prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Tjänstebalansen torde försämrasnågot tdl följd av ett ökat underskoH för turism och även transfereringsbalansen försvagas något.Överskottet i bytesbalansen, vUket beräknas till . 1986, väntasdärmed reduceras tillknappt . Miljarder kr., löpande priser Export av varor Import av varor Korrigeringspost 242,8 218,4 -1,1 260,5 244,5 -1,3 267,0 233,5 -1,7 278,8 247,5 -1,7 7,0 -27,3 5,7 -30,8 4,3 -27,6 3,1 -29,1 -10,4 Beräkningar avbytesbalansen är aUtid osäkra. Prognosen för bytesbalansen är bl. a. baseradpå ett antagande om ungefär oförändrat råoljepris, per fat. Imitten av har en tendens mot stigande oljepriserförekommit. Om råoljepriset skulle stiga tiU 18 doUar per fat 1987, så skuUebytesbalansen 1987 försämras med ytterligare ca . och det beräknade överskottetförsvinna. Ett högre oljepris skulle också leda till en högre inflation. Konsumentprisindex (KPl) har ökat med 3,mellandecember 1985 och . Det innebär troligen alt ökningen t.o.m.december 1986 har blivit något högre, drygl . I den reviderade nationalbudgeten för1986, som publicerades , förutsågs KPI-ökningen stanna vid 2,3%under 1986. Det högre ulfallet kan hänföras tiU att både timlöner och vinstmarginaler har ökalmer än beräknai. Delvis har dessafaktorer motverkats av lägre ränteläge och internationella priser än vadsom då förutsattes. Tillgängligtunderiag tyder på att vinstandelarna i industrin har varit ungefär oförändrade1986, men atl vinstandelarna i hela näringslivet har ökat något. Dettycks således som om prissättningen utanför industrin har inneburit attpriserna har höjts mer än vad som motiveras av kostnadsökningar. Dennatolkning stöds också av prisulvecklingen för olika delar av den privatakonsumtionen och av au producentpriserna har ökat långsammare än konsumentpriserna . Konsumentpriserna beräknas öka med ca 4%under loppet av 1987. Detta innebär en viss ökning av inflationen jämfört medutvecklingen , men mätt mellanårsgenomsnitten skulle ökningen för KPl bli någotlägre 1987 än 1986. Den relativt måttliga inflationen 1987 beror Prop. 1986/87:100 främst på att de internationella priserna ökar långsamt och att löneökning-Bil. 1.1 arna beräknas bli lägre 1987 än1986. Därutöver torde den lägre prisökningstaktsom nåddes 1986 - och som bl.a. har kommit till uttryck i producentprisernas långsamma ökning - ha endämpande effekt på prisökningarna även 1987. Vidare har förutsatts attvinstmarginalerna inte nämnvärt bidrar till prisökningarna 1987. Timlönerna inäringslivet beräknas ha ökat med 1986. De löneavtal som har slutitsinnebär att timlönerna i näringslivet torde öka med 1987. Vid dennauppskattning har förutsatts alt löneglidningen, som har minskal både1985 och 1986, fortsätter alt avta 1987. Som genomsnitt för hela ekonomin beräknas timlönerna ökamed 7,1986 och 5,1987. Läget på arbetsmarknaden har förbättrats 1986.Sysselsättningen har ökat med drygt 30 000 personer trots en fortsatt minskningav antalet personer sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Arbetslösheten har därmed reducerats ytterligare något. förutses enfortsatt sysselsättningsökning med ca 30000 personer och en i stort setloförändrad arbetslöshet (ca2 1/av arbetskraften). Näringslivetssysselsättning har ökat mycket starkt 1986. Antalet sysselsatta i industrinhar ökat med drygl 10000 personer och i den privata tjänstesektorn meddrygt 30000 personer. förutses en fortsatt