prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:100 räknar jag med ett ökande behov av medelför särskilda internationella Bil. 5 miljösatsningar,såsom bl. a. fortsatt stöd till intemationella naturvårdsunionen (lUCN), kostnader i samband med denplanerade nordiska konferensen ommiljö och bistånd samt uppföljning av den s. k. rörande ett långsiktigthandlingsprogram för miljöförbättringar och mål för det internationellamiljösamarbetet. Vidare föreslår jag att medel hålls ireserv under denna anslagspost bl. a. för följande ändamål. Den svåra ekonomiskasituationen i många söder om och särskilt i södraAfrika kan komma att påkalla extrabidrag från svensk sida för att göra detmöjligt t. ex. för vissa FN-organ att stärka sin kapacitet och utöka sin verksamhet i regionen. Vid Världsbankensårsmöte antogs en resolution att upprätta en till koppladmen fristående organisation kallad MIGA ().MIGA skall främja investeringar för produktiva ändamål i genom atlförsäkra internationella investeringarmot poliliska risker såsom nationaliseringar, transfereringshinder och förändrad lagstiftning som förhindrarförelagen frän atl förfoga över investeringarna.MIGA innebär förbättrade förutsättningar för en ökad resurs- ochtekniköverföring lill de fattigare länderna, vilket är ett viktigt inslagi den svenska biståndspolitiken. Etl drygt 50-tal länder, varav ett stort antalu-länder, har förklarat sig beredda bli medlemmar i . övervägeratt söka medlemskap i . Medel har reserverats inom anslagsposten för detta ändamål. Inom de nordiskaländerna övervägs inrättande av en samnordisk lånefond och andraformer för samnordisk förmånlig kredilgivning för biståndsprojekt i u-länder.Ett belopp om 50 milj. kr. bör reserveras för detta ändamål. Somjag tidigarepåpekat under anslagsposten Internationellt livsmedelsbistånd är Sverigesåtaganden inom detta område lill stor del kvantitativa varför den exaktakostnaden är svår att förutsäga. För att kunna bestrida eventuella extramedelsbehov som kan uppstå dels inom ramen för dessa ordinarie ålagandendels för att bestrida ytteriigare livsmedelshjälp för katastrofinsatserbör medel också hållas i reserv under denna anslagspost. Vidare finner jagdet angeläget att ha en reserv för insalser av kalastrof-förebyggande karaktär genom FN-systemet.Jag återkommer till denna fråga underanslagsposten Katastrofer m. m. på anslaget C 2. Under budgetårel1987/88 beräknas vidare medel för internationellt han-dikappbislånd under denna anslagspost. Inom anslagspostenskall också det statliga bidraget till svenska UNICEF-kommitlénsverksamhet finansieras. Medelsbehovet för budgetårel 1987/88 beräknaslill . 1986/87: 100 Ril 5 Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer för multilateraltutvecklingssamarbete, somjag har förordat i det föregående, 2. godkänna de gjordautfästelser somjag angivit i det föregäende, 3. bemyndiga regeringen att göra deutfästelser, åtaganden och utbetalningar somjag härutöver har föreslagit i detföregående, 4. till Bidrag tiUinternationeUa biståndsprogram för /88 anvisa ett reservationsanslagav . 1985/86 Utgift 4 266 126 936 Reservation 1283 287 865 1986/87 Anslag 4 649 545 000 1987/88 Förslag 5 026 343 000 Slyrelsenför internationell utveckling (SIDA) föreslår för /88 en höjning av biståndet genom SIDA med365,455 milj. kr. till 5015 milj. kr.SIDA har därvid utgått ifrån att biståndsramen för /88 skallmotsvara en procenl av bruttonationalinkomsten (BNI) är 1987 och därför skall höjas med 660 milj. kr.lill 9600 milj. kr. Förslagel innebäratl andelen för utvecklingssamarbete genom SIDA förblir oförändrade av biståndsramen. SIDA framhåller attåterhämtningen i världsekonomin innebär förbättrade förutsättningar för ekonomisktillväxt i många men att prolektionismen i i-länderna och låga råvarupriser motverkaren posiliv ekonomisk utveckling. Skuldkrisen framstår alltmer som mest akuta och svårlöstaproblem. Den ekonomiska krisen har i många tvingat fram djupgåendeomläggningar av den ekonomiska