prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — och för de följande verksamhelsårenvisa överskott på ca 100 resp. ca 150 milj. kr. EKN:s rörliga kredit hosriksgäldskontoret höjdes inför verksamhelsårel1985/86 med 600 milj. kr. lill 3 300 milj. kr. Utnyttjandet ökade under verksamhetsåret med 333 milj.kr.till 1 866 milj.kr. Enligt EKN:s pessimistiskaprognos skulle underskottet i verksamhelen under verksamhelsåren 1986/87 och 1987/88 tillsammans kunna uppgå till ca2 000 milj. kr. EKN anser mol denna bakgrund att den rörliga kredilenskulle behöva höjas med 400 milj. kr. lill 3 700 milj. kr. EKN hemsläller ocksåom alt under /88 få rätl all läna upp Ulländska valutor tillett belopp molsvarande högsl 500 milj. kr. för skadereglering som kan behöva ske för garantier i utländsk valula(se prop. 1986/87: 23, NU 6, rskr.26). Behovel av upplåning lorde inledningsvis bli begränsat. Garantiåtagandena kan emellertid växa snabbi och enberedskap bör finnas hos EKN för atl kunna möla eventuellt plötsligt uppkommandebehov. EKN:s uteslåendefordringar för verkställda skaderegleringar uppgick vid utgången /86 till ca 4 200 milj. kr. EKN:s ackumulerade underskott uppgicksamtidigt lill ca 1 150 milj. kr. /86 minskade EKN:s utestående garantiåtaganden för normalgarantier medanåtagandena för s/u-garantier ökade nägot.EKN säger i skrivelsen alt om systemet med garantigivning i utländska valutorinförs, avses garantiåtagandena i valutor avräknas mot ramarna i svenska kronor till dagskurs. Kvarvarande utrymme inom de av fastställda rambeloppen lorde varatillräckligt för all möla bäde exiraordinära garanlianspråk och vissavalutakurshöjningar fram till ulgångenav /88. Nägon ändring av rambeloppen är därför inleerforderlig. EKN anför alt önskemål om en översyn av EKN:sinvesteringsgaranti- 133 10 1986/87. syslemhar framförls av elt antal företag. Inom investeringsgarantisysle- Prop.1986/87: 100 met har , då sysiemel infördes, endast ett fåtalutfästelser Bil. Ingen garantiförbindelse har utfärdats.Erfarenhelerna av systemet är således begränsade. EKN säger att de slutsatserman eventuellt kan dra är alt vissa villkor som ställs inom systemet är någotför krävande och atl landbegränsningen och risktagandet är alltför begränsat.EKN anser därför atl behov finns av en omprövning av del svenskainvesleringsgaran-lisystemet, särskilt om skulle ansluta sig till detnya inlernationella systemet för invesleringsgarantier. När del gällerkursgarantisysternel, väntar EKN atl åiagandena kan komma atl öka någol. Någonhöjning av rambeloppet på 2 000 milj. kr. bedöms dock inte nödvändig. Mot bakgrund avsynpunkter som framförls av fyra företag som är slora kunder hos EKN ochSveriges exportråd, har EKN vidlagil en rad åtgärder, bl.a. en sänkning avpremienivån. EKN säger i skrivelsen alt man avser atl på nytt uireda frågankring , karenstider och självrisker i ett sammanhang. När det gällerefterfrågan på garantigivning för krediter till betalningssvaga länder hardenna till viss del kunnatlillgodoses genom s. k.globalgarantiavlal, dvs. avtal genom vilket en exportörförbinder sig att ansöka om garanti för i princip hela sin export, samt ävengenom uiökad flexibilitet i vad avser begränsade belopp vid sidan av dessaavtal. Denna fråga kommer att behandlas ytterligare på grundval av pågåendeutredning om s/u-syslemet. har beretts tillfälle atl ytlra sig över EKN:sskrivelse. Riksgäldsfullmäklige framför i skrivelse atl maninle har någol all erinra mol den av EKN begärda höjningen av den rörligakrediten med 400 milj. kr. lill 3 700 milj. kr. och del begärda bemyndigandetalt låna upp ulländska valutor lill ell belopp molsvarande högsl 500 milj. kr. EKN:s garanligivning är av slor belydelse förden svenska exporten, framför allt för slörre projekl och systemleveranservilka utgör en viktig del av vår export. En EKN-garanli är ofta en avgörandeförutsättning för atl sådan exporl skall komma till stånd, speciellt till u-lands- och öststats-marknader. Detär mot den bakgrunden väsentligl atl EKN även fortsättningsvis får möjlighetatl ge garantier i betydande omfattning för exporl lill sådana länder. Riskernai garantigivningen har dock ökal väsentligt . EKN:s verksamhelinnebär därför en svår avvägning mellan uppgiften att ge ett rimligl stöd tille.vporten, i huvudsak jämförligt med det som det stora flertalet ulländskakonkurrenter erhåller, och uppgiften atl begränsa slatens förlustrisk. Många länder står inför mer eller mindre akutabeialningsproblem. lelländer som tvingats konsolidera sina skulder har ökal betydligt. Den Prop.1986/87: 100 belaslning som dessa konsolideringar medfört och kommer altmedföra har Bil. 5 lell lill slor försiktighet hos den industrialiseradevärldens långivare. Risk finns för alt alllför stor återhållsamhet med kredileroch garantier fördjupar betalningsproblemen och leder till en minskning av deninlernalionella handeln. Därför försöker i samverkan med andra länderatt förbättra samordningen vid hantering av komplicerade skuldkriser och altåsladkomma realistiska konsolideringar som kan minska de negativa återverkningarnapä den inlernalionella handeln. För de fattigaste och mest skuldlyngdau-länderna har särskilda insatser bedömis nödvändiga, bl. a.belalningsbalansslödet som syftar lill all åsladkomma mer långsikliga lösningarpå dessa länders skuldproblem. Ökade återvinningar avutestående fordringar har bidragit tillatl förbättra nämndens resultat. Jag anser del viktigt att fortsattaanslrängningar görs på delta omräde. Genom riskdelning medexportföretag och banker kan EKN medverka till fortsatt garanligivning pä vissamarknader som är av slor betydelse för de svenska exportföretagen. EKN har pädella område redan vidtagit belydelsefulla ålgärder. Strävandena alt dela risker,även med inslilul i andra länder, bör dock fortsätta. Viktigt är också atlsamarbetet mellan garantiinslitulen stärks, i försia hand mellan instilulen ide nordiska länderna. EKN har vidlagil en radåtgärder med syfle alt förbällra garantisysle-men. Jag ser medtillfredsställelse på dessa ansträngningar. Ytterligare åtgärder kan dockbehöva vidtas. Jag fäster i detla avseende slor vikl vid den ulredning avs/u-garanlisystemet som bedrivs inom EKN. Det är också tillfredsställande alten samlad översyn kommer atl ske av premie-, självrisk- och karenstidsfrågor. Jag delar EKN:suppfattning alt någon höjning av rambeloppet för garantigivningen inom n- ochs/u-syslemen inte är nödvändig. Liksom bör dock regeringen fåmöjlighet alt överföra ytterligare 10 000 milj. kr. till s/u-ramen. 1979/80:100bil. 14, NU 34, rskr. 224 föreslogs all EKN:s rält all från riksgäldskonlorelrekvirera medel som behövdes för nämndens verksamhel skulle upphävas. I ställetföreslogs en ordning som innebar atl EKN vid skadereglering i försia hand skallutnyttja sina premiefonder. Om dessa inte räcker, får EKN utnyttja den röriigakrediten i . Om den situationen skulle uppstå alt medlen påden röriiga krediten inte heller räcker föreslogs att regeringen skulle fåmöjlighet alt lill EKN över anslaget oförutsedda utgifler förskollera de medelsom behövs. Om slora definitiva förluster skulle uppstå skulle de också i sistahand belasla della anslag. Vidare föreslogs all ell förslagsanslag på 1 000 kr.skulle anvisas för läckning av sådana förlusler som kan uppstå i de fallregeringen beslulal bemyndiga EKN alt inom särskilda ramar lämna garantier. 1984/85:100bil. 5, NU 40, rskr. 382 ändrades principerna för utnyttjande av 1 000-kronors anslaget. EKN föreslogs, om inle rege ringen beslutar annat, få utnyttja den röriiga krediten i riksgäldskonlorel för de likviditetsbehov som kan uppkomma lillföljd av skadefall på rege- 135 När krediten tas i anspråk för skadefallpä sådana garanlier Prop. 1986/87: 100 föreslogs att EKN skulle få sina kostnader täckta, dvs.administrations- Bil. 5 kostnader, räntekostnader och eventuellakursförluster. Jag anser att detfinns skäl som talar för att gällande ordning för under-skotlsfinansieringändras. Det är enligt min mening uppenbart atl i de fall då varken premiefondereller den