prop · GA03153 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87: 153 med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses årsredovisning 1986/87: 153 Regeringenöveriämnar till enligt bifogade utdrag ur regerings-protokollet den23 allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning förår 1986. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ordförande och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, G. , Lönnqvist Skrivelse till med överlämnande av allmännapensionsfondens Qärde fondstyrelses årsredovisning Ienlighet med beslut skall en årlig redovisning av allmänna pensionsfondensQärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhet lämnas till (NU1974:37, rskr. Fjärdefondstyrelsen har ull regeringen överiämnat årsredovisning förår 1986 som innehåller verksamhetsöversikt, förvaltningsberättelse medresultaträkning och balansräkning saml revisionsberättelse. I årsredovisningenhar lagils in tabeller som visar fondens värdepappersinnehav per den 31december 1986. Av redovisningen framgår att nettoresultatet är uppgick till1 188 milj. kr. mot 393, 8 milj. kr. I den aktuella redovisningenhar också ett realt resultat beräknats genom att ej realiseradekursvinster/kursförluster beaktats. Det då erhållna nominella resultatet - 3766,5 milj. kr. - har sedan belastats med del belopp som åtgår för attbibehålla köpkraften hos det totala fondkapitalet vid årets början. Det realaresultatet av verksamhet blir då 3 636,9 milj. kr. att jämföra med I983,6 milj. kr. Avfondens rörelseöverskott har fondstyrelsen enligt de regler som gäller från år1984 (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092) att överföra ettbelopp motsvarande av nuvärdet av förvaltade medel till de övrigafondstyrelserna som bidrag till pensionsutbetalningarna. utgörbidraget 125,2 milj. kr. mot 112,3 milj. kr. Iverkställande direktörens översikt över fondens verksamhet konstateras attfondens totalresultat på ca 3 750 milj. kr. är det bästa i fondens trettonärigahistoria. De närmaste jämförelserna är 2 500 milj. kr. Orsaktill den mycket starka resultatförbättringen är i första hand uppgången iaktiekurserna men också en fortsatt avtagande inflationstakt. Fondensgrundkapital beslår av de belopp som successivt överförtsfrån första-lredje fondstyrelsernas förvaltning. har vid olikatillfällen fattat beslut om det högsta sammanlagda belopp som får tillförasfjärde fondstyrelsen. Det senaste beslutet fattades 1984(prop. 1984/85:65, NU 10, rskr. 84, SFS 1984: 1034) och innebar atl Skr.1986/87: 153 rambeloppet böjdes med 500 milj. kr. till 2 350"itiilj. kr.Sammanlagt har fonden lyft 2 150 milj. kr. (Nuvärdet av beloppet uppgår till 4172 milj. Fonden har således möjlighet att lyfta ytteriigare 200 milj. kr. Fondenköpte värdepapper för 2 333 milj. kr. och sålde värdepapper för2098 milj. kr. Vid årets utgång uppgick det totala fondkapitalet lill 5 610milj. Om fondens värdepapper las upp till marknadsvärdet var kapitalet 12126 milj. kr. Av fondens aktieportfölj omfattade ca två tredjedelar branschersom representerar tillverkningsföretag som verkstäder, kemisk industri ochutvecklingsbolag. Fondenhar i en skrivelse till regeringen anhållit atl regeringenskall föreslå vissa ändringar i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden. De frågor som fonden aktualiserat rör bl. a.placeringen av likvida medel, ramen för utlandsplaceringar och definitionen avfondens riskkapitalinslrument. Skrivelsen har remissbehandlats och bereds f. n.i . Regeringenhar tidigare denna dag fastställt balansräkningen. Jaghemställer att regeringen överlämnar den bifogade årsredovisningen tillriksdagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1986/87: 153 Allmänna Pensionsfonden Fjärde Fondstyrelsen Skr.1986/87: 153 Fondens grundkapital (dvs summan av de belopp somtilldelats fonden sedan dess tillkomst 1974) har ökat med till2.150 mkr Fonden har möjlighet alt lyfta ytterligare . Fondens tillgångar, upptagna till marknadsvärden,passerade ett marknadsvärde