prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — tal atl denordiska länderna gemensaml på olika sätt skall intensifiera detinternationella samarbetet för att minska föroréningsutsläppen till haven.Sålunda beslulades bl.a. att föreslä all mötet med konventionen om skydd för miljö, dens.k. Helsingforskom-missionen, skallhåUas på minislernivå för beslul bl. ä. öm kvanlilativa nedskärningar avutsläppen tiU . Elt samarbele har inletis med vad avseråtgärder i Kattegalt och med när del gäller och havsområdet vid gränsen mellan och . Ocksä med förekommer etl direkl samarbele ivissa tnUjöskyddsfrägor. deltar i enrad regionala internationeUa organisationer där miljö frågor behandlas. Inom förbereds ett högnivåmote om kemikalier i 21 Ettmiljöminislermöle inom ram avses äga rum i Prop. 1986/87:100 juni 1987. Under är 1986 harett bilateralt mUjövårdssamarbete inletts med och . Liknande bUateraltsamarbete sker medSovjelunionen, Tyska Demokraiiska Republiken och . Genom beslut (prop. 1984/85:120, NU30, rskr. 362) lades riktlinjerna för energipolitiken fast. De innebär atl samhällelsoch indusirins behov av enbillig och säker energiförsörjning skall tryggas genom ell energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat påvaraktiga, helst fömybara och inhemska, energikällor. En effekliv energianvändning och en intensifieradenergihushållning skaU främjas. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av all energiteknik. Kärnkraften skallulnylljas under en övergångsperiod.Senast år 2010 skall den sista reaktorn las ur drift. Regeringensstrategi för kärnkraftsavvecklingen innebär atl regering och riksdag skall kunna lägga fast en plan för utveckling avhushåUning och ahernaliv energiproduktionår 1990. skall beslul fallas om en avslällnings-och avveckUngsplan.Omställningen skall inledas vid slutet av 1990-talel. Dennaavvecklingsstrategi kan komma atl påverkas av den kärnkrafts- olyckasom iniräffade i Tjernobyl i tUl . efter olyckan - uppdrog regeringen åtrådet för långsiktiga elanvändnings- och elproduklionsfrågor, energirä- det, atl mol bakgmnd av denna olycka på nytt pröva de gmndläggande frågorna om kärnkraftens säkerhet m. m. Härvid skulle rådet skyndsami klarlägga orsakerna till olyckan, kartlägga dess effekler, ulvärdera. hur olyckan påverkar bedömningen av säkerheten vid de svenska kärnkraft verken saml lämna förslag som ökar säkerheten i yid,kärnkrafts olyckor utomlands. Vidare uppdrogs åt rådel att särskilt uireda de mUjö mässiga och ekonomiska konsekvenserna av en förlida nedläggning av . liUkallades en expertgrupp för att ularbelasådanl underlag som behövs för atl eiiergirådet skall kunna fullföl-,, ja sitt uppdrag. tillkallades ell vetenskapligt råd med uppgtft.att granska expertgruppens bedömningar och slutsatser., .,.. . Energirädet har inovember överlämnal ett omfatlandeutredningsmale- , ,. . rialliU regeringen. Materialet är föremål.för,remissbehand- , , ling. Parallellt med dettapågår ett beredningsarbete inom, regeringskansr , liet. Avsikten är att regering och riksdag pä gruiidval.av detta underlag ; ; skall kunna: ta ställning tiU om och i så-faU, vilken omfattning erfarenheterna efter kärnkraftsolyckan påverkar den fastlagda strategin för kärnkraftsavvecklingen. Frågorom hur utsläppen av försurande och, andra miljöpåverkande , . ämnenfrån energisystemet kan begränsas har fåll en framlrädande plats i energipoUtiken. Genom omläggning avenergiförsöijningen, minskad för- i ,22 bmkningoch skärpta miljökrav har utsläppen av svaveldioxid kunnat Prop. 1986/87:100 minskas med , från 925 000 lonär 1970 tUl 264 000 lon . 