prop · GA03107 · 1986-12-31 00:00:00 — Bidraget är avsett att komma deslutliga mottagarna till del på grund av anställningen och som erkänsla förarbete som utförts för arbetsgivarens räkning, dvs. det är realiter fråga omersättning för utfört förvärvsarbete. Det förhållandet att medlen slussas övertill den anställde via en juridisk person bör inte skymma bidragets egentligainnebörd. En bestämmelse som klargör att utgivande av bidrag till en vinstandelsstiftelseskall jämställas med utbetalning av lön bör tas in i lagen (1981:691) omsocialavgifter, socialavgiftslagen. bör där klargöras att vad somden anställde tillgodoförs på grund av vinstandelsbidrag skall anses somersättning till arbetstagare. Jag återkommer till detta i specialmotiveringen(avsnitt 5.1). Bidrag till en vinstandelsstiftelse kommer därmed att ingå iarbetsgivarens underlag för beräkning av arbetsgivaravgifterna och denallmänna löneavgiften. Avgiftsskyldigheten uppkommer för arbetsgivaren i ochmed att bidraget lämnas till stiftelsen. 2.3 Vinstandelsmedel i förmånshänseende Mitt förslag: Vid beräkning av pensionsgmndande inkomstskall värdet av vad som tillgodoförs en försäkrad på gmnd av arbetsgivarensbidrag till en vinstandelsstiftelse anses som inkomst av anställning. Skälen för mitt förslag: Inom socialförsäkringssystemetfinns ett princi- Prop. 1986/87:107 piellt kollektivt samband mellan förmåneroch avgifter. De löner och andra ersättningar på vilka socialavgifter beräknasär i princip förmånsgrundande. Jag har föreslagit att det bidragarbetsgivaren lämnar till en vinstandelsstiftelse skall jämställas med lön och tillföljd därav ingå i undertaget för beräkning av arbetsgivaravgifterna. Denanställdes andel i vad arbetsgivaren lämnat till vinstandelsstiftelsen bör medhänsyn till det nämnda sambandet mellan förmåner och avgifter görasförmånsgrundande enligt samma principer som gäller för avgiftspliktig lön. Deförmåner som här bör diskuteras närmare är tilläggspension (ATP) samtsjukpenning och annan förmän som beräknas utifrån den sjukpenninggrundandeinkomsten, främst arbetsskadeersättning. Rätt till ATP grundas på inkomst av förvärvsarbete, 11kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL. skall för enförsäkrad beräknas pensionsgrundande inkomst (PGI) utifrån hans inkomst av anställningeller inkomst av annat förvärvsarbete. Med inkomst av anställning avses denlön i pengar eller naturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som denförsäkrade fått såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Med inkomstav annat förvärvsarbete avses bl. a. inkomst av rörelse ellerjordbruksfastighet. PGI utgörs av anställningsinkomsten och inkomsten av annatförvärvsarbete till den del inkomsten överstiger ett belopp motsvarande det vidårets ingång gällande basbeloppet. Dock bortses vid PGl-beräkningen från dendel av inkomsten som överstiger ett belopp motsvarande 7,5 gånger basbeloppetvid årets början. Som jag tidigare anfört anser jag att det bidragarbetsgivaren lämnar till en vinstandelsstiftelse i avsikt att medlen i eneller annan form skall komma de anställda till del måste anses utgöraersättning för utfört förvärvsarbete. Till följd härav finns det inteanledning att i tilläggspensionshänseende göra skillnad mellan vanlig lön ochde ersättningar som kommer den anställde till del genom arbetsgivarens bidragtill vinstandelsstiftelse. Vad som tillgodoförs den anställde på grund avarbetsgivarens bidrag till stiftelsen bör därför anses som inkomst avanställning vid beräkning av PGI. Detta fömtsätter att tillägg görs iuppräkningen av vad som jämställs med inkomst av anställning i 11 kap. 2 § AFL. Man råkar emellertid i svårigheter om man vill låta enanställds andel i en vinstandelsstiftelse påverka sjukpenningens storlek. Den sjukpenning grundande inkomsten (SGI) utgörs enligt 3 kap. 2§ AFL av "den årliga inkomst i pengar eller naturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete". Beräk ningen av SGI bygger