på över 11 mdr. Fonden köpte värdepapper för 2.3 mdr ochsålde värdepapper för Totalt nettoplacerades (1985: ). I nyemissioner satsades totalt (),varav i icke börsnoterade företag. I andrahandsmarknadennettoköpte fonden aktier för (). Arbitrageaffärema (mellan olika aktieserier, fria respbundna aktier etc) har främst syftat till en"internationalisering" av portföljen en ökad andel fria aktier när kursskillnaderna mellanfria och bundna aktier varit små. Branschmässigt har förändringarna i portföljen tillsynes varit stora, men de beror i allt väsentligt på olikheter ikursutvecklingen. På företagsnivå har koncentrationen lill elt relativtbegränsat antal noterade företag förstärkts. Fondens fem största engagemang var iordningsföljd , , , och SCA, som med ett sammanlagt marknadsvärde på svarade för över Reglementets resultatkrav att bibehållagrundkapitalets realvärde och betala direktavkastning på detta överträffades 1986med Sedan fondens tillkomst harfonden med mycket bred marginal ca klarat målet att bevara realvärdet på de mottagna medlen och betala"utdelning". Om man justerarför bank- och försäkringsaktier (som fonden inte får äga) var ökningen47%, vilket är detsamma som för fondens portfölj. Skr.1986/87: 153 Fjärde AP-fondens totalresultat 1986 på 3.75 mdr är detbästa i fondens nu trettonåriga historia. De närmaste jämförelserna är 1983(2.5 mdr) och 1985 (2.2 mdr), I resultatet hr dä inräknats de orealiserade kursvinster(ökningen av den "dolda reserven" i portföljen), som uppkommit pågrund av en stark kursuppgång. När man mäter utfallet av aktieplaceringar är detnödvändigt att ta med också orealiserade kursvinster och kursförluster ingenplacerare köper ju aktier enbart för utdelningens skull utan förväntar sig ocksåen värdestegring. Ä andra sidan bör man som påpekats så i fondensårsredovisningar och kvartalsrapporter inte fästa alltför stort avseende vidkortperiodiska resultatmätningar Verksamheten måste ses i ett längreperspektiv, och valet av stickdag kan i hög grad påverka resultatutfallet.Denna sanning har fått en påtaglig illustration i det kraftiga aktiekursfallsom inträffat 1987. Om bokslutet gjorts per den 14januari 1987 skulle resultatet ha varit 1.2 mdr sämre. Hade verksamhetsåretslutat , skulle resultatet i stället ha förbättratsmed 0.8 mdr jämfört med kalenderåret. Det är alltså fråga om ett spelrum på 2 mdrinom ett tvåmånadersintervall. Oavsett var det "verkliga" resultatetskall anses ligga måste man emellertid känna tillfredsställelse sominneburit att reserverna i förhållande till det mål som formulerats förkapitaltillväxten att bibehålla realvärdet på de förvaltade medlenökatväsentligt. I ett senare avsnitt i årsberättelsen som närmare beskriverfondens verksamhet kan man konstatera att vi i början av åretunderskattade styrkan i kursuppgången. Nettoplaceringarna i andrahandsmarknadenblev därför ganska små. Därmed blev också kursvinsterna mindre än deskulle ha kunnat bli. Om man emellertid trott och tror att kursutvecklingen1987 blir väsentligt svagare, skulle köpen kunna ha föranlettstörre försäljningar . Arbitrageaffärema 1986 har inneburit en "internationalisering"av fondens aktieportfölj. Fria aktier har bruttoköpts för 1 mrd och bundna aklierförsålts i motsvarande mån i ett läge då kursskillnaderna mellan aktieslagenvarit små. På kort sikt har dessa affärer inte bidragit till att förbättraresultatet snarare tvärtom. Det kan emellertid i ett längre perspektiv fmnasanledning att räkna med ett vidgat värdepappersutbyte över gränserna och ettförnyat utlandsintresse för svenska aktier Fonden kommer då att befinna sig ien gynnsammare position. Satsningarna på onoterade företag har fortsatt. Syftet meddessa placeringar är helt i överensstämmelse med det primära målet för fondensverksamhet det långsiktiga avkastningsintresset. Dessutom spelar fonden iflera avseenden en betydligt viktigare roll som riskkapitalkälla för dessaföretag än när det gäller de stora noterade företagen. Möjligen skulle mankunna invända att de