16 Mälet är att nå ned till och . Somett led i della arbele har statens energiverk undersökt bl. a.möjligheterna atl minska svavelhallen i oljor genom raffinaderitekniskaåtgärder. Vad gäller ulsläppav kväveoxider utreder och påregeringens uppdrag vilka åtgärder som krävs för atl tiU minska av utsläppen . De skärptamiljökraven i har medfört en efterfrågan på och en inhemsk marknad förleknik som klarar sådana krav. Detta har medfört att tillverkningsindustrinhar gjort stora salsningar på utveckUng av denna nya teknik. De anläggningarsom beställts har givit industrin erfarenheler och goda referensobjekt som skaparfömtsättningar för exporlframgängar. Det slalligaenergiforskningsprogrammel och statens stöd till prototyp-ochdemonslralionsanläggningar stöttar utvecklingen. Statligt slöd genom bränslemiljöfondenhar underlättat köparnas möjligheter att anskaffa anläggningar med ny miljövänlig teknik. Omställningen avenergisystemet mot elt minskat beroende av olja går snabbt. Oljans andel avenergiförsörjningen beräknas är 1986 uppgå liU mol i sluiet av 1970-lalel.Kämkraflsavvecklingen ställer ytterligare krav på omställning avenergisystemet. Oljeersättningsprogrammeiersattes av ett program för utveckling och introduktion av nyenergiteknik. Stödet utvidgades därmed från atl vara ell renodlat oljeersättningsstöd till attfrämja utveckling och introduktion av ny teknik, som bidrar till etleffeklivare och mer miljövän-ligtenergisystem. Utveckling av sådan leknik är av strategisk betydelse inför bl.a. kärnkraftsavveckUngen. Slatens energiverkär den centrala förvaUnings-myndighelen för frågor oriienergiförsörjning. Från den 1 juU 1986 har verket även ansvarei för funktionen energiförsörjning inomden civila delen av totalförsvaret. Det gällandetreårsprogrammel för forskning och utveckling inom ener-gtforskningsområdet fastställdes avriksdagen vären 1984 (prop. 1983/84:107 bU.9, NU 45, rskr. Programmet löper ut i och med /87. Under år 1985tillkallades eh särskild utredare (I 1985:01) med uppgift alt lämna förslagpå hur det slatliga siödet lUI energiforskningen skall vara uppbyggt ochstrukturerat i fortsättningen. Uiredaren överlämnade betänkandet(SOU 1986:31) Förslag tiU program för forskning och utveckling inomenergiområdet, EFU 87. Betänkandet har remissbehandlats.Energiforskningsutredningens förslag bereds inorriregeringskansliet. Avsikten är att ett nytl energiforskningsprogram skall kunna presenteras . 1986/87: IOO Energianvändning, aUmänt BU, 16 Den lolala energianvändningen uppgick enligtstatens energiverk till totalt '. Korrigeras detta värde, med hänsyntiU all 1985 var elt betydligt kallare är än normalt, erhålls i stäUet entotal energianvändning på , vUket är i nivå med tidigare upprättadprognos . Statens energiverkhar gjort en bedömning av energianvändningens utveckling under är 1986 samt en prognosför . Den totala energianvändningen vänlas bli i stort selt oförändrad , vilketframgår av tabeUen. Bostäder, service m, m. Utrikes sjöfart, föriuster och energi för icke energiändamål Energianvändningeninom induslrin ökade under är 1985 med knappl jämfört med är 1984,Ungefär halva denna ökning kan hänföras tiU ökad energianvändning förlokaluppvärmning m. m. på gmnd av den kalla vintern. väntas energianvändningen ökamåttligt jämfört med är 1985.Produktionsökningens effekt på energianvändningen uppvägs tUl stor del av altär 1986 inte beräknas bli så kall som . Vad gäller fördelningen meUan olika .energislag väntas endasten smärre förändring ske. Av de fasla bränslena antas användningen av energikolöka mest, men även användningen avinhemska bränslen väntas öka, till är 1986 och till är 1987. Denökande användningen av naturgasbidrar till att oljeanvändningen, framförallt eldningsoljorna 2-5, fortsätteratt minska trots de låga oljepriserna. Energianvändningeninom transportsektorn har varit relativt stabil . Så gottsom hela sektorns energianvändning består av oljeprodukter (bensin ochdieselolja). Transportsektorns relativaandel av oljeförbmkningen i landet har dock blivil cUlt större under senareår. Anledningen lill detta är de besparingar som har gjorls inom andra sekloreri samhäUel där olja kunnat ersättas med andra bränslen. Molsvarandeoljeersättning har ännu inle varit möjlig atl åstadkomma inom transportsektorn. Del innebär atl en alllslörre del av landets oljeförbrukning går liU transportsektorn. Dess