politiken med höjda jordbrukspriser, devalveringaroch nedskärningar av statsutgifterna. Offentliga kapitalöverföringar tillu-länderna har stagnerat, som privala överföringar har minskat drastiskt och utflödet från u-ländernakraftigl ökat. Biståndet som ärendast en bland mänga utvecklingsfaktorer kan ge värdefulla bidrag lillett u-lands utveckling. Effektiviteten i biståndet har ökat. Biståndet har anpassats tillkrissituationen i många genom atlantalet nya projekt begränsats och ökade satsningar gjorts på särskiltangelägna områden. Dit hör importstöd till vissa länder i , finansieringav driftskostnader, rehabilitering av befintliga anläggningar, katastrofförebyggande insalser, humanitärt biståndsamt miljö- och markvård. Ökad vikl har lagts vid biständ genom enskildaorganisationer, till kvin-noinsalseroch till insalser för demokrati och mänskliga rättigheter. Även om långsiktigtsamarbete med programländerna förblir SIDA:s huvuduppgift,anser SIDA att det finns behov av utvecklingsinsatser utan för programländerna. SIDAföreslår därför att nya anslagsposter inrättas 75 förinsatser i och för särskilda program. Den nya anslagspos- Prop.1986/87: 100 ten för särskilda program är avsedd för projekt inom ämnesområdendär Bil. 5 har särskild kompetens.SIDA har i detta sammanhang framhållit miljö- och markvård, befolknings- ochhälsofrågor, energi, kvinnofrågor samtkultur och massmedia. Mot bakgrund av ulvecklingen i södra förutser SIDA behov av ökat bistånd i olika formertill samarbetsländerna i regionen.För alt öka planeringsutrymmet i det regionala samarbetet genom samarbetsorganisationen (SADCC) begär SIDA bemyndigande atl görautfästelser för regionala insatsermed belopp som uppgår till fem gånger anslagsposten för ändamålet. Vidare föreslår SIDA en kraftighöjning av anslagsposten för humanitärt bistånd i södra . SIDA framhåller attstyrelsens förslag fill medelsramar för samarbetet med programländerna ärgrundade på ländernas biståndsbehov och mot-tagningsförmäga samt pä SIDA:sadministrativa resurser att bereda och konlrollerabiståndsinsatser. Därvid har också problem i genomförandet av landprogrammen och storleken av oförbrukademedel beakiats. SIDA föreslår engenomsnittlig höjning om av dessa medelsramar. Störte höjningarföreslås för , , , , , och . För , Lesothooch föreslås oförändrademedelsramar och för en minskad medelsram. För /88 föreslår jag atl 5 026,3 milj. kr.ställs till förfogande för utvecklingssamarbete genom SID.\. Det innebär enanslagsökning med 376,8milj. i förhållande till /87. Jag förordar att medelsramarna för samarbetsländerna ökasmed sammanlagt 195 milj. kr til 3 205 milj. kr. Förslagen till medelsramar förmottagarländerna och andra ändamål framgår av tabell 4. Det icke landprogrammerade biståndet genom SIDA, främstanslagsposterna Regionala insatser och Katastrofer m.m.bör ävenfortsättningsvis i betydande utsträckning kunna användas för insatser iprogramländerna. tillhör,liksom , de länder i regionen som är mest utsattaför omfattande militära och ekonomiska sabotageverk samhet. Kraffigt minskade exporUntäkter fill följd av fallande oljepriser harförvärrat den ekonomiska krisen i . Dålig skörd, sabotage mot transportlederoch inflyttning fill städerna har lett till brist på livsmedel. Det svenska biståndet syftar till resurstillväxt och ökat nationellt oberoen de. Jag anser det rimligtatt det långsiktiga samarbetets huvudsakliga inrikining - stöd till fiske, primärhälsovård, transport och kommunika tioner samt importstöd - bibehålls samtidigtsom en fortsatt anpassning av biståndets innehåll till krislägetär nödvändig. En ökning av medelsramen tillsammans med en beredskap för katastrofbistånd är motiverad med hänsyn till svära situation. Jag föreslär att medelsramen höjs med 76 15 milj. kr. till 140 milj.kr. Iutvecklingssamarbetet med har utjämningsmålet under Prop. 1986/87:100 senare år getts särskild tonvikt.Biståndet syftar främst till att förbättra Bil. 5 levnadsförhållandena för fattigabefolkningsgrupper