prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Programmet för sågverksindustrin syftar tillatt främja en utökad vidareförädling. genomförs, inom ramen förprogrammei för den träbearbetande industrin, insalser i möbel-, snickeri- ochträhusindustrierna. Denna del av branschprogrammet för den träbearbetandeindustrin syftar dels till att främja utveckling mot en rationellbranschstruktur, dels till att höja kompetensen avseende administration,marknadsföring, produktionsteknik m.m. samt atl främja exporten. När det gällerexportfrämjande ålgärder samverkar industriverket med Svensk bygg- ochenergiexport (SWEBEX) inom exportråd. Struktur-och utvecklingsprogrammet för övriga industrisektorer infördes som enförsöksverksamhet budgeiårei 1979/80 (prop. 1978/79: 100 bil. 17, NU 59, rskr.415). Efter ett uppehåll permanentades verksamheten /84 (prop.1982/83:100 bil. 14, NU 34, rskr. Industriverketsförslag har redovisats tidigare (avsnitten 13.3 och 13.5). Ienlighet med vad jag har anfört lidigare (avsnitt 13.3) föreslår jag atlverksamheten med de branschfrämjande åtgärderna inom den träbearbetandeindustrin under /88 genomförs i oförändrad omfallning. Vidareföreslår jag, i enlighet med vad jag har anfört (avsnitt 13.5), attverksamheten inom ramen för det allmänna strukturutvecklingsprogrammet /88 skall fortsätta med en i slort sett oförändrad omfattning.Sammanlagt beräknarjag 17 milj. kr. för branschfrämjande åtgärder /88. Förbudgetåren 1988/89 och 1989/90 bör en gemensam ram om 34 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. medgeatt under budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ej disponerade medel, sammanlagt . får användas för verksamhelen med branschfrämjande åtgärder, 2. tillBranschfrämjande åtgärder för /88 anvisa etl reservationsanslag av . 1985/86Utgift 121610203 Reservation 122553953 1986/87Anslag 143 275000 1987/88Förslag 159930000 Frånanslaget betalas kostnader för: 1. deregionala utvecklingsfonernas företagsservice och administration m.m., 2. strategisk företagsutveckling, 3. övergripande insatser inomsmåföretagsområdel, 4. nyetableringsinsalser, 5. utbildningsinsatser inomsmåföretagsområdet, 6. stöd till arbetskooperafion m.m. a. vikten av att anslaget räknas upp, så att de regionalautvecklingsfonderna får kompensation för inträffade och framtidakostnadsökningar och därmed kan bevara sin kompetens. Utöver del belopp på 2,5milj. som slår till regeringens förfogande för slöd fill arbetskooperafionm.m. föreslår verket 166 milj. kr. för budgetårel 1987/88. SIFU) söker bidrag med dels 10 milj. kr. somkompensation för utiokaliseringen till , dels 9 milj. kr. för nuvarandenäringspolitiska uppgifter, dels 4,5 milj. kr. för vissa nyautvecklingsprojekt. Dessutom hemsläller SIFU om elt sfiftelsekapital som inteanges storieksmässigt. Jaghar fidigare (avsnitt 11.3) redogjort för min syn på de regionala ulvecklingsfondernasverksamhet och verksamheten med småföretagsutveckling i övrigt vidindustriverket. Jaghar vidare (avsnitt 11.7) föreslagit vissa förändringar beträffandefinansieringen av SIFU. Det får fill följd att del hittillsvarande särskildabidragsanslagel lill SIFU upphör och att medel för ändamålet i stället beräknasunder anslaget Småförelagsutveckling, anslagsposten Utbildningsinsatser inomsmåföretagsområdel. Jagberäknar sammantaget medelsbehovet för /88 till 159930000 kr.Det ankommer på regeringen att fördela anslaget på resp. delprogram. bör gälla som en gemensam ram för budgetåren 1988/89 och 1989/90. 1986/87: 74 Jaghemsläller atl regeringen föreslår att 1. medge att under budgetåren1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ej disponerade medel,sammanlagt . får användas för småföretagsutveckling, 2. lill Småförelagsutveckling /88 anvisa etl reservationsanslag av . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m. 1985/86Ulgift 58 237082 1986/87Anslag 50000000 1987/88Förslag 50000000 Medelfrån anslaget används för all: 1. infria statliga garantierenligt förordningen (1978: 507) om industrigarantilån m. m., 2. infria statlig garanti som harbeviljats enligt brev () tillkommerskollegium och fullmäktige i angående föreskrifier i fråga omstatlig garanti för lån till turisthotell, 3. infria statlig garanti som harlämnats enligl förordningen (1977: 387) om investeringsgaranti (upphävd1980:442), 4. infria statlig garanii som narlämnals enligt förordningen (1977: 1123) om statligt stöd till strukturåtgärderinom specialstålinduslrin m. m. (upphävd 1979: 1180), 5. efter prövning av regeringen ivarie särskilt fall infria garanti som har lämnats för län lill skogsindustrinenligt föreskrifier senast i regleringsbrev (1979/80 XIV B18), 6. infria statligastrukturgaranlier, särskilda slrukturgaranlier för texlilochkonfektionsinduslrierna saml särskilda slrukturgaranlier för manuellglasindustri som har lämnats enligl förordningen (1981:661) om strukturgaranlierm. (upphävd 1985:434), 7. infria garanlier som harlämnats lill Tillväxiinvestbolag m. m. enligt föreskrifter som regeringenmeddelar, 8. bekosla bidrag till regionalautvecklingsfonder för alt till viss del täcka förluster i anledning av sådanagaranlier - enligl förordningen (1982:682) om slallig finansiering genomregional utvecklingsfond (omlryckt 1984:556) - som fonderna har beslutat omt.o.m. (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr. 9. bekosla bidrag förränlebefrielse i samband med lån med slruklurgaranti till förelag inomgjuieriindustrin och delar av den träbearbelande industrin saml lån medsärskild slruklurgaranti till företag inom tekoindustri och manuellglasindustri, varom beslut har fatlats före den . Av den toiala belastningenpå anslaget - 58 milj. kr. - svarade infrian den av garantier enligl punkl I för 45 milj. kr. har beslulat alt garantier av delta slag får beviljas i en sådan omfattning, atl det samman lagda beloppel för utestående garantier uppgår lill högst 1050 milj. kr. Denna engagemangsram skalldock räknas ned med hänsyn till de nettoför- Prop. 1986/87:74 luster somdrabbar verksamheten (prop. 1983/84:135 s. 137, NU 42, rskr. Per den 30juni 1986 fanns utestående garantier till ett sammanlagi värde av 440 milj. kr. Industriverketföreslår att 60 milj. kr. anvisas på anslaget för /88. Vidareföreslås vissa lekniska förändringar beträffande engagemangsramen samt vissaförändringar i reglerna för stödformen industrigaranlilån med hänsyn till denlåga efterfrågan. Jaghar lidigare (avsnitt 11.4) redogjort för mitl förslag atl siödformenindustrigarantilån skall upphöra i och med ingången av budgeiårei 1987/88.Förändringen får ingen omedelbar effekl på anslagsbelastningen. Jag beräknardet totala medelsbehovet till 50 milj. kr. för /88. Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. för /88anvisa ett förslagsanslag av . Åtgärder för havsindustrieU kompetensutveckling Nytt(förslag) 6700000 Istatsbudgeten för /85 anvisades till Åtgärder för havsindustrieUkompetensutveckling ett reservalionsanslag av 20 milj. kr. att användas underbudgetåren 1984/85-1986/87. I enlighel med vad jag lidigare har anfört(avsnitt 13.4) bör detta reservationsanslag på nytt föras upp på statsbudgeienför /88. Jag beräknar medelsbehovet till 6,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Åtgärder för havsindustrieU kompelensuiveckling för /88anvisa etl reservalionsanslag av . D. Mineralförsörjning m. m. /87:74 Program för utökad prospektering m. m. Nytt(förslag) 96000000 Påtilläggsbudget I till statsbudgeten för budgeiårei 1982/83 (prop. 1982/83:25bil. 7, NU 15, rskr. 116) anvisades fill Program för utökad prospektering m.m.ett reservationsanslag av 300 milj. kr. Ienlighel med vad jag har anfört (avsnitt 13.2.4) bör dettareservalionsanslag på nyll föras upp på statsbudgeten för budgeiårei 1987/88.Jag beräknar del sammanlagda medelsbehovet för budgetåren 1987/88-1989/90 lill96 milj. kr. Beloppet bör av anslagstekniska skäl lämpligen anvisas i sinhelhet under /88. Jaghemställer alt regeringen föreslår attlill Program för utökad prospektering m.m. för /88 anvisa etlreservationsanslag av . F. Teknisk utveckling m. m. Nytt(förslag) 26400000 Ienlighet med vad jag har anfört (avsnitt 10.4.1) bör etl nytt reservationsanslag.Bidrag till Stiftelsen atlachéverksamhel, förasupp på slatsbudgelen för budgeiårei 1987/88. Jaghemställer att regeringen föreslår atllill atlachéverksamhelanvisa ett reservationsanslag av . Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1986/87Anslag 1000000 1987/88Förslag 1000000 Underdetta anslag anvisas medel för att främja forsknings- och utveck lingssamarbete inom ramen för det särskilda avtal som slutit med de Europeiska Gemenskaperna (EG) samt EUREKA-samarbetet. 1986/87: 74 antogs deklarationen om att skapa EUREKA somen ram för forsknings- och utvecklingssamarbete i . anslölsig lill deklaralionen. undertecknades ett ramavtal mellanSverige och EG om elt fördjupat forsknings- och utvecklingssamarbete. EUREKAhar under sitt första verksamhetsår fått en betydande projektvolym. I december1986 hade ca 110 samarbetsprojekt startals. EGökar kraftigl sina insalser på forsknings- och utvecklingsområdet. Under våren1987 väntas godkänna elt ramprogram för forskning och utveckling föråren 1987-1991 med en budget på ca . Mycket tyder på att EGkommer atl ge de icke-EG-länder (däribland ) med vilka EG slutitramavtal om forskningssamarbete, betydligt ökade möjligheter att delta i EG:sforsknings- och utvecklingsprogram. Kostnadeni samband med projektsamarbetet inom EUREKA och med EG förutses bärashuvudsakligen av företagen själva. När del gälier statligt stöd för altgenomföra projekl hänvisar jag lill vad jag tidigare anförde om styrelsen förleknisk utveckling resp. Industrifonden (avsnitt 10.3.1 resp. 10.3.2). Möjligheternatill elt europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete som erbjuds genomEUREKA och EG bör utnyttjas. För atl uppnå detta krävs etl avsevärt sonderings-och förberedelsearbete samt kontaktskapande aktivkeier och resor. Jag beräknarmedelsbehovei för denna verksamhet till 1 milj. kr. under /88. Jaghemsläller all regeringen föreslår atttill Europeiskl forsknings- och utvecklingssamarbete för /88anvisa ett reservationsanslag av I . Industnell utveckling m. m. inom informationsteknologiområdet (förslag) 30000000 Underanslaget bör medel anvisas för statiigl dellagande i induslriellaulvecklingsprojekt m. m. inom informationsteknologiområdel i enlighet med vadjag har anfört i avsnitt 10.2. Delbör ankomma på regeringen alt besluta om alt verksamheten vid det programorgan,som efter beslul av regeringen skall svara för projeklverksamhel, uppföljning,information m. m. inom programmet, får bekostas med medel från anslaget. Ramen för det statligadeltagandet i utvecklingsprojekt utgörs, förulom Prop. 1986/87:74 av inomdetla anslag disponibla medel, av projektmedel som ställs till förfogande avmyndigheter inom försvaret och av . Medelsom sålunda är disponibla för industriell utveckling bör få sättas in i projektgemensamt med industrin med en statlig finansieringsandel av högsl . Jaghar i denna fråga samrått med cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementen. Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt 1. medge att under budgetåren 1988/89och 1989/90, utöver under /88 ej disponerade medel, 60000000 kr.får användas till induslriell utveckling m. m. inominformalionsleknologiområdet, 2. lill Industriell utveckUng m.m. inom informationsteknologiområdel för budgetårel 1987/88 anvisa ellreservationsanslag av . F 20- Industriell utveckling inom mikroelektroniken 1985/86Utgift +1003152 Reservalion 37812015 1986/87Anslag 21500000 1987/88Förslag 18500000 Underdella anslag anvisas medel för bidrag i anslutning lill delprogram 4.Industriell utveckling inom mikroelektronikprogrammet (prop. 1983/84:8, NU 11,rskr. 130 och prop. 1983/84:135, NU 42, rskr. Regeringeninrättade etl programråd för industriell utveckling inommikroelektroniken. Rådels uppgift är att, med utgångspunkt i de riktlinjer somhar fastställts för mikroeleklronikprogrammel av regering och riksdag, främjautvecklingen inom mikroelektronikområdet och all följa upp dessa avtal. 1proposilionen om ell nationellt mikroeleklronikprogram (prop. 1983/84:8) angavsaU programmei avsågs all bli femårigt och omfalla budgelåren 1983/84-1987/88. Riksdagenhar för de fyra försia åren anvisal 98,5 milj. kr. över detia anslag. Tilldetta belopp skall läggas de medel som de medverkande myndigheterna bidrarmed. Dessa medel beräknas uppgå lill totalt 33 milj. kr. förde fem åren (prop.1983/84: 135 s. 91). Förbudgetårel 1985/86 uppgick anslaget till . från försvarsmakten, överstyrelsen för civil beredskapsamt . Dessa medel har svarat för de löpande utbetalningarna underbudgetåret. 1986/87: 74 Ienlighet med vad jag tidigare anfört (avsnitt 10), är budgetårel 1987/88 detfemle året för delprogrammel Industriell utveckUng inom mikroelektroniken.Delprogrammet bör slutföras enligt ursprungliga riktlinjer. För budgelåret1987/88 beräknarjag medelsbehovet till 18,5 milj. kr. Beroende på programmetsförsenade slart kommer det dock att behöva föriängas tidsmässigt . Jaghar i denna fråga samrått med cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementen. Jaghemsläller all regeringen föreslår atttill Induslriell utveckUng inom mikroelektroniken för /88anvisa elt reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposiiion förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , Peierson, S. , , ,, R. Carisson, HeUström, , , G. , Lönnqvist Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. Lagen(1982:617) om ulländska förvärv av svenska förelag m.m. (företagsförvärvslagen)som trädde i kraft innehåUer regler som möjliggör enkontroll av det utländska inflytandet över vårt näringsliv. Lagen gällerutländska förvärv av svenska aktiebolag med undantag av bank- ochförsäkringsakliebolag och av svenska handelsbolag samt utländska överlagandenav rörelser eller delar av rörelser. Enliglförelagsförvärvslagen får fysiska och juridiska personer inte ulanförvärvslillstånd förvärva större aktieposter i svenska aktiebolag, svenskahandelsbolag eller rörelser, som bedrivs i . De subjekt som omfattas avkontrollen är utländska medborgare, ulländska juridiska personer men ocksåvissa svenska juridiska personer. Kontrollen enligl företagsförvärvslagen skervidare genom ell syslem med utlänningsförbehåll. Utlänningsförbehåll är eltförbehåll i bolagsordningen för elt svenskt akliebolag, som begränsar detutländska inflytandet i bolaget. Efterdel all företagsförvärvslagen trält i kraft den gjordelänsstyrelsernas organisalionsnämnd () en enkäl hos de olika länsstyrelsernaom deras erfarenheler av tillämpningen av den nya lagstiftningen. I anledningav resultatet föreslog att lagstiftningen borde ses över i vissa avseenden.Aktiefrämjandet och har också framfört olika krav påförändringar i den gällande regleringen. Våren1984 tillsatte chefen för induslrideparlemenlet en arbetsgrupp med förelrädare för finans-, jusfifie- och bostadsdepartementen saml för . Enligt direktiven var arbelsgruppens uppgifl alt bl.a. mot bakgrund av hittillsvarande erfarenheter av företagsförvärvslagen och an nan därmed sammanhängande lagstiftning överväga om justeringar av lagsiiftningen behövde göras. Sådana förändringar skulle enligt direktiven hållas inom ramen förlagstiftningens syfle. Arbetsgruppen avlämnade Prop. 1986/87:74 hösten 1985en rapport av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företagm. Rapporten har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas det lagförslag söm lagtsfram i rapporten som bilaga 1 och en förteckning över remissinstanserna och ensammanslällning av remissyttrandena som bilaga 2. 2 Föredragandens överväganden och förslag 2.1 Allmänna utgångspunkter för ändringar i lagen omutländska förvärv av svenska företag m. m. 2.1.1Lagstiftningen och dess bakgrund Samhälletskontroll av utländska förvärv av svenska förelag sker genom lagen om ulländskaförvärv av svenska företag m.m. Denna kontroll sker dels genom entillståndsprövning av vissa förvärv (förvärvskontrollen), dels genom elt systemmed ullänningsförbehåll. Förvärvskontrollen innebär att ett s.k.kontrollsubjekt inte utan förvärvslillstånd får förvärva aktier i svenskaaktiebolag, om kontrollsubjektets innehav av andel av aktiekapital ellerröstetal i bolaget därigenom kommer alt överskrida vissa gränser (10, 20, 40eller ). Företagsförvärvslagen tillämpas oavsett om det bolag vars aktierförvärvas har utlänningsförbehåll eller inte. På liknande sätt skall entillståndsprövning äga mm varie gång ett kontrollsubjekt förvärvar en andel iett svenskl handelsbolag eller äganderätten eller nyttjanderätten till rörelsersom drivs här i landet. Även förvärv av delar av rörelse är tillståndspliktiga. Syftetmed dessa regler i företagsförvärvslagen är att konlrollera del utländskainflytandet över vårt näringsliv när det bedöms nödvändigt med hänsyn tillsvenska allmänna intressen. I likhet med den lagstiftning, som reglerade dessafrågor före företagsförvärvslagens ikraftträdande, lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten atl förvärva fast egendom m.m. (lag) och lagen(1968:557) om vissa inskränkningar i rätten att sluta svenskt handelsbolag m.m.(lag), syftar de nuvarande reglerna enbari till en kontroll i fråga omutländskt övertagande av svenska företag. Ett huvudsyfte medföretagsförvärvslagen var att åstadkomma regier som svarar mot aktuella kravoch samiidigi är enkla att tillämpa (prop. 1981/82:135 s.27). Systemet medutlänningsförbehåll i ett akliebolags bolagsordning bygger på beslämmelser i företagsförvärvslagen och aktiebolagslagen (1975: 1385). Ett ullänningsförbehåll enligt företagsförvärvslagen är ett förbehåll i bolagsordningen för ett svenskt aktiebolag, enligl vilket ett kontrollsubjekl endast får förvärva en viss del av aktierna i bolagel, motsvarande av röstetalet för samtliga akfier i bolagel och av aktiekapitalet. Med etl utlänningsförbehåll enligt företagsförvärvslagen avses också förbehåll enligt vilket strängare föreskrifter i nu angivna avseenden gäller. Svenska akliebolag kan ta in sådana utlänningsförbehåll i sin bolagsordning. De kan också i enlighet 229 medaktiebolagslagen i sin bolagsordning införa förbehåll, som innebär slörremöjligheter för utländska innehav både beiräffande aktiekapital och röstetal änvad elt utlänningsförbehåll enligl företagsförvärvslagen medger. Etlutlänningsförbehåll som uppfyller föreiagsförvärvslagens krav får inte ändrasutan särskilt lillslånd. Kontrollsubjekl enligtföretagsförvärvslagen är utländska medborgare, oavsett om de är bosatta iSverige eller inte, andra utländska rättssubjekt, svenska aktiebolag som saknarutlänningsförbehåll, svenska handelsbolag, om någon av bolagsmännen ärkontrollsubjekt, svenska stiftelser saml svenska ekonomiska föreningar (medåtskilliga undantag). Svenska aktiebolag, med en bolagsordning utanutlänningsförbehåll eller med ett "mildare" förbehåll, är såledeskontrollsubjekt som behöver förvärvslillstånd. Kontrollsubjekt får enligt lagen(1982:618) om ufiändska förvärv av svenska fastigheter m.m. inte hellerförvärva fast egendom utan en tillståndsprövning. Beslul i ärenden enligtförelagsförvärvslagen fattas av eller, i vissa fall, avregeringen. Del senare är fallel om antalel anslällda i det förvärvadeföretaget har överstigit IOO personer eller om företagels tillgångar har etlnettovärde som överstiger 1000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962: 381) omallmän försäkring som gällde under av det senasleräkenskapsåret. Enligtföretagsförvärvslagen skall tillstånd meddelas, om det inte strider mot någolväsentligt allmänt intresse. I förarbetena till företagsförvärvslagen (prop.1981/82: 135, s. 44 ff) nämns som exempel på skyddsvärda intressen svenskaförelags teknik, know-how, dyrbara maskiner, patent och varumärken. Etl förelagkan också i sig vara skyddsvärt i synnerhet när det är fråga om företag som pågrund av sin sloriek eller produktionsinriktning har särskild belydelse förlandets försvar, försörining eller ekonomi. Atl bevara ett svenskt företag ien bransch med elt mycket siarkt inslag av utländskt ägande kan även vara eltskyddsvärt intresse. 