andel avlandels oljeförbrukning uppgår lill mol . Avenergianvändningen i seklorn bostäder, service m. m. hänför sig tiU energianvändning i bosläder ochlokaler, dvs, energi för upp- ' TWh = Terawatlimme = 1 miljard kWh 24 värmningsamt för hushållsel och driftel. Energianvändningen för upp- Prop. värmningsändamålhar minskat kraftigt . utveckling antas fortsättas under åren 1986 och 1987.Taklen i övergången tiU elvärme i bebyggelsen väntas dock dämpas. MeUan åren1985 och 1986 väntaselvärmen (efter temperaturkorrigering) öka med ca . år1987 beräknas konverteringarna tiU elvärme minska ytterligare vUket innebär atl elvärmen då endast väntas öka margineUt. Fortsattaelkonverteringar och energihushåUningsåtgärder antas tiUsammans komma attmedföra atl användningen av eldningsolja för uppvärmning fortsätter att minska. Användningen avhushållsel uppgick är 1985 tUl ca . Denna elanvändning antasöka endasl måttligt under de närmasle åren. Användningen av driftel ilokaler, som uppgick till ca , förvänlas öka med drygl underår 1986. Under är 1987 beräknas denna expansion avta något. För övrig energianvändning dvs. gatubelysning, el- och vattenverk, areella näringar m. m. antas endasten obetydlig ökning av energianvändningenske . Sammanlaget haroljeanvändningen, trots de fallande oljepriserna, fortsatt att minska under år1986. Denna minskning antas fortsätta även under är 1987. Den ärliga genomsnittligaminskningen uppskattas lill . Hur den totalaenergilillförseln fördelar sig och vänlas fördela sig på primära energislagåskådliggörs i följande uppställning. Energi i TWh' Naturgas Kol, koks Inhemska bränslen Spillvärme Värmepu mp värme Vattenkraft (brutto) Kärnkraft(brutto) Nettoimport av el Total energitillförsel 440 438 431 ' = I miljon tonoljeekvivalenler. ~ Insatt i fjärrvärmeproduktionen. ' Kärnkraflens andel avelproduktionen förväntas fortsätta öka under är 1986 och nå sin maximala nivå.Som löpande tolvmånadersvärdc för tidsr perioden t.o. m.september 1986 noteras en kärnkraftproduklion om , vilket är högre änvad som ingår i planeringsförutsättningarna. Orsaken är kärnkraftens mycketgoda tiUgängUghet. gällande strategi för avveckUng avkärnkraften innebär bl.a. att aUa möjligheter all hushålla med energi skall laslill vara. En effektiv energian- 25 vändninginnebär, fömtom minskade kostnader, bl. a. mindre miljöpåfrest- Prop.1986/87:100 ningar. Trols de senasle årens goda resuUal påenergihushållningsområdet Bil, 16 finns det fortfarande stora möjligheteratt ytterligare effektivisera energianvändningen. Förutom hushållningoch effektivisering av alla former av energianvändning kommer behovet av åtgärder för alt främja eneffektivare elanvändning atl få alll större betydelse. Genom målmedvetnainsatser för en effektivare elanvändning kan behovet av ersättande elproduktioni betydande ulslräckning begränsas när kärnkraften skall avvecklas. Slora delarav den el som utnyttjas för uppvärmning bör på sikl ersättas genom övergång till inhemska bränslen,naturgas och ny teknik för uppvärmning. Utredningen (I 1984:02) om eloch inhemska bränslen () har hafl i uppdrag att bl.a. analyserafömtsättningarna för atl åstadkomma sådanaeffektiviseringar och förändringar i energianvändningen. I sill belänkande(SOU 1986: 16) Vägar tiU effektivare energianvändning lämnar ulredningen enrad förslag liU ålgärder med denna inriktning. Jag avser alt i annatsammanhang redovisa mina ställningstaganden vad avser dessa förslag. För all den elanvändningspolitik somriksdagen har beslutat om skall kunnafullföljas krävs en löpande och ingående uppföljning av framförallt elanvändningens utveckling. har därför medtilläggsdirektiv fått i uppgift bl. a. all klarlägga och analysera den senastetidens snabba ökning av elanvändningen. En mer långsiktigfråga är möjligheterna atl effektivisera den elanvändning som är svår elleromöjlig atl ersälta. VUka åtgärder som kan behöva vidtas för att åstadkommaeffektiviseringar av detta slag, framföraUl inom induslrin, uireds