prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Paragrafensom har motsvarighet i 54 § FL innehåller delvis nya regler om jäv vid röstningpå föreningsstämma. De nya bestämmelserna har förebild i 9 kap. 3 §akliebolagslagen. Reglernai FL om jäv vid röstning på föreningsstämma innebär att en medlem inte fårdelta i behandling av frågor rörande avtal mellan honom och föreningen ellerfrågor om avtal mellan föreningen och Iredje man, om medlemmen i frågan har etlväsentligt intresse som kan vara stridande mol föreningens. Dessa jävsreglerfår prakflsk betydelse, om den jävige har majorilel eller om hans röst eller rösierutgör lungan på vågen i en majori-lelsgrappering. I en sådan siluaiion fårminoriteten i stället beslutanderätt. Det är inte säkert att man därmed fårgaranlier för en i sak rikflg behandling av frågan. Lika väl som majorilelenkan missbraka sin maktställning kan en minoritel missbruka den maktställningsom en jävsregel ger den. Det har ansetts lämpligare att - på motsvarande sätlsom inom aktiebolagsrätten - i stället för regler om jäv i avlalsfrågor lålaskyddet mot missbruk av majoriletsinflylande ligga i den generalklausul som harupplagits i 16 §. Ienlighel med det sagda har de nuvarande jävsreglerna begränsats på sätt framgår av försia stycket. Jävsfallen har där tagils upp i tre punkter. Punkt 1 avser det fall attdet är fråga om att väcka talan mot medlemmen Prop. 1986/87:7 själv. Denlorde inte fordra någon närmare kommentar. Punkl2 avser frågor om befrielse från skadeståndsansvar eller annan 7 kap.förpliklelse gentemoi föreningen. Av denna punkt följer bl. a. all en medlemsom är styrelseledamot inte får rösta när del gäller alt bevilja honomansvarsfrihet. Till områdel för jäv hör enligt denna punkl också frågor ombefrielse från andra förpliktelser mot föreningen, t. ex. på grund av ettleveransavtal eller etl vanligl köpeavtal eller på grund av skadegörelse påföreningens egendom. Av granderna för stadgandet måste även anses följa attmedlemmen är förhindrad atl della i röstning rörande beslut som avser atttillförsäkra medlemmen förmåner som kompenserar honom för ålagda förpliktelser. Ipunkl 3 har lagils upp del fall att del är fråga om samma slag av ålgärder somavses i punklerna 1 och 2, men åtgärden riktar sig mol någon annan. Jävföreligger då för en sådan medlem som i den aktuella frågan har etl väsenlliglintresse som kan slrida mot föreningens. Detla får t.ex. anses vara fallet omåtgärden gäller en juridisk person i vilken en medlem äger en väsentlig del. Medanjäv enligt gällande rätl hindrar en medlem atl della i såväl överläggning somomröstning, gäller de nya jävsbeslämmelserna endast själva omröstningen påstämman. Anledningen härtill är att del kan vara lämpligl atl den jävige deltari behandlingen av ärendet på föreningsstämman så att han får tillfälle altutveckla sina synpunkter i frågan. Ometl beslul fattas med acklamation, dvs. ulan omröstning, anses beslutet hafattats av de medlemmar som inte är jäviga. Det är alltså först om voteringbegärs som del blir aktuellt att la reda på vilka av de närvarande medlemmarnasom är jäviga och därför inle får vara med vid omröstningen. Imolsals lill gällande rält omfattar inte de nya jävsbestämmelsernastyrelseledamöternas dellagande i val av revisor. En jävsregel som hindrarföreningens styrelseledamöter all delta i sådana val kan i vissa fall medföraatt minoriteten får avgöra en för föreningen väsentlig fråga, något som integer garanlier för alt beslutet är av god kvalitet. Minoriteten får här istället möjlighet atl hävda sina iniressen genom att få kvalificerad revisoreller särskild granskare förordnad (se 8 kap. 5 och 17 §§). Vadsom nu sagls om medlem gäller även ombud för medlem. Ordinarieföreningsstämma skall hållas efter utgången av varjeräkenskapsår. Vid sådan stämma skall styrelsen lägga fram årsredovisningen ochrevisionsberättelsen saml, i moderförening, koncernredovisningen ochkoncernrevisionsberältelsen. Vidstämman skall beslul fattas 