prop · GA03137 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. STATENS JORDBRUKSNÄMND0215A/2323A Bilaga Prop.1986/87:137 Dnr 02-219/87 jn)1987-03-0 3 PRISREGLERINGEN Pl FISK M M UNDER BUDGETÅRET 1987/88 (2 bilagor) Regeringenhar i beslut uppdragit at statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag beträffande prisregleringen pl fisk under budgetaret1987/88. Förslaget skall utformas med utgångspunkt i de av ar 1978 beslutaderiktlinjerna för prisregleringen. Förslagen bör utformas med beaktande av att riktpunkten för prisregleringen är att den skall bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Vidare börförslagen främja en fortsatt inriktning av fisket mot fiskslagsom kan fa en lönsam avsättning främstpa den svenska marknaden för färskkonsumtion och beredning. Förslagen bör utformas sa att ett jämnare fiske av torsk under aret och jämnare och säkrareleveranser av råvara till svensk beredningsindustristimuleras. Nämnden bör föreslå en minskad normkvantitet för sill. Förslagbör vidare lämnas till åtgärder som kan underlätta avsättningen av sill. Nämnden bö'r föreslå fränkonsumentsynpunkt påkallade åtgärder för att inom prisregleringens ram dämpa prisutvecklingen på torsk. bör enligt uppdraget avge förslag till disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnader för förden kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för försäkringen skall räknas av frän normpriserna. Prop.1986/87: 137 nämnden beakta att kostnadsökningen fö'rtrygghetsförsäkringen avseende regieringsaret 1986/87 ännu inte har avräknats. Förslaget bör även omfattadisposition av medel ur prisregleringskassan för att täcka kostnader för utsättning av lax,annan laxfisk och al. Därvid skall ä'ven beräknasen särskild medelsram för fortsatt försöksverksamhet med s k fördröjd utsä'ttning av lax. Dessa tva rambelopp bör bestämmasefter samrad med . har nuöverlagt med fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk under /88.Överläggningarna har lett till en uppgörelseoch i samförstånd med delegationerna lä'gger nämnden fram följandeförslag. I den man någon delegation har avvikande uppfattning angesdetta. De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 23, rskr 272) omfattar ett inkomstmal,ett konsumentpolitlskt mal, ett produktionsmål,ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mal. Nämnden har berörtdessa olika mål bl a i sin regleringsskrivelsetill regeringen . Dii ar 1981 beslutade riktlinjerna för prisregleringen pa fisk Innebar bl a att det s k normprissystemettogs i bruk. Normprissystemet innebäri huvudsak att normpriser och norakvantitecer för de viktigare slagen av fisk fastställs av statsmakterna efter förslagav jordbruksnämnden. Normpriserna skall i principsättas sa att fisket nar avsedd lönsamhet samt att konsumenterna erbjuds fisk tillrimliga priser. Normkvantitet anger den kvantitet för vilken pristillägghögst kan utgå. I bilaga 1 återfinnsvissa uppgifter om utfallet av normprissystemet m m under budgetaret 1985/86. I bilaga 2 redovisas uppgifter rörande normprissystemet samt regleringsekonomin fr o mbudgetaret 1982/83. Den totala svenska fiskfångsten har under de senaste aren minskat och uppgick till ca . Knappt hälften eller ca utgjordes av sill/strömming fö'rkonsumtion och ca en fjärdedel eller ca avtorsk. Sill och torsk är således de helt dominerande fiskslagen i det svenska fisket. Avsättningen av svenskfångad sill/strömmingpå den Inhemska marknaden uppgår ärligen tillca . Prop.1986/87: 137 och filéad sill/strömming uppgick Ir 1986 till ca , varavhuvuddelen avsattes ,1 . Den europeiska sillmarknaden domineras f n av det starkt ökade utbudet av nordsjösill. Sillfångsterna i väntas uppgåtill ca . Storleken av den västeuropeiskasillmarknaden beräknas till ca per ar. Härav svarar den västtyskamarknaden för ca . Det är knappast troligt att konsumtionen kommer att upvisanågon större ökning somsvar pa ett ökande utbud frän framföralltNordsjön. Snarare kommer en större del av sillfangsterna att användas förframställning av fiskmjöl. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att utbudet av nordsjösillölcat pa den europeiska marknaden desenaste aren. Det ökade utbudet har fört med sig att priserna pa sill fallit. Eftersomkonsumtionen troligen inte kommer att ökai nämnvärd grad är det sannolikt att priserna pasill kommer att förbli hart pressade. Torskfångsterna iSverige uppgick ar 1986 till ca , en minskning med jämfört med föregående ar. Denövervägande delen av de svenska torskfangsterna fas i Östersjön.År 1986 avsattes ca torski medan ca exporterades 1 oberedd form. Importen av torsk,som doniineras av frysta filéer, beräknas 1986 ha uppgåtttill ca , omräknad till landad vikt. Torskmarknaden har de senaste aren varit fast med brist paråvara. Även under de närmastearen bedöms avsättnings-situationen som relativt gynnsam. Det kandock inte uteslutas att andra fiskarter övertaren del av torskmarknaden vilket i sin tur åtminstonepa litet kan fa en dämpande effekt påpriserna. Vad gäller fangstutrymmet utnyttjas intetillgångarna i , och fullt ut. Torskbeståndet i lär enligt debiologiska experterna komma att försämras de kommande aren. Beståndet förväntas ända medgeett uttag för del pa 50 000 - 60 000ton (levande vikt) de närmaste aren, dvs en i stort sett oförändradkvantitet. Vad gäller övriga torskfiskar och flatfisk ärimportandelen över 90 7,. Marknadsbilden fördessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. Detfinns ett utrymme för ökade fångster av svenska fiskare eftersomfångstkvoterna ej utnyttjas fullt ut. Enligt 1978 ars riksdagsbeslut sammanfattas målsättningen för fiskeripolitiken pa följande sätt. Prop.1986/87; 137 "Målet för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Inomde gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fiskcillgangarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligt och fångsterna bestämmasav möjligheterna till lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främsti kust- och skärgårdsområdena där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Till nu avslutade överläggningar har Inkomstmaterial för år 1985funnits tillgängligt i form av dels jordbruksnämndens och lönsamhetsundersökning dels SCBs deklarationsundersökning förfiskare. Dessa material redovisas i avsnitt 4.1 resp 4.2. Undersökningarnasresultat visar - med undantag för främst vissa grupper pa syd- och ostkusten - attfiskarnas inkomster följer nivån och utvecklingen för jämförbara grupper. Inkomstmalet har i propositionen närmare definierats att avse de fiskare som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske. Defiskelag som bedrivit fiske och landat sin fångsti minst av aret motsvarar i storleksordningen hälften av alla fiskelag och likaledes hälften av hela fiskarekaren i salsjöfiske samt svarar för i storleksordningen av fångsterna.Lönsamhetsutvecklingen för dessa fiskelag kan därför läggas till grund för bedömning av inkomsterna inom heltidsfisket. Uppgifter härom inhämtasgenom en enkätundersökning, som bearbetas inom jordbruksnämnden. Svarsfrekvensen är endast varför resultaten bör tolkas med försiktighet. Inkomstnivån för olika fiske inriktningar framgår av tabell 4.1 i form av kalkylnetto per man. Kalkylnetto ären driftsekonomisk term och avser intäkterminus kostnader under aret för fiskelagetoch fiskefartyget, fördelat per man. För de fiskare som ej är delägare i fartyget utgörs Inkomsten endast av den s k manslotten, somskiljer sig frän kalkylnettot på så sätt att över-eller underskott av den s k båtlotten ej påverkar manslotten men påverkar kalkylnettot. Över- eller underskott av batlotten påverkar inkomsten endast förde fiskare som är delägare i fartyget. Det förekommer även att fartyget ägsav utanför fisket stående personer. Ävenden taxeringsmässiga inkomsten skiljer sig frän kalkylnettot. Vid beräkning av kalkylnetto har avdrag ej gjorts för egenavgifter. Prop.1986/87: 137 Fiskets förhandlingsdelegationhar hävdat att den s k raanslotten egentligenger en riktigare bild av inkomstlägetän kalkylnettot. Kalkylnettot per man var störst för fiskfiskare. De högsta kalkylnettona redovisas genomgående förvästkustens fiskare medan ostkustensfiskare har de lägsta kalkylnettona. Förändringen i kalkylnettona mellan åren1984 och 1985 varierar kraftigt. Den störstaökningen uppvisar fiskfiskare med . Med undantag för sillfiskare ökarkalkylnettona vad gäller fiskare i samtliga fiskeinriktningar. För sydkustens fiskare har kalkylnettona minskat utomför gruppen kombinationsfiskare. Något sillfiske finns ej redovisat för denna kuststräcka. Pristilläggens andelav kalkylnettona ar 1985 per man ärhögst inom sillfisket, 45 - 60 Z. Även kombinationsfiskarna harrelativt stora pristilläggsandelar, ca25 - . För sillfisket har procentandelarna ökat jämfört med ar 1984. Tabell 4.1 Inkomster för heltidsfiskande i lagfiske enligt lönsamhetsundersökningen Fiskeinriktning Kalkylnettol) Varav pris- Förändring och per man 1985, tilläggl) i kalkyl- kuststräcka kr netto 1984- 1985,2) Sill 132 000 58 000 44 - 5 Sillostkusten 99 000 61 000 62 Fisk 184 000 20 000 11 -t- 29 Fisksydkusten 109 000 3 000 3 - 15 Fiskostkusten 94 000 3 000 4 - 3 Räka 142 000 13 000 9 +15 Komb 142 000 36 000 25 -1-7 Kombsydkusten 123 000 39 000 32 + 10 Övrvästkusten 127 000 9 000 7 +4 Övrsydkusten 95 000 25 000 26 -17 Övrostkusten 69 000 5 000 7 -1-9 1 Enligthuvudundersökningen avseende samtligabearbetade enkätsvar. 2 Enligtdelundersökningen avseende identiska fartyg för båda aren. Prop.1986/87: 137 Deklarationsundersökningenför fiskare utförs av SCB och baseras pa ett slumpmässigt urval av yrkesfiskare. Primänaaterialet bestar av självdeklarationer frän yrkesfiskare enligt 1979 ars fiskeriinventering. I bearbetningen ingår endast de vars inkomst av fiske uppgått till minst hälftenav den totala inkomsten (exkl kapitalinkomster). Som framgår av tabell4.2 är inkomstnivån vad gällersammanräknad Inkomst tämligen lika församtliga redovisade grupper pa västkusten.Sydkustens fiskare uppvisar lägreinkomster medan ostkustens fiskare har markant lägre inkomster. Inkomst av fiske, som avser att belysaresultatutvecklingen för själva fiskeverksamheten, visar försydkustens fiskare ett kraftigt försämrat resultat år1985 medan utvecklingen i övrigt är något sämre än för sammanräknadinkomst. Tabell 4.2 Inkomster för tralfiskare enligt SCBs deklarationsundersökning förfiskare Det taxeringsmässigabegreppet "sammanräknad inkomst" innefattarsamtliga förvärvskällor. Underskott i förvärvskälla upptas till noll. Avdrag har gjorts för egenavgifter. Kontant netto av fiske minskatmed värdeminskningsavdrag och avdrag för ökadelevnadsomkostnader samt ökat med ersättning frånarbetslöshetskassa och försäkringskassan.Avser att belysa resultatutvecklingen försjälva fiskeverksaraheten. Resultatreglerlngsposterhar ej medtagits och avdrag har ej gjorts föregenavgifter. FÖRSLAGTILL PRISREGLERING PÅ FISK FÖR BUDGETÅRET 1987/88 Som underlag försina bedömningar och förslag har parterna haft följande material - uppgifter omdet biologiska fangstutrymmet - marknads- och avsättningsförhallanden - inkomstförhallanden inom det svenska fisket - kostnadsutvecklingenför produktionsmedel inom de viktigastefiskeinriktningarna - löneavtalen pa arbetsmarknaden för de stora löntagarkollektiven Uppgifter om det biologiska fangstutrymmet samt marknads-och avsättningsförhallanden redovisas i avsnitt 3 och i avsnitt 4redogörs för inkomstförhallandena inom fisket. Prisutvecklingen förproduktionsmedel inom de viktigaste fiskäinriktningarnavisar enligt jordbruksnämndens beräkningar en ninskning med 12,4 7, . En sammanfattning av löneavtalenför ar 1986 inom olika avtalsområden redovisas i tabell 5.1. Det bör observeras att lönehöjningarna gäller frånolika tidpunkter för olika avtalsområden. Tabell5.1 Lönehöjningar inom olika avtalsområdenår 19861) Vagn tal, Z Allmänna utrymmen inkl löneglidning 5,0 5,1 5,7 7,1 5,6 1 Avtalen är tvååriga. I tabellen anges endast vad som utgår . Inomden offentliga sektorn läggs hela periodens avtalade höjningar ut år1986. p| det statliga området tillkommer dessutom lönehöjningargenom s k lokala . 