av slatens energiverk påregeringens uppdrag. Behovet av ytterligare åtgärder för altfrämja en god energihushållning och eneffektiv elanvändning kommer också atl övervägas i samband med den genomgång avenergipolitiken som görs med energirådetsulredningsmalerial som gmnd. Inomindustrisektorn har rådgivningen till små och medelstora företag bedriviis avde regionala utvecklingsfonderna. Det särskilda anslaget lill utbildning ochrådgivning m, m, för alt spara energi, från vilket slöd tiU denna verksamhetunder ett uppbyggnadsskede har lämnats, upphör i och med utgången /87. Det är betydelsefuUt att energirådgivningen integreras ide regionala ulveckUngsfondernas övriga rådgivning. Inom transportsektorn är oljeberoendetoförändrat högt. På kort sikl finns del smämöjligheter att minska beroendet av olja. Däremot går det att ästadkommavissa effektiviseringar av sektorns energianvändning. Pä flera hållbedrivs verksamhet som syftar tiU atl ästadkomma éh effektivareenergianvändning inom transportsektorn, exempelvis av transportrådel, slatens energiverk,iransportforskningsberedningen och styrelsen för leknisk utveckling. På längre sikl är det angeläget att fafram alternativa drivmedel och drivsystem. Diskussioner har förts vidolika tillfällen om möjligheterna atl formulera etl mer sammanhålletprogram för energihushållning inom Irans- 26 portsektorn.Även inom t.ex. har transportsektorns Prop. 1986/87:100 energisituation diskuierats. Inom seklornbostäder service m.m. har en belydande minskning av energianvändningen kunnat åstadkommasbl.a. genom den omfallande bostadsförbättring som pågått under de senaste åren.Trots detta finns fortfarande möjligheter alt ytteriigare effektiviseraenergianvändningen inom denna sektor.Information, utbUdning och rådgivning utgör här belydelsefullainstrument. Genom målinriktadeinformationsinsatser kan möjligheter tiU lönsamma sparåtgärderpåvisas för olika kategorier av fastighetsägare. De specifika energianvändningslal,s. k. nyckeltal, som på regeringens uppdrag utarbetats av statens energiverk isamråd med statens råd för byggnadsforskning och statens planverk, kan häruigöra ett hjälpmedel. För att kunna bedöma hur nyckeUalen lämpligen böranvändas i det fortsatta informationsarbetet har en försöksverksamhet påbörjals av statens energiverk. Fr. o. m. den 1 juli1987 skaU den fortbildning för yrkesverksamma inom energiområdet, som bedrivas inom ramenför statens energiverks stödverksamhet, haöverförts till del reguljära utbildningssystemet. har en försöksverksamhet med dettasyfte bedrivits inom den kommunalavuxenutbildningen. Erfarenheterna av denna försöksverksamhet har varil goda. Del är angelägel att dennautbildning fortsätter att utvecklas. iniliativ vid ÖPEC-mölet i december 1985att lägga om kartellens policy i riktning mot en friare produktionsmaximering -i syfte atl återvinna marknadsandelar - fick ett snabbi genomslag. Ökningen avOPEC:s produktion kan iUustreras genom all jämföra produktionen under de nio förstamånaderna med är 1986, Mellan dessa perioderökade OPEC:s produktion från 16,6 milj, fal per dag tiU 19,4 milj, fal per dag(1 fat=159 1), Prisnedgången pä råolja som konsekvens härav började redani , Det vägda genomsnittliga på råolja uppgick underfjärde kvartalet 1985 tiU per fat, , Molsvarande pris under andra kvartalet1986 var per fal. Under juUmånad 1986 noterades priser per fat. Vid OPEC:s möle i ijuU 1986 beslöts att råoljeproduktionen skulle begränsas samrna år till 16,9milj. fat per dag. Delta innebar ennedskäring med närmare 3 milj, fat per dag i förhållande tiU produktionen ijuni 1986. Kvoteringen föriäng;des sedermera lill att gälla även december månad. Som följd ayproduktionsbegränsningarna steg del genomsnittliga priset på OPEC:s råolja påspotmarknaden från ca per fat liU nivån ,13-14 dollarper fat . OECD-ländernasoljekpnsumtion var ; högre än under molsvarande period 1985. konsumtionsökningen kan hän föras liU en fortsatt uppgång i bensinförbmkningen, en ökad konsumtion av