rörliga kredilen räcker för alt ulbetala skadeersättningarpä garantier, EKNf mäste ha rält atl, ulan föregående regeringsbeslut, fullgörade förpliktelser som nämnden iklätt sig på statens vägnar. Medel bör då fä rekvireras frånstatskassan och debileras 1 000-kronorsanslaget. Nuvarande )'egler om utnyttjande av anslaget för oförutsedda utgifter slopas därmed. Liksomtidigare bör EKN, efler beslut av regeringen, frän 1 000-kronors anslaget kunnatäcka vissa utbetalningar i de fallregeringen beslutat bemyndiga EKN all i enskilda fall eller inom särskildaramar lämna garantier. Om EKN i övrigt tar i anspråk medel från statskassan, bör delta redovisas av EKNför regeringen. Alla på sådant sällerhållna medel skall återbetalas med ränta. bör dock inle gälla vid definitiv förlust. Del ankommer påregeringen atl besluta efter hemställan av EKN om upphävande aväterbetalningsskyldighet vid definiliv föriusl. Mol bakgrund av de underskoll som enligtEKN:s bedömning kan uppstå i verksamhelenunder , instämmer jag i EKN:s begäran om en höjning avden rörliga kredilen i riksgäldskonlorel med 400 milj. kr. till 3 700 milj.kr. har idecember 1986 godkänl regeringens förslag om att exportkredilgaranlierfår lämnas i ulländska valutor (prop. 1986/87: 23, NU 6, rskr. Ipropositionen aviserades också (s. 6 och 7) alt frågan om bemyndigande förregeringen atl medge atl EKN fär la upp län i utländsk valula underbudgeiårei 1987/88 skulle las upp i föreliggande budgetproposition. EKN har isin skrivelse hemställt om atl få ta upp sådana lån molsvarande högsl 500 milj. kr. Jag delarEKN:s bedömning. När del gäller upplåning i ulländskvaluta bör avräkning mot det beviljade beloppel ske med kursen vidupplåningslillfällel. EKN fick är 1976 rält införa ell syslemför kursgaranti vid exporl (prop. 1975/76: 171, NU 49, rskr. 291, SFS1976: 309). Denna lyp av garanti är avsedd att läcka kursförluster i samband med export när betalningen skall fullgöras i utländsk valuta. Garantintäcker föriusl som uppstår när kursen för den utländska valutan sligil i förhållande lill den svenska kro nan. Systemet utgör en kompletteringlill de möjligheter till kurssäkring som affärsbankerna erbjuder, i första hand genom terminsavtal. Kursga ranti behöver inle vara kombineradmed en exportkreditgaranli från EKN. medgav alt siaten intillett belopp om 2 000 milj.kr. åtar sig betalningsansvar för sådana garantier. medgav också att en rörligl kredii om 50 milj. kr. skulleställas lill förfogande i för all vid behov användas vidutbetalning av ersättningar för kursförlus ter. Eflerfrågan på sådana garantier har inte varit större än att den bevil jade ramen hitlills räckt till. EKN säger i sin skrivelse all utnyttjandet kan vänlas öka någol men all någon höjning av rambeloppel inle bedöms vara erforderlig. Kursgarantiernautgör enligt min mening elt viktigt komplemenl fill Prop. 1986/87: 100övriga garanlier som EKN kan erbjuda. Jag delar EKN:s uppfattning alt Bil.5 någon höjning av rambeloppet inte synes nödvändig. Jag anserinte all det är ändamålsenligt atl ha en särskild rörlig kredii förkursgaranlisyslemet. Om behov uppslår bör fortsättningsvis den rörliga kreditensom föreslås bli höjd till 3 700 milj. kr. EKN har pekat påbehovet av översyn av investeringsgarantisystemet. Sysiemel infördes är 1968 (prop.1968:101, SU 128, rskr.302, SFS 1968:447)och modifierades i vissa avseenden (prop. 1978/79:201, NU 51,rskr. Som EKN påpekar har systemet knappast utnylljats alls. Del är därför enligt min mening angelägetatl en översyn företas med sikte påatt utforma elt ändamålsenligt system. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av inrättandet av etl multilateraltsyslem för invesleringsgarantier,MIGA, i vilkel överväger all bli medlem. Utnyttjandet av de garanlier som ulfärdas av MIGA förutsätterell fungerande nationellt syslem som komplemenl. Regeringen har uppdragil åtEKN alt redovisa förslag lillförändringar av investeringsgarantisystemet. Del av riksdagenbeviljade rambeloppet för invesleringsgarantier har sedan systemets införandeuppgått lill 400 milj.kr. Iavvakian på förslag till förändrade rikllinjer för systemet anser jag alt ramenoförändrat bör uppgå till400 milj. kr. De principer somjag har föreslagil bör gälla för läckande av underskott som kan uppslå hosEKN om premiefonder och den rörliga krediten inte visar sig räcka förutbetalning av skadeersättningar, bör även gälla för kursgaranli- resp.invesleringsgarantisystemen. Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt 1. medgealt staten ålar sig betalningsansvar i form av slalsgaranli för exportkrediter till eU belopp av högst 70 , varav 22 . reserveras förgaranligivning vid särskilt sam hällsintresse och för garantigivningvid export av betydelse för ekonomiska utveckling,saml bemyndiga regeringen att överföra yllerligare 10 . för sådan garantigivning om sä anses erforderiigl, 2. medge att statenålar sig betalningsansvar i form av slalsgaranli för kursgaraniier vid export till elt belopp av högst 2 , 3. medge alt siatenåtar sig belalningsansvar i form av slalsgaranli för investeringar i till etl belopp av högsl400 , 4. godkänna alt denrörliga kredit i som slällls lill exporlkredilnämndens förtogandeför alt vid behov användas för utbetalningav skadeersättningar i garantiverksamheten höjs med . och i samband härmed godkänna vad som anföris om den särskildarörliga kredilen på . förutbetalning av ersällningar för kursförslusler, 5. bemyndiga regeringen atl medge budgetårel1987/88 får la upp lån i ulländska valutor molsvarande Prop. 1986/87: 100 högsl . Bil. 6. lillExporikreditnämnden. täckande av vissa utgifler för skadeersättningarför /88 anvisa ett förslagsanslag av . för vissa utgifter för skadeersättningar som kan uppstå vid garantigivningenligt de riktlinjer jag förordal. 1985/86 Utgift 1 000 1986/87 Anslag 1 000 1987/88 Förslag 1 000 Krigsmaterielinspektionen utövar kontroll övertillverkningen av krigsmaleriel och handlägger ärenden rörande tillstånd lillexport och viss import av sådan materiel. Kostnaderna för kontrollmyndighetensorganisalion och verksamhet skall bestridasgenom avgifter från tillverkare av krigsmateriel samt genom expeditionsavgifterför tillstånd att ulföra krigsmateriel frän riket. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Förvaltningskostnader I 316 000 + 94 000 (därav lönekostnader) (1 176 OOOi (+ 50000) Lokalkostnader 91 000 of L 407 000 -I- 94000 Jag hemställer all regeringen föresls.r all lillKrigsmalerielinspeklionen för budgetårel 1987/88 anvisa ell förslagsanslagav . 1985/86 Utgift 17 387 738 1986/87 Anslag 25 000 0001987/88 Förslag 25 000 000 Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) är en regional utvecklings bank, vars målsättning är alt bidra lilllånlagariändernas sociala och ekono miska utveckling genom all lämna lån tillfinansiering av högprioriterade utvecklingsprojekt eller att på annatsätt medverka fill en snabbare ekono misk utveckling i ochKaribien. Bankens huvudkontor är beläget i . IDBsysselsätter omkring 1 400 personer. IDB beslår , sedanäven anslutit sig till banken ijuli 1986, av Prop. 1986/87: 100sammanlagi 44 medlemsstater. Dessa är förutom 25 låntagariänder i Latin- Bil. 5amerika och , och samt 17 icke-regionala bidragsgivandeländer. inträdde som medlem i IDB efler del att nya reglerförupphandlingen trätt i krafl är 1976. Enligt dessa är upphandlingen tillbankfinansierade projekt begränsat lill medlemsländerna. , tillsammansmed , och saml vissa andra västeuropeiska länder bildaren s. k. valgrupp och representeras i bankslyrelsen av en gemensamexekutivdirektör. Sammanslagningen avbankens kapitalresurser, dvs. det regionala kapitalet, lill vilkel delatinamerikanska medlemsländerna bidrar, med det inler-regionala kapitaletberäknas vara verkställd . Genom denna åtgärd, varom beslutfattades under årsmötet i , lorde bankens möjligheter atl läna upppengar på de internationella kapitalmarknaderna komma att stärkas. Förhandlingar om bankenssjunde allmänna kapitalökning inleddes i samband med i mars 1986i . Därefler har förhandlingar