prop · GA0361 · 1986-12-31 00:00:00 — Vilka de är framkommer först vid en närmare jämförelse mellan de iden omfångsrika uppräkningen angivna lagrummen, å ena sidan, och punktskalidagensolika kapitel och paragrafer, å den andra. Den valda tekniken leder till ensvåröverskådlig reglering. Imoiiven sägs att lagmm som uteslutits ansetts olämpliga i förevarandesammanhang. Av saklig och praktisk betydelse synes dock vara endastuteslutningen av institutet förhandsbesked i 6 kap. och av möjlighelen alt ta ulförseningsavgift i 7 kap. 5 §. Att man uteslufil reglerna om anstånd medbetalning av skatl på grund av synneriigen ömmande omständigheter vid nedsattskattebetalningsförmåga (5 kap. 3 §) och beslämmelsema om nedsättning,befrielse och återbetalning av skatt när synneriiga skäl härför föreligger (9kap. 4 §) synes med del inslag av skönsmässig prövning som känneiecknar dessa inslitutvara av uteslutande teoretiskt intresse. Av de paragrafer som i övrigtuteslutits utan att särskilt omnämnas i motiven är det i åtskiUiga fall redanpå grund av deras innehåll uppenbari att de inte kan bli tillämpliga på den tillfäUigaförmögenhetsskatten. Inteheller den gjorda uppräkningen är lyckad från laglekniska utgångspunkter. Föralt undvika konflikter med förslagets egna beslämmelser nödgas man på sina hållspalta upp punklskalldagens paragrafer i stycken, i etl fall t. o. m. elt siyckei meningar. Ändå har man inte med denna leknik helt lyckais klargöra innebördenutan ansett sig i paragrafens andra och tredje stycken böra särskilt framhållai några fall, alt den föreslagna lagens särskUda beslämmelser gäUer trots att någolannat i och för sig följer av den bestämmelse i punklskallelagen vartillhänvisats i försia slycket. Utformningenav den tiltfäUiga förmögenhetsskatten talar inle för all tillämpningsproblemmed anknylning tiU punktskattelagen skulle bli vanliga, särskilt inte medbeaktande av skallens tillfälliga natur. Det får vidare förutsättas attskattefrågor av någon belydelse även på de skattskyldigas sida kommer atthandläggas av för sådana uppgifter särskUt ansläUd eller anlitad personal. Medhänsyn härtiU synes en förenkUng vara möjlig ulan att erforderiigl krav påtydlighet går föriorat. Enligl lagrådels mening kan paragrafen erhållaförslagsvis följande lydelse: "Närannal inte följer av denna lag tillämpas lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifiermed undanlag av vad där sägs om förhandsbesked i 6 kap. och förseningsavgift i7 kap. 5 §." Lagen om ändring i lagen om statlig förmögenhetsskatt Punkten4 i den nya anvisningspunkten 6 gör undanlag för livförsäkring som tagits i överensslämmelse med ansökan, som kommit in till försäk ringsgivarens huvudkontor före . Dessa äldre för- 84 säkringar skall alltsåfortfarande vara fria från förmögenhetsskatt. Punkten 4 är emeUertid en beslämmelsesom rätteligen hör hemma i övergångssammanhang. Lagrådet erinrar om att vid1975 års ändringar i reglerna för beskattning av pensionsförsäkringar beståndetav äldre sådana försäkringar fick sin skatlemässiga reglering i en särskildikraftträdandelag. I moiiven berörs en frågasom kan aktualiseras vid en övergångsreglering av denna karaktär, nämligen ominte en senare vidlagen villkorsändring i vissa fall bör medföra altförsäkringen skaU anses som nytecknad och därmed förmögenhetsbeskaltas. Medhänvisning till en bestämmelse av motsvarande innebörd lagsttftningsärendeanför departementschefen att en överenskommelse, som medför ökadpremieförpliktelse totalt sett eller tidigareläggning av premiebetalning, böranses som nytt försäkringsavtal vid tiUämpning av de nya reglema. Lagrådet har ingen erinrani sak mot en sådan ordning. Eftersom denna inte återgår på någon oberoende av lagsfiftninggällande princip bör del angivna fallel , liksom 1975, komma tiU utiryck ilagtexten. Lagrådet föreslår därför, med beaktande av det tidigare sagda, attpunkten 4 i den föreslagna anvisningspunkten utgår och alt efterikraftträdandemeningen införs ett nytl stycke av följande innehåll: "Har Uvförsäkringtagits i överensstämmelse med ansökan, som kommii in till försäkringsgivarenshuvudkontor före , skaU äldre bestämmelser fortfarandegälla. En därefter vidtagen ändring, som medför ökad premieförpliklelse totalt setleller tidigareläggning av premiebelalning, skall dock anses som ell nyllförsäkringsavtal." Lagen om ändring i lagen om statlig inkomstskatt och lagenom ändring i taxeringslagen Förslagenlämnas utan erinran. Förden händelse lagen om fillfällig förmögenhetsskatt genomförs har lagrådet intenågon erinran mot dessa förslag. Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde den 31 oklober 1986 Närvarande:slalsminislern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, , R. , , , , , ,, G. , Lönnqvist Proposition om en tillfällig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag, m.m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss faltal vidregeringssammanträde den 15 oklober 1986) över förslag till 1. lag om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningaroch pensionsstiftelser, 2. lag om ändring i lagen (1947: 576) om stafiig inkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen (1947: 577) om stafiig förmögenhetsskatt, 4. lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623), 5. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), 6. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringarm. 7. lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, 8. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. 1.1 Allmänna synpunkter på förslaget om en tillfälligförmögenhetsskatt Lagrådethar vid sin granskning av förslagel utförligt uppehåUil sig vid de konstitutionella aspekterna. TUl att börja med kan konstaleras atl förslaget enUgl lagrådels mening inte kan anses innefatta något åsidosät tande av förbudei mol retroakfiv skattelagstiftning i 2 kap. 10 § regerings formen och atl några rättsliga hinder inte föreligger mol att skatten tas ut på ifrågavarande förmögenhetstillgångar eller hos de enligt förslaget skatt skyldiga institutionerna. Lagrådet finner också betryggande garanlier före ligga för alt skatten i slutänden träffar försäkringslagarna enligt objektiva och rättvisa gmnder. Lagrådet framhåller vidare atl skatten inte kan sägas 86 innebäraen olaga konfiskation samt gör också den bedömningen att inget underlag finnsför all påstå all förslagel skuUe strida mol . Iangivna hänseenden gör således lagrådet ingen annan bedömning än den som legattill gmnd för utformningen av det remitterade förslaget. Från andrautgångspunkter framförs emellertid invändningar som slutligen leder fill alllagrådet anser sig böra avstyrka att förslaget nu genomförs. Krifikenhar först och främsl sin grund i farhågor från lagrådