prop · GA034 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:4 om förlängning av det skandinaviska luftfartssamarbetet Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner en förlängning av det skandinaviskaluftfartssamarbelet med utgångspunkt i konsortialavlalet rörande (). En förlängning föreslås med från seplember 1995t. o. m. . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , , R. Carisson, , , ,Hulterström Proposition om förlängning av det skandinaviskaluftfartssamarbetet Detskandinaviska luftfartssamarbelet inom ()grundar sig på ett konsortialavial mellan Aktiebolaget (),Det Danske /S (DDL) och Del Norske Luftfartselskap A/S (DNL).Avtalet slöts . Det godkändes av regeringen den 23 februari1951 efler bemyndigande av (prop. 1950:260, SU 229, rskr. 415).Avtalet gällde ursprungligen t.o.m. . Bolagen träffade den7 ett tilläggsavtal innefattande bestämmelserom bolagens inbördesförhållande i händelse av krig eller liknande omständigheter. Bolagenhar därefter överenskommit om föriängning av konsortialavlalet dels den 16december 1958 med lio år till ulgången av , deis den I april 1974med till utgången av . Frågan om föriängning har underställtsriksdagen (prop. 1959:134, SU 81, rskr. 220, prop. 1974: 112, , rskr.216). Avtalen om förlängning har därefler godkänts av regeringen den 28 maj1959 resp. . Ianslutning till att SAS bildades träffade de danska, norska och svenskaregeringarna elt avtal rörande samarbete påluftfartens område. Avtalet gäller så länge samarbetet i SAS upprätthålls. Delkunde ursprungligen sägas upp av envar av de fördragsslutande staterna med 12månaders varsel efter . I samband med förlängningarna av konsortialavlalethar slutils tilläggsavtal i form av protokoll till regeringsavtalet av innebördatt regeringsavtalet kan sägas upp med lolv månaders varsel efler den I oklober1984 resp. . ABAägs lill hälflen av siaten och till hälften av Svensk Interkontinental LufttrafikAB (). Staten har överlagt med samarbeispartnern i ABA, , omförutsättningarna för alt förlänga samarbetet inom ABA. Överläggningarnaresulterade i ett avtal . Till avtalet finns fogat ettprotokoll där bl. a. parterna enats om att verka för en föriängning av SAS-samarbelettill . Avtalet och protokollet redovi- sades för iproposition 1983/84:147 om ändring av avtalet den 5 Prop. 1986/87: 4 maj1948 mellan staten och (/84:29, rskr.1983/84:318). skrivelse hemställer ABA att den mellan de samverkandebolagen träffade uppgörelsen om föriängning av konsortialavlalet t.o.m. den 30september 2010 skall godkännas. Vidare bör del nuvarande regeringsavtaletförlängas så att del inte kan upphöra att gälla före den 30 seplember 2010. ABA:s nu gällande trafiktillstånd bör också enligt ABA förlängas att med i principoförändrade villkor gälla t. o. m. . Det förutsätts iframställningen också att samma principer som har gällt skallfortsätta atl gälla i fråga om lösandet av bl.a.valutafrågor och skattefrågor i SAS verksamhel. Grundenför SAS-samarbelet är de skandinaviska ländernas gemensamma önskemål om entillfredsställande trafikförsörjning såväl internationellt som nationellt tillrimliga priser. Genom alt koncentrera den samlade kapaciteten i internationelllinjefart till etl företag, , ges också förutsättningar att driva ochvidareutveckla ett företag med internationell slagkraft. Med hänsyn lill deskandinaviska ländernas perifera geografiska lägen och ländernas var för sigbegränsade marknadsunderlag ger samarbetet vidare en bättre bas förinternationella luftfartsöverenskommelser som tillgodoser skandinaviskatrafikintressen. Detre skandinaviska länderna har tillsammans ett väl utbyggt flygföretagsom driver en omfattande trafik såväl inrikes som i och interkontinenlalt.Företaget har successivt ulvecklal sin verksamhet och har trots enrelativt begränsad hemmamarknad kunnal hävda sig väl i konkurrensen med andrainternationella flygföretag. De speciella förutsättningar som gäller för deskandinaviska länderna i fråga om geografiskt läge och folkmängd återspeglasockså i koncessionspoliliken och i SAS trafiksystem. Utifrån marknadensförutsättningar eftersträvas ett effektivt och konkurrenskraftigt trafiksystemmed så många direktförbindelser som möjligt från , ochStockholm, i första hand ut i och i andra hand till andra kontinenter.Vidare strävar man efter atl så långt som möjligt utveckla trafik från andrastörre orter i som frän t.ex. Bergen, , Aarhus och Göteborgdirekt ut i . Genom atl de nationella linjenäten matar trafik till olikaknutpunkter får också trafiken från mindre flygplatser en smidig anknytningtill det internationella linjenätet. I den svenska inrikeslrafikenhar utvecklingen gått mot ett Prop. 1986/87:4 ökat samarbete mellanSAS och () men under senare lid också mellan dessa och andranationella mindre flygbolag. Samarbetet mellan SAS och har resulterat i etlbåde omfattande och effektivt inrikesnät i vilkel numera svarar förmerparten av linjerna. Rollfördelningen mellan SAS och gör det samlidigtmöjligt för företagen att utnyttja en för trafiken lämplig och enhetlig flygplansflolta.Genom att SAS inrikestrafik utgör en integrerad del av den samladeflygverksamheten kan man också nå samordningsvinster när det gäller bl.a.utnyttjande av flygplan, personal och underhållsorganisalion. Förulomden trafik som SAS och svarar för på primärnätet ingår som ett väsentligtinslag i inrikesflygel den snabbi ökande sekundärtrafiken i vilken ett flertalnationella bolag opererar. Genom olika samverkansformer mellan flygbolagenutgör sekundärnälet elt smidigl komplement till den övriga inrikestrafiken. Deskandinaviska ländernas samarbete har lagt grunden för ett flygförelag somunder sin hittillsvarande existens kunnal uppvisa en i slort sett obrutenlönsamhet utan subsidier. Genom samarbetet har man samlidigt fått en flyglrafikförsörjningsom i fråga om utbud, standard, säkerhel och priser är fullt jämförbar med vadsom gäller i andra industriländer. 3.2 Det framtida SAS-samarbetet SAS-samarbeletoch den gemensamma luftfartspolitiken skall som jag tidigare framhållil lillgodosesåväl gemensamma skandinaviska som nationella önskemål om entillfredsställande flyglrafikförsörjning till rimliga priser. Av detla följeratt den nationella handlingsfriheten i luftfartspolitiska frågor måste avvägasmot gemensamma intressen. En viklig förulsältning för SAS-samarbetet är i detsammanhanget atl de skandinaviska länderna kan förenas kring en gemensam syn påkoncessionspoliliken. Isåväl , som har förts en trafikpolitiskdebatt med varierande intensitet kring krav på ökad konkurrens och avregleringarinom flyget. Till viss del har den debatten förts under intryck av ulvecklingeni främst men också i vissa . Men också regionala önskemål om direklflygmed mindre flygplan till de skandinaviska huvudstäderna och i vissa fallönskemål om direktflyg från mindre orter ul ur har påverkatdebatten. Inriktningenav koncessionspolitiken måsle emellertid grundas på de förutsättningar somgäller för de skandinaviska länderna. Jag har tidigare pekal på våra länders periferageografiska lägen och begränsade marknads-underiag. Koncessionsgivningen måslerimligtvis ta fasta på detla och dessutom stärka det trafiksystem sometablerats och som bygger på matning av Irafik till de slora Irafikknulpunklernai . Trafiktillstånd till andra företag än SAS har därför avvägtsmed hänsyn till effekterna för det befintiiga linjenälel och till önskemålenom att etablera fler direktlinjer till större europeiska destinationer från förSveriges del och . Konsortialavlaletreglerar formerna för samarbetet i SAS mellan de tre Prop. 1986/87:4moderbolagen. Däremot ankommer det på resp. siater atl på grundval av konsortialavlaletutforma den gemensamma skandinaviska luftfartspolili-ken. Trots långaavtalsperioder kan inom ramen för de grundläggande riktlinjer som gäller fördet skandinaviska luftfartssamarbelet luftfartspolitiken och koncessionspolitikensuccessivt utvecklas i enighet mellan de tre länderna. som deskandinaviska länderna samarbetat har också successiva förändringar genomförtsav de regler och principer som varit vägledande för samarbetet. Tillstånd tilltrafik har l.ex. i ökad utsträckning givils också andra bolag än SAS både i interskandinaviskoch i nationell trafik. Inom flygfraktområdet och chartertrafiken har vidare iolika omgångar skett en liberalisering av regelsystemet. Dessa förändringarhar då baserats pä en sammanvägning av olika konsumentintressen. Konsortialavlalet gäller som jag tidigare redovisal till ulgångenav . Den omfattning i vilken SAS verksamhet drivs gör detnödvändigt att planera och träffa dispositioner av så långsiklig karaktär, atlde inte sällan sträcker sig utöver den kvarvarande giltighetstiden för konsortialavlalet.Anskaffning av flygplan med reservmateriel, teknisk utrustning och byggnader,kräver omfattande låne- och kredilarrangemang över en lång tidsrymd. Enligt ABAkommer SAS investeringar enbart i flygmaleriel vid den inom den närmaste lioårsperiodenföreslående förnyelsen av flygplansflottan att uppgå till belopp istorleksordningen i nuvarande penningvärde. Det är därförangeläget all redan nu la ställning till frågan om förlängning av detgrundläggande SAS-samarbetet. Inför den förlängning av konsortialavlalet som de tremoderbolagen enats om har de skandinaviska trafikministrarna under hösten 1985och fört diskussioner om inriktningen av den framtida skandinaviskaluftfarlspolitiken. Etl centralt inslag i dessa diskussioner har gällt möjlighelenatt inom ramen för ett fortsalt SAS-samarbete ge andra skandinaviska bolag slörremöjligheter