på landsbygden. Dennasträvan uttrycks i att en växande andel av siödet inriktas på sysselsättningsskapande insatser, primärhälsovård ochundervisning. Det har emellertid visat sig svårt alt nå ut till de mesteftersatta grupperna på ett effekiivt sätt med ett väsentligt ökat bistånd.Därtill kommer svårigheter att under detbundna importstödet finna lämpliga svenska varor till konkurtenskraftiga priser. Jag delar SIDA:suppfattning att medelsramen kan minskas.Mot bakgrund av att framsteg på senare fid har gjorts i strävandena alt med projektstöd nä eftersatta grupperanser jag dock att minskningen börske med lägre belopp än SIDA föreslagit. Ansträngningarna atl höja kvaliteten ibiståndet bör fortsätta. Jag förordar en minskning av medelsramen med 10milj. till 135 milj. kr. Utvecklingssamarbetetmed syftar främst till att stödja strävanden fill oberoende ochfill ekonomisk och social utveckling. Insatserna bör enligt min mening också i fortsättningenvara inriktade pä landsbygden och huvudsakligen avse vattenförsörjning,undervisning och stöd till lokala förvaltningar. Jag föreslår en höjning avmedelsramen för med5 milj. kr. till 95 milj. kr. Biståndet till Etiopienbör också i fortsättningen ges en långsiktig katastrofförebyggande inriktning genominsatser i jordbruk, markvård och skog samtför transporter och vattenförsörjning. Inom den eliopiska jordbrukspolitikenhar skett en koncentralion av handeln med spannmålsprodukter till etl statligt handelsmonopol, samlidigt som bondekollektiv prioriteras på bekostnad av enskilda jordbrukare somutgör huvuddelen av hushållen. Ensådan jordbrukspolitik kan minska effektiviteten av biståndsinsatser pä deltaområde. En närmare granskning av förutsättningarna för fortsatt jordbruksstöd håller på att genomföras. Brister i frågaom respekten för mänskligarättigheter ger anledning till oro. I huvudsak genomförs emellertid projektverksamheten förhållandevis väl och biståndsinsatsernanår den fattiga landsbygdsbefolkningen. Jag föreslår därför atl medelsramen höjs med 15 milj. kr. somär i en djup ekonomisk kris har ett stort biståndsbehov. ärförmågan att la emot bistånd svag bl. a. till följd av outveckladinfrastruktur och olika svårigheter i den ekonomiska krisens spår. Respekten förmänskliga rättigheter har varit bristfällig. I utvecklingssamarbetet medGuinea-Bissau bör tillväxt- och utjämningsmälen ges särskild lyngd. Deninledda koncentrationen av antalet sektorer och insatser bör fortsätta. Biståndet bör även ifortsättningen omfatta betydande stöd förlandsbygds- och industriutveckling. Genomförandet av landetsstabiliseringsprogram bör underlättas genom fortsatt importstöd. Jag förordaren oförändrad medelsram om 75 milj. kr. I biståndet lillIndien har tyngdpunkten alltmer förskjutits mot insatser, somriktar sig till fattiga och eftersatta grupper, särskilt på landsbygden. För altbiståndet skall bli effeklivl, koncentreras detta slöd främst tillett begränsat antal långsiktiga insatser inom byskogsbruk, hälsovård och dricksvattenförsörjning. har det allmänna im- 77 portstödetgradvis minskals till förmän för etl samarbete på energiområ- Prop. 1986/87:100 det, där svensk teknologi och svenskaresurser las i anspråk. Den nuvaran- Bil. 5 de inriktningen avutvecklingssamarbetet bör ligga fast. Jag föreslår alt medelsramen höjs med 10milj. till 380 milj. kr. Medelsramen för utvecklingssamarbetemed bör enligt min mening höjas med 5 milj. kr. lill 60 milj. kr. Den ökademedelsramen motiveras av del stora importbehovet av livsmedel och insatsvaror ochlandels förmåga atteffektivt tillgodogöra sig bistånd. Biståndet lill Kenyasyflar huvudsakligen lill att förbättra försörjningen för den fattigaste delenav landsbygdsbefolkningen. Jag anser att biståndet även fortsättningsvis börinriktas på landsbygdsutveckling med koncentration pä jordbruk med markvård,vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Insatserna för markvårdoch familjeplanering bör ökas. Nyainsatser bör beredas inom ramen för del planeringsutrymme som uppstår på grund av den pågående omläggningen avbiståndet från investeringar tillunderhåll, utrustning och enklare teknik. Jag förordar en höjning avmedelsramen med 5 milj. kr. lill 140 milj. kr. Utvecklingssamarbetetmed bör även fortsättningsvis främst avse utveckling av landetsskogsresurser och vägtransporter. Stödet till skogssektorn bör gradvisminskas medan en ny insats för förbättring och underhåll av vägarförbereds och förutsättningarna för en insats till stöd för vattenkraftsutbyggnadundersöks. Importstödet bör behålla sin nuvarande inriktning. Jagförordar att medelsramen för utvecklingssamarbetet med bibehållsoförändrad och bestäms till 70 milj. kr. Biståndet till syftar till att minska beroendet av genom att öka landets produktion av livsmedel ochbrännved och genom att skapa arbetsfillfällen för arbetskraft som förnärvarande är sysselsatt i . Insatserna inriklas bl. a. pä att hejdajorderosionen genom skogsplanteringoch markvård samt på användning av arbetskraftintensiv teknik. Medelsramarnaför har ökat snabbare än utbetalningarna. Jag föreslär en oförändrad medelsram om 35 milj.kr. under den konsolidering som bör äga rum under /88. Bislåndel tillMogambique syftar till att minska beroendet av den sydaf rikanskaekonomin och lill ekonomisk och social utveckling. är landetutsatt för en omfattande ekonomisk sabotageverksamhet och desta biliseringsåtgärder från . På kort sikt är därför överievnad och krisanpassningprioriterade mål i . har beslutatåtersända mogambikiska gästarbetare allt eftersom gällande ar betskontrakt löper ut. Detta har redan fått allvariiga konsekvenser för den redanhårt drabbade mogambikiska ekonomin. Biståndet till hargradvis anpassats lill den rådande krissituationen. Därigenom har ett högt medelsutnylljande kunnal upprätthållas. Jag anser att samarbetets huvudsakliga inriktning - återuppbyggnad, underhåll och induslriell upp rustning,jordbruksproduktion, undervisning samt importstöd - bör bibe hållas.En ytteriigare anpassning av biståndet till del förvärrade lägel kan dock bli nödvändig. En ökning av medelsramen och en beredskap för katastrofbistånd ärmoliverade. Jag föreslår att medelsramen höjs med 25 milj.kr.till 325 milj.kr. befinnersig i en allvarlig ekonomisk kris, främst till följd av Prop. 1986/87: 100väpnad aggression och ekonomiska sanktioner. Biståndet används för Bil. 5gruvindustrin, skogsbruk och energiulbyggande och som importstöd för köp avinsatsvaror för jordbruk och industri. Landets förvärrade situation släller krav påflexibilitet i biståndet och beredskap bör finnas atl inrikta biståndet på akula behov genom importslödoch katastrofhjälp. kapacitetatt la emot bistånd är god. Jag anser del motiverat med en ökning avstödet med 35 milj. kr. till 160 milj. kr. Stödet fill SriLänka domineras alltjämt av vattenkraftverket Kotmale. Enligt den avriksdagen beslutade fördelningen av medelsanvisningarna för projektet underbudgetåren 1984/85 - 1987/88 (UU 1983/84: 15; rskr. 334) utgör behovel av nyamedel för budgetårel 1987/88 190 milj. kr. Därjämte beräknarjag 20milj.kr. för slöd till landsbygdsutveckling och undervisning. Medelsramen för Sri Länkaföreslås därför fill 210 milj. kr. När de svenska åtagandena attutbetala bislåndsmedel för vattenkraftverket fullgjorts under /88, börbiståndet inriktas på undervisning och landsbygdsutveckling. Det främstasyftet med sådanl stöd bör vara att förbättra levnadsförhållandena för eftersatta grupperpå landsbygdensom ulgör omkring hälften av befolkningen, I planeringen av fortsatt bistånd förtiden efter /88 bör särskilt beaktas osäkerheten omutvecklingen av den pågående etniska konflikten i Sri Länka. Inombiståndssamarbetet med skall prioritet ges ål stöd för det tanzaniskaekonomiska återhämlningsprogrammet som utgör basen för anslrängningarnaatt få till slånd en positiv ekonomisk utveckling i landel. Elt omfattandeimportslöd som inriktas på transporter, jordbruk och industri är mol dennabakgrund väl