sysselsättningsexpansion,dock i betydligt måttligare takt. Inom den kommunala sektorn harsysselsältningen ökat svagl 1986, bl. a.till följd av att antalet kommunala beredskapsarbeten och platser i ungdomslag har minskat. Även förulses enmåttlig ökning av den kommunala sysselsättningen. Finanspolitiken har haft enrestriktiv inriktning. Det har bland annat inneburit att den offentliga sektornsfinansiella sparande har förbättrats kraftigt , se diagram 1:1. År1987 beräknas ett mindre överskott uppstå. Det är emellertid betingat av en tillfälligförmögenhetsskattpå livförsäkringsbolag m.fl., som väntas inbringa ca . 1987, motsvarande ca 1,avBNP. Förbättringen av den offentligasektorns finansiella sparande motsvaras av en förbättring av bytesbalansenoch en minskning av den privata sektorns överskott. Nuvarandeberäkningar tyder på att finanspolitiken, trots en fortsatt förbättring av denoffentliga sektorns finansiella sparande, har en i det närmasle neutralinverkan på samhällsekonomin 1986 och 1987. Det beror bl.a. påatt sparandeförbättringen 1986 tillstor del består av minskade ränteutgifteroch att den helt kan hänföras tillden tillfälliga förmögenhetsskatten.Båda dessa förändringar beräknas ha en mycket begränsad återhållandeeffekt på samhällsekonomin. Prop.1986/87:100 Bil. 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 Källor: Statistiska centralbyrånoch fmansdepartementet. Räntelägel harvaril högre i än i omvärlden. Räntemarginalen har dock minskat successivt fram ullnovember 1986, då marknadsräntorna steg med1/. Efter borttagandet av utlåningstaken för banker, bostadsinslilul och finansbolag i november 1985har utlåningen från dessa kreditmarknadsinstitutökat mycket kraftigt. En överenskommelse träffades mellan och instituten om skärpta amorteringsregler. 2 Den internationellautvecklingen 2.1Allmän översikt Den internationella ekonomiska utvecklingen under förstahalvårel blev betydligt svagare än vad som förutsågs i den revideradenationalbudgeten för 1986.Aktiviteten i induslriländerna avtog trots den stimulans som gavs frän lägre ränlor och fallandeoljepriser. En myckel snabbi neddragenefterfrågan från de oljeexporterande länderna bidrog tUl denna utveckling.Väridshandeln utvecklades långsammare än förväntat och priserna på många råvaror föll ytterligare. Viafallande exportintäkter påverkadesockså tillväxten i negativt. Effekterna av de lägre oljepriserna och den lägre internationella räntenivåntorde dock successivt komma att göra sig gällande och gynnsamt påverkasåväl produktion som handel. Den långsammaförbättring av del världsekonomiska läget som kunnat skönjas lorde därmed också fortsätta under större delen av 1987. som helhetbedöms BNP-tillväxten uppgå tUl drygt 2 1/. Flertalel av deobalanser som kännetecknat den ekonomiska utvecklingen består. Underskotten iFörenta staternas federala budget ochbytesbalans har vidgats ytteriigare . Överskotten i såväl denjapanska som den västtyska bytesbalansen har fortsatt all öka. 1986/87: 100 Bil. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder BNP i %' De sju stora länderna 2 1/2 2 3/4 2 1/4 2 1/2 2 1/2 2 1/4 2 1/4 2 1/2 2 1/2 2 3/4 2 3/4 I 1/4 1 3/4 2 1/2 3 1/2 2 1/2 1 3/4 2 1/4 2 1/4 1 1/2 1 1/2 1 1/2 2 1/2 2 1/4 2 1/2 2 1/2' 2 1/2 2 1/4 2 1/2 ' BNP, löpande priser och växelkurser, Finansdepartementetsbedömningar. Den anpassning av växelkurserna sominleddes har Prop. 1986/87: 100 fortsatt . Härvidhar de samordnade aktioner mellan de fem Bil. 1.1 största industriländerna som genomfördes varit avstor betydelse. Den japanska yenen och D-marken har apprecierats ytterligaregentemot den amerikanska doUarn. Utvecklingen har varit särskilt tydlig för yenen. har också en kursjusteringgjorts inom det europeiska monetärasystemet vars huvudsakliga resultat var atl den franska francen skrevsned med mot D-marken. Den prognos för deninternationella utvecklingen som ligger till grundför kalkylerna i denna preliminära nationalbudget innebär att BNP för OECD-området totalt ökar med omkring 21/. De viktigaste bidragen liUtillväxten förväntas komma från den privata konsumtionen och byggnadsinvesteringarna.Indusl;riinvesleringarna kan också förväntas utvecklas relativt starkt, särskilt i . Vad däremotnettoexporten beträffar, torde denna för i-länderna som grupp komma attlämna ett negativt bidrag lill tUlväxtenhuvudsakligen tiU följd av den snabbt minskade efterfrågan frånu-länderna - i synnerhet från de oljeexporterande länderna. Den förutsedda tillväxten är intetillräcklig för att påtagligt förbättra lägetpå arbetsmarknaden inom OECD-området. Visserligen kan sysselsättningen inom förväntas ök.a med . Men tiU följd av befolkningstillväxtentorde arbetslösheten förbli på en nivå om i totalt och även förVästeuropa ligga kvar på nuvarande mycket höga nivå, dvs. Inflationsutsikterna är tämligen goda.Den låga inflationen för OECD-områdel i dess helhet - ca 23/- kanlill stor del TabeU 2:2Konsumentprisernas utveckling i vissa OECD4änder De sju stora länderna 3,5 2,1 2,2 5,8 6,1 9,2 4,0 2 1/4 -1/2 2 1/4 3 1/2 6 2 1/4 4 1/4 4 3 1/4 4,7 5,9 5,7 7,4 3 3/4 3 1/2 7 1/4 4 1/4 3 3/4 3 1/2 9 4 4,9 2,3 3,4 3,2 1 1/4 -1/4 1 1/2 1 1/4 -1/2 1 1/4 2 3 3/4 4,;; 2 3/4 förklaras av defallande olje- och råvarupriserna, den sänkta räntenivån Prop. 1986/87: 100 samt aveffekterna av växelkursjusleringarna. I takt med att dessa effekter Bil.1.1 ebbar ut kankonsumenlprisökningarna förväntas tillta något i slyrka. OECD-området idess helhet kan inflationen förväntas bli under 1987 medan i länder som och FörbundsrepublikenTyskland priserna i stort sett torde förbli stabila. De nominellalöneökningarna kan förväntas uppgåtill , dvs. ungefär samma ökningstakt som under Detta innebär en icke obetydlig reallöneökning ide flesta länder även Vad gäller de externa obalanserna iindustriländerna förväntas etltrendbrott i den meningen att såväl underskottet i den amerikanskabytesbalansen som överskottet i kan förväntas minska något. För del förutses en merpåtaglig minskning av bytesbalansöverskottet. Som andelar av BNP förblirdock obalanserna stora. Även för u-ländernasom grupp bedöms tillväxten endast marginellt skilja sig från utveckUngenunder 1986. En genomsnUdig tillväxt strax förefaller trolig men förutsättningarnaskiljer sig väsentligt ålmellan olika länder och ländergrupper. flertalosäkerhetsmoment gör bedömningen av den ekonomiska utvecklingen svår. Bland dessahar de alltjämt myckel stora externaobalanserna i världsekonomin berörts. Ett centralt tema i den internationeUaekonomisk-politiska debatten är hur den eftersträvade reduktionen av dessa obalanser skall kunna komma till stånd. Såvälväxelkursanpassning som ökade skillnader i tillväxt mellan Förenta staternaoch andra länder har ansetts nödvändiga. En långtgåendeanpassning av växelkurserna för de större valutorna har redan skelt.Överenskommelsen mellan de amerikanska och japanskafinansministrarna med sikte på en stabilisering av dollar/yen-kursenkan ses som ett av flera tecken på att man i flera länder nu gärna skulle seen paus i denna anpassning. Huruvida en större stabilitet i växelkursmönstretkan uppnås beror på flera olika faktorer. En mycket viktigsådan är om minskningen av det amerikanska budgetunderskottet verkligen kommer att kunna skei den takt som aviserats. Osäkerhethärvidlag kan leda till en förtroendekris för den amerikanska ekonomin medåterverkningar på såväl dollarkurs som räntenivåer. Ett uttalat syftemed samarbetet mellan de fem slörsia industriländerna är alt möjliggöraen god ekonomisk tillväxt utanför , vilket skulle göra detlättare alt avhjälpa de amerikanska obalanserna. Några mer omfallandeförändringar i den ekonomiska politiken har dock inte genomförts iFörbundsrepubliken och , vilka är de två länder som främst har ansetts ha utrymme för sådanstimulans. Den sjunkanderäntenivån har möjliggjorts bl. a. genom en ökad samordning meUan destörsta industriländerna på penningpolitikens område. Ett genomgående drag har också varit altpenningmängden i flertalet viktiga industriländer har tillåtits öka relativtkraftigt och i flera fall utöver detmålintervall som ursprungligen faststäUls. Såvittidag kan bedömas torde finanspolitiken i Förenta siatema under 11 Tabell 2:3 Arbetslöshet inågra OECD-läinder Procent av arbetskraften,årsgenomsnitt, standardiserade definitioner 6 3/4 2 3/4 3 1/4 7 3/4 \0,l 10 1/2 13 1/4 7 3/4 8 1/4 7 1/4 1 3/4 2 3/4 2 1/2 8 1/4 8 1/4 1986/87: 100 Bil. 1987 få en viss åtstramande effekt.Kombinationen av de budgetnedskärningar som påkallas avGramm-Rudman-Hollings-lagstiftningen och den inledningsvis restriktiva effektenav den omfattande skattereform som kongressen beslutat om bör ge ett sådantresultat. Trols de stimulanspaket som presenterats i bedömsfinanspolitiken där få en fortsatt åtstramande inriktning . IFörbundsrepubliken kan finanspolitikens inrikining bedömasbli i slort sett neutral. Sammantaget innebär detta för OECD-områdel i desshelhet en kontraktiv finans-poUtisk effekt . Oljepriset kommer även ifortsättningen att ha ett stort inflytande över den världsekonomiskautvecklingen. Det faUande oljepriset har endast gradvis fått genomslag påtillväxten i industriländerna. Effekten torde nu dessutom vara på väg att ebbaut och risk finns att ett successivt högre oljepris under loppet av 1987påverkar tiUväxtutsikterna negativt. De förhandlingar som har skett inom OPECunder ger inte anledning att frångå antagandet om ettgenomsnittligt oljepris på per fat , men del ärinte uteslutet att ett högre oljepris kan etableras . Denfaktiska utvecklingen blir beroende av i vilken utsträckning OPEC-ländernalyckas uppnå varaktiga överenskommelser om att begränsa sin produktion. Tabell 2:4Bylesbalanssaldo i några OECE'4änder Prolektionismenutgör alltjämt ett påtagligt hot mot väridshandelns ut- Prop. 1986/87: 100veckling och tiUväxten i väridsekonomin. Oron för att protektionistisk Bil.1.1 lagsliflning kan aktualiseras i Förentastaterna består. Ett betydande framsteg för att motverka de protektionistiskaströmningarna har å andra sidan gjorts genom de beslut som under höslenfattades i Punta del om igångsättande av en ny omfattande . Den s. k.skuldkrisen har inte heller på något påtagligt sätt lindrats under det gångnaåret. De fallande oljepriserna har snarare försvårat situationen i skuldtyngdaoljeproducerande