prop · GA0344 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:44 % om mervärdeskattskyldighet för ideella föreningar, m.m. 1986/87:44 Regeringenföreslår all anla del förslag som har tagits upp i bifogade uidrag urregeringsprotokollet den 16 oklober 1986. Ipropositionen föreslås alt allmännyttiga ideella föreningar befrias från skattskyldighettiU mervärdeskatt för omsättning av varor och tjänster i sådan rörelse förvilken föreningarna är frikallade från inkomstskatt. Vidare föreslås altomsättning av varor och Ijänster i och lands-fingskommunal omsorgsverksamheloch i andra gymnasieskolor än sådana som bedriver jordbmk, skogsbmk och irädgårdsnäringockså undantas från skattskyldighet till mervärdeskatt. Ändringarna föreslåsträda i kraft den . Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs att punkt I av anvisningarna fiU 2 §lagen (1968:430) om mervärdeskall' skaU ha följande lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Anvisningar till 2 § 1.- Verksamhet anses som yrkesmässig när inkomsien däravutgör skattepliktig inläkt av jordbmksfastighet, av annan fastighet eller avrörelse enligt kommunalskallelagen (1928:370). Som yrkesmässig verksamhelräknas även omsättning av vara från fastighet som avses i 24 § 2 mom.kommunalskattelagen eller 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,uthyrning enligt 2 § fjärde stycket av sådan fastighet, upplåtelse avavverkningsrätt och avyttring av skogsprodukter i fall som avses i punkl 4tredje slycket av anvisningarna till 35 § kommunalskattelagen saml annan verksamheli vilken varor eller ijänster omsätts under rörelse-liknande former. Den som yrkesmässigl omsätter tjänsl som avses i 10 §första stycket 2 eller 4 anses bedriva yrkesmässig byggnadsverksamhet. Sådanverksamhet omfattar även Ijänst som den skatiskyldige ulför eller låter utförapå faslighet som för honom utgör lagertillgång i förvärvskällan rörelse enligtkommunalskattelagen. Som lagertiillgång i byggnadsverksamhet skall dock enligtdenna lag ej räknas fastighet som avses i 24 § 2 mom. kommunalskattelagen ochsom av den skattskyldige sladigvarande brukas som bostad eller förfritidsändamål. Försäljning av inveniarier, maierial, avfaUsproduktereller liknande varor i verksamhel som icke medlor skattskyldighet anses ej somyrkesmässig. Som yrkesmässig anses dock försäkringsföretags omsättning av varasom övertagits i samband med skadereglering och finansieringsförelagsomsättning av vara som enligl köpeavtal återtagits av företagel. Somyrkesmässig anses alltid omsättning av vara som vid förvärvet eller införselnhar varil undantagen från skatteplikt enligt 8 § I. Tillhandahållande av koslåt personal anses som yrkesmässig verksamhet endasl när det sker iserveringsrörelse. Skatlskyldigs fcirsäljning av personbil eller motorcykelanses som yrkesmässig, endast om rätt till avdrag för ingående skatt som hänförsig till den skaltskyldiges förvärv av fordonet har förelegat. Utgivning av program eller katalog för verksamhet som ejmedför skattskyldighet anses icke som yrkesmässig. Utländsk företagare anses bedriva yrkesmässig verksamhethär i landet även när han omsätter varor som han lagt i lager eller förvärvatinom eller infört till landet för leverans efter montering, installation ellerannan tjänst eller inom landel fillhandahåUer byggnadsenlreprenad eller annan tjänsl. Föreligger skallskyldighet för ufiändsk företagare, somicke är bosalt eller icke stadigvarande vistas här i landel eller, om fråga ärom juridisk person, icke har fast driftställe här i landet, skall företagarenföreträdas av en av godkänd representant. Sådan representantskall enligt fullmakt av den utländske företagaren som ombud för företagarensvara för redovisningen av skalt för den verksamhet som skattskyldigheten omfattar Lagen omtryckt 1979:304. Senaste lydelse 1985:1116. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. och i övrigt företräda den utländske företagaren i frågorsom gäller skatt enligt denna lag. kan kräva, att säkerhel skallställas för skattens betalning. Underlag för kontroll av skatteredovisningenskall finnas tillgängligt hos representanten. Verksamhel som siaten eller kommun bedriver för altuteslutande fillgodose egel behov räknas som yrkesmässig endast när den drivesi bolagsform eller liknande. Detta gäller även vid ekonomiskt samgående mellanstaten och kommun eller mellan kommuner för verksamhet som avser visstgemensamt ändamål. Med kommun förstås även landsiingskommun. Bedriver staten, kommun eller Bedriver staten, kommun eller kommuner var för sig eller gemen- kommunervar för sig eller gemen samt verksamhet som icke uteslu- samtverksamhet som icke uteslu tande tillgodoser egna behov, räk- landelillgodoser egna behov, räk nas verksamheten, när den ej nasverksamheten, när den ej drives i bolagsform eller liknande, drivesi bolagsform eller liknande, som yrkesmässig till den del den somyrkesmässig lill den del den avser annat än egna behov, om ej avser annatän egna behov, om ej annal följer av elfle stycket. Som annatföljer av elfte eller trettonde yrkesmässig verksamhet anses all- slycket.Som yrkesmässig verk tid statens järnvägars befordran av samhetanses alltid statens järnvä- varor, postverkets befordran av garsbefordran av varor, postver- varor i diligensrörelsen samt post- ketsbefordran av varor i diligens verkets befordran av postpaket och rörelsensaml postverkets beford- gruppkorsband. Som yrkesmässig ran av postpakeloch gruppkors- verksamhet anses vidare alltid band. Somyrkesmässig verksam kommuns omsättning av vara som hel ansesvidare alllid kommuns avses i 8 § 4, transport i samband omsättningav vara som avses i med renhållning eller omhänderta- 8§ 4, transport i samband med ren- gande och förstöring av vara. förstöring av vara. Om särskilda skäl föreligger kan regeringen förordna allstatlig verksamhel, som avser eget behov och som ej enligl sjunde eller åttondestycket är att anse som yrkesmässig, tills vidare skall anses utgörayrkesmässig verksamhet. Verksamhel som medlem i sameby ulför enligtrennäringslagen (1971:437) för samebyns räkning anses ej som yrkesmässig. Verksamhet som utövas vid offentliga bibliotek,vetenskapliga institutioner och därmed jämförliga inrättningar räknas somyrkesmässig, fill den del den bedrivs i konkurrens med näringsverksamhet sommedför skattskyldighet enligt denna lag. Fastighetsägare, som avyttrar faslighet eller del däravför vilken han medgivits skattskyldighet enligt 2 § fjärde stycket, skall omhan fortsälter uthyrnings- eller upplåtelseverksamheten efter försäljningenvara skallskyldig härför till dess han frånträder fastigheten. Som yrkesmässig verksamhel räknas inte omsättning av 1) vara eller tjänst i eller landstingskommunal verksamhelsom är inrättad för att ombesörja barnomsorg, ungdomsvård, sjukvård,hälsovård, äldreomsorg, särskilda omsorger om psykiskt ut- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. vecklingsstörda eller annan social omvårdnad, 2) vara, som tillverkals eller tjänst som utförts som elt led i un dervisningen i en annan gymnasie skola än en där Jordbruk, skogs bruk eller irädgårdsnäring bedrivs, när varan eller tjänsten tillhanda hålls av huvudmannen, 3) vara eller tjänst i en av en ide- dl förening bedriven verksamhet, när inkomsien därav utgör sådan inkomst av rörelse för vilken för eningen är frikallad från skattskyl dighet enligt 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder i krafl . Äldre beslämmelser gäller fortfarande i fråga omförhållande som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, S. , , , , , ,, , , G. , Lönnqvist Proposition om mervärdeskattskyldighet för ideella föreningar,m.m. Mervärdeskatteulredningen(Fi 1971:05) (utredningsman f.d. departementsrådet . ) harlämnat ett delbetänkande (Ds Fi 1985:14) Översyn av mervärdeskatten för ideella föreningar och för vissa kommunalaverksamheter. Ulredningens sammanfattning av belänkandet bör fogas tillprotokollet i detla ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanfallning av remissyttrandenabör fogas tiU protokollet i detta ärende som bilaga 2. Jagavser atl nu la upp frågan om ändrad lagsfiftning på grundval av nämndabetänkande. Underbegreppel ideella föreningar faller en mängd föreningsbildningar av högstvarierande slag och inriktning. För alt en förening skall kunna fungera somsjälvständig juridisk person och som skattesubjekt krävs atl föreningen har anlagilsladgar och utsett en slyrelse. Av stadgarna skall framgå ändamålel medföreningen, vUlkor för medlemskap osv. Föreningen kan ha bildals för visstideellt ändamål eller för alt främja t. ex. medlemmarnas ekonomiska intressen (t.ex.fackföreningar). Man skiljer vidare mellan allmännyttiga föreningar och andra. TiUde allmännyttiga föreningarna räknas sådana vars huvudsakliga ändamål ärreligiöst, välgörande, socialt, polifiskt, konstnärligt, idrottsligt, kullurellloch liknande samt föreningar med syfte all siärka rikels försvar, främja vårdoch uppfostran av barn, utöva hjälpverksamhet bland behövande, lämna understödtill undervisning och utbildning eller stödja vetenskaplig forskning. Bland de allmännyttigaideella föreningarna ingår således bl.a. idrottsföreningar, 11 1986/87. konstföreningar, scoutföreningar, siudieförbund, nykterhetsföreningar, Prop. 1986/87:44 trossamfund, poliliskapartier m.fl. Branschföreningar, intresseföreningar och sällskapsföreningaranses däremot inte som allmännyttiga. Lättnaderi den direkla beskallningen har endasl medgetts för de allmännyttiga ideellaföreningarna. Som fömtsättningar för lättnaderna gäller att föreningen har tillhuvudsakligt syfte atl främja allmännyttigt ändamål, att föreningen uteslutandeeller så gott som uteslutande verkar för atl lillgodose sådana ändamål, attmedlemskap i föreningen inte vägras i vidare mån än som kan motiveras avsärskilda skäl samt att föreningen bedriver en verksamhet som skäligen svararmot avkastningen av tillgångarna. är frikallad frånskattskyldighet för all annan inkomst än av fastighet och rörelse. För inkomstav fastighet och rörelse gäller vidare skattefrihet om inkomsterna tillhuvudsaklig del () härrör från verksamhet som har naturlig anknytningtill föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjas somfinansieringskälla för ideellt arbete. Exempel på det förstnämnda ärentréavgifter till föreningens aktiviteter och försäljning av böcker, märken,affischer m.m. som sker utan vinstsyfte eller förmånssyfte för köparen.Kommersiellt bedriven försäljningsverksamhel l.ex. vanlig bulikshandel ellerserveringsrörelse medför normalt inte skallefrihel. Denna del ses som ensärskild och skattepliktig förvärvskälla i föreningens verksamhet. Även härfinns dock ett undantag nämligen för en försäljningsverksamhet somhuvudsakligen är inriktad på att ge medlemmar och andra som deltar iföreningens aktiviteter service och därmed har en naturlig anknytning till denideella verksamhelen. Exempel på rörelseinkomsler som cradifionellt utnyttjassom finansieringskälla för det ideella arbetet och som därför kan medföraskattefrihet är inkomster från bingo, lotterier, fester, basarer samtförsäljnings- och insamlingskampanjer. Som skattefria rörelseinkomster räknasockså upplåtelse av reklamutrymme på idrottsplatser, på klubbdräkter, iprogram osv. Dessutomgäller skaltefrihet för inkomsi av annan fastighet om fastigheten tillhörföreningen och till övervägande del () används i den allmännyttigaverksamheten såsom sådan. Slutligengäller att en förening som har skattepliktiga inkomster har rätt till avdragfrån den taxerade inkomsten med . Lagen(1968:430) om mervärdeskatl (ML) innehåller inga molsvarande bestämmelser omskattebefrielse. Skattskyldigheten bestäms för de ideella föreningarna enligtde allmänna grundema. Dessa innebär att en verksamhel medför skattskyldighetom den är yrkesmässig dvs. om inkomsten av den utgör skattepliktig intäkt avrörelse. Vissa ijänster är inle skafteplik-figa. Dit hör l.ex. nöjen av olikaslag. Skattskyldighet för de ideella