prop · GA0391 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner och landsting Prop.1986/87: 91 Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsproiokolletden för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenshemställan. 1propositionen lägger regeringen fram olika förslag som syftar lill atl fördjupademokratin i kommunerna och landstingen. Medborgarna bör få slörre möjlighet lill ett direktinflytande på de kommunala tjänsterna och den kommunala organisafionen bördecentraliseras. Ipropositionen behandlas också en tredje huvudfråga. Enligt propositionen börfolkstyrets möjlighet lill politisk styrning och ledning av den kommunalaverksamheten förbättras. Förslag läggs därför fram som främjar folkstyretgenom en utveckling mol ökad målstyrning och en utveckling av deförtroendevaldas roll. Genomförslag fill ändringar i kommunallagen (1977: 179) stärks medborgarnasställning som brukare av kommunala Qänster. Enligt förslaget är det en uppgiftför de kommunala nämnderna alt verka för atl samråd sker med brukarna.Samtidigt införs nya möjligheter atl utveckla brukarinfiylandei genom delegeringsinstiiutet.Delegering från en nämnd lill en anställd skall kunna förenas med villkor omkrav på samråd med brukarna eller krav på enighet med företrädare för brukarna. Isamband med behandlingen av de kommunala servicefrågorna las även upp denbetydelsefulla roll som personalen har för den kommunala sektorns förnyelse.Detta markeras genom en ny bestämmelse i kommunallagen. Ettförslag till lokalnämndslag läggs fram. Förslagetinnebär alt de möjligheter som kommunerna sedan är 1980 haft att decentraliserasitt nämndarbete nu permanentas och vidareutvecklas. Kommunernas frihet attorganisera sin centrala och lokala nämndverksam- het föreslås bli utökade.Den nya lagen syftar lill att i organisatoriskt Prop. 1986/87:91 hänseendei slörre utsträckning likställa specialreglerade och kommunal-lagsregleradeuppgifter. Förslagetinnebär bl.a. atl ansvaret för specialreglerade uppgifter skall kunna lämnas åten lokal nämnd även om uppgiften inle i alla avseenden har anknytning fillkommundelen. Lokala nämnder föreslås vidare kunna ansvara för uppgifter somavser statligt reglerade tjänster. En annan nyhet i förslaget är att dekommuner som har geografiskt heltäckande lokala nämnder får större frihet atlorganisera sina obligatoriska specialreglerade nämnder. Förslaget innebär attsocialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden, ochskolstyrelsen blir fakultativa specialreglerade nämnder. Regeringen ges ocksåbefogenhet att medge en kommun alt även i andra fall tillämpa en annan centralnämndorganisation än som är föreskriven i lag. Propositioneninnehåller också förslag som tar sikte pä alt stärka och utveckla de politiskapartiernas och de förtroendevaldas roll. En precisering i kommunallagen närdet gäller de förtroendevaldas huvudsakliga uppgifter föresläs. Därmed betonasde förtroendevaldas roll som medborgarnas ombud i den kommunala verksamheten.I syfte alt stödja utvecklingen mol en ökad målstyrning föreslås attkommunerna och landstingen ges ökade möjligheter alt besluta om ramanslag. Ipropositionen behandlas även frågorna om ekonomisk ersättning till de förtroendevaldaoch kommunalt partistöd. Lagförslagenavses träda i kraft den . Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom föreskrivs i fräga om kommunallagen (1977:179)dels att 1 kap. 5 6 och 3 kap. 13 8 skall ha följande lydelse, dels atl det ilagen skall införas tvä nya paragrafer, 1 kap. 6 8 och 3 kap. 13 a 6, avföljande lydelse. Kommuns och landsfingskommuns beslutanderätt utövas av fullmäkfi- Förvaltning och verkställighet ankommer på styrelsen och övriga nämnder. Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige. För sådan uppgift kan till-sällas särskild beredning beslående av en eller flera personer. Förvaltning och verkställighet ankommer pä styrelsen ochövriga nämnder. Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige.För en sådan uppgift kan filisättas en särskild beredning bestående av eneller flera personer. Styrelsen och övriga nämnder skall verka för att samrådsker med dem som utnyttjar deras tjänster. De förtroendevalda i styrelsen och övriga nämnder börsärskilt ägna sig åt frågor som rör verksamhetens mål, inriktning, omfattningoch kvalitet. Styrelsen och övriga nämnder biträds av anställda i denomfattning som behövs. 1 kommuner och landstingskommuner får inrättaspartssammansatta organ med uppgift alt svara för viss beredning, förvaltningoch verkställighet inom styrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden. Fullmäktige får uppdraga åt styrelsen eller annan nämndatt i fullmäktiges ställe fatta beslut i viss grupp av ärenden, i den mån ejannat följer av lag eller annan författning. Sådant uppdrag får ej avseärenden som är av principiell beskaffenhet eller i övrigl av större vikt. I samband med atl budgeten fastställs eller anslag annarsbeviljas får fullmäktige uppdra åt styrelsen eller någon annan nämnd alt Senasle lydelse 1979:409, genomföra en viss verksamhet inom ramen för de riktlinjereller andra generella beslul om verksamheten som fullmäktige har fastställt. Fullmäktige får också uppdra åt styrelsen eller någonannan nämnd atl i fullmäktiges ställe fatta beslut i en viss grupp av ärenden,i den mån något annat inte följer av lag eller annan författning. Ett sådantuppdrag får inle avse ärenden som är av principiell beskaffenhet eller annarsav större vikt. 3 kap. 13 8 Fullmäktige fillsätler nämnder för förvaltning ochverkställighet som enligt särskilda författningar ankommer pä dessa. För sådananämnder gäller vad som är föreskrivet i dessa författningar. och verkställighet i övrigt får fullmäktige tillsälta de nämndersom behövs. Ledamöter och suppleanter i sådan nämnd väljes av fullmäktige tilldet antal som fullmäktige bestämmer. Beträffande sådan nämnd skall vad som ärföreskrivet beträffande styrelsen i 2 6 andra stycket, 3 6 första stycket, 46,56 tredje stycket, 7-12 85 och, utom i fråga om nämnd i , 65 tillämpas på motsvarande sätt. Omvissa lokala organ i kommunerna och särskilda organ i landstingskommunernafinns särskilda bestämmelser. Särskildabestämmelser om nämndorganisationen finns i lokalnämndslagen (1987:000) ochlagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna. 2 Senaste lydelse 1985: 128. Omstyrelsen eller någon annan nämnd uppdrar åt en tjänsteman hos kommunen ellerlandstingskommunen att besluta på styrelsens eller nämndens vägnar, fårstyrelsen eller nämnden ställa upp villkor som innebär att de som utnyttjarderas tjänster skall beredas tillfälle att framställa förslag eller att yttrasig innan beslutanderätten utövas. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 91 Styrelsen eller nämnden får också föreskriva änbeslutanderätten får utövas endast om företrädare för dem som utnyttjarstyrelsens eller nämndens tjänster har tillstyrkt del beslul som tjänstemannenavser alt fatta. Denna lag träder i kraft den . 2 Förslagtill Prop. Lokalnämndslag Härigenomföreskrivs följande. 1 6I denna lag finns föreskrifter om lokala nämnder, centrala nämnder och särskilda organ i kommunerna. 2 § Kommunfullmäktige fär i eneller flera delar av kommunen eller för en eller flera anläggningar inrättalokala nämnder i enlighet med denna lag. 3 6 En lokal nämnd får skötaförvaltning och verkställighet som annars skall fullgöras av - sådana nämnder som avses i 3kap. 13 8 andra stycket kommunallagen (1977: 179), - socialnämnden, miljö- ochhälsoskyddsnämnden, , trafiknämnden eller skolstyrelsen. Kommunfullmäktigefår dock inte inrätta institutionsstyrelser för sådana uppgifter somskolstyrelsen skall fullgöra. 4 §I en kommun som inte ingår i en landsfingskommun får en lokal nämnd sköta också sådan förvaltning och verkställighet som skall fullgöras av hälso- och sjukvårdsnämnden, tandvårdsnämnden eller omsorgsnämn den. 5 §Befogenheter, som en stafiig myndighet har lämnat fill socialnämn den, miljö- och hälsoskyddsnämnden, , trafiknämnden eller skolstyrelsen, får lämnas över fill en lokal nämnd bara om myndighe ten medger det. 6 § En lokal nämnd får intebestämma rättigheter eller skyldigheter för kommunen i ärenden där nämndenföreträder kommunen som part. 7 § En lokal nämnds närmareuppgifter och verksamhetsområde bestäms av kommunfullmäktige. 