lung eldningsolja efter en stadignedgång samt en kraftig ökning i efterfrågan påmellandestiUal. Hur tiUlförseln tiU densvenska marknaden utvecklades Prop. 1986/87: 100 augusti 1985och 1986 redovisas i följande tabeU. Del framgår bl.a. att Bil. 16 Sverigesimport av råolja och raffinerade oljeprodukler sjönk värdemässigt med 51 %resp. januariaugusti 1986 i jämförelse med motsvarandeperiod året innan. Tabellen visar import avråolja och raffinerade oljeprodukler samt den värdemässiga exporten av dessaprodukter och 1986. Råolja, miljoner ton 9,6 10.3 + 7 Råolja, miljarder kr. 17,4 8,6-51 Raffinerade oljeprodukter,miljoner ton 5.6 6,5 +16 Raffinerade oljeprodukter,miljarder kr. 11,5 7,1 -38 Totaltråolja och raffinerade oljeprodukler,miljoner ton 15,2 16,8 +11 Totaltråolja och raffinerade oljeprodukler, miljarderkr. 28,9 15,7 -46 Export, miljarder kr. 8,0 4,7 -41 Summa nettoimport,miljarder kr. 20,9 11,0 -47 harNordsjön svarat för den största andelen importerad råolja tUl . Underandra kvartalet 1986 svarade för och för avleveranserna till . Till följd av de siarkt sänktavärldsmarknadspriserna på råolja föll prisei på denimporterade råoljan frän per fat till 12,25 mellan försia ochandra kvartalet. Nedgången av råoljepriserna och de internationellaoljeproduktpriserna ledde till priskonkurrens på den svenska marknaden försåväl eldningsoljor som drivmedel. Sedan invigningen av Sydgasprojektetsommaren 1985 har försäljning av naturgas och utbyggnad av naturgasnätetfortsätt. hade distributörerna kontrakt med 3 750kunder för en sammanlagd årlig avsällning av drygl 270 milj. m. Takten påmarknadsuppbyggnaden har dock gått ner. Under är 1986 har grenledningar inomSydgasområdet byggis till och Klippan. Även stamledningen har byggts utunder årel. Stamledningen sträcker sig nu från söder om liUÅrslad i höjd med . Ansvarig för import av naturgas och ägare tiUslamledningen är . Bolagel som lidigare varit helägt av statensvallenfallsverk fick under är 1986 nya delägare. ingår holländska SheU,norska Statoil öch danska D.O.N.G. Etl ofördelaktigt initiallimportpris pä gasen som ytterligare accentuerats av utvecklingen påoljemarknaden har inneburit en ekonomisk belastning för Sydgasprojektet.Genomförda ekonomiska kalkyler visar på ett resultalulfall som är mer negativtän den kalkyl som låg tUl gnind för ställningstagande tillSydgasprojektet . Med anledning härav har hos Swedegas ABbegärt nedsättning av naturgaspriset som en anpassning till de nyaförutsättningarna. Swedegas är kontraklspart. Swedegas har i sin turvänt sig med molsvarande krav till sin danske leverantör /S. uppgick den toiala förbmkningen av energikol tilldrygt 2,5 milj. Prop. 1986/87:100 ton, vUkel innebär en ökning med knappl jämfört med . Huvuddelen avenergikolel () förbmkas i värme- och kraftvärmeverk. TUlgängligpanneffekt för koleldning ökade från ca 1 000 MW lill ca 1 800 MW . Resterande mängdenergikol används inom industrin och, i mindre utsträckning, i handelsträdgårdar. Utöver energikoletförbrukades ca 1,7 milj. ton metallurgiskt kol och 0,3 milj. ton koks. uppskattar altförbmkningen av energikol under är 1986kommer att öka tiU ca 3,0 milj. ton, för alt sedan ligga kvar på ungefär samma nivå är 1987. konstaierarvidare att de senasle årens bedömningkvarstår, nämligen atl användningen av energikol kommer attuppgå till ca 3 milj. ton. Enligt de riktlinjerför fortsatt introduktion av kol, som antogs av , skaU högst3-4 milj. lon energikol användas är 1990. Vidare skall långtgående miljökrav iakttasvid kolförbränning. Jag noterar med tUtfredsställelse att kolanvändningen i utvecklasi den takt som har bedömts vara rimUg samt alt de miljökrav som haruppställts också kanuppfyUas, Tillgängen på uranpä världsmarknaden är god och priserna är låga. I synnerhet gäller dettapriserna pä den s. k, spotmarknaden för uran. Uranköpen sker normak till största delenenligt fasta kontrakt från främst ,, (ursprungsländer och ) och Förentastaterna. Kraftföretagen utnyttjar så långt möjligt de låga spotmarknadsprisernaför alt få så låga kostnader för uranförsörjningen som möjligt. Import av uraneller kol med urspmng från eller förekommer inle. Ett stort antal ålgärder har under desenaste åren vidtagils från statsmakternassida för att öka användningen av inhemska bränslen. a, som en följdav de statiiga insatserna har användningen av torv, trädbränslen och avfall ökat stadigt. användes omkring48 TWh inhemska bränslen. hade denna siffra stigit till . Denprocentuellt största ökningen ålerfinns inom omrädet skogsbränslen och torv.Framför aUt har användningen av flis och torv i värmeverken ökat. Ett av motiven förden statliga satsningen på inhemska bränslen har varit att snabbtskaU komma ur det starka oljeberoendet. Oljeersättningen har också varhmyckel framgångsrik. De låga oljepriserna innebär sannolikl attanvändningen av inhemska bränslen under den närmaste liden inte kommer att ökai samma takt som . Utvinning av torvför energiändamål har ökat under de senasle åren. har deuppförda anläggningarna kapacitet alt under elt normalår utvinna en bränslemängd om drygl 2TWh. Den från vädersynpunkt dåliga sommaren medförde alt endast torvkunde utvinnas år 1985.Den ulvunna mängden var dock betydligt större. Preliminära siffror visar att torv utvannsunder ärel. En fömtsättning för att avfall skall kunna användas somenergiråvara, är Prop. 1986/87: IOO attförbränningen kan ske på etl miljömässigt acceptabeU sätt. Jag har Bil. 16 redogjort för utredningen uravfall, som statens energiverk och har genomförtpå regeringens uppdrag. Moloralkoholkommitténredovisade betänkandet (Ds 1 1986:9) Fömlsätlningar förelanolproduklion i en fuUskaleanläggning liU regeringen. Ett slutbetänkande (SOU1986:51) Alkohol som motorbränsle har överlämnats till regeringen. Slalens energiverkhar redovisat en utvärdering av planen för introduktion avalternativa drivmedel i rapporten i , Tekniska och ekonomiskafömtsättningar. Elproduktionen inom landet uppgick enligtpreliminära uppgifter tiU (nelto). Av dessa utgjorde 70 TWhvattenkraft och nära kärnkraft. I mottrycksanläggningar produceradesdrygt , kom attkännetecknas av kaUt väder under såväl början som slutet av året vilket ökadeelbehovet. Tillgängen på vatten i vattenmagasinen var god med undanlag för en kortperiod , då magasinsnivåerna sjönk djupl beroende på försenadvårflod. Slora regnmängder föU och höslen 1985, vilketmedförde atl vattenmagasinenåter blev väl fyllda. resulterade i den rekordsiora vattenkraftproduktionen på drygl 70 TWh.Kärnkraften visade en högre , tillgänglighetän vad som ingick i planeringsfömtsällningarna. och III med ensammanlagd produktionsförmåga om ca13 TWh , logs i kommersiell drifl . Under är 1986 harelproduktionen fortsall alt öka. fr, o, m,t, o, m, seplember uppgick elproduktionen inom landetliU , Av dessa svarade vattenkraft för , kärnkrafl fördrygt och konventionell värmekrafl (huvudsakligen mottryck) för 6 TWh.Nettoexporten var ca . Del bör noteras atl vattenkraft ärulbyggd sä alt den under medel-vattenär kan producera närmare . Inför den föreslående avvecklingen avkärnkraften är del viktigt all landetspotential av möjlig mottrycksproduktion tas lill vara. harpå regeringens uppdrag genomfört utredningar om möjligheterna attutnyttja industrieUt mottryck och kraftvärme. har redovisat utredningsresuUatet i olika rapporterunder och 1986. En särskild rapport om småskalig kraftvärme har ocksåpresenterats. I fortsättningen skallenergiverket till regeringen redovisa ulvecklingen av detinduslriella mottrycket och kraft värmen. Regeringen harvidare uppdragil åt en särskild utredare alt undersöka möjligheternaatt i ett medellångt perspektiv bygga ut kraftvärme i samt föreslå ålgärder somunderlättar della. Utredningen skall ses som ett komplement till redan gjordautredningar. Uppdraget skaU slulredovisas senast den 1 februari1987. har lagl fast en plan för vattenkraftsutbyggnadför att säker- Prop. 1986/87: 100 ställa att gällande utbyggnadsmäl om 66TWh/år uppnäs.