2.1.2Arbetsgruppen och dess förslag I anledning avvissa tillämpningsproblem i samband med den nya lagens ikraftlrädande lällänsstyrelsens organisationsnämnd () göra en enkät hos samtligalänsstyrelser om ärendemängden enligl företagsförvärvslagen, fördelningen avärenden på olika ansökningsgrunder och vad för typ av näringsverksamhet somärendel avsåg. Enkäten avsåg tiden under de tre försia kvartalen . kunde bl.a. utläsas alt tillståndsprövningen enligtförelagsförvärvslagen till stor del avsåg verksamheier där del knappast kundefinnas något skyddsvärt intresse. Fördelningen var följande: Handel (köp, sälj, imporloch export) 362 Restauranger (även gatukök,kiosker, lunchrestauranger) 455 Kontorsverksamhet (ex.databranschen, köp av bostadsrätter) 73 Video/musik/folo 35 Övrigt (ex. hantverk, bilverkstäder, solarium, taxi, åkeri,laboratorium) 315 Ianledning av den av redovisade enkäten och i anledning av vissa Prop.1986/87:74 inkomna förslag om ändringar i regleringen av de ulländskaförvärven, beslöl chefen för industridepartementet attfilisätta en arbelsgrupp inom industridepartementet med förelrädare fränjustitie-, finans- och bostadsdepartementen och . Arbelsgruppenskulle överväga behovet av justeringar i regleringen inom ramen förlagstiftningens syfle. Skrivelser från bl.a. LO, TCO, ochAktiefrämjandet med synpunkter i fråga om tillämpningen av företagsförvärvslagenhar också överlämnats lill arbetsgruppen för beaktande. avlämnadearbetsgruppen promemorian Översyn av lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m.m., som har remissbehandlats . Ipromemorian föreslås vissa förenklingar för att åstadkomma förenkladehandläggningsrutiner, färre ärenden och därmed förkortade handläggningslider.Bl.a. föreslås att vissa nu tillståndspliktiga förvärv helt undantas från enlillståndsplikt, att bestämmelsen om atl kontrollsubjekl inte får sluta avtalom svenskl handelsbolag utan lillslånd upphävs och alt de utländska medborgare,som är berättigade atl rösta vid val lill kommunfullmäktige, inte längre skallvara kontrollsubjekl i företagsförvärvslagens mening. Promemorian innehållerockså vissa förslag till förtydliganden i anledning av frågor som uppkommit vidtillämpningen. Deflesta remissinstanserna tillslyrker i huvudsak arbelsgruppens förslag ochframför allt syftet med dem, t.ex.länsstyrelserna i och Gävleborgslän. , Kooperaliva förbundel. Aktiespararna samt statensinvandrarverk. Några remissinstanser har invändningar mot den tekniskautformningen av de framlagda förslagen och har också lämnat alternativa förslagpå utformningar och tekniska lösningar för att uppnå molsvarande syflen. Delgäller bl.a. länsslyrelserna i , och saml län,LO samt överbefälhavaren. 2.1.3Allmänt om mitt förslag Detär givetvis angeläget atl kontrollen av ulländska förvärv begränsas lill sådanafall där en kontroll är nödvändig med hänsyn lill de syflen som ligger bakomlagen. Såväl LON:s enkät som arbetsgruppens överväganden visar atl del ärmöjligt att införa begränsningar i kontrollen utan atl della kommer i konfliktmed lagens syften. Enligt min uppfattning är arbetsgruppens förslag i huvudsakväl ägnade att läggas fill grund för lagstifining. I vissa hänseenden harjagdock tagit intryck av remissinslansernas invändningar och synpunkter. Jagkommer att i det följande att närmare redovisa de olika förslagen. Innan jag går in på detla villjag betona det vikliga i alt berörda myndighe ter handlägger ärendena ulan onödig tidsutdräkt. Denna fråga har behand lats i med anledning av en molion (1984/85:2635) om atl införa en generell tidsbegränsning för myndigheternas handläggning av ärenden enligt företagsförvärvslagen.