2 1986/87. Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastställas i syfte att hindra att prisstödet leder till alltför stor ökning av fisket efter vissafiskslag och därmed till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunnatas tillvara som människoföda. Normkvantitet anger för vilken kvantitet pristillägg utgår.Den medför således i och för sig inte någon begränsningi fisket. För /87 fastställdes, liksom för tidigare budgetar, normkvantitetendast för sill/strömming. Den uppgårunder /87 till . Enligtdirektiven till arets överläggningar bör normkvantiteten minskas. kan bedömatorde den internationella efterfråganpa sill inte komma att förbättras under det kommande budgetaret. Inom landet konsumeras ärligen endast ca svenskfångad sill. ochdelegationerna har enats om att föreslå att norrikvantiteten för sill/strömmingför budgetaret 1987/88 sänks till . Denna kraftiga minskning avnormkvantiteten hänger samman med dels det föreslagna särskildastödet till öststatsexport av sill (se avsnitt 5.8) dels det särskilda stöiettill foderfisk (se avsnitt 5.9). Om exporten till öststaternainte kommer till stånd eller om kostnaderna för denna understiger beloppet bör jordbruksnämndenfa bemyndigande att höja normkvantiteten till högst . Härvidbör gälla att för varje miljon kronor i minskadkostnad för öststatsexport, jämfört med föreslagna , bör normkvantiteten kunna ökas med . Sådan eventuell ökning av normkvantiteten bör dock ej fa ske retroaktivt för period förvilken pristillägg redan fastställts. Förslag till förändring avnormpriserna har vid tidigare överläggningar grundats på dels kostnadsökningen inom fisket, dels inkomstökningen förjämförbara grupper. Vid sammanvägninghar Inkomstdelen och kostnadsdelen förfiskeföretagen satts till vardera . Även produktivitetsutvecklingen inom fisket harbeaktats. Vidare har införandet av den kollektiva trygghetsförsäkringen inomyrkesfisket samt premiehöjningar för denna tom budgetaret 1985/86 avräknats frånnormpriserna på så sätt att kostnaderna för pristilläggenberäknats bli lika mycket lägre som kostnaden för försäkringen. Som anges i avsnitt 5.1 har priserna för produktionsmedel inom fisket, enligt den index somberäknas av jordbruksnämnden, minskat december1985 - . Prop.1986/87; 137 En sammanvägning avkostnadsutveckling, inkomstutveckling förjämförbara grupper samt beaktande av produktivitetsutveckling och kostnadsökning förtrygghetsförsäkringen skulle därför i och för sig motivera en sänkning av normpriserna för budgetåret1987/88. Med hänsyn till att nedgången 1 kostnadsindex far bedömas som tillfällig,eftersom det främst är sänkta drivmedelspriser som orsakatnedgången medan flertalet övriga poster stigit, har jordbruksnämnden och parterna dock enats om att för budgetåret1987/88 föreslå oförändrade normpriser för sill/strömming och förövriggrupperna jämfört medinnevarande budgetår. För torsk föreslås att det nuvarande systemet med normpriser ersätts av ett system med prisgränser (se avsnitt 5.4). Förslag till normpriser i kr/kg för budgetåret1987/88 samt jämförelser med innevarande och föregående budgetar framgår av följande tablå. Sill/strömming, stor Sil-/strömming, liten 1 Grasej, vitling,sandskädda och pigghaj. 2 Kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. 3 Kummel, rödtunga och bergtunga. 