således på en prognos om inkomsten av eget arbete framöver. Beträffande rätten till vinstandelsmedel går det knappast att göra någon motsvarande uppskattning på förhand. Den anställdes andel i vad som tillförs stiftelsen genom arbetsgivarens bidrag bestäms inte förrän efter utgången av det år som givit upphovet till överföringen (vinståret). Andelen beror alltså inte på eget framtida arbete. Vidare bedöms den anställdes rätt till andel med utgångspunkt i förhållandet under vinståret. Har den anställde under vinståret kvalificerat sig för andel tillgodoförs han denna oavsett senare sjukdom. Något inkomstbortfall inträffar således inte 14 i sådantfall, vilket ju är själva grunden till att sjukpenning utgår. Att göra Prop.1986/87:107 enanställds andel sjukpenninggrundande strider därför mot grundtanken Med hänsyn härtill anser jag att det inte är möjligtatt lägga andelen till grund för SGl-beräkningen. attförvärv av andel i en vinstandelsstiftelse inte skall grunda rätt till sjukpenningförmån.Till frågan om detta bör få återverkningar beträffande arbetsgivarenssjukförsäkringsavgift återkommer jag i det följande. Ersättning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring är beräk-ningsmässigt kopplad till densjukpenninggrundande inkomsten inom den allmänna sjukförsäkringen. Om denanställdes andel i vinstandelsstiftelsens medel inte skall beaktas vidberäkning av SGI är det inte möjligt att låta andelen påverka underlaget vidberäkning av arbetsskadeersättning. Jag föreslår därför att förvärv av vinstandelsrättinte skall vara förmånsgrundande såvitt gäller arbetsskadeersättning. Jag skall nu behandla frågan denanställdes andel skall beaktas vid bestämmande av PGI. Den ena möjligheten äratt förmånsberäkningen görs bidraget lämnas till stiftelsen(inbetalningsalternativet). Den andra möjligheten är en beräkning för det ården anställde erhåller utbetalning av sin andel frän stiftelsen(utbetalningsalternativet). En försäkrad tillgodoräknas PGI enligt gällande regler fördet år under vilket löner och rndra förmånsgmndande ersättningar betalas ut.Skyldigheten för arbetsgivaren att betala arbetsgivaravgifter uppstårallteftersom ersättningarna utbetalas. Ett sådant tidsmässigt samband mellanförmänsberäkning och avgifternas betalning kan upprätthållas iinbetalningsalternativet. Sambandet består däremot inte iutbetalningsalternativet, eftersom den anställde erhåller utbetalning förstsedan stiftelsen förvaltat medlen , i regel . PGl-beräkning görs enligt nuvarande regler inte för det årdå den försäkrade avlidit, för år efter det dä han fyllt eller förtidigare år vamnder han uppburit hel ålderspension enligt AFL. OmPGI-beräk-ning för vinstandelar skall göras enligt inbetalningsalternativetinnebär det att PGI i vissa situationer kommer att beräknas för belopp somenligt nuvarande principer inte är förmånsgmndande. Så blir t. ex. fallet närutbetalningen sker först sedan den anställde fyllt eller dessförinnanavgått med hel ålderspension. Om PGI-beräkningen skall göras enligtutbetalningsalternativet kommer detta å andra sidan att i ett inte obetydligtantal fall medföra att vinstandelarna inte blir förmånsgrundande trots att deingår i avgiftsunderlaget. existerande stiftelsers förvaltning av vinstandelsmedelhar med hän syn till utvecklingen på fondbörsen medfört att stiftelsernas förmögenhet kunnat växa i inte obetydlig omfattning. Detta har inneburit att den anställdes andel i motsvarande grad ökat i värde. En PGI-beräkning enligt utbetalningsalternativet skulle därför med motsva rande förutsättningar innebära en förmånsberäkning på ett belopp som även innefattar en värdestegring och som alltså är större än det belopp för vilket avgifter erlagts. Det torde nämligen inte vara möjligt i utbetalningsal ternativet att utan tekniskt komplicerade beräkningsgrunder lägga något 15 annatvärde till grund för beräkningen än det faktiskt utbetalade beloppet Prop.1986/87:107 eller, när andelen kommer den anställde till del i form av aktier,det aktuella kursvärdet. 