länder som t.ex. , och . Andraskuldtyngda har i och för sig kunnat dra nytta av lägre kostnaderför oljeimporten, men åtskilliga av dem har i gengäld drabbats av delikaledes fallande råvarupriserna. Trots den gynnsamma effekt det fallandeinternationella ränteläget och den sjunkande dollarn har haft på länder med stora skulder ochtrots de ansträngningar som gjorts bl.a. inomramen för del s.k. Baker-iniliativel,har skuldkvoterna och skuldtjänstkvoterna för som grupp ökat under1986. Någon påtaglig förbättringunder 1987 torde inte bli aktuell. Elt positivt drag är dock alt de privatabankerna successivt kunnal förstärka sina positioner och därmed nu står någol bättrerustade atl klara evenluella kriser.Icke desto mindre måste sammanlaget konstateras att skuldkrisen som potentiellt hot mol stabUileten i detinternationella kreditsystemet kvarstår. 2.2 Regionala översikter Förenta staternaoch De två största ekonomierna i OECD-området, Förentastaterna och , stårbåda inför krav på omfattande omställningar i sina ekonomier. I måste de stora underskotten ibudget och bytesbalans reduceras om ekonomin skall kunna få en merbalanserad och stabil tillväxt. Denjapanska ekonomin tvingas, till följd av yenens appreciering, att ställa om sigfrån en utpräglat exportorienlerad till en mer inhemskt genererad tillväxt. BNP-tillväxten iFörenta staterna 1986 kan uppskattas till 2 1/. Den privata konsumtionenhar visat betydande styrka, stimulerad av de ökande realinkomster som blivit enföljd bl. a. av de lägre oljepriserna. Investeringarna har däremot utvecklats svagtunder året bl. a. till följd av att ledig kapacitet alltjämt finns i bådeindustrin och byggnadssektorn. Investeringarna i energisektorn har minskatkraftigt till följd av lägre oljepriser. Den depreciering avdollarn gentemot andra valutor som inleddes har fortsattunder 1986. beräknas dollarns effektiva kurs hasjunkil . Växelkursanpassningen har emellertid ännu inte fått någrapåtagliga effekter på export- och importvolymer. Bytesbalansunderskottet har under åretsnarast ökat och väntas uppgå till . Nettoexporten gav ett negativtbidrag till BNP-tillväxtenunder 1986. En viktig drivkraft bakom den uppgång iden amerikanska ekonomin som pågått har varitden utpräglat expansiva finanspoli- 13 tiksom bedrivits av Reagan-administrationen. Som en konsekvens härav Prop.1986/87: 100 har underskottet i den amerikanska budgeten ökat från ca 60miljarder Bil. till ett förutsett underskott 1986 på 230miljarder dollar. Budgetunderskottet har i sin tur resulterat i ett växandebytesbalansunderskott. Den relativt starka tillväxten i den amerikanskaekonomin har således skett till priset av ökande obalanser. En omläggning avfinanspolitiken i restriktiv riktning tycks emellertid nu vara förestående.Betydande utgiftsnedskärningar kommer av alll att döma att genomföras ochdel är troligt att budgetunderskottet minskar påtagligt 1987, vilket är ettklart trendbrott i. förhåUande tUl de senaste årens stigande underskott. Det finns anledning atträkna med en kontraktiv effekt på ekonomin från finanspolitiken . Trots detta bör enBNP-tillväxt om 2 3/kunna uppnås . Såväl den privatakonsumtionen som utrikeshandeln kan förväntas lämna belydande bidrag tiU denna tillväxt. En förbättradköpkraft hos hushållen tUl följd bl. a. av oljeprissänkningarna, en relativtexpansiv inriktning av penningpolitiken och en påtaglig sysselsättningsökningär faktorer som lalar för en