onoterade företagen tar en alltför stor andel av fondensadministrativa resurser i anspråk i förhållande till sin betydelse för fondensresultat. Givetvis får inriktningen på onoterade företag inte leda tillatt fonden försummar sina "strategiska" placeringar Om fonden hamnari riskzonen i delta avseende, får förvaltningsresurserna förstärkas. Kostnadernaför en sådan förstärkning är försumbara i sammanhanget. Andelen onoterade företag kommer av allt att döma att ökabetydligt . Redan gjorda åtaganden och pågående diskussioner innebären sammanlagd ökning med 2(X)-Enbart köpet av aktier i svarar för Möjligheterna till större engagemang i storaonoterade företag t ex i samband med ägarförändringar i de statsägdaföretagen kan komma att spela en stor roll för fondens framtida utveckling.Som belyses närmare i avsnittet om fondens verksamhet 1986 leder fondens"koncentrationsfilosofi" till att tillgången på nya noteradeplaceringsobjekt är begränsad. Fondstyrelsen har gjort en framställningtill regeringen om ett antal ändringar i reglementet (beträffande placeringenav likvida medel, ramen för utlandsplaceringar, definitionen av fondens riskkapitalinstrumentetc). Avsikten med framställningen är att effektivisera fondförvaltningen. I föregående års VD-översikt behandlades bl a fondens policyi ägarfrågor. 1 en konkret situation har fonden medverkat till attslutgiltigt lösa upp det korsägande som berört ABV. Det kan bedömas attföretaget härigenom fått gynnsammare utvecklingsbetingelser. Sedan december1985, dä åtgärdsprogrammet inleddes, har kursen på (som utveckladessämre än branschen 1985) stigit väsentligt mer än index för fastighets- ochbyggföretag. Ensam är sällan stark, allra minst på börsen. Händelseutvecklingen1986 har i flera fall ställt frågan om minoritetsskyddet på sin spets. Iallmänhet tänker man då på den "lille" aktieägaren, men i självaverket är också en så pass stor institution som fonden i samma situationgentemot en dominerande huvudaktieägare, ett nätverk av inbördes ägare eller ensammanhållen majoritetsgrupp. Detta är det kanske väsentligaste skälet till attinstitutioner och inte minst då institutioner som präglas av integritet ochett ansvar som går utöver det kortsiktiga och snävt egoistiska måste påta sigen mer aktiv ägarroll och utnyttja de olika möjligheter till inflytande somföljer med storleken. Glädjande nog tycks medvetandet om detta förhållandesprida sig alltmer bland de typer av institutioner som i det förgångna i alltväsentligt varit passiva placerare. Skr.1986/87: 153 1986 blevytterligare ett expansivt år for riskkapitalmarknaden i . Bådekursnivån och omsättningen vid steg avsevärt. Nya instrumentutvecklades på optionsmarknaden, där affärsvolymen mångdubblades. Etikfrågorkom alltmer i centrum för debatten som en följd av ett antal tveksamma affärer. Diagram Ivisar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex (högstaresp lägsta noteringar ) samt av totalindex och index för några av deviktigaste branscherna 1986. För att underlätta jämförelser är såvältotalindex som branschindexserierna omräknade till basen 100 vid ingången av1986. Totalindexsteg med (föregående år -t-25%). Den uppåtgående trendsom inleddes varade med endast smärre kursrekyler.Den 12 november nåddes en högstanotering (totalindex: 962), vilketinnebar i stort sett en fördubbling av kursnivån . Efterdenna kulmen var tendensen vikande. Branschutvecklingenunder året var synnerligen oenhetlig. Årets vinnarbransch blev fastighets- ochbyggföretagen med en genomsnittlig kursuppgång på . Avsevärt bättre äntotalindex utvecklades också skogsindustrin och handelsföretagen (båda -t-79%)samt bankerna (-(). Uppgången för verkstadsindex, som är enbetydelsefull bransch, begränsades däremot till . En annan, (särskilt förfonden) viktig Skr.1986/87: 153 bransch kemisk industri steg med måttliga . Allrasämst utvecklades rederierna, för vilka uppgången registrerades till låga . För enskilda aktier var givetvis kursutvecklingen än merheterogen. I motsats till 1985 