motiverat. De tanzaniska ansträngningarna att genomföraåterhämtningsprogrammet bör också främjas genom stöd till dedelar av förvaltningen som är av central betydelse för genomförandet av programmet. En viktig uppgiftinom biståndssamarbetet är att bevara redan existerande och för landetnödvändiga anläggningar genom stöd lill drift, underhåll och upprustning.Biståndsinsatser inom det sociala området bör fortsätta bl.a. medtanke på alt återhämlningsprogrammet kan innebära påfrestningar förbefolkningen. Mol bakgrund av altTanzania nu slagit in på en ambitiös anpassningspolitik ochuppnått en överenskommelse med IMF, finner jag det motiverat attmedelsramen höjs med 35 milj. kr. till 510 milj. kr. Biståndet tillVietnam bör som koncentreras till pappersproduktion, hälsovård, importstöd samt upprustning av bl. a.energisektorn i södra . En utvärdering av massa- och pappersbruketVinh Phu och skogsdelen av detta projekt kommeralt äga rum under 1987.Projektstödet lill massa- och pappersbruket kommer enligt gällandeavtal atl upphöra 1990. Stödet till hälsovården bör främst omfatta primärhälsovårdoch läkemedelsproduktion. Importstödtill insalsvaror i induslrin och jordbruket samt konsulttjänster bör ocksä ingå. Jag föreslår en oförändradmedelsram om 300 milj. kr. Utvecklingssamarbetet med syftar till atl ökalivsmedelsproduk- 79 Bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1985/86-1986/87 Medelsram Förslag till medelsram 1986/87 ].987/88 1986/87: 100 Bil.5 Katastrofer m. m. Bistånd genom (1) metodutveckling m. m. -169,5 Rekrytering och utbildning avfältpersonal Totalt bilateralt utvecklingssamarbetegenom SIDA 1 815 1 821,3 4 649,5 5 015 5 026,3 (1) benämndEnskilda organisationer tionen, förbättra den fattiga landsbygdsbefolkningenslevnadsförhållanden Prop. 1986/87: 100 och lindra verkningarna av den fördjupade ekonomiska krisen.Biståndet Bil. 5 bör omfatta bl. a. stöd till utsädesprogram,kooperationen, samhällstjänster ochinsatsvaror för smäbrukarfamiljerna i syfte att bidra lill en effektiviseringav jordbruket. Jag föreslår en ökning av medelsramen med 25 milj.kr. Biståndet tillZimbabwe skall bidra till atl minska de sociala och ekonomiska klyftorna ilandet. Eftersom de i dessa avseenden mesl eftersatta grupperna finns pälandsbygden bör stöd lill landsbygdsutveckling vara ett centralt inslag ibiståndet. Detta bör anpassas till att minska verkningarna avdestabiliseringsåtgärder från och bidra lill ansträngningar attminska beroendet av . Jag finner det motiverat att medelsramen höjs med 15 milj. kr.fill 150 milj. kr. Vissalandprogramkostnader upptar skatter och sociala avgifter för fältpersonal som erläggs iSverige samt kostnader för försäkringsavgifter vid varusändningar. Medelsbehovet för1987/88 beräknas till 45milj.kr. Under anslagsposten Regionala insatser lämnas i försiahand stöd till det regionala samarbetet mellan de stater i södra somingår i samarbetsorganisationen (SADCC). Vidare utnyttjas anslagsposten för slöd lill regionala insalser iCentralamerika, till den Östafrikanska (), tillMekongkommittén och till ett regionalt program för fiske i Bengaliska bukten. Stödet tilldel regionala samarbetet mellan SADCC-länderna avser främja ländernas oberoende och ekonomiska tillväxt.Det bör liksom koncentreras lill Iransporler, kommunikationeroch energiförsörjning. Även inom områdenautbildning, miljö och hälsovård har goda möjligheter att lämna bistånd. Samarbetet med SADCC har byggts ut påett sätt som är väl anpassat lill situafionen och behoven i södra . Liksomhittills bör en stor del av verksamhelen avse upprustning av befintliga anläggningar. Genom stöd tillgrundläggande studier och utredningsverksamhetbör vidare förulsältningarna för regional samverkan förbältras. Fleraav de beslutade insatserna genomförs i samarbete med andra nordiskabiståndsgivare. SIDA bör inom ramenför SADCC-ländernas prioriteringar främst välja insatser där behov förväntas avutrustning och tjänsler som på ett affärsmässigt säll kan handlas upp i de nordiska länderna. Omdet är påkallat av särskilda skäl kan användningen av biståndsmedel bindaslill upphandling i . Jag finner det motiverat alt SIDA bemyndigasbesluta om sådan bindning. På iniliativ av denordiska statsministrarna har inletts ett bredare ekono misktoch kulturellt samarbete mellan och SADCC-länderna. En överenskommelseom detta samarbete undertecknades 1986. Samarbetet koncentrerastill investeringar, handel och kultur. 