1 inbetalningsalternativet däremot kommer det inte attingå någon värdestegring i det värde som skall påverka PGI-beräkningen. Som tidigare nämnts får en försäkrad vidpensionsberäkningen inte tillgodoräkna sig den del av inkomsten som överstiger7,5 gånger basbeloppet (basbeloppstaket). Värdet av vad den anställde kantillgodoräkna sig synes, med hänsyn såväl till värdestegringen som till detförhållandet att utbetalning stundom görs av ackumulerade engångsbelopp,regelmässigt vara högre vid utbetalningen än då bidragetlämnades till stiftelsen. Detta medför att om inbetalningsalternativet väljskan i allmänhet risken att den anställde går miste om PGI för andelenundvikas. I utbetalningsalternativet kan det inträffa att den anställde intealls eller endast till en mycket liten del kan tillgodoräkna sig PGI förandelen. Vid PGl-beräkning skall till grund för beräkning avinkomst av anställning läggas den försäkrades taxering till statliginkomstskatt, 11 kap. 4 § AFL. För vissa undantagsfall finns särskilda stadganden.Hos den anställde beskattas utbetalningen från stiftelsen som intäkt avtjänst. Skattskyldigheten inträder först när medlen blir tillgängliga förlyftning. Nuvarande regler och rutiner för beräkning av PGI med utgångspunkt iden anställdes taxerade inkomst kan inte användas i inbetalningsalternativet.För att möjliggöra PGI-beräkning i detta alternativ krävs särskilda uppgiftervid sidan av taxeringsuppgiften. Det skulle därför kunna hävdas att en PGI-beräkningenligt utbetalningsalternativet skulle vara att föredra. Andelsutbetalninggörs emellertid ofta i form av ett ackumulerat engångsbelopp. Basbeloppstaketvid PGI-beräkningen medför då att i ett stort antal fall fullständigöverensstämmelse mellan taxerings- och avgiftsunderlagen ändå inte kan uppnås.Sådana fall är dock redan med dagens regler vanliga och för dem finns rutinerför maskinell behandling. Till ledning för den enskildes inkomsttaxering ärstiftelsen skyldig lämna kontrolluppgift rörande det belopp som utbetalatseller, när utbetalning sker i form av aktier, värdet av desamma. Denna uppgiftkan i utbetalningsalternativet efter en mindre korrigering ikontrolluppgiftsblanketten användas för PGI-beräkningen. Iinbetalningsalternativet måste en särskild uppgiftsskyldighet läggas påarbetsgivaren eller vinstandelsstiftelsen. Utbetalningsalternativet innebär slutligen att bidrag somredan före de nya bestämmelsernas ikraftträdande lämnats till envinstandelsstiftelse och som alltså inte föranlett arbetsgivaravgifter kommeratt gmnda rätt till PGI. Även om arbetsgivaren innan de nya reglerna trätt ikraft upphör med att tillföra medel till stiftelsen kommer sålunda iutbetalningsalternativet den anställde att kunna tillgodoräknas PGI utan attdetta motsvaras av några avgiftsinbetalningar till socialförsäkringssystemet.Det torde nämligen inte vara möjligt att utan ett betungandekontrollförfarande ha den ordningen att endast utbetalningar för vilka avgifterberäknats skall vara PGI-grundande. Efter en prövning av de argument jag nu redovisat har jagstannat för att förorda inbetalningsalternativet, dvs. att PGI-beräkning för den anställde skall göras för det är arbetsgivaren lämnar bidraget till stiftelsen. 2.4 Vilkaarbetsgivaravgifter som skall betalas Mittförslag: Arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift skall betalas på detunderlag som utgörs av arbetsgivares bidrag till vinstandelsstiftelse.Undantag görs dock för sjukförsäkringsavgift och arbetsskadeavgift. Skälenför mitt förslag: Med utgångspunkt i att arbetsgivarens överlämnande av bidragtill vinstandelsstiftelser skall likställas med utgivande av lön isocialförsäkringshänseende bör i princip samtliga arbetsgivaravgifter enligtsocialavgiftslagen tas ut pä grundval av bidragen. Av samma skäl bör ävenlöneavgift enligt lagen (1982:423) om allmän löneavgift tas ut. Jag finner dockanledning att göra några undantag. Jaghar i det föregående