1.om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i moderförening, koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen, 120 2. om dispositioner beträffandevinsl eller föriusl enligt den faslställda Prop. 1986/87:7 balansräkningen, 3. om ansvarsfrihet åtslyrelseledamöterna och verkslällande direktö- 7 kap. ren, samt 4. i andra ärenden som ankommer påstämman enligt denna lag eller stadgarna. Besluti en fråga som avses i andra slyckel 1-3 skall dock skjutas upp till enfortsall stämma, om majorilelen eller en minoritel som består av minsl enflondel av samfliga röstberättigade begär det. Sådan stämma skall hållas minsten och högsl därefler. Något ytteriigare uppskov är inte tillåtet. (Jfr6 kap. 4 § i utredningens förslag.) Paragrafenöverenstämmer i huvudsak med 57 § 1 mom. FL men har utformats närmast eftermönsier av 9 kap. 5 § akfiebolagslagen. Paragrafen innehåller beslämmelser omnär ordinarie föreningsstämma skall hållas och vilka ärenden som då skallförekomma. I förhållande till gällande rätl föreligger främst den nyheten attäven en minoritel av medlemmarna kan begära atl vissa ärenden skjuts upp flllen fortsalt stämma. I57 § 1 mom. FL finns en bestämmelse om all vissa redovisningshandlingar skallhållas tillgängliga för medlemmarna före stämman. Enmotsvarighet lill den bestämmelsen har tagils in i detla kapitels 8 §, som handlarom tid och sätt för kallelse till föreningsstämma. Liksomenligt gällande rätl skall ordinarie föreningsstämma hållas inom sex månaderfrån räkenskapsårels uigång. I stadgarna kan tas in en beslämmelse om atlstämman skall hållas efter räkenskapsårets uigång. Hinderföreligger inte heller mot all i sladgarna las in föreskrifter som mera exaklanger när stämman skall hållas inom den angivna liden. Vidden ordinarie stämman skall årsredovisning och revisionsberätlelse - imoderförening även koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse - läggasfram. Vidare skall de i andra slyckel uppräknade ärendena behandlas. Ilagtexten talas endasl om den ordinarie stämma där dessa ärenden skall tas upplill behandling. hindrar all stadgarna föreskriver all ytterligare någonordinarie föreningsstämma för andra ärenden skall hållas . Enligtpunkt 1 skall slämman fastställa resultaträkningen och balansräk ningen saml - i moderförening - koncernresultaträkningen och koncern balansräkningen. Delta innebär atl slämman är skyldig alt la ståndpunkt lill riktigheten av dessa redovisningshandlingar och eventuellt rätta felak tigheter i dem. Skulle ell misstag ha begåtts när balansräkningen eller resultaträkningen upprättades ulan atl delta observeras vid den granskning som slämman gör i samband med fastställandet, får del anses ankomma på j2i en senare stämma att rättatill felet när det uppmärksammas. 1986/87:7 skriv- ochräknefel kan ändras genom föreningsledningens försorg. Enligtpunkt 2 skall ordinarie stämma besluta om disposifioner beträf- 7 kap.fande vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen. Dispositionernaöver vinslen eller förlusten enligt balansräkningen skall i moderföreningarske med vederbörligt beaklande av koncernbalansräkningen (jfr 10 kap. 3 §). Fråganom ansvarsfrihet för slyrelseledamölerna och verkslällande direktören utgörenligt punkl 3 etl obligatoriskt ärende på ordinarie stämma. Ipunkt 4 slås fast att vid ordinarie stämma beslut skall fallas i andra ärendensom enligt denna lag eller sladgarna ankommer på stämman. Enligt 2 kap. 2 § 9skall stadgarna ange vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma.Lagen förutsälter atl val av slyrelseledamöler och revisorer sker på ordinariestämma (se 6 kap. 1 § och 8 kap. I §). Dessa ärenden skall alltså anges istadgarna. Del kan också tänkas atl stadgarna anger andra ärenden somobligatoriskt skall behandlas på ordinarie stämma. Enligtförsia meningen har stämman möjlighet atl genom vanligl majoritetsbeslutskjuta upp sådana frågor som avses i andra stycket 1-3 till en fortsalt stämma,på vilken beslul i ärendet