4 Lubb, skrubbaoch horngädda. Nämnden och delegationerna har vidareenats om att när kompensation till fisket skallfastställas för budgetaret 1988/89 skall beaktas kostnadsutvecklingeninom fisket samt inkomstutvecklingenför jämförbara grupper enligt löneavtal försåväl ar 1986 som . Även fråganom produktivitetsavdrag far da tas upp till behandling. Vidare skall vid dettatillfälle de ökade kostnaderna för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket, som inträffat efter budgetaret 1985/86, avräknas frånnonnpriserna. (Kostnaderna för trygghetsförsäkringen uppgickunder /86 till .) ÖverenskommelsenInnebär således att den kostnads- och Inkomstutveckling m m som normalt skullebeaktas vid detta överläggningstillfälle förskjuts ett ar och Istället medräknas förstvid överläggningarna inför budgetaret 1988/89. Med hänsyn till den osäkra marknadssituationen beträffande torsk, föreslås att ett prisgränssysteminförs. Normpriset föreslås bli ersattmed ett s k mittpris, som i princip skall sättassa att fisket når avsedd lönsamhet. Dessutom fastställs en nedre och en övre prisgräns. Systemet innebäratt möjligheten för fiskaren att erhilla ett högt pris ökarsamtidigt som pristillägg inte kommer att utgå förrän priserna har fallit under nedre prisgränsen. Pristilläggoch prisdämpande åtgärder kommersåledes endast att vidtas när jämförelsepriset (dvs det genomsnittliga på visst sättdefinierade avräkningspriset till fiskaren) fallerutanför den nedre resp övre prisgränsen. Vid jämförelsepriser över den övre prisgränsenskall sådana prisdämpande åtgärder vidtas som beskrivs i utredningen om normprissystemetstekniska utformning (Ds Jo 1979:14), dvs exportavgift, exportlicensierlng ochexportförbud. Enligt jordbruksnämndens uppfattning bör även prisutjämningsbidrag till beredningsindustrin kunna utgå när tidigare nämnda åtgärder inte anses lämpliga.Nämnden anser att prisutjämningsbidrag böranvändas endast i särskilda situationer och ytterst restriktivt. Prisutjämningsbidrag börkunna fa utgå även i lägen när jämförelsepriset ligger lägre än den övreprisgränsen om detta bedöms erforderligt. Vid jämfdrelseprlser under den nedre prisgränsen bör pristillägg utgåpa samma sätt som när jämförelsepriserna förnormprissatta fiskslag ligger lägre än nonnpriserna. Under de senaste budgetaren har normpriset för torsk legat pa en högre nivåän för att säsongsmässigt stimulera torskfisket. Med samma motivering föreslås attmittpris och prisgränser pa torsk under /88 ligger pa en högre nivåunder första hälften av budgetaret än under den andra. Förslag till mittpriser och prisgränser förtorsk /kg under /88 framgår av följandetablå. Period Nedre Mitt- Övre 6,00 6,60 7,20 januari -5,50 - 6.10 6,70 Prop.1986/87: 137 Jämfört med under Innevarande budgetar gällandenormpriser för torsk, som uppgår till /kg under perioden juli - decemberresp /kg Innebär de föreslagnamittpriserna dels att priserna höjts, delsatt skillnaden mellan höst- och vårsäsong ökats. Höjningarnamotiveras av den Qlnskade tillgängen patorsk som inneburit väsentligt sämre fångster i förhållande tillinsatta fangstansträngningar. Liksom vad gäller normprissatta fiskslag har kostnadsutvecklingenm m ej beaktats. Parterna har enats om att när kompensation skall fastställasför /89 skall konstnads- och inkomstutveckling mm beaktas pa samma sätt och som för normprissatta fiskslag. Pristillägg kan för normprissatta fiskslag utgå om jämförelsepriset understiger normpriset. Hur stor andelav skillnaden mellan normptis och jämförelsepris som skall utgå i pristilläggskall enligt statsmakternas beslut tas upp vid överläggningarna. Under innevarandebudgetar utgår pristillägg för sill/strömming med 65 7., för torsk och för övriga normprissatta fiskslag med 807. av nämnda skillnad. För /88 föreslås att pristilläggfår utgå för sill/strömming med 75 7. och,för de fyra övriggrupperna med 80 7. av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Förtorsk bör på samma sätt pristillägg fa utgåmed av skillnaden mellan nedre prisgränsoch jämförelsepris i de fall jämförelsepriset understiger den nedre prisgränsen. För innevarande budgetår är kostnadenför pristillägg för sill/strömming