fortsatt uppgång av konsumtionen. Investeringarna tordedäremot komma att utvecklas tämligensvagt. Det finns tecken påatt den negativa utvecklingen av bylesbalansen har vänt. Det förefaller som omprisförändringarna till följd av dollarns minskade värde efter en tids eftersläpningnu har börjat få genomslag på handelsvolymerna. En relativt stark ökning avexporten och en avtagande importtillväxt är att förutse. kanutrikeshandeln därför förväntasge ett positivt nettobidrag lill tillväxten. Ökande importprisertiU följd av dollarns depreciering och den relafivt expansiva inriktningen avpenningpolitiken talar för atl inflationen blir något högre . Konsumentprisökningar om kan förutses. Betydande osäkerhetomger prognosen för den amerikanska ekonomin och risker finns för en påtagligtsämre utveckling . Osäkerheten gäller främstbedömningen av budgetutvecklingen, dollarkursen och räntan. Om den nu rådandeosäkerheten kring den fortsatta budgetkonsolideringen består kan detta i kombinationmed de tilltagande inflationsimpulser som blir resultatet av dollarns depreciering skapaförtroendeproblem och stigande inflationsförväntningar. Konsekvensen kan bli enfortsatt depreciering av dollarn, högre räntor och en kraftig uppbromsning avden ekonomiska tillväxen. har enmarkant avmattning skett av den ekonomiska aktiviteten i och BNP-tilläxten tordestanna vid , att jämföra med 4,5 %under 1985. Bakgrunden till avmattningen är främst den minskade exportefterfrågan. Denna är i sin tur en följdav alt yenen apprecierats från per dollar vid tiden för den s. k.Plaza-överenskommelsen under hösten1985, lill ca per doUar i sluiet av . Utrikeshandelnbedöms ge ett negativt nettobidrag till BNP-tillväxten motsvarande I 1/underåret. Den inhemskaefterfrågan har emellertid håUils uppe av fallande olje priser,ökade reallöner till följd av lägre inflationslakt liksom av en sänkt ' Diskontot har sänkts fyra gångerunder 1986 och ligger nu på sin Prop. 1986/87:100 lägsta nivå underefterkrigstiden - . Detla har bl. a. letl tiU en kraftig Bil. 1.1 ökningav byggnadsverksamheten. Den svagaexporlefierfrågan föranledde den japanska regeringen alt under hösten 1986vidta vissa stimulansåtgärder för att öka den inhemska efterfrågan. ett relativt omfattande sfimulanspaket fram, vilket bl. a. innehöllålgärder för en ökning av offentliga invesleringar och stimulans avbostadsbyggandet. Den sammantagna effekten av finanspolitiken under 1986beräknas dock ha varit neutral. Den japanska ekonomin harvarit kraftigt orienterad mot export och apprecieringen av yenen ställer kravpå en omstäUning till en mer inhemskt genererad tillväxt, en omställning somsannolikt kommer atl ta betydande tid i anspråk. Den japanskaBNP-tiUväxten kan därför förväntas stanna vid 21/. Som enkonsekvens av den kraftiga apprecieringen av yenen kommer utrikeshandeln atl geett negativt nettobidrag tUl BNP-fillväxlen samfidigl som de sjunkande importprisernakan förväntas leda till en stabil prisnivå . Det som hållertillväxten uppe är främst den privata konsumtionen, vilken beräknas expanderamed 3 1/. Arbetslösheten förväntas öka något som en konsekvens av att denexportinriktade tillverkningsindustrin får sämre avsättningsmöjligheter försina produkter utomlands. Någon större reduktion ibylesbalansöverskottet är inte att vänta 1987. Anledningen tiU den långsammaminskningen av överskottet är den fördröjda verkan av apprecieringen av yenen. Försörjningsbalans förFörenta