skall fattas. Uppskovsrätl tillkommer också enminoritet bestående av minst en tiondel av samfliga röstberättigade. Det är altmärka alt det här är fråga om en tiondel av anlalet röstberättigade medlemmaroch inte en tiondel av det samlade röstvärdet. Det har med hänsyn lill dekooperaliva principerna ansetts rikligare att här gå efter medlemsantalet ochinle efler röstslyrkan. Denna nya minoritelsregel, som har en viss molsvarigheti aktiebolagsrälten (se 9 kap. 5 § aktiebolagslagen), ulgör elt komplemenl lillbestämmelserna i 13 kap. 5 § om räll för minoriteten atl förhindra beslul omansvarsfrihet. Regeln är tvingande. Fortsattstämma skall hållas minst en och högsl efler uppskovsbeslutet. 1detta beslut bör dagen för den fortsatta stämman anges. Att kallelse skallutfärdas till den fortsatta stämman följer av 8 § försia stycket. Delär viktigt att utan dröjsmål få avgjort i vad mån redovisningen för ellavslutat räkenskapsår skall ligga till grund för den fortsatta verksamhelen ochhur del skall förfaras med det som enligt balansräkningen ulgör vinsl ellerförlust. En längre lids ovisshel i dessa frågor är lill skada både förmedlemmarna och för utomstående. Med anledning härav föreskrivs i andrameningen atl ytterligare uppskov inle är tillåtet. Extraföreningsstämma skall hållas när slyrelsen finner skäl lill det. Sådan stämma skall även hållas när det för uppgivet ändamål skriftligen begärs av en revisor eller av minsl en tiondel av samfliga röstberättigade eller det 122 mindreantal som kan vara bestämt i stadgarna. Kallelse skall utfärdas Prop.1986/87:7 från den dag då sådan begäran kom in tillföreningen. (Jfr6 kap. 5 § i utredningens förslag.) Paragrafen,som innehåller regler om när extra föreningsstämma skall hållas, motsvarar 58 §FL men har utformats efler mönsier av 9 kap. 6 § aktiebolagslagen. Extra föreningsstämma kansammankallas på styrelsens inilialiv. Styrelsen skall dessutom kalla tillextra stämma när det begärs av minsl en tiondel av samtliga röstberättigadeeller del mindre anlal som kan vara bestämt i stadgarna. Liksom i 4 § är delfråga om en tiondel av medlemmarna oberoende av om de har olika röststyrka. En nyhet jämförl med FL äralt varje revisor kan påkalla extra stämma. Däremoi har inle bestämmelsen i 58§ FL om särskild rätl för revisorerna alt själva utlysa extra stämma tagils ini den nya lagen. När en revisor eller en minoritet av de röstberättigade begärextra stämma, skall det göras skriftligen och ändamålet anges. Kallelse lillslämman skall ulfärdas efter del sådan begäran har kommii inlill föreningen. Underlåter styrelsen atl utfärda kallelse, kan länsstyrelsenuflysa stämman, se 7§. Enmedlem har rätl alt få elt ärende behandlat vid en föreningsstämma, om hanbegär det i den ordning och inom den lid som kan vara beslämd i sladgarna.Saknar stadgarna sådana bestämmelser, skall medlemmen skriftligen framställasin begäran hos slyrelsen i så god lid atl ärendel kan las upp i kallelsen lillslämman. Den som har uteslutits ur föreningen saknar rätt alt få ärendenbehandlade vid stämman även om han ännu inle har avgått ur föreningen. (Jfr6 kap. 6 § i ulredningens förslag.) Paragrafen,som saknar motsvarighet i FL men har viss förebild i 9 kap. 7 §aktiebolagslagen, reglerar föreningsmedlemmarnas räll atl få ärenden behandladevid föreningsstämma. Förstameningen ger en enskild medlem rätl alt få elt ärende behandlat vid enföreningsstämma. Regeln avser såväl ordinarie som extra stämma. Av hänsyn tillsina arbetsförhållanden har en förening enligt första meningen räll alt istadgarna föreskriva i vilken ordning och inom vilken fid ett ärende skallanmälas för atl kunna behandlas av slämman. Saknar stadgarna sådanabestämmelser, skall medlemmen enligt andra meningen skriftligen framställa sinbegäran hos styrelsen i så god lid alt ärendel kan las upp i kallelsen lillslämman. Ipraktiken torde det ofta vara svårt för en medlem all ulnytQa sin rält enligtdenna paragraf i fråga om extra stämma, eftersom han i allmänhet