utvecklades flera större företag, speciellt inombranscherna verkstäder och kemi, sämre än genomsnittet. Detta kan avläsas iindex för de 16 mest omsatta aktierna, som steg . Flera av de företagsom utvecklades bättre än totalindex är substansrika bolag med realiillgångar ifastigheter, skog och kraft. Den registrerade aktieomsättningen vid (A:I- och A:II-listorna)ökade från 83.4 mdr 1985 till 141.7 mdr 1986. Omsätlningsökningenpå innehåller såväl en pris- som en volymkomponent. Största delen avökningen inträffade . Det är därför intressant att mätaomsättningen halvårsvis, uppräknad på helårsbasis och jämfört med ingåendebörsvärde. omsattes mer än halva börsvärdet påhelårsbasis. sjönk denna relation till . Densenare siffran är mer normal i jämförelse med de närmast föregående åren. Enbidragande orsak till att omsättningshastigheten minskade under andra halvåretvar sannolikt fördubblingen av omsättningsskatten . Farhågorna för ett minskat utländskt intresse förStockholmsmarknaden i samband med omsättningsskattehöjningen verkar emellertidinte ha besannats. Den sammanlagda exporten och importen av svenska värdepappersjönk visserligen , men bara i ungefär samma omfattning somden totala aktieomsättningen. Sålunda uppgick utlandshandelns andel till ca entiondel av börsomsättningen båda halvåren, vilket ligger på samma nivå som1985. Däremot verkar det utländska köpintresset för svenska aktier ha minskatunder året, och en betydande värdepappersimport kunde registreras . Utvecklingen av den värdepappersbaserade optionsmarknadenfortsatte i högt tempo. Antalet standardiserade köpoptioner ökade,och handel pä olika löptider sker nu för tio olika aktier. Härtill kommer attmarknaden berikats med såväl ränleoptioner som aktieindexoptioner.Volymutvecklingen överträffade även högt ställda förväntningar. Antaletomsatta kontrakt, enbart i köpoptioner, var drygt 2 miljoner (0.1 milj) tillett sammanlagt värde av 4.4 mdr (0.3 mdr). Detta har inneburit att omsättningeni vissa optioner flerfaldigt överstigit omsättningen i den underliggandeaktien. An så länge är optionsmarknaden en "informell" och i stortsett oreglerad marknad. Utvecklingen kan emellertid kommaatt innebära att blir huvudman även för värdepappersbaseradeoptioner Också internationellt visade aktiemarknaderna en mycketstark utveckling. Enligt tidskriften , som mäter kursrörelserna för drygt 1,300 aktier i 19 länder, stegkurserna med i genomsnitt (få -t-37%) i resp valutor. Diagram 2 visar kurstendensen för ett urval viktigareutländska börser Det kan noteras alt Tokyobörsen till följd även stark valutaoch en gynnsam kursutveckling nådde en andel pä ivärldsindex och därmed närmat sig , som då svarade för . Globaliseringenav värdepappersmarknaderna har blivit ell begrepp, och bl a Storbritannienhar reformerat sill regelsystem för att anpassa sig till den internationellautvecklingen. KURSUTVECKLINGEN I OLIKA LÄNDER Den främsta orsaken till den mycket starka kursutvecklingenvar säkert successivt fallande räntor, Detla gäller både internationellt och iSverige, Dessutom bidrog den dramatiska sänkningen av priset på råolja i börjanav året med de effekter detta kunde väntas fä på världsekonomin. Det totala marknadsvärdet pä de svenska börsbolagen 450 mdr översteg avsevärt värderingen av bolagens justerade egna kapital , 1 ett sådant kursläge förväntar sig aktiemarknaden attföretagens avkastning på eget kapital långsiktigt inte bara skall överträffaden riskfria alternativa marknadsräntan plus ett risktillägg utan dessutom geen avkastning därutöver, kortsiktigt i form av överför-räntning ellerlångsiktigt som tillväxt. Förväntningarna på börsföretagen, sådana deavspeglades i den allmänna kursnivån, nådde härmed i ett längre perspektiv enför svenska förhållanden mycket hög nivå. Diagram 3 illustrerar det alltmer påtagliga sambandet mellanden allmänna kursnivän och marknadsräntan. Jämförelsen gäller den senastetvåårsperioden och avser totalindex och räntan för 90 dagars statsskuldväxlar.Traditionellt har ju den länga räntan ansetts styra aktiemarknadensavkastningskrav, men valet av ti /87. 