubjektsbegreppet börbegränsas utöver utredningens förslag, så att nordiska medborgare ochutländska medborgare med permanent uppehåUstillstånd kan likställas med svenskamedborgare i aktuellt hänseende. Länsstyrelsernai , , och län samt län, samt tillslyrker i huvudsak denföreslagna gränsdragningen i fråga om tillståndsplikten. Fleraav remissinstanserna anser att förslaget inte är fillräckligt långtgående. finner inte att de föreslagna undantagen från lillståndspliktför detaljhandel saml restaurang- och hotellverksamhet är lillräckliga för atlkomma fill rätta med de otillfredsställande långa handläggningstiderna. Länsstyrelseni föreslår att någon ytterligare bransch bör 251 undantas fråntillståndsplikten, såsom branscher inom servicesektorn, Prop. 1986/87:74l.ex. städ-, frisör- och konsultverksamhet. Länsstyrelseni finner atl ulredningens förslag alt undanta vissa branscher fråntillslåndsplikl är en lämplig ordning, men att del vore önskvärt alt hellundanta dessa branscher utan någon begränsning fill anlal anslällda. Länsstyrelseni Göteborgs- och län påpekar atl utredningens förslag kan medföra vissaavgränsningsproblem. Företag kan exempelvis delvis ha verksamhet i undantagenbransch, delvis i bransch där förvärvskontrollen skall fortfara att gälla.Förvärv av akiier i akfiebolag och andelar i handelsbolag, vars resp.verksamheter lill någon (liten) del faller inom tillståndspliklig branschdrabbas efter förslagets ordalydelse av lillståndstvång så snart helaföretaget har fler anställda än det föreslagna gränsania-let (20). Del gälleroavsett om förvärvet uppenbarligen saknar betydelse ur skyddssynpunkt. - Påmotsvarande säll förhåller det sig vid förvärv av äganderätt ellernyttjanderätt till rörelse eller del av rörelse. - Förslaget innebär ocksåökade svårigheter för bestämmelsernas användare att hålla reda på i vilka falltillslåndsplikl föreligger och, i fråga om etl aktuellt förvärv, om delförvärvade bolagel eller rörelsen (rörelsedelen) har någon verksamhet inomtillslåndspliktig bransch. De här antydda gränsdragningsproblemen leder tillrättsosäkerhet. Länsstyrelsenföreslår i stället följande gränsdragning mol del tillståndsplikliga området:Man undantar fall där tillgångarnas nettovärde enligt den faslställdabalansräkningen för ej överstiger ett visst gränsbelopp.Besiämmer man detta belopp exempelvis till 100 gånger det basbelopp enligtlagen (1962: 381) om allmän försäkring som gällde under avräkenskapsåret (drygt 2 milj.kr.) vinner man med säkerhet följandefördelar: Enregel som är enkel att uppfatta och lätt alt tillämpa; Inga fall, som kan tänkas slå islrid mot väsentligt allmänl intresse, kan enligl hitlills här vunnenerfarenhet - finna i undantagsgruppen; Undantagsregeln befriarsamtliga länsstyrelser från en ur arbelssynpunkl någol betungande volymärenden av trivial natur (exempelvis inom handels- och servicesektorn). Man kanpå goda grunder anta att nästan alla bolag och rörelser inom de avarbelsgruppen i silt förslag angivna branscherna härigenom på ell enkelt ochsmidigt sätt undanlas från förvärvstillståndsområdel. Följanderemissinstanser - , HandelsanstäUdas Jörbund och år tveksamma eller avstyrker utredningensförslag. ,som är tveksam fill förslaget, tycker atl del är olyckligt atl såväl nuvarandelillståndsmyndigheter som de lokala förbundsföreträdarna inte längre skullekunna följa utvecklingen inom de berörda branscherna. Delta skulle enligt LOmöjligen kunna lösas genom alt tillståndskravet i dessa fall ersätts med någonform av anmälningsplikt vid utländska förvärv. hänvisar till alt livsmedelsproduk tionen inte bör vara i händerna på ufiändska multinationella företag eller 252 under inflytande av utländska intressen. Samtliga remissinstanser, som har yltrat sig överförslagen, tillslyrker dessa. samt länsslyrelserna iStockholms och län tillslyrker all lagen förtydligas så all del iklartext anges, att förvärv av akiier i s.k.lagerbolag undantas fråntillståndsplikt, och alt kravet på lillslånd för alt sluta avtal omhandelsbolag slopas. BUaga 1.3 