föreslagit att värdet av anställds andel i en vinstandelsstiftelseinte skall ingå i underlaget för beräkning av SGI. Medlen skall alltså intevara förmånsgmndande vad gäller sjukpenning. Med hänsyn till sambandet inomsocialförsäkringssystemet mellan förmåner och avgifter anser jag attsjukförsäkringsavgift inte skall uttas på vinstandelsbidrag.Sjukförsäkringsavgiften uppgår (1987) till 9,av underlaget. Ersättningför arbetsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring är beräkningsmässigtkopplad till SGI. Arbetsskadeersättning skall inte påverkas av den försäkradesandel i vinstandelsbidrag, vilket bör medföra att arbetsskadeavgift, förnärvarande 0,, inte tas ut pä arbetsgivarens bidrag tillvinstandelsstiftelse. I1 § andra stycket lagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i anges att den lagen gäller sådan arbetsgivare somavses i socialavgiftslagen. När nu bidrag till vinstandelsstiftelse skallgrunda skyldighet att betala arbetsgivaravgifter medför detta att också nedsättningav sädana avgifter skall kunna ske under de fömtsättningar som anges i lagenom nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i . Medhänsyn till vad jag nu anfört anser jag att arbetsgivare som lämnar bidrag skall på bidraget betala samtliga arbetsgivaravgifteroch allmän löneavgift med undantag av sjukförsäkringsavgift ocharbetsskadeavgift. Mitt förslag föranleder ändring i 2 kap. 5 § socialavgiftslagen. 2.5 Redovisning i uppbördsdeklaration Mitt förslag:Redovisning och inbetalning av arbetsgivaravgifter på arbetsgivares bidrag tillvinstandelsstiftelse skall ske i den ordning som gäller för uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare. Skälen för mitt förslag:Sedan den 1 januari 1985 gäller nya regler för uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, som innebär en samordning med det system som gäller för uppbörden av innehållenpreliminär skatt enligt uppbördslagen (1953:272), UBL. Detta regleras i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och innebär bl. En arbetsgivare redovisar den under föregående månad faktisktutgivna lönen och räknar ut den avgift (månadsavgift) som belöper pålönesumman. Redovisningen görs i en uppbördsdeklaration som innefattar såvälinnehållen skatt som avgifter. Skattebeloppet och avgifterna betalas in tilllänsskattemyndighetens skattepostgirokonto som redovisningen lämnas.Allmän löneavgift uppbärs i samma ordning som arbetsgivaravgifterna. Det bidrag arbetsgivaren lämnar till envinstandelsstiftelse skall enligt mitt förslag behandlas som lön isocialavgiftshänseende. Det är därför lämpligt att de avgifter som skallberäknas för bidraget redovisas och betalas i samma ordning som gäller föravgifter på vanlig lön. Detta innebär att arbetsgivaren i enuppbördsdeklaration redovisar det överförda beloppet samt beräknar den därpåbelöpande månadsavgiften och betalar in beloppet till länsskattemyndighetensskattepostgirokonto. Då den andel som tillkommer den anställde inte ärskattepliktig förrän den för honom är tillgänglig för lyftning skall vid dennatidpunkt inte något källskatteavdrag göras. Den uppbördshandling som används för redovisning ochbetalning av källskatt och avgifter utgörs av ett inbetalningskort somsamtidigt innehåller en uppbördsdeklaration. I det formulär för denna blankettsom används kan, på grund av den särredovisning som fordras närvissa avgifter inte skall utgå, inte skapas nödvändigt utrymme för den redovisningsom nu avses. Med hänsyn härtill samt till det förhållandet att redovisningenberör endast en mycket liten andel av det totala antalet arbetsgivare ochskall ske vid sannolikt endast ett uppbördstillfälle anser jag detlämpligt att låta berörda arbetsgivare redovisa avgifterna för det överfördabeloppet på en särskild uppbördshandling som utformas för detta ändamål. Detbör ankomma på att utforma denna blankett. Mitt förslag omredovisning och inbetalning av arbetsgivaravgifter på vinstandelsbidragföranleder att vissa nya