8 § En lokal nämnd får väckaärenden hos kommunfullmäktige, om fullmäkfige inte har föreskrivit annat. 9 § Ledamöter och suppleanter ilokala nämnder utses av kommunfullmäktige för den tid som fullmäktigebestämmer. 10 §För de lokala nämnderna tillämpas i övrigt vad som är föreskrivet för de nämnder vars uppgifter de har tagit över, om något annat inte framgår av denna lag. lokala nämnder som har tagit över uppgifter från sådana nämnder som avses i3 kap. 13 8 första stycket kommunallagen (1977:179) skall bestämmelserna i 11och 12 66 förvaltningslagen (1986:223) om jäv fillämpas också vidhandläggningen av andra ärenden i nämnden. Centrala nämnder Prop. 11 § 1 en kommun som har inrättatlokala nämnder i hela kommunen för sädan förvaltning och verkställighet somannars skall fullgöras av socialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden,eller skolstyrelsen, fär kommunfullmäktige uppdra ät någonannan central nämnd atl ta över den verksamhet som inle har tagils över av enlokal nämnd. 12 5 För sådana uppgifter somskall fullgöras av socialnämnden, miljö-och hälsoskyddsnämnden,, trafiknämnden, skolstyrelsen, hälso- och sjukvårdsnämnden,tandvårdsnämnden eller omsorgsnämnden fär kommunfullmäktige efter regeringensmedgivande besluta om en annan nämndorganisalion än den som föreskrivs i lag. 13 6 En central nämnd med uppdragenligt 11 eller 12 8 får inle bestämma rättigheter eller skyldigheter förkommunen i ärenden där nämnden företräder kommunen som part. 14 5 För en central nämnd meduppdrag enligt II eller 12 8 tillämpas i övrigt vad som ärföreskrivet om hur uppgifterna skall skötas för den nämnd vars uppgifter denhar tagit över. 15 5 Kommunfullmäktige får inrättasärskilda organ för förvaltning och verkställighet under en lokal nämnd. 16 6 Ett särskilt organ skalllämna sitt budgetförslag till den lokala nämnden inom den lid som nämndenbestämmer. 17 5 Ett särskilt organ färinte väcka ärenden hos kommunfullmäktige. 18 8 För särskilda organ tillämpasi övrigl vad som är föreskrivet för lokala nämnder. 19 6Upphör verksamheten hos en central nämnd eller en social di striktsnämnd som avses i socialtjänstlagen (1980:620), sedan nämndens uppgifter efter beslut av kommunfullmäktige enligt denna lag hell har lagils över av en eller flera andra nämnder, skall ledamöterna och suppleanterna i den centrala nämnden eller sociala distriklsnämnden anses entledigade utan vidare åtgärd. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1988, då lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna skallupphöra att gälla. De lokala organ som ärinrättade med stöd av den upphävda lagen skall efter ikraftträdandet fullgörasina uppgifter med stöd av den nya lagen. Lag omändring i lagen (1984: 382) om försöksverksamhet Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1984: 382) om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation dels att 8 och 9 86 skall upphöra all gälla, delsatt 7 8 skall ha följande lydelse. Fullmäktige i enförsökskommun får inrätta en institutionsstyrelse som för en eller fleraanläggningar får handha förvaltning och verkställighet som enligt lag ellerannan författning ankommer pä miljö- och hälsoskyddsnämnden, skolstyrelsenoch socialnämnden. Som förutsättning härför gäller atl uppgiften på grund avsin begränsning till anläggningen och sin beskaffenhet i övrigl lämpar sig förhandläggning i en institutionsstyrelse. Ifråga om institutionsstyrelser som inrättas med stöd av denna paragraf skall 2§ andra styckel, 3 § andra styckel, 4 § andra styckel och 5 § lagen (1979:408)om vissa lokala organ i kommunerna tillämpas. Fullmäktige i enförsökskommun får inrätta en institutionsstyrelse som för en eller fleraanläggningar