Prop. Lagrådsremissens lagförslag 1. Lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:617) omutländska förvärv av svenska företag m.m. dels att 12 § skall upphöra attgälla, dels alt rubriken närmast före 12 § skall utgå, dels att 1, 2, 7, 8 och18 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ Denna lag innehåller bestämmel- Denna laginnehåller bestämmelser om begränsningar i rätten för ser om begränsningari rätten för ulländska rätlssubjekl och vissa utländska rättssubjekt och vissa svenska rättssubjekt all förvärva svenskarättssubjekt alt förvärva aktier i svenska aktiebolag, andelar aktier isvenska akliebolag, andelar i svenska handelsbolag eller rörel- i svenskahandelsbolag eller rörelser som drivs här i landet. Genom ser som drivshär i landet. lagen begränsas också rätlen atl sluta avtal om handelsbolag. 2§ Denna lag tillämpas inte på svenska bank- eUerförsäkringsaktiebolag eller på aktierna i sådana bolag. Bestämmelserna om förvärvstillstånd i 7-11 §§ lillämpasinle ifråga om 1. leckningav aktier i samband med stiftandet av ell akliebolag, 2. förvärvav aktier i bolag som aldrig har bedrivii verksamhet och som saknar anställda, 3. förvärv avaktier i aktiebolag, andelar i handelsbolag eller äganderätt eUernytljanderått till rörelse eller del av rörelse, om tillgångarnas nettovärde ibolagel eller rörelsen enligt den fastställda balansräkningen för del senasteräkenskapsåret inle översiiger ell gränsbelopp som moisvarar 100 gånger detbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under densista månaden av räkenskapsåret eller om antalet anställda i bolaget ellerrörd-sen under det senasle räkenskapsåret inle vid någol lillfälle har överstigit10. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Om det bolag i vilket aklie eller andel förvärvats är eltmoderföretag inom en koncern, skall vid beräkning enligl andra stycket 3 ocksåinräknas tillgångarnas nettovärde eller antaiei anstäUda i dotterföretageninom koncernen. 7§' Kontrollsubjekt får inte utan tillstånd(förvärvstillstånd) för vae särskilt fall förvärva 1. så många aktier i svenska aktiebolag alt genomförvärvet förvärvarens andel av aktiekapitalet eller röstetalet för samtliga akfier i bolaget kommer att överskrida något av gränsvärdena tio, tjugo, fyrtio eller femtio procenl, 2. andelar isvenska handelsbolag, 3. äganderätteller nyttjanderätt till rörelser som drivs här i landel eller delar av sådanarörelser. Förvärvslillstånd behövs inte för förvärv inom sammakoncern, om förvärvaren är etl svenskt företag inom koncernen.Förvärvstillstånd krävs dock om ett svenskt företag har elt besiämmandeinfiytande över alla förelagen i koncernen och elt utländskt företag 1 dennahar ett besiämmande inflytande över förvärvaren. Om vissa utländska bankförelags förvärv finns särskildabestämmelser i 14 a §. 8§-Vid beräkning av antal aktier enligl 7 § skall varjeaklie räknas med som tillhör 1. ell företag somingår i samma koncern som förvärvaren, 2. ell förelagöver vilket förvärvaren har ell bestämmande inflylande, om förvärvaren ärutländsk medborgare, 3. förvärvarensmake, barn, föräldrar eller syskon eller ett förelag över vilket en sådananhörig har ell bestämmande infiytande. Försia stycket I. gäller inte när Första slyckel 1 gäller inte i frå- etl utländskt rättssubjekt inom en ga om förvärv avaktier inom en koncern förvärvar akiier i etl koncern. svenskt bolag inom samma koncern. Senasle lydelse 1985:.SOI. ' Senaste lydelse 1984: 284. Tillståndatl sluta avtal om handelsbolag eller att förvärva andelar i ett handelsbolagfär meddelas endast om del finns elt avtal enligt vilket bolaget skall varaslutet eller inträde år medgivet i och med alt tillstånd ges. Tillståndalt förvärva andelar i etl handelsbolag får meddelas endasl om det finns ellavtal enligt vilket inträde i bolaget skall vara medgivet i och med alttillstånd ges. Denna lag iräder i krafl den . Beträffandeförvärv som har skelt före ikraftlrädandet skall lagen fortsätta alt gälla i sin äldre lydelse, om förvärvel avser en eldistributions- anläggning. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv avfast egendom m.m. Härigenom föreskrivs atl 1 kap. 2 § och 2 kap. 2 § lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lkap2§' Förvärvslillstånd behövs inte 1. förförvärv genom bodelning, arv eller testamente, 2. för förvärvgenom fusion enligt 14 kap. 8 § akliebolagslagen (1975:1385), 3. för förvärvgenom inrop på exekufiv auktion, 4. om förvärvarenär gift med en svensk medborgare, 5. om förvärvarenär gift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makarförvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt underförutsättning att överlåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligl 3 kap.1 § eller enligt 6 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.eller16 § jordförvärvslagen (1979:230), 6. om förvärvaren är ett svenskt företag inom sammakoncern som överlåtaren. Försia stycket 6 gäller inte, om elt svenskl företag haretl bestämmande inflytande över alla företagen i koncernen och etl utländsktföretag i denna har ett bestämmande inflytande över förvärvaren. 2 kap. 2 § Förvärvstillstånd behövs inle 1. för förvärvgenom bodelning, arv eller testamente, 2. för förvärvgenom fusion enligl 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385), 3. för förvärvgenom inrop på exekutiv aukfion, 4. om förvärvarenär gift med överiåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makarförvärvar gemensamt, någon av dem är överiålarens avkomling, alll under fömtsättningall överiåtaren inle är skyldig all avyttra egendomen enligt 3 kap. 5 §, 5. om förvärvaren är ett svenskt företag inom sammakoncern som överiåtaren. Första stycket 5 gäller inte, om elt svenskl företag haretl bestämmande infiytande över alla förelagen i koncernen och ett utländsktföretag i denna har ett bestämmande infiytande över förvärvaren. Denna lagträder i kraft . Beträffandeförvärv som har skelt före ikraftträdandet skall lagen fortsätta att gälla isin äldre lydelse, om förvärvet avser en hyreshusenhel, enjordbruksfastighet eller en eldistributionsanläggning. ' Senaste lydelse 1985:944. 17 1986/87. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningenav krigsmateriel, m.m. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1983: 1034) omkontroll över ull-verkningen av krigsmateriel, m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Krigsmateriel får inle tillverkas Krigsmaterielfår inle tillverkas här i riket ulan tillstånd av regering- här i rikel ulantillstånd av regeringen, om ej annat följer av föreskrif- en, om ej annalföljer av föreskrifter som har meddelats med stöd av ter som har meddelats medstöd av denna lag. Tillstånd att tillverka denna lag. Tillstånd att tillverkakrigsmaleriel får meddelas endast krigsmateriel får meddelas endast svenskmedborgare, svenskt han- svensk medborgare, svenskt handelsbolag eller svensktaktiebolag. delsbolag / vilkel inte någon av bo-För lillverkning i ringaomfattning lagsmännen är kontrollsubjekl som får dock tillstånd ges även ålannan, avses i 3 § lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. och svensktaktiebolag / vars bolagsordning intagils ullänningsförbehåll som avses inämnda lag. Om särskilda skäl föreUgger, får dock tillstånd ges även ål annan. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag fråntillståndskravet enligt första slycket för ändring eller ombyggnad avskjutvapen i fall som avses i 24 § försia slycket vapenlagen (1973: 1176) samlför tillverkning av enslaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens egetbruk. Denna lag träder i krafl . , regeringsrådet , justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämla lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m., 2. lag om ändring i lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m., 3. lag om ändring i lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmaleriel, m.m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Bilaga 3 Prop.1986/87:74 Svenskt näringsliv i ett internationellt perspektiv Promemoria upprättad inom