ägl rum i , ochWashington och . Påfyllnadsförhandlingarna syflar lill atl fastställadels den lolala påfyll-nadsvolym, som skall ligga lill grund för bankensverksamhet under fyr,, dels den fördelning av bidragensom skall gälla mellan bidragsgivande medlemsländer. Påfyllnaden avaktiekapitalet lorde komma alt uppgå lill ochmolsvarande påfyllnad av fonden för särskild verksamhel (FSO) minsl . Den sjundekapitalpåfyllnaden skiljer sig från fidigare påfyllnader eftersom den måsleses i relalion lill de omfattande skuldproblem som präglar lånlagariändernasekonomier. I samband med /lMF:s årsmöte i i oktober 1985framlade den amerikanske finansministern elt förslag om atl demultilaterala utvecklingsbankerna lillsammans med privata banker skullegaraniera de mesl skuldsatta länderna ett fortsatt kapitalflöde underförutsättning att dessa vidtar strukturella reformprogram, som möjliggör enanpassning lill skuldsilualionen.Eflersom de mesl utsatta länderna i huvudsak ålerfinns i tillmätsVärldsbanken och IDB en nyckelroll inom det s.k.Baker-initiaiivet. För alt kunna spela denna roll borde därför institutionernalillföras en avsevärd resursökning. har uttalat sitt allmänna slöd förBaker-iniliativel. IDB har traditionelltägnat sig ål främst projektuilåning. vilkel i princip innebär alt bankentillskjuler en del av projektkostnaderna, som skall betalas i ulländsk valula.Till följd av de ekonomiska svårighelerna i hardet emellerlid blivil alll svårare för lånlagarna all klara av de lokalakostnaderna. Följden har blivit atl IDB:s utlåning minskal kraftigt. Banken har emellerlidredan infört elt anlal reformer för all komma lill rälla med problemen. Bland dessa kan nämnas s. k. "Industrial Recovery Loans", vilka skall kunna utbetalas snabbare än bankens ordinarie län. Lånen syftar till atl reaklivera export- eller importsubstituerande industri er genom att import av råvaror och kapitalvaror finansieras av banken. Villkoren för lokalkostnadskomponenlen i utlåningen har även mjukats 139 Vidare har banken ökal sina globala eller mulii-sektorkre- Prop. 1986/87: 100 diler, som kanaliseras via nationella institutioner. Under påfyllnadsförhandlingarnahar önskemål framförls atl banken ökar sin sekloranpassade utläning. Mellan 20och av IDB:s lolala utlåning skulle uigöras av sekloranpassningslän. Ävendessa lån kan utbetalas snabbt och bidra lill atl förbäUra låntagarlandetsbetalningssiluation. I syfte atl höja kvalitén på IDB:s operativa verksamhetkrävs dessulom effektiva landprogram och landstralegier som skall ligga lillgrund för bankens ullåning bäde när det gäller projektlånen- ochsektoranpassnings-lånen. Delta förutsätter även utökad koordinering mellanolika nationella och internationella finansieringsorgan, vilket kräverorganisatoriska förändringar i bankens administration. En ändring av bankensstadgar gällande beslutsmekanismen i fråga om bankens utlåning och policyfrågor.vilkel skulle medföra ell större inflylande för de icke-regionala länderna,har ägnats slor uppmärksamhel under de alltjämt pågåendepåfyllnadjförhandlingarna. röststyrka i IDB grundar sig på andelentecknat aktiekapital och är 0,. Vårt bidiag till fonden för särskild verksamhelmotsvarar 0,. Fonden, som ulgör IDB:s motsvarighet till inom världsbanksgruppen, beviljar lån på mjuka villkor. Fram till sluiet av denpågående själle kapitalpåfyllnaden kommer atl ha bidragit till IDB medtotalt ca 24 milj. dollar. Betalningarna lill påfyllnaden beräknas för Sverigesdel vara avslutade under budgetårel 1993/94. Beräknade utbetalningarunder bud;/88 För budgetårel 1987/88 beräknas Sverigesulbelalningar lill IDB komma att uppgåtill ca 25 milj. kr. Av dessa utgör 3,3 milj. kr. inbetalningar till aktiekapitaletoch 20,3 milj. kr. vårt bidiag tillfonden för särskild verksamhel under femle och sjätle kapitalpåfyllnaderna.Reslerande 1,4 milj.kr. har reserverats för de ulbelalningar fill banken somkan komma alt belasla anslagsposten efter det all förhandlingarna om sjundepåfyllnaden avslutats och beslul om fördelningen av