fär handha förvaltning och verkställighet som enligt lag ellerannan författning ankommer pä skolstyrelsen. Som förutsättning härför gäller alluppgiften pä grund av sin begränsning till anläggningen och sin beskaffenhet iövrigt lämpar sig för handläggning i en institutionsstyrelse. Ifråga om institutionsstyrelser som inrättas med slöd av denna paragraf skall5-10 §§ lokalnämndslagen (1987:000) tillämpas. Dennalag träder i kraft den . Delokala organ och särskilda organ som är inrättade med slöd av de upphävdabestämmelserna skall efter ikraftträdandet fullgöra sina uppgifter med stöd avlokalnämndslagen (1987:000). Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 47 8 socialtjänstlagen (1980:620)skall ha följande lydelse. Uppdrag atl besluta på socialnämndens vägnar får inleavse vad som ankommer på nämnden enligt 2, 5, 6 och 8 a 88, II 6 första och andra styckena, 17 8 iredjestycket samt 18 6 lagen (1980:621) med särskilda beslämmelser om vård av unga. / de kommuner där sociala di-slrikisnämnder inte harinrättats får dock beslutanderätten i frågor som avses i första stycket uppdrasål en särskild avdelning som beslår av ledamöler eller suppleanter i nämnden. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får ges ålen särskild avdelning som beslår av ledamöler eller suppleanler i nämnden iärenden som ankommer på nämnden enligt 2, 5, 6 och 8 a 66, II 8 första och andra styckena, 17 6tredje styckel samt 18 5 lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vårdav unga. Denna lag träder i kraft den . Senasle lydelse 1985: 395. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. Carisson, , ,, , , G. , Lönnqvist Proposition om aktivt folkstyre i kommuner och landsting Riksdagenhar fattat beslut om en rad reformer av betydelse förden kommunala demokratin. Den nu gällande kommunallagen (1977: 179, ändradsenast 1986: 1329) trädde i kraft den . Den syftade främst till attstärka den kommunala självstyrelsen och den representativa demokratin saml attminska den statliga detaljregleringen. Genom lagen (1979:408) om lokala organ(ändrad senast 1983:304) har kommunerna fr. o. m. getts stor frihetalt decentralisera sitt nämndarbete. För landstingens del infördes vidgade decentraliseringsmöjlighelerfr. o. m. genom lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna.Nya förutsättningar har därigenom skapats för allt flera att delta isamhällsarbetet. Åtgärder har bl. a. ocksä vidtagits för atl förbättra deförtroendevaldas arbetsvillkor (prop. 1982/83:97, KU 28, rskr. Regeringentillkallade en kommitté för att pröva olika vägar att ytterligarefördjupa den kommunala demokratin och därmed samhällsverksamhetens folkligaförankring (dir. 1983:44). Kommittén antog namnet 1983 ärs demokratiberedning(C 1983:03). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1984:1) uppdrogs åt beredningen attse över lagstiftningen om kommuner och landsfing. Demokratiberedningensuppdrag enligt ursprungsdirekfiven redovisades i belänkandet (SOU 1985: 28)Aktivt folkstyre i kommuner och landsting. En sammanfattning av betänkandetsamt beredningens lagförslag rörande lokal nämndverksamhet i kommunerna börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Samfidigtredovisade beredningen sill uppdrag enligt filläggsdirekliven i betänkandet (SOU1985:29) Principer för ny kommunallag. Bådabetänkandena har remissbehandlats. Idet följande anmäler jag de förslag som beredningen tagit upp i betänkandet Akfivtfolkstyre i kommuner och landsting. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning över deras yttrandenöver förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Enredovisning av decentraliseringsarbetet i kommunerna bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 3. Den fortsatta beredningenav förslagen i betänkandet Principer för ny Prop. 1986/87:91 kommunallaghar av regeringen uppdragits ål en särskild arbetsgrupp,kommunallagsgruppen (C 1986: A). Arbetsgruppen skall redovisa resultatet avsitt arbete . Jaghar även övervägt de frågor som informationsdelegalionen (B 1982:1) behandlati betänkandet (SOU 1984: 68) Samordnad samhällsinfor-mafion. Meddemokratiberedningens utredningsarbete som grund lägger jag i denna proposifionfram en rad förslag som tar sikte på atl öka medborgarnas, partiemas, deförtroendevaldas samt de anställdas akfiva medverkan, delakfighel och ansvar iden kommunala verksamheten. Förslagenriktar i första hand in sig pä atl utveckla den kommunala demokrafin enligtföljande mål: - De som utnyttjar kommunernasoch landstingens tjänster (brukarna) bör fä ett direkt inflytande på dekommunala Qänster som de är direkt beroende av. - Den kommunala organisationenbör decentraliseras sä all besluten förs närmare medborgarna och kontakternamellan de förtroendevalda och medborgarna underlättas. - Partierna och deförtroendevalda ges bättre förutsättningar för all klara de krav som ställs pådem. De politiska partierna måste ange målen för de nödvändiga förändringarna iden kommunala verksamheten. Förslagen bygger på en stark tro pä människornasvilja att la ansvar inte baraför sig själva och sina närmaste utan ocksä för hur hela samhället utvecklas. Delligger ett väsentligt livsvärde i att tillsammans med andra bestämma överviktiga gemensamma angelägenheter. Förslagen i denna proposition öppnarmöjligheter till och sfimulerar en sådan utveckling. Kommunernaoch landstingen sörier för en mycket stor del av våra dagliga behov avtjänster, trygghet och omvårdnad. En fortsatt förnyelse och utveckling av dennasektor är grunden för välfärdspolitiken. En fördjupning av den representativademokratin och en aktiv utveckhng av verksamheten i kommuner och landstingskapar förutsällningar för enskilda människors möjligheter till ell liv isocial gemenskap, med social och ekonomisk självständighet. Dettainnebär att den generella välfärdspolitiken ligger fast. En fortsalt utvecklingav välfärden bygger på principen att de grundläggande sociala nyllighelemaskall vara tillgängliga för alla medborgare på lika villkor och fördelas eftermänniskomas behov, inte efter deras ekonomiska tillgångar. Allaförändringar som strider mot dessa principer måste avvisas. Det innebär ocksäatt huvuddelen av den gemensamma sektorns service och Qänster även ifortsättningen skall fillhandahällas av kommuner och landsfing. Demokratinär inte vunnen en gång för alla. Den måste ständigt värnas. Samhället förändras och vi påverkas av impulser från omvärlden, den tekniska utvecklingen går snabbt och medborgarnas behov ändras. Därför måste demokratin för att bibehålla sin vitalitet ständigt prövas inför dessa uppgifter i ett föränderligt samhälle. 2 Nyavägar för medborgarinflytande i den Prop.1986/87:91 Jagtar nu upp olika frågor som rör den kommunala Qänsleproduktionen ur etl medborgarperspekiiv. Medborgarnahar rätt atl kräva all den kommunala servicen är av hög kvalitet och bedrivs såeffektivt som möjligt. Diskussionen om den offentliga sektorn har längehandlat om hur verksamheten skall byggas ut för alt undanröja olika brister.Men förnyelsen och omprövningen av den kommunala verksamheten är ocksåi högre grad inriktad på atl höja kvaliteten på de tjänster som erbjudsmedborgarna. är medborgarna som skatte- och avgiftsbetalare givetvisocksä angelägna om alt den kommunala verksamheten bedrivs pä ell effekfivi ochändamålsenligt sätt. Delär de politiska partiernas och de förtroendevaldas uppgift atl se till attutbudet av kommunala Qänster svarar mot de enskilda medborgarnas behov. Dethandlar här i grunden om fördelningspolifiska avgöranden. Jag återkommer iavsnitt 4 med förslag som syftar till atl förstärka partiernas och deförtroendevaldas roll. bra verksamhet innebär inle endast att utbudet av Qänster skallvara utbyggt och rättvist fördelat. Det krävs ocksä att de som förmedlar Qänsternaär serviceinriktade och sätter medborgarna i centrum. Det finns därför storanledning all särskilt betona de anställdas avgörande roll för en välfungerande service. I avsnitt 2.2 behandlar jag olika frågor som