bestämmelser tillfogas 54 § 1 mom. UBL. Mittförslag: Arbetsgivare som lämnar bidrag till vinstandelsstiftelse skall lämnauppgift för beräkning av pensionsgrundande inkomst avseende den anställdesvinstandel. Skälen förmitt förslag: Jag har i det föregående föreslagit att värdet av vad en anställdtillgodoförs i samband med att arbetsgivaren lämnar bidrag tillvinstandelsstiftelse skall vara pensionsgmndande för det inkomstår då bidragetlämnas till stiftelsen. Den försäkrades taxering till statlig inkomstskatt kaninte läggas till grund för PGI-beräkningen när vinstandelsvärde Detta beror på att skattskyldighet förandelen inte uppkommer förrän denna är tillgänglig för lyftning. Den uppgiftsom behövs för PGI-beräkningen kan alltså inte hämtas från den av stiftelsenlångt senare lämnade kontrolluppgiften. Eftersom den försäkrades taxering tillstatlig inkomstskatt för det är då vinstandelsvärde tillgodoförts denne inteinnefattar detta värde krävs en komplettering av den beräkningsgrund som förnärvarande gäller enligt 11 kap. 4§ AFL. Till grund för beräkningen i nuaktuell del bör därför läggas en särskild uppgift som avges till den lokalaskattemyndigheten. För att vinstandelen skall kunna inräknas i PGI och utgöraunderlag för bestämmande av anställningsinkomsten bör en bestämmelse om avlämnandeav en sådan uppgift som sagts tas in i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.Ansvaret för denna uppgift bör läggas på den arbetsgivare som lämnar bidragtill vinstandelsstiftelse. Arbetsgivarens vinstandelsbidrag utgörs visserligenav en klumpsumma men jag har erfarit att de anställda efter varje överföringregelmässigt erhåller besked från stiftelsen om sin andelsrätt. Sådanauppgifter finns alltså tillgängliga och det måste kunna förutsättas attstiftelsen i de andelsberättigades intresse tillhandahåller arbetsgivarenuppgifterna. Det bör därför kunna krävas att arbetsgivaren inhämtar dennauppgift och lämnar den till lokal skattemyndighet. Jag anser att uppgiften iallmänhet bör kunna lämnas av arbetsgivaren i de kontrolluppgifter denne lämnarför de anställdas taxering. Jag återkommer i specialmotiveringen till dennafråga. Mitt förslag: De nya bestämmelserna skall träda i kraftden . Skälenför mitt förslag: De nya reglerna om arbetsgivaravgifter på bidrag tillvinstandelsstiftelse bör tillämpas fr. o. m. . Bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse är 1988 på gmndval av 1987 årsresultat kommer alltså att träffas av avgifter. PGI avses bli beräknad för år1988 på grundval av förvärv av rätt till vinstandelsmedel. 3Administrativa effekter m. m. Mitt förslag om arbetsgivaravgifter på vinstandelsmedelpåverkar i första hand den lokala skattemyndighetens arbetsuppgifter. Med hänsyntill att det antal arbetsgivare som berörs är ringa i förhållande till dettotala antalet avgifts- och redovisningsskyldiga arbetsgivare, bedömer jagdenna påverkan i uppbördshänseende vara marginell. åsamkas viss ökad registreringsskyldighet.Även denna förändring bedömer jag vara marginell. centrala skatteregistrets utrymmesbehov ligger inom demarginaler som Prop. 1986/87:107 alltid måste finnas, varför någonanskaffning av utrustning för detta ändamål vare sig centralt eller hos delokala skattemyndigheterna inte behövs. Beräkningen av PGI ankommer på den lokalaskattemyndigheten. Denna utförs i anslutning till taxeringsarbetet och skerhuvudsakligen maskinellt. Mitt förslag kräver inte några nya rutiner. Däremotkrävs smärre justeringar i nuvarande rutiner. För arbetsgivare som lämnar vinstandelsbidrag innebärförslaget en viss ökad uppgiftsskyldighet. För dessa avser ökningen uppgifterrörande anställda för vilka arbetsgivaren ändå är avgifts- ochredovisningsskyldig. Någon fullständig bild av antalet vinstandelsstiftelserfinns inte tillgänglig. Detta gäller framför allt kunskaperna om vinstandelsstiftelseri mindre företag. Vad gäller storleken pä avsättningar tillvinstandelsstiftelser kan med utgångspunkt i vad som är känt