1986/87: 153 en kortränta som indikator kan motiveras dels med hänsyn till att den korta räntan ihögre grad än den långa varit marknadsstyrd , dels av atlallt fler placerarkalegorier vid Stockholmsbörsen sannolikt anser just denkorta marknaden som ett alternativ till aktier. Andrafundamentala faktorer har också haft betydelse för kursutveckhngen , Mångaekonomiska bedömningar blev avsevärt mer optimistiska beträffande utsikternatill en god ekonomisk tillväxt. Inflationsförväntningarna justerades gradvisned. För del bidrog även en gynnsam valutautveckling. AKTIEKURS- OCH RÄNTEUTVECKLING 1985-86 S«|> OM Nov DK Det är påtagligt hur svag kursutvecklingen var när ränteläget successivt skärptes. Utvecklingen förbyttes i sinmotsats när räntorna sjönk fram till i november 1986då kurserna kulminerade. När marknadsräntan ånyo började stiga, sjönkaktiekurserna. Räntekänsligheten avspeglas också i kursutvecklingen för olikabranscher Bankerna, som ju kursmässigt utvecklats förhållandevis väl, brukar fäen förstärkt lönsamhet i rörelsen när räntorna sjunker Dessutom stiger detjusterade egna kapitalel lill följd av högre värden pä fastförräntade långavärdepapper Förhållandet är likartat för försäkringsbolagen, som under 1986mer än fördubblade kursnivån. For fastighets-, skogs- och kraftbolagen, somockså haft en jamföreLse-vis myckel god kursutveckling, har visserligen den synligalönsamheten inle förändrats nämnvärt under årel, men marknaden tycks hadiskonterat förändringen av värdet på substansen i bolagen till en lägre ränle-nivä. ten inäringslivet förblev i nominella termer på en i stort sett oförändrad ochdärmed hög nivå. I reala termer förbättrades lönsamheten tack vare en sjunkandeinflation. påverkade även de marknadstekniska faktorernaaktiekurserna positivt. Efterfrågan på nytt riskkapital var begränsad. En raduppköpserbjudanden likvidiserade marknaden påtagligt. Löntagarfonderna och försäkringsbolagenvar betydande nettoköpare av aktier. Avskaffandet av den s k placeringspliktenför försäkringsbolagen möjliggör numera för dessa att avsevärt öka sinaaktieinnehav En av statsmakterna aviserad liberalisering av valutalagstiftningenkan dock komma att styra en del av efterfrågan mot utländska aktier Allemans- och skattesparfonderna företer en mer balanseradutveckling jämfört Den första slora årgången av skaltefondssparandefrigjordes skattemässigt, vilket ledde till en avsevärd inlösen av fondandelar.Även utlandshandeln har varit Skr.1986/87: 153 Exklusive riktade emissioner nettoex-porterades aktier under förstakvartalet för 2.5 mdr. Denna tendens bröts emellertid, och under återstoden avåret nettoimporterades aktier för 3.2 mdr Emissions- och introduktionsvolymen steg tilldrygt 4.4 mdr, medan totala riskkapitaltillskott kunde beräknas till2 mdr. Nyemissioner i marknadsbolag uppgick till 3.7 mdr (0.3 mdr), vartillkommer emissioner av konvertibla skuldebrev med 0.3 mdr (-). Härav svarade detill utlandet riktade nyemissionerna för 2.4 mdr (-). 16 (22) bolag introduceradespå marknaden till ett sammanlagt belopp av knappt 0.5 mdr (1.7 mdr). 1ovanstående statistik ingår ej de allt vanligare, till företagsledningar ochanställda riktade nyemissionerna av främst konverteringslån, som beräknas hainbringat inemot 2.5 mdr (1.2 mdr). Även om den totala emissions- och introduktionsvolymenfördubblades, sjönk den svenska marknadens tillskott av nytt riskvilligtkapital till börsföretagen ytterligare och har för de två senaste årenbegränsats till i runda tal en fjärdedel av 1983 och volymerFörklaringen till denna utveckling ligger snarare på efterfråge- än påutbudssidan. Mänga börsbolag tillgodosåg sinakapitalbe- hov ochhar dessutom kunnat verka under relativt gynnsamma betingelser . tillfördes 14 (15) nyabolag. Inte mindre än 24 (9) företag upphörde att börsnoteras till följd avfusioner, uppköp etc. Fondbörsens resurser för information och kontrollförstärktes avsevärt. Ett omfattande