rörsamspelet mellan medborgarna och de kommunalt anställda. Jag föreslår i sambanddärmed att en särskild bestämmelse om personalen tas in i kommunallagen. Enviktig del i den kommunala förvaltningens service till medborgama är den informafionsverksamhetsom kommunerna och landstingen bedriver. Den kommunala informationen har ocksåen betydelsefull roll för medbor-gamas möjligheter att delta i den demokratiskaprocessen. Jag kommer i del följande att redovisa olika åtgärder som vidtagitsliksom hur jag avser atl bedriva ett fortsatt utvecklingsarbete pä detta område(avsnitt 2.3). Kommunemaoch landslingen svarar för en mycket betydande del av de Qänster som är viktigaför medborgarna. Ansvaret för de flesta av de samhällsuppgifter som direktberör den enskilde ligger på nivå. Del gäller t.ex. social omsorg, hälso-och sjukvård och grundläggande utbildning. Jagövergår nu fill frågan om att utveckla inflytandet för dem som direkt berörs avolika kommunala Qänster - brukarna. Enligt min mening är det betydelsefullt attt. ex. elever, föräldrar och värdtagare fär ökade möjligheter till medverkan ioch ansvar för den kommunala verksamheten. Detär två huvudsakliga orsaker till att jag här tar upp frågan om ett vidgat brukarinflytande:- De kommunala Qänsternas innehåll blir allt viktigare för medborgarna. Ettökat inflytande för brukarna främjar en god kvalitet på Qänsterna. - Den kommunalaverksamhetens medborgéHiga förankring bör förbätt- Prop. ras.Brukarinflytandel innebär etl värdefullt komplement till den representativademokratin. Denkommunala sektorns Qänster är i regel inte färdiga produkter. Barnomsorg,undervisning och värd är verksamheter där medborgaren ofta har berättigadeanspråk pä alt fä sina synpunkter tillgodosedda. finns ca 200000 barn i kommunala daghem, 80000 går pä frilids-hem, 90000går i deltidsförskolor och 165000 vistas i familjedaghem. Föräldrarna fill alladessa barn i den kommunala barnomsorgen har naturligtvis synpunkter på hur dendagliga verksamheten i dessa institutioner bör fungera för att deras barn skalltrivas och utvecklas på ett posifivi sätt. Allabarn i går i skolan, de flesta i elva eller . Skolan är barnensarbetsplats under en stor del av deras liv. För atl barnen skall utvecklas tillmogna samhällsmedborgare måste de fä vara med och la ansvar redan i skolan. Förföräldrarna är del väsentligt med en god kontakt med skolans personal så attdel finns möjligheter att påverka skolans arbeie. Ungefär50000 äldre bor pä ålderdomshem. Lika många vistas i långvårdens sjukhem.Ungefär 10000 vistas i den psykiska värdens instilufioner. Alla dessamänniskor, som lever sitt liv i samhällets institutioner, har berättigade krav päatt mötas med respekt och hänsyn lill den personliga integriteten. De har ocksärätt att själva kunna bestämma över sin dagliga tillvaro. Detpågår runt om i landet försök med att öka deltagandet av dem som direkt berörsav den offentliga sektoms Qänster. Erfarenheterna är övervägande positiva.Därför är det vikfigt alt utvecklingen mol ett ökat medbor-gardeltagande i denkommunala verksamheten påskyndas. Medbrukare avser jag personer som nära och personligt berörs av en kommunalverksamhet och som i regel utnyttjar den kontinuerligt under en relafivt långperiod. Del gäller i första hand eleverna i skolan, föräldrarna till barn iskolan och på daghemmen, de äldre och de handikappade på ålderdomshem, sjukhemoch i servicebostäder saml i den öppna vården. Enhuvuduppgift ärs demokratiberedning har enligt direkfiven (dir.1983:44) varit att studera möjligheterna att inom ramen för det representativasystemet öka medborgarnas ansvar för de delar av samhällsverksamheten som dekommer i direkt beröring med i egenskap av brukare. I betänkandet (SOU 1984:84)Lokalt folkstyre genom brukarmedverkan redovisar beredningen exempel ocherfarenheter från försök med brukarmedverkan i olika kommunala verksamheter.De berörda sektorerna var barnomsorg, skola, kultur- och frifid, äldreomsorg, hälso-och sjukvård samt omsorgsverksamhet.