inte kännertill all en sådan stämma skall hållas innan han har fått kallelsen fill den. Ensådan medlem som enligt 3 kap. 5 § andra slycket har föriorat sin räll all della i överläggningar och beslul om föreningens angelägenheler kan 123 inte begära all få etlärende behandlat vid stämma. En direkt bestämmelse Prop. 1986/87: 7 omdetla har tagits in sist i paragrafen. Omföreningsstämmans befogenheter enligt 12 § första stycket skall 7 kap. utövasav särskilt valda fullmäklige, lillkommer rätten enligt förevarande paragrafdels varje fullmäktig, dels varje medlem (se 12 § tredje och femte slyckena).Det ligger däremot i sakens nalur alt en medlem som inle lillika är fullmäktiginte har rätt att på en stämma med föreningens medlemmar få etl sådanl ärendebehandlat som enligt stadgarna faller inom fullmäktiges kompeiensområde. Styrelsenkallar till föreningsstämma. Om en stämma som skall hållas enligt denna lag,enligt stadgarna eller enligt etl slämmobeslul inle sammankallas i föreskrivenordning, skall på anmälan av en styrelseledamot, verkställandedireklören, en revisor eller någon röstberättigad genast på föreningensbekostnad sammankalla stämman i den ordning som sägs i 8 §. (Jfr6 kap. 7 § i utredningens förslag.) Paragrafeninnehåller beslämmelser om vem som skall kalla till föreningsstämma.Paragrafen har molsvarighet i 58 § försia slycket och 59 § FL men har utformatsefter mönster av 9 kap. 8 § aktiebolagslagen. Huvudregelni försia meningen är all styrelsen kallar till föreningsstämma. Om emellertiden stämma som skall hållas enligt denna lag, enligt stadgarna eller enligt eltslämmobeslul inle sammankallas i föreskriven ordning, skall enligt andrameningen på anmälan av en styrelseledamot, verkställandedireklören, en revisor eller någon röstberättigad genast på föreningensbekostnad sammankalla stämman. Med föreskriven ordning avses i detta sammanhangall föreningsstämma sammankallas vid de tillfällen då så skall ske. Däremoiåsyftas inle de formella detaljerna i kallelsehandlingar o. dyl. Länsstyrelsenkan sålunda sammankalla föreningsstämma enligt denna paragraf, om slyrelsenunderlåter atl sammankalla en extra föreningsstämma när en revisor eller enminoriiei av medlemmarna har begärt det enligt 5 §. Etl sådanl sammankallandekan också bli aktuellt när styrelse saknas. Däremoi kan inte länsstyrelseningripa och kalla lill stämma t. ex. därför atl slyrelsen har underlåtit atl laupp etl ärende i kallelsen trols atl så hade bort göras enligt bestämmelserna i6 §. Ennyhet i förhållande till FL är att skall sammankalla stämman påbegäran av en revisor. Såsom framhållits i anslulning till 5 § innehåller åandra sidan den nya lagen inte någon molsvarighet till bestämmelsen i 58 § FLom rätt för revisorerna atl själva sammankalla stämma. Kallelsetill en föreningsstämma får ulfärdas tidigast före slämman.Kallelsen skall ulfärdas senasl före ordinarie och en veckaföre extra stämma, om inte stadgarna föreskriver . slämmanskjuls som infaller senare än efter del 124 atl slämman har inletts,skall kallelse ulfärdas lill den fortsatta stämman. 1986/87:7 Om delenligt denna lag eller sladgarna krävs för atl ell föreningsstämmobeslut skallbli giltigt atl del fallas på två stämmor, får kallelse till den 7 p.senare stämman inte ulfärdas innan den försia stämman har hållils. I en sådankallelse skall anges vilkel beslul den första stämman har fallal. Kallelseskall ske enligt sladgarna. Skriftlig kallelse skall dock alllid avsändas tillvarje medlem vars postadress är känd för föreningen, om 1. ordinarie föreningsstämma skallhållas på annan lid än som föreskrivs i stadgarna, eller 2. föreningsstämma skall behandlafråga om a) sådan ändring av stadgarna somavses i 15 § första och andra styckena, b)föreningens försättande ilikvidalion, c) föreningens uppgående i annanförening genom fusion. Ikallelsen skall tydligt anges de ärenden som skall förekomma på stämman. Omstämman skall behandla elt ärende om föreningens uppgående i en annan föreninggenom