föreningarna uppkommer normalt endast omdet i samband med föreningsverksamhet eller olika arrangemang bedrivs enyrkesmässig omsättning av skattepliktiga varor eller tjänsler. Enliglspecialbestämmelser i gäller dock att de ideeUa föreningarnas inläkler frånutgivningen av program till deras arrangemang inte medför skattskyldighet.Vidare gäller undanlag från skatteplikt också för utgivningen av merparten avderas periodiska medlemsblad och publikationer. Skattefriheten gäller ocksåinförandel av annonser i sådana publikationer. Ein mervärdeskaltebelaslning förde ide- ella föreningarnas uigivningav vissa periodiska publikationer kan upp- Prop. 1986/87:44 komma endast dåde säljs till utomstående. Eflersomskattskyldighet uppkommer endast när verksamheten anses yrkesmässig har man i prakfikenockså från mervärdeskall undantagit ideella föreningars försäljning på basareroch liknande tillfälliga försäljningar, om varorna i huvudsak varit skänktatill föreningen eller tillverkats av föreningens medlemmar. Vidare har också undantagitsföreningarnas försäljning av diplom, förtjänsllecken, märken, föreningslitteraluro.d. som liUhandahållils till priser molsvarande eller understigande självkostnadspris.Kravet för skattefriheten har varil alt tillhandahållandet skell inom ramen förden av föreningen bedrivna verksamheten. Mervärdeskatteulredningenhar försökl att få en uppfattning om antalet ideella föreningar som ärregistrerade till mervärdeskatt. Det har dock inte varit möjligt att direkt urregistren utläsa om föreningen är en aUmännyttig ideell förening eller inte ochom föreningen åtnjuter lindring i inkomstbeskattningen. Utredningenkonstaterar dock att endasl en mindre del av landets samtliga ideellaföreningar är registrerade som mervärdeskattskyldiga. Av dessa bedöms ca 40%vara idrottsföreningar i vidsträckt bemärkelse. För de registreradeföreningarna har den skattepliktiga omsättningen hänförts till servering,varuförsäljning och för idrottsrörelsens del till reklamtjänsler. I några fallföreligger också registrering för andra tillhandahållanden. Sålunda är ettfåtal föreningar regisirerade för medverkan i pappersinsamlingar, vissförlagsverksamhet, pensionatsrörelse och liknande. För dem som är registreradeför reklamtjänsler gäller att avdragen för ingående skatl är små i förhållandetill den utgående skatten. För övriga mervärdeskalleregistrerade föreningargäller motsatsen, dvs. del skapade mervärdet är mycket lågt. I vissa faU ingående skatten till och med varit större än den utgående skatten. Utredningenhar tolkat sitt uppdrag så atl det ålegat utredningen all undersöka om det frånmervärdeskattesynpunkt är möjligt att underlätta sådan ideell verksamhet sombedrivs av de aUmännyttiga föreningarna. Utredningen har därvid utgått från deregler som gäller för inkomstskallen och prövat om inle de inkomstskattebefriadeföreningarna också skulle kunna undanlas från mervärdeskattskyldighet för sammaverksamhet. Utredningenkonstaterar inledningsvis alt åtskilliga av de intäkter för vilka föreningarnaär befriade från inkomstskatt också är ställda utanförmervärdeskatten. Hit hör t.ex. intäkter av entréavgifter, uigivning av organisationstidskrifter,kalaloger och program samt intäkter från basarförsäljningar och liknande. Deföreningar som är registrerade som skattskyldiga är i huvudsak sådanasom bedömts bedriva verksamhet av kommersieU natur. Framför alll gäller detta verksamheiersom beslår i detaljförsäljning av konsumtionsvaror, servering och upplålelse avutrymme för reklam. Medutgångspunkt i gällande inkomstskalleregler behandlar jag i del följandeföreningamas inkomster av fastighet och inkomster av rörelse. Minbedömning: Inga särbestämmelser behövs om undanlag från skattskyldighet tillmervärdeskatt. Utredningensförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstansernahar biträtt ulredningens förslag. Skälenför min bedömning: Mervärdeskatteulredningen har konstaterat atl det lorde varamycket ovanligt att ideeUa föreningar omsätter