arbete, som bl a syftar till merdetaljerade regler för informalionsgivningen vid uppköpserbjudanden och till enmodernisering av inregistreringskontraktet, har inletts. För första gängen börsintroduceradessvenska företag i , Även andra instanser har intresserat sig för regelverkenkring börsföretagen och aktiehandeln. Sålunda har den s k Leokommissionenframlagt ett förslag om utökad informationsplikt och förstärkt minoritetsskyddvid riktade nyemissioner. Förslaget kan väntas leda till lagstiftning underförsta , Insider-lagstiftningen har kompletterats och förslag tillytterligare utvidgningar har väckts av Bankinspektionen, Näringslivets Börskommittéhar utökat sina rekommendationer och initierat bildandel av ,Detta organ skall genom uttalanden och råd i konkreta frågor utveckla normerför marknadens aktörer. 1986/87: 153 Fondens grundkapital består av de belopp som sedan 1974successivt förts över från första-tredje AP-fon-dema till fjärde fondstyrelsensförvaltning. har inte någon "automatisk" medelstillförsel.Riksdagen har vid olika tillfällen fattat beslut om det högsta sammanlagdabelopp som kan tillföras för riskkapitalplaceringar. Detsenaste beslutet fattades 1984 och innebar att rambeloppet fastställdes till2.350 mkr Fonden har tillförts sammanlagt i grundkapital.Av detta belopp lyftes . Nuvärdet av grundkapitalet (dvssumman av de successiva tillskotten, uppräknade till konsumentprisindex framtill ) uppgår till Det uppindexerade grundkapitaletutgör basen för reglementets krav på direktavkastning till första-tredje AP-fondema. De pengar som ställts till fjärde fondstyrelsens förfogandehar investerats dels i värdepapper (svenska noterade och onoterade värdepapperoch i begränsad omfattning, jfr sid 12 utländska värdepapper), dels ilikvida medel. omsättningsskatt ca .' Fonden har gjort affärer med22 svenska och 3 utländska mäklare, Ett sextiotal affärer motsvarande inemot20% av den svenska affärsvolymenhar varit direktaffärer utan anlitande avmäklare. Vid slutet av 1986 ingick totalt 62 förelåg (66 företag) ifondens svenska portfölj. Antalet noterade företag har minskat med sex medanantalet onoterade företag ökat med netto två. Noterade Icke noterade' Förändringarna i fondens värdepappersportfölj under 1986har sammanfattats i följande tabell med jämförelsetal (belopp i mkr); Utöver de svenska företag som redovisas i tabellen ovanhade fonden aktier i 26 utländska företag, varav tio engelska,åtta japanska och åtta amerikanska (jfr sid 12). (marknadsvärden) 1986 1985 (likviditctseffekt) 1986 1985 SVENSKA VÄRDEPAPPER noterade" (Iovanstående tabell liksom i några labeller i det följande forekommci del atl ensumma på gTund av avrundningar inie övcrcnsstämmei med summan av delposterna.) Fondenstotala nettoköp av värdepapper 1986, , var avsevärt större än 1985 ().Även omsättningen i värdepappersportföljen var i absoluta tal betydligt högreän föregående år. Dessa förhållanden kommenteras närmare i det följande. Del totala antalet värdepappersaffärer var ca1.200, varav drygt 150 avsåg utländska aktier. Icour-tage har fonden betalatsammanlagt ca och i ' Börsnoterade eller på annal satt noterade. ' Counage och omsattnmgsskatt har liksom tidigare lagtstill an skaffningsvärdet for köpta värdepapper och dragits ifrån köpeskillingenfor sålda vårdepapper. ' Några engagemang i onoterade foretag är av tekniska skalformellt uppdelade på två juridiska personer. I tabellen liksom i det följanderedovjsas sådans fall som ett foretag. *' Enban optionslån (1986); enbart förlagslån efteravskiljande och försäljning av optionsrätter {1985), Skr.1986/87: 153 Mätt efter storleken av engagemangen i de enskilda företagen(svenska värdepapper, marknadsvärden, aktier och andra riskkapitalinstrumentsammantagna) fördelade sig värdepappersportföljen vid utgången av 1986 påföljande sätt: Av de 15 företag i vilka fondens engagemang överstiger250 mkr återfanns 13 bland de 16 mest omsatta aktierna på börsens A:I-lista. De13 representerar tillsammans inte av portföljvärdet.