fusion eller ell ärende om föreningens försättande i likvidation, skallförslagel och grunden för delta anges i kallelsen. Om etl ärende avser ändringav sladgarna, skall del huvudsakliga innehållel av förslaget lill ändringenanges i kallelsen. Etl fullständigt förslag till stadgeändringen skall efterdet alt kallelse har utfärdals hållas tillgängligt för medlemmama hosföreningen och genast sändas till medlemmar som begär del och uppger sinpostadress. Underminst före den stämma som avses i 4 § skall redovisningshandlingarnaoch revisionsberättelsen eller avskrifier därav hållas tillgängliga förmedlemmarna och innehavarna av förlagsandelar hos föreningen och genast sändaslill medlemmar och innehavare av föriagsandel som begär del. (Jfr6 kap. 8 § i ulredningens förslag.) Paragrafen,som innehåller delvis nya beslämmelser om tid och sätt för kallelse lillföreningsstämma, har viss motsvarighet i 60 § och 61 § första slyckel FL (jfräven 9 kap. 9 § aktiebolagslagen). Kallelselill föreningsstämma får utfärdas tidigast före stämman.Bestämmelsen om detla är ny och överensstämmer med vad som gäller påaktiebolagsräliens område. Regeln är tvingande och kan inte sältas ur spelgenom föreskrift i sladgarna. Den utgör elt skydd för medlemmar som vill väckafrågor vid föreningsstämman så alt de inte över-ramplas av en ovänlat lidigkallelse. Frånsell de ärenden som är obligatoriska vid stämman gäller nämligeni princip att ärenden för atl kunna behandlas vid stämman skall vara angivna ikallelsen. Med fyraveckorsre-geln kan medlemmarna bättre bedöma när de senaslmåste begära att etl ärende skall tas upp på slämman. Närdet är fråga om ordinarie stämma måsle kallelse utfärdas senasl förestämman. Vid extra stämma kan däremot kallelse utfärdas inlill förestämman. Delta överensstämmer med vad som gäller enligt FL men innebär en vissavvikelse i förhållande till akliebolagslagen. En kallelse får ansesutfärdad den dag kallelsen avsänds med posten Prop. 1986/87: 7 eller kungörelse om kallelsen förs in i lidningen. Detla får anses gälla ulan uttrycklig beslämmelse. Omen stämma skjuts upp lill som infaller efler del atlstämman har inletts skall kallelse, liksom enligt FL, utfärdas till denfortsatla stämman. Motsällningsvis framgår alt kallelseåtgärder inte behövs,när en stämma ajourneras jämnt eller kortare lid. Iöverensslämmelse med FL föreskrivs i den nya lagen atl vissa beslul för altvara giltiga skall antas av två på varandra följande föreningsstämmor (se 14och 15 §§ saml 11 kap. 1 § och 12 kap. 4 §). Sådana föreskrifter kan ocksåförekomma i stadgarna. I dessa fall får, liksom enligt FL, den senareföreningsstämman inle sältas ul förrän den försia har hållils. Enligt gällanderätt skall minsl en månad förflyta mellan stämmorna, om ingen av dem ärordinarie. Någon molsvarande beslämmelse har inte lagits upp i den nya lagen. Istället föreskrivs en skyldighet att i kallelse flll den senare slämman angevilket beslut den försia stämman har fattat. Därmed avses del beslul som föralt bli giltigt måste bekräftas på den efterföljande slämman. Isladgarna skall enligt 2 kap. 2 § 8 anges på vilket säll kallelse skall ulfärdas.Stadgarnas bestämmelser härom skall naturligtvis iakttas. Andra stycketinnehåller emellertid - i motsats till vad utredningen har föreslagit - även entvingande bestämmelse om skriftlig kallelse i vissa fall. Denna regel, som ärny, syftar flll atl så långt möjligt garantera atl medlemmarna verkligen fårkännedom om ärenden av större vikt som skall behandlas på slämman. Kallelsenskall sändas under medlemmens posiadress enligt medlemsförleckningen, om inleföreningen känner lill atl medlemmen har annan adress. Särskildaefterforskningar beträffande ofullsländiga adressuppgifter behöver inte göras. Förföreningar där fullmäklige förekommer (se 12 §) gäller givelvis alt kallelse -ulom i de fall sladgarna föreskriver beslut av föreningsmedlemmarna - skalltillställas fullmäktige. Medhänsyn lill bestämmelsen i 8 kap. 15 § om revisors rätl atl närvara vidföreningsstämma bör revisorerna underrättas om när stämma skall hållas. Reglernai andra stycket överensstämmer med 9 kap. 9 § andra stycket akliebolagslagen,med den skillnaden att skriftlig kallelse är obligatorisk enligt den nyaföreningslagen också när det är fråga om fusion. Denna skillnad beror på altbeslut om fusion får anses vara av särskilt slor vikt när det gällerföreningar. 