staterna och Förändring i volym, procent(bedömningar) Privat konsumtion Offendig konsumtion Bruttoinvesteringar - Lagerinvesteringar Ulrikesbalans 3 3/4 2 1/4 1 3/4 1/4 -3/4 2 1/2 3 1 1/2 1 1/2 0 2 3/4 6 1/2 5 -1/4 -1 1/2 2 1/4 3 1/2 -1/2 -3/4 2 1/2 Anm.: Förändring avlagerinvesteringar och ulrikesbalans mäts i procent av föregäende års BNP. bedöms utvecklingen i devästeuropeiska ekonomierna bli något svagare än förutsett. Visserligen bedömsden inhemska efterfrågan sammantaget ha ökat mer än väntat men dettamotverkades av att exportutvecklingen blivit svagare än enligt tidigareprognoser. BNP-ulvecklingen bedöms bli fortsatt hävdad, men med entendens till avsaklning mot slutet av1987. Inflationstakten förväntas tillta något somarbetslösheten i lorde förbli hög. I beräknas BNP under1986 öka med j5 drygt 2 1/i volym. Delta innebär en mindretillväxt än tidigare väntat. framför allt tiU följd av en svag utveckUng under detförsta och det tredje Prop. 1986/87: 100 kvartalet1986. ReaUnkomstuvecklingen har varit god främst tiU följd av Bil. 1.1 den låga inflationen. har därför enstark utveckling av såväl den privata konsumfionen som investeringarna bidragittill att den inhemska efterfrågan mer än kompenserat för det svagarebidragel från exporten. Den ekonomiska politikenhar bidragit lill denna utveckling. PenningpoUti-ken har varil klartlillväxtstödjande med fallande räntor och en penningmängdstillväxt som legat över målintervallet. Till följd avfrämst det radikalt förbättrade bytesförhåUandet bedöms bytesbalansens överskott i stort sett fördubblas 1986, till omkring75 miljarder D-mark, motsvarandenära av BNP. Inflafionen har varit låg och beräknas för helåret1986 bli negativ. Sysselsättningen har ökal med och arbetslöshetenbedöms sjunka något till . kanBNP-tiUväxten förväntas bli inemot . Den inhemska efterfrågan lordeförbli stark medan bidraget från nettoexporten bedöms förbli negativt.Även med mindre stimulans från sjunkande oljepriser och lägre skatter än torde denprivata konsumtionen öka med , Apprecieringen avD-marken väntas leda tid en förhållandevis kraftig realminskning av överskottet i bytesbalansen. Likväl förutses överskottet inominella tal endast minska från ca 75 till ca . De föreståendevalen fiU förbundsdagen försvårar bedömningen av den ekonomiska politikenunder 1987. Den sittande regeringen planerar om den blir omvald att1988 genomföra andra steget i den beslutade skattereformen samt attunder nästa mandatperiod göra en större omläggning av skattesystemet.Under 1987 torde effekterna av D-markens appreciering komma atlsuccessivt slå igenom som effekterna av oljeprisfallet klingar av. Vissosäkerhet råder därför huruvida den västtyska tillväxten kommeratt nå treprocentsnivån ulan att åtgärder på skatteområdet tidigareläggseller andra finanspolitiska insatser vidtas. Den stramaekonomiska politik som förls i under de senasle åren har inneburit enlåg tillväxt i ekonomin. har inflationen påtagligt sänktsoch den externa balansen förbättrats. En sänkt löneökningstakt hartillsammans med de fallande oljepriserna medverkat härtill. Arbetslösheten harfortsatt att öka och ligger kring . BNP-tillväxtenberäknas lill , bl. a. som etl resultat av en tillfällig ökningav den privata konsumtionen, medan inflationen mer än halverats tillca 2 1/i årsgenomsnitt. Bytesbalansen bedöms uppvisa elt kraftigtöverskott om ca . förutses eni stort sett oförändrad tillväxt om ca 2 1/.