skattepliktiga varor iinkomstslaget jordbmksfastighet. De fåtal fall som kan vara aktuella tordeenligt utredningen gälla leveranser av jordbmks- och skogsprodukter tiUmervärdeskattskyldiga köpare eller arrendeupplåtelse tiU skatlskyldig arrendator.1 dessa fall är den för föreningarna utgående skatten avdragsgill ingåendeskatt för köparen. Genom all skalteredovisningen i allt väsentligt dessutomstyrs av avräkningsbesked som upprättas av köparen har den nuvarande ordningenför föreningarna varken lett till kosinader eller administrativa svårigheler.Jag delar ulredningens uppfattning all del inte finns några skäl att: befriasådana ideella föreningar som bedriver jordbruk eller skogsbmk frånskattskyldighet till mervärdeskalt. Inteheller behövs några undantagsregler för de mycket ovanliga fall som avserideella föreningars omsättning av skattepliktiga varor i inkomstslaget annanfastighet. Tvärtom föreligger här situationer där en förening begärt frivilligskattskyldighet till mervärdeskatt för uthyrning av rörelselokaler. 2.2 Inkomst av rörelse Mittförslag: En ideell förenings omsättning av varor och tjänster undanlas frånmervärdeskatt när inkomsien av verksamhelen är sådan för vilken föreningen är frikalladfrån inkomstskatt. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar med några få undanlag tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran.Några länsstyrelser har pekal på de liUämpnings-svårigheler som kan uppstå.Dessa liksom SHIO-FamUjeföretagen och avstyrkerförslaget med hänvisning till att konkurtensförhållandena påverkas negafivt omdet genomförs. Liknande skäl anförs av några remissinstanser som är tveksammatill den del av förslagel som avser mervärdeskatten på reklamtjänsler. Bakgrundentill mitt förslag: För de ideella föreningama kan tre huvudsakliga slag av inkomslersärskiljas, nämligen inkomster med naturiig anknylning lill den ideella verksamihelen,inkomster av servicekaraktär och inkomsler som av hävd finansierat ideeUt arbele. Beiräffandeinkomster med naturiiig anknylning tUl den ideella verksamheten gäller ipraktiken nästan samma skattefrihet i fråga om inkomstskall och mervärdeskalt.Entréavgifter är helt undantagna från mervärdeskatl. Delsamma gäller ideellförenings utgivning av medlems- blad och vissa periodiskapublikationer. Omsättning av välgörenhetsmär- Prop. 1986/87:44 ken ochprestationsmärken har också i praktiken undantagits från mervärdeskatten.Föreningarnas omsättning av program och kataloger är också fria från skyldighetatt betala mervärdeskall. Vissosäkerhet råder i mervärdeskattehänseende i vilken utsträckning skattskyldighetföreligger för föreningar som säljer böcker, affischer och liknande.Utredningen har ansett att ökad klarhet skuUe vinnas om även denna försäljninguttryckligen undantogs från mervärdeskatl. Ulredningen har påpekat att inkomstskattefrihelenoch därmed mervärdeskallefriheten inle gäller och inte bör gälla för de s. k. bokcaféernadär del förekommer en reguljär diskhandel med litteratur och tidskrifter. Ävenbeträffande inkomster av verksamhel av servicekaraklär är skattefriheten i praklikeni stort sell av samma omfattning när det gäUer inkomstskatt och mervärdeskatt.Skattefrihet gäller således t.ex. för en förening som i anslutning lillklubblokalen anordnar en mindre servering eller försäljning av idrottsartiklartill dem som använder föreningens lokaler och som är medlemmar i föreningen.Viss Iveksamhel råder dock i fråga om serveringar. Försäljning i butiksmässigaformer tiU aUmänheten, exempelvis permaneni kioskförsäljning i folkparker, påidrottsplatser och i sporthallar eller försäljning från en för allmänhetenöppen serveringsrörelse inkomstbeskatlas i regel som rörelse. Någon befrielsefrån skyldighelen atl beiala mervärdeskatt bör inte heller föreligga i sådanafall. Slutligengäller beträffande inkomsler som av hävd finanserat ideellt arbele att ävendessa delvis redan är undantagna från mervärdeskatt. Detla gäller bl, a.inkomster från bingospel och andra lotterier samt upplåtelse av lokaler,anordnande av biografföreslällningar, danstillställningar och liknandeverksamhet. Delsamma gäller tiltfällig försäljning av skänkta varor i sambandmed basarer m. m. Beiräffande övriga traditionella inkomstkällor såsom reklaminläkterfrån upplåtelse av reklamutrymme på idrottsplatser, klubbdräkter m.m. ochintäkter från olika insamlingskampanjer, t.ex. insamling av returpapper ellerlump, gäUer i stor utsträckning skattefrihet från inkomstskatt men däremot intefrån mervärdeskatt. För annonsering i program, medlemsblad och vissa s.k. organisalionslidskriftergäller dock mervärdeskatlefrihel. Ulredningenkonstaierar att det i fråga om reklam framför alll är upplåtelse av uirymmeför reklam som föranlell skattskyldighet till mervärdeskall. Utredningen harockså konslalerat all det övervägande anlalel reklamköpare själva ärskattskyldiga till mervärdeskatt och atl de därmed har rätt till avdrag för denmervärdeskall som utgått på reklamköpel. I dessa fall uppstår inget skattebortfallom föreningarnas tillhandahållande av reklamtjänsler undanlas från mervärdeskatl. Ulredningenhar också funnit alt föreningarnas ingående skatt för tillhandahållna reklamtjänslerregelmässigt är mycket låg. Delta innebär att föreningarnas egna insatser i denomfattande reklamverksamhet som förekommer i samband med idrollsverksamhelvanligen är obelydliga. En skatiefrihet medför därför endast mycket begränsade kumulafivaeffekler. Utredningenhar inle ansett sig kunna visa att en generell skattefrihet för de ideella föreningarna skulle på ett avgörande sätt kunna påverka de ej ! skattskyldigaföretagens val av rekkim eller att skaltefriheten i sig skulle Prop. 1986/87:44kunna ge upphov till faktiska konkurrenssnedvridningar. Utredningen har konstateratatt de ideella föreningarnas verksamhet ofta är uppdelad på olika sektioner somvar för sig driver verksamhet av relativt liten omfattning men som sammantagnamedför redovisningsskyldighet till mervärdeskatt för föreningen. Del kan idessa faU medföra vissa administrativa problem att redovisa skatten eftersomredovisningen inte skaU ske sek-fionsvis ulan för hela föreningen. Ulredningen,som principieUl ultalar sig mot inskränkningar i beskatlningen, förordar dock molbakgmnd av de praktiska fördelarna, att de aUmännyttiga föreningarnasreklamintäkter behandlas på samma sätt vad gäller inkomstskatt ochmervärdeskatt. Slutligenhar ulredningen förordal atl föreningar som bedriver insamlingskampanjer avpapper, kläder e.d. med hjälp i huvudsak av personer som inle är anslällda böri likhei med vad som gäller inkomstskatten också vara fria från skattskyldighetliU mervärdeskatt. I den mån de insamlade varorna säljs till någon skallskyldig,l.ex. ell återvinningsföretag, har köparen rält till avdrag för s.k. fiktivskatt med stöd av bestämmelserna i 17 § femte stycket ML. Några kumulativaeffekter uppstår således inte. Avslutningsvishar utredningen konstaterat att basarförsäljning av skänkta varor inte medförskattskyldighet till vare sig inkomst- eller mervärdeskall. Däremot medför enliglutredningen den renodlade butiksmässiga försäljningen skattskyldighet tillsåväl inkomst- som mervärdeskalt. Skälenför mitt förslag: För egen del villjag inledningsvis konstatera att det till30000 kr. höjda gränsvärdet för redovisningsskyldigheten till mervärdeskattmedför atl åtskiUiga ideella föreningar helt befrias från redovisningsskyldighetlill mervärdeskalt. För övriga ideella föreningar kan slora fördelar vinnas omde får likartade skatteregler att följa för både inkomstskatt ochmervärdeskatt. Min utgångspunkt vid bedömningen av förslaget har därför varitatt anpassa mervärdeskattens regler liU inkomstskattens med beaktande av attskattefriheten enligt ML inle får leda till allvariiga konkurrenssnedvridningareller administrativa problem. Både utredningen och en stor majoritet avremissinstanserna har ansett att den begränsade skattefriheten inte på någotavgörande sätl påverkar konkurrenssituationen.