industridepartementet 1Inledning Under1980-talet har industriproduktionen åter tagit fart, lönsamheten harförbättrats och investeringarna har ökat. Strukturproblemen i branscher somvarv, stålindustri och teko är på väg att lösas. Läget för den svenskaindustrin är belydligl bättre än . Men strukturomvandlingenär inte avslutad. Näringslivet kommer även att genomgågenomgripande förändringar. Impulserna till dessa förändringar kommer i höggrad från väridsmarknaden, t. ex. i form av nya produkter, ny produktionsteknikoch nya konkurrenter men också som en direkt följd av att eflerfrågan ändras. Vårlutlandsberoende är stort och ekonomi är på ett komplicerat sättsammanflätad med omväriden. De slora svenska industrikoncernerna är internafionellaförelag med verksamheten spridd över hela världen. Den ökadeinternationaliseringen är förutsättningen för det välstånd som vi åtnjuter , men den skapar också beroenden. , med ungefär I % av världens BNP,kan inte nämnvärt påverka den internationella ekonomiska utvecklingen. Däremotfår ulvecklingen i omvärlden betydande konsekvenser här hemma, som vi måsteanpassa oss till för atl i längden kunna upprätthålla en god ekonomisklillväxl. Detta kan vi bl.a. lära av erfarenheterna . Näringspolitikensuppgift är att underiälla anpassningen till de förändradekonkurrensbetingelserna på världsmarknaden och verka för att näringslivetsinlernalionella konkurrenskraft förstärks. I följande avsnitt presenteras endel av det material, som legat fill grund näringspolitiskaproposition. Promemorian har utarbetats inom industridepartementetsstruktursekretariat. Därvid har ell flertal rapporter och analyser utförda avolika oberoende ulredningsorganisationer, konsulter och andra experterutnyttjats. Analyserna syftar till att belysa olika aspekler på näringslivetskonkurrenskraft och strukturomvandling samt beskriva förulsällningarna inomvissa speciella områden, t.ex. den råvarubaserade induslrin,kon-sumtionsvaruindustrin, projektexporten och småföretagen. Någon explicitanalys av den s. k. leknikfaklorns belydelse och läget inom den tekniskaforskningen och ulvecklingen har ej gjorts, eftersom en sådan redovisning finnsi rapporten 1986 från slyrelsen för teknisk utveckling. Promemorianhar disponerats på följande sätt: En överblick över den Prop. 1986/87:74inlernationella ekonomin är en naturlig avstamp för analyser av strukturomvandlingen.En sådan överblick presenleras i avsnitt 2. Avsnitt 3 innehåller en översikiöver utvecklingen av industrins produklion, sysselsättning, produktivitet,lönsamhel och investeringar sedan mitten av 1970-lalet. Den minsta gemensammanämnaren för de två följande avsnitten är den svenska industrins internationellakonkurrenskraft. I avsnill 4 analyseras den svenska exportens marknadsandelari med avseende på den relaliva kostnadsutvecklingen samt medavseende på exportens länder- och varusammansättning. Avsnitt 5 ägnas densvenska industrins internationalisering med särskild tonvikt påullandsetableringar-nas betydelse för näringslivet och samhällsekonomin. Ägarstruktureni näringslivet har över tiden utvecklats mot en dominans för de institutionellaägarna. Vidare har sambanden mellan olika ägargrupper blivit alltmerkomplicerade. Dessa frågor tas upp i avsnitt 6. Iavsnitten 7 och 8 beskrivs hur branschstrukturen i näringslivet som helhelresp. inom industrin har utvecklats. Därvid presenteras olika mått påomvandlingstaklen. En branschindelning är emellerlid inte särskilt lämpad föranalyser av industrins internationella konkurrenskraft, eftersom de faktorersom är strategiska i detta sammanhang är knutna till produkter ochproduktionsprocesser. I avsnitt 8 presenteras en indelning av induslrin medavseende på produkternas differentiering och produktionsapparaternasflexibilitet. Denna indelning används för att analysera hurkonkurrens-betingelserna - och därmed behovel av näringspolitiska åtgärder -varierar mellan olika typer av produktion i induslrin. Indelningen användsockså för atl beskriva industrins siruktur i olika regioner. Tjänstesektornoch tjänsteexporten har uppmärksammats alltmer. Avsnitt9 belyser det intima samspelet mellan tjänsieproducerande näringar ochinduslrin, det växande inslaget av tjänsteproduktion i industriföretagen samttjänsteexportens struktur. Tillgångenpå inhemska råvaror är alltjämt basen för en betydande del av den svenskaindustrin. Dess förutsättningar analyseras i avsnitt 10. Produklionen avkonsumtionsvaror - t. ex. livsmedel, konfektion, möbler, grafiska alster,husgeråd, fritidsulruslning etc. - underskattas ofta när man bedömerframtidsmöjligheterna för industrin. Här kan eventuellt finnas enutvecklingspotential som kan utnyttjas bäitre. En kort redovisning avkonsumfionsvaruinduslrins slorlek och utveckling presenleras i avsnitt 11.Avsnitt 12 handlar om projeklexporten, vars marknad försvagats under 1980-taletbl. a. på grund av betalningsproblemen i . Småförelagenär viktiga för vitaliteten och förnyelsen av näringslivet. De har inte minstmycket stor betydelse för att upprätthåUa regional balans. I avsnitt 13beskrivs ulvecklingen av nyföretagandel och konkurser samt småföretagenslönsamhel, investeringar och sysselsättning. I det avslutande avsnittet14 analyseras förutsättningarna inom vissa industriella nyckelområden, dvs. branscher och företagsgrupper som är ömsesidigt beroende när det gäller leveranser av insatsvaror, investerings varor saml leknisk utveckling. De områden som behandlas har byggts upp kring produktion inom områdena metall och skogsprodukter, fartyg, bilar, 261 energiutrustning,eleklronik samt läkemedel och medicinsk teknik. Under1970-talet och har såväl väridshandelns somvärldsproduklionens tillväxt fluktuerat kraftigt (figur 2.1). Världshandelnåterhämtade sig visserligen snabbt efler djupdykningarna 1975 och 1982, men dengenomsnittliga åriiga tillväxten var ivolym jämfört med 1965-1973. Vid sidan av dämpningen avtillväxten karaktäriseras perioden av kraftiga variationer i priseroch växelkurser. Kontrasten mot de betydligt stabilare -bortsett från den s. k. "koreaboomen" - är sålunda markant. Figur 2.1Världshandel och världsproduktion 19731986 (procentuell förändring i volym perår) i 1 \ 1 Källa: IMF, World EconomicOutlook, . Likvälhar del internationella handelsmönstret inte förändrats påfallande under desenaste 20 åren (tabell 2.1). Industriländerna har under hela perioden1965-1985 svarat för av världens importmarknad.Förskjutningarna inom gruppen speglar främst skillnader ikonjunkturbilden mellan å ena sidan och å andra sidan . U-ländernahar svarat för av världens varuimport. U-ländernai har ökal sin andel, medan de afrikanska och latinamerikanska ländernasandel minskat. Dessa förskjutningar är strukturella och speglar delsoljeländernas ökade köpkraft under 1970-lalet, dels vissa påindustrivamexporl baserade importförmåga. Detär främst fyra östasiatiska länder, nämligen , , ochTaiwan, som blivit kända för sin snabba exportorienterade tillväxt (figur 2.2).Dessa länder har sedan börian av 1970-lalet kraftigt ökal sin exporl avarbelskraftsinlensiva industrivaror, t. ex. kläder, leksaker och fartyg. Undersenare år har dessa länder även ökat sin export av elektronikprodukter i snabblakl. , och har vardera en ungefär lika stor andelav världsexportmarknaden som . Tabell2.1 Varuimporten i världen fördelad på olika länderområden , 1970, 1975,1980 och 1985 (andelar i procent) Källa:UN, Monthly Bulletin of Statistics ', , , och . Figur2.2 Exporttillväxt och produkUonstillväxt (BNP) i de ledande exportländerna1973-1984 (prtoeent ) Nvihcfl.i (.CFm.ity. , K Swii/.rlinJ* Källa: , InternationalTrade 1984/85. Utvecklingen iSlillahavsområdel har tilldragit sig allt slörre uppmärksamhet under senareår. Den slarka expansionen i , på : s västkust saml i denyindustrialiserade länderna i slår i bjärt konlrast emot denjämförelsevis svaga ulvecklingen i under 1980-lalet. Handeln över har ökal sin andel av världshandeln från i början av1960-talet till vid millen av 1980-lalel, medan handeln överAtlanlen under molsvarande period har minskat sin andel från .