begränsadtill högst . Någon motsvarande begränsning föreslås ej för budgetaret 1987/88. Fasta pristilläggutgår f n för makrill, räka,storbackelånga och de viktigaste slagen av sötvattensfisk. För makrill föreslås attpristilläggen för budgetåret1987/88 höjs samt utgår med olika belopp för garnmakrill resp för övrig' makrill. Ävenför sötvattensfisk föreslås höjda pristillägg medan förräka och långa pristilläggenbör vara oförändrade. Förslag till fasta pristillägg i kr/kg /88 samt jämförelser med Innevarande och föregåendebudgetar framgår av följande tablå. Prop.1986/87; 137 Förslag 1987/88 GammakrillD Övrig makrill2) 1 Makrill fångad med garn, krok eller smavad inomskärs. 2 Makrill fångad med tråleller snörpvad utomskärs. 3 Gädda, »ös, sik samtrensad och flådd lake. 4 Abborre, annanlake och siklöja. En lägsta prisnivå skall upprätthallasför den fisk som säljs pa marknaden. Lägstapriser fastställs av regleringsföreningen för normprissatta fiskslag samt förmakrill och kokräka. För den fisk som inte kan säljastill lägstapris fastställer Svensk Fisk överskottspriser. Nivån för överskottspriserna avgörs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medelsom ställs till Svensk Fisks disposition för detta ändamål, dvs i förstahand de marknadsintäkter som flyter in frän försäljning av till föreningenöverlämnade kvantiteter. Under innevarande och samtliga föregåendebudgetar har dessutom särskilda medel anslagits för att kunna hällanivån högre än eljest. ochdelegationerna har enats om att /88 oförändrat högst böranslås för att överskottspriserna skall kunna liggavid en rimlig nivå. bördock liksom bemyndigas medge att, i händelse av att det föreslagnabeloppet skulle visa sig vara otillräckligt.Svensk Fisk efter prövning av nämnden far ta i anspråk ytterligare medel för överskottshanteringen. Vad gäller överskottsprisernas nivå bör även för budgetaret 1987/88 finnas ett samband med lägstaprisernas nivå. (jverskottpriset för sill/strömming börfa utgöra högst 60 Z av lägstapriset. Dock bör överskottspriset förstorlekarna 2 och 3 Prop.1986/87; 137 inte understiga /kg. För torsk och övriggrupperna föreslås på motsvarande sättprocentsatserna till resp . Nämndenbör dock fa medge dispens frän dessa regler, sådanaeventuella dispenser bör dock ges restriktivt. Beträffande överskottshanteringen av övrig makrill föreslås att de speciella regler som äger rätt att tillämpa bibehållsäven under /88. 5.8 EXPORT AV SILL TILL Enligt förhandlingsuppdragetbör förslag lämnas till åtgärder som kanunderlätta avsättningen av sill. Sillfisket har de senaste minskat. Enligt SvenskFisks statistik har nedgången fortsatt under första hälftenav innevarande budgetar som de av Inlösta överskotten ökat. Avsättningenpa den svenska marknaden är tämligen och uppgårtill storleksordningen ärligen.Samtidigt har det ökade utbudet pa den europeiskamarknaden inneburit att priserna pressats. har även outnyttjade kvoter av sill/strömming i främstÖstersjön men äveni . har redan tidigare framförts att en satsning pa export till ären väg att underlätta avsättningenav sill. Denna möjlighet har 'även berörtsi "Verkspromemoria angående det svenska sillfisket, rapport ". För export till förutsätts normalt att hanteringen av råvaran kan ske pa ett enklare sätt än för reguljärhandel pa . För att några affärerskall komma till stånd måste priserna vara attraktiva förköparna varför omkostnaderna måstehallas nere. Leveranser förutsätts kunna ske 1 bulk direkt till östeuropeiskamoderfartyg antingen ute till havs eller eventuellt i svenska hamnar. Svenskasorterings- och hanteringsbestämmelser bör därför i huvudsak inte krävas. I syfte att möjliggöra sådan öststatsexport föreslår jordbruksnämndenoch delegationerna att under budgetaret 1987/88 högst far användas för att särskiltstödja fiske efter sill för export till bör högst avse sill fångad i Västerhavet.Stödet bör utgå i form av ett fast pristillägg per kg.