1 enkallelse skall enligt första meningen lydligl anges de ärenden som skall Undantag görs inte, som enligt FL, för ärenden 126 som enligt 4 § ellerstadgarna är obligatoriska på en ordinarie förenings- Prop. 1986/87:7stämma. Anledningen härtill är att del är praktiskt alt kallelsen näraöverensstämmer med dagordningen på slämman. Av 9 § följer emellertid 7 kap.att ärenden som är obligatoriska på en föreningsstämma kan avgöras även om deinte har tagits upp i kallelsen flll stämman. Itredje stycket finns vidare regler om kallelsens innehåll i vissa fall dåärendena är av särskild vikt för föreningens medlemmar. Om stämman skallbehandla ell ärende om föreningens uppgående i en annan förening genom fusioneller ell ärende om föreningens försättande i likvidafion skall således enligtnya bestämmelser i andra meningen förslaget och grunden för detla anges ikallelsen. Givelvis bör del inte komma i fråga att ange granden annat än heltkortfattat. Om del föreslagna beslutet avser att utgöra elt led i enstrakturomvandling bör det exempelvis anges vad denna är avsedd att resulterai. Ärdet fråga om atl ändra sladgarna gäller enligt Iredje meningen, somöverensslämmer med gällande rätt, all det huvudsakliga innehållet av förslagetskall framgå av kallelsen. Om det låter sig praktiskt göras, bör förslagel tillstadgeändring tas in i sin helhet i kallelsen. Mera omfattande ändringsförslagdäremot kan redovisas i sina huvuddrag. Särskilt med tanke på det senare falletmåste enligt Qärde meningen, vars innehåll är nyll, del fullständiga förslagetlill stadgeändring hållas tillgängligt för medlemmarna hos föreningen efterdel att kallelsen har utfärdats. Föreningen är också skyldig att sända delfullständiga förslaget lill de medlemmar som begär det. Ikallelsen skall naturligtvis tid och plats för stämman anges noggrant. Av12 kap. 2 och 3 §§ framgår all fusionshandlingarna skall hållas lillgängligaför de röstberättigade i en överlåtande förening under minst före denföreningsstämma vid vilken frågan om godkännande av fusionsavlalet skallbehandlas. Underminsl närmasl före den stämma där årsredovisningen resp.koncernredovisningen skall behandlas, skall denna och revisionsberättelsenresp. koncernrevisionsberättelsen eller avskrifter av dessa handlingar hållastillgängliga för medlemmarna och innehavarna av förlagsandelar hos föreningenoch genast sändas lill medlem och innehavare av förlagsandel som begär del.Bestämmelserna om detla saknar motsvarighet i FL men har förebild i 9 kap. 9 §Qärde slycket aktiebolagslagen. Omkallelse lill en föreningsstämma inte har utfärdats eller handlingar inle har tillhandahållits eller utsänts enligt denna lag eller sladgarna, får för eningsslämman inte besluta i ärendel ulan samtycke av de medlemmar som berörs av felet. Om etl ärende som enligt stadgarna skall förekomma på slämman inle har tagils upp i kallelsen, får slämman dock även utan sådant samtycke avgöra ärendet eller besluta all extra föreningsstämma skall sammankallas för behandling av det. (Jfr 6 kap. 9 § iutredningens förslag.) Paragrafeninnehåller bestämmelser om i vad mån en föreningsstämma kan med giltig verkanfatta beslut trots atl föreskrifierna i lagen eller 7 kap. stadgama omkallelse och lillhandahållande av handlingar m.m. inle har iakttagits.Paragrafen har viss molsvarighet i 61 § Iredje stycket FL men har utformatsefter mönster av 9 kap. 10 § akliebolagslagen. Bestämmelsernaom kallelse är av central belydelse för all medlemmarna skall kunna utöva sinrätt alt delta i föreningens förvallning. Reglema kan också ses som ett slagsminoritetsskydd.