angåendeavsättningar inom större företag beräknas att drygt 400 milj. kr. avsattes tillsådana stiftelser . Mitt förslag innebär att avsättningar tillvinstandelsstiftelser skall beläggas med samtliga arbetsgivaravgifter utomsjukförsäkrings- och arbetsskadeavgift. Med avgiftsnivå innebär detatt avgiftsuttaget på avsättningar till vinstandelsstiftelser skulle bli27,. Beräknat på de avsättningar som gjordes skulle detta geavgiftsinkomster om ca 110 milj. kr. uppkommer emellertid utgifter genom de förmånersom följer av den föreslagna ändringen. Storleken på utgifterna är synnerligensvår att beräkna, eftersom mera ingående kunskaper saknas om antalet personersom kommer att få andelar i vinstandelsstiftelser och om storleken på dessaandelar. Över , när framför allt pensionsförmåner börjar utgesi större omfattning, kommer de uttagna avgifterna att svara mot kostnaderna förde ändamål avgifterna är avsedda att täcka. I enlighet med vad jag har anfört nu har det inomsocialdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, 2. lag om ändringi lagen (1987:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändringi lagen (1987:000) om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändringi lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgmndande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Förslaget under 4 har upprättats i samråd med chefen förfinansdeparte mentet. 5.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter Iparagrafen finns bestämmelser om det underlag på vilket arbetsgivaravgifterskall beräknas. Bestämmelserna innebär att avgifter skall tas ut såväl päutgiven lön - i pengar eller i form av vissa naturaförmåner - som pä utbetalduppdragsersättning. Det senare framgår av hänvisningen till 3 kap. 2 § andrastycket AFL. Genom ett särskilt tillägg likställs vissa statliga bidrag tillkonstnärer m. fl. Detbidrag som en arbetsgivare lämnar till en s.k. vinstandelsstiftelse skall somframgått av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) pä samma sätt som lön ingåi underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter. En uttrycklig bestämmelse omatt förevarande bidrag skall likställas med lön har därför tagits in som ettnytt andra stycke i paragrafen. 1 begreppet "bidrag" ligger att detskall vara fråga om medel som arbetsgivaren frivilligt lämnar till denjuridiska personen. Lagstadgade avgifter, t. ex. ATP-av-gifter, faller utanför.Försäkringspremier eller avgifter till Industrins och handelns tilläggspensionför tjänstemän och arbetsledare () kommer inte heller att falla inunder bestämmelsen, eftersom försäkringsföretag eller SvenskaPersonal-Pensionskassan (SPP) inte har till väsentligt ändamål att tillgodoseekonomiska intressen hos de anställda hos just den arbetsgivare som lämnatbidraget. Har arbetsgivaren lämnat bidrag i annan form än kontanta medel,exempelvis aktier, skall dessa i avgiftsunderlaget tas upp till detmarknadsvärde de hade för överföringen. Somframgått av vad som sagts tidigare är avsikten med förslaget om vidgatavgiftsuttag att träffa de bidrag som lämnas inom ramen för vinstandelssystem.Detta skall gälla även om medlen kommer en anställd till godo först efterdennes pensionering. De medel arbetsgivaren avsätter för de anställdaspensionering skall dock inte i avgiftshänseende anses som lön, när avsättningensker i enlighet med bestämmelserna i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen). Inte heller skall bidrag som lämnas tillpersonalstiftelse enligt nämnda lag anses som lön. Denlagtekniska beskrivningen av vinstandelsstiftelse som en sådan juridisk person,som har som ett väsentligt ändamål att tillgodose ekonomiska intressen hos densom är eller har varit anställd hos arbetsgivaren, följer nära det förslag somutformats i promemorian (Ds Fi 1983:21) Breddat underiag förproduktionsfaktorskatter. Som jag nämnt inledningsvis (avsnitt 1) framfördesinte några erinringar mot den beskrivningen under remissbehandlingen avpromemorian.