6 1986/87. Motbakgrund av konflikterna i finns del skäl alt siödja Prop.1986/87: 100 strävandena lill ökat samarbete mellan länderna i regionen. Stödhar läm- Bil. 5 näts till den Allamerikanska hälsovårdsorganisationen (PAHO)och en regional kooperativ insats är underberedning. Andra insatser som främjar de biståndspoliliska målen ochbidrar till en ökad regional integration bör kunna komma i fråga för stöd frånanslagsposten Regionala insatser. SIDA har föreslagitatt en ny anslagspost inrättas för särskilda insatser i och att en sådan anslagpostutnyttjas bl.a.för regionala insatser i Central- och , .lag anseratt det regionala samarbetet i bör få ökat stöd. Med hänsyn till atlregionall samarbete är förhållandevisresurskrävande vill jag emellertid inte nu förorda atl detla samarbete genomSIDA utvidgas till att omfatta även . På grund av utvecklingen i södi-a Afrikaökar behovet av regionala insatser.Anslagsposten Regionala insatser bör höjas med större belopp än SIDAföreslagit. Jag föreslår atl 205 milj. kr. anvisas under denna anslagspost,varav 170 milj.kr.för regionala insatser inom SADCC, 15 milj.kr. för regionala insalser i och 20milj. för övriga regionala insatser. För det nordiska initiativet till bredare ekonomiskt samarbele med SADCC-länderna har beräknats 30 milj.kr. av de170 milj.kr. som föreslagits för regionala insatser inom SADCC. Det humanitära biståndet till och södraAfrika fyller en viktig funktion. Betydande medel bör därför även ifortsättningen utgå till de ändamål som finansieras genom ansl.igsposterna förhumanitärt bistånd lill dessa regioner. Det humanilära siödet är den biståndsformsom starkast är förenad med medvetna ansträngningar att medverka till endemokratisk samhällsutveckling.Ett centralt inslag i det humanitära biståndet är det slöd som lämnas till verksamhet, vars syfle är alt stärka respekten förde mänskliga rättigheterna. Genom detta bistånd konkretiseras den svenska hållningen i försvaret av medborgerliga ochmänskliga rättigheter i länder där dessa grundläggande värden inte respekteras.I södra och harde demokratiska strävandena en påtaglig livskraft trots apartheidsystemeloch andra formei' av politiskt förtryck. Stödet utifrån ger dessa strävandenökad tyngd. Det humanitära biståndet i utgörs till slordel av stöd till insatser för mänskliga rättigheter och politiskt förföljda som pågått under enföljd av år. Särskilt utvecklingen i har ställt krav på omfallandenödhjälpsinsatser för elt ökande anlal flyktingar och hemlösa. I de återståendemilitärdiktaturerna i har förtrycket skärpts under det senasle året. Ökade behov av stödtill förtryckets offer är alt förutse, särskilt i . Till följdav den utveckling i demokratisk riktning som inleddes i , och finns fortsatta behov av all genom olikarehabiliteringsprogram underlätta åter- 82 anpassning avpolitiska fångar och flyktingar, som återvänt. 1986/87: 100finns behov av nya stödformer för atl främja demokratisträvanden och Bil. 5bislå ekonomiskl och socialt eftersatta grupper som ofta saknar förutsättningaratt delta i den politiska processen. Detta gäller bl. a. kvinnor och barn. Stödbör också kunna lämnas för återuppbyggnad och försiärkning av demokraiiskainstitutioner. Biståndet bör även ifortsättningen lämnas genom svenska och internationella organisationer somDiakonia, Kyrkornas världsråd och till enskildagrupper och organisaiioner i mottagarländerna. De förmedlande och moltagandeorganisationernas kapacitet är av avgörande betydelse för möjligheteratl lämna bidrag och tillmötesgå de behov som finns.