bidragen mellanmedlemsländerna faltals. Samtliga bidrag lill IDB t.o.m. femle kapitalpåfyllnaden är garanterade mot förändringarav dollarkursen i förhållande tillden svenska kronan. Någon värdejuslering har inte ägt rum sedan iseptember 1983 till banken inbetalade 22 milj. kr. med anledning avvärdejuslerings-klausulen. Banken beviljar lån till projekt i de regionalamedlemsländerna dels på kommersiella villkor från kapitalet, dels på särskilt förmånliga villkor från fonden för särskild verksamhel. beviljadessammanlagt.78 nya lån på totalt 3 061 milj. Prop. 1986/87: , varav22 län till ett lolalt belopp av 251 milj. dollar från fonden för Bil. Räknal frän starten är 1961, dä del försia lånetbeviljades, har banken lånat ul sammanlagt , varav 9 150milj. dollar på mjuka villkor från fonden för särskild verksamhet. är medlem i IDB av exporlfrämjande skäl(prop. 1976/77: 83, NU 1976/77:47, rskr. 1976/77: 332). Deltagandet finansierasdärför från anslaget för exporlfrämjande åtgärder. All upphandling till bankfinansierade projekt sker genominternationellt anbudsförfarande. Behörighet att della i bankens upphandlingregleras enligt upphandlingsbestämmelser. Enligt dessa måste en varaför atl komma i fråga för leverans till ett IDB-projekl ha sitl ursprung i ettland som är medlem i IDB och vidare måste en leverantör av Ijänsler(entreprenör eller konsult) ha sill högkvarter i medlemslandet. Sedan Sverigeinträdde i banken och fram t. o. m. har svenska företag enligt IDB:segen statistik levererat varor och tjänster lill av banken finansierade projekti regionen för mer än 100 milj. dollar. har Sverigeinbetalat 13,5 milj. dollar till IDB och utfärdat skuldbevis för . Svenska företag harkunnat hävda sig relativt väl i den internationella konkurrensen om order tillIDB-finansierade projekl. I fråga om IDB:s utbetalningar till företag bland deicke-regionala medlemmarna i banken kommer i absoluta lal pä 7:e platsefler , , , , och . Viden jämförelse med de länder som ingår i samma valgrupp som hamnarSverige på fjärde plalsen efler , och , menföre , , och . Ser man endast pårelationerna mellan värdet pä erhållna kontrakt och inbetalat kapital tillbanken är utfallet gynnsammare för del. Endast tre länder har erhållitkontrakt som lolall översiiger inbetalat kapital, nämligen , ochSchweiz. En jämförelse medorderingången till svenska företagavseende världs-banksfinansierade projekl i visar atl denna ärbetydligt mindre i omfattning än vad som är fallet med IDB. I förhållande tillde andra regionala utvecklingsbankerna, den Asiatiska och den Afrikanska bankenmed tillhörande fonder, är den ackumulerade upphandlingen från svenska företaglikaledes belydligl mindre än i IDB. bidrag lill IDB skall ställas irelalion lill övriga svenska insalser i och . Det bilalerala biståndet lill har höjls i flera omgångar och uppgår under /87 till 125 milj. kr. Humanitärt bistånd i uppgår för budgeiårei 1986/87 lill 150 milj.kr. Regionen får också bistånd via anslagsposterna Katastrofer m.m., Regionala insatser och Enskilda organisationer samt 141 11 1986/87. anslagen Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) ochövriga u-landspoli- Prop. 1986/87: 100 tiska insatser m.m. Statsrådet föreslår attbiståndet till Bil. 5 höjs till 160 milj. kr. och det humanitära biståndet iLatinamerika fill 175 milj. kr för /88. motsättersig regelbundel lån från IDB och andra multilaterala utvecklingsinstitufionerlill och . Grunden härtill är att vi anser att rådandeomständigheter inle gör del möjligt för nämnda länder att uppnå den nytta ochutvecklingseffekl som lånet enligt svensk uppfallning bör garantera. Kontakterna med den latinamerikanskasamarbetsorganisationen () och Andinska paktens finansieringsorgan Corporacion ile Fomento(CAF) fortsätter i första hand genomanordnande av gemensamma seminarier såväl i som i medbl. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl tillInteramerikanska för /88 anvisa elt förslagsanslag av 25 000 000kr. Reservation 400 000(1) (1) Disponerat enligt regeringsbeslut .