att etablera viss sekundärtrafik. Överläggningarna har resulterat i en överenskommelse omden framtida skandinaviska luftfartspoliliken. Överenskommelsen, som har fåttformen av ett notat och som godkänts av regeringen , innebärenighet om alt förlänga SAS-samarbetet med lio år, dvs. m. den 30september 2005. Av överenskommelsen framgår vidare atl del skandinaviskaflygtrafiksystemet även i fortsättningen skall baseras på olika nivåer avtrafikknutpunkter och att en förstärkning och vidareulveckling av detta systemär önskvärd. Överenskommelsen öppnar nya möjligheter förskandinaviska bolag atl etablera direkla sekundärlinjer inom i defall SAS väljer all inte driva trafiken. Denna inriktning överensstämmer ocksäväl med den uppfattning som trafikuiskollet uttalat i sitl betänkande TU1985/86: 15. När det gäller sekundärflyg till och från skall enanpassning ske till den utveckling som är på gång inom övriga . Mångåriga krav från näringslivshåll om en uppmjukning avreglerna för fraktcharter tillgodoses också genom överenskommelsen. Fraklcharternkommer i fortsättningen att släppas i princip hell fri. De tre samverkande bolagen har enats om att konsortialavlaletbör få Enligt den överenskommelse som träffats Prop. 1986/87:4mellan de skandinaviska irafikminislrarna och som för svensk del regeringennyligen godkänl bör emellertid avtalet och de koncessioner som bolagen nuinnehar förlängas t. o. m. . Konsortialavlalet har slutils mellan tre enskilda bolag.Avtalet i sig innehåller inte någonting som ådrar staten någon ekonomiskförpliktelse eller som annars enligt regeringsformen medför att frågan omförlängning av avtalel skall underslällas . 1 princip är det bolagensjälva som bestämmer avtalets närmare innehåll. Avtalet utgör emellertid engrundläggande förutsättning för det skandinaviska luftfartssamarbetet. Jag serdet därför som naturligt atl regeringen nu begär godkännande av all konsortialavlalet och därmed SAS-samarbetet - även i fortsättningen skall utgöra grunden fördel skandinaviska luftfartssamarbetet. Jag vill i sammanhanget betona all den omsländighelen attbolagen själva i princip bestämmer avtalets innehåll inte innebär att bolagen ipraktiken kan besluta om väsenlliga ändringar av konsortialavlalet utanstatsmakternas godkännande. Sådana ändringar skulle nämligen kunna fåkonsekvenser för de avtal mellan länderna och de koncessionsbeslut som är enföljd av SAS-samarbetet. Det råder som nämnls enighel mellan de skandinaviskaregeringarna om all nuvarande koncessioner som de tre bolagen innehar börförlängas t. o. m. . Koncessionerna, som av varje land gestill dess nationella bolag, innehåller särskilda villkor utformade pä ihuvudsak samma sätt i de olika länderna. Villkoren innebär bl. a. att vart och etlav bolagen har rätt att överiåta åt SAS alt utföra den trafik som koncessionernaavser. SAS övertar de rättigheter och skyldigheter som respektivemoderbolag har enligt koncessionerna. Jag föreslär därför att ställning nu tastill ett förlängt SAS- och iuflfartssamarbete fram t. o. m. den 30 september2005. En förlängning av SAS-samarbetet förutsälter vidare enförlängning av det lidigare nämnda regeringsavlalet den 20 december 1951rörande samarbete på luftfartens område, med de ändringar som skett.Godtar vad jag nu föreslår om ell fortsalt skandinavisktluftfartssamarbete avser jag att senare för regeringen anmäla frågan omförlängning av samarbetsavtalet. Som framgår av det tidigare anförda har år 1950godkänt konsortialavlalet och de därefter överenskomna förlängningarna av avtaletsgiltighet. Del kan diskuleras om detta innebär att de avtalsslutande parternaär förhindrade atl under nu löpande period utan medgivande beslutaom sädana ändringar av avtalet som inte påverkar dettas huvudsakliga innebörd.Frågan har aktualiserats av att ABA i en skrivelse har begärtgodkännande av en ändring av avtalet som innebär att tidpunkten för det senareav de två i avtalet föreskrivna årliga represen-tanlskapsmötena - förnärvarande elt möte i januarifebruari och ett - ifortsättningen hålls öppen. Liknande framställningar har gjorts av DDL och DNLtiil den danska resp. norska regeringen. Enligt min mening kan de tidigareriksdagsbesluten rörande konsortialavlalet inte anses medföra att riksdagensmedverkan krävs för sådana änd- ringar av avtalet som inteberör del grundläggande avlalsinnehållet, nämli- Prop. 1986/87:4 gen de trebolagens samverkan i SAS-konsortiet. Någol slällningstagande från riksdagenssida till den av ABA väckta frågan torde alltså inle behövas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna atlkonsortialavlalet med senare ändringar skallligga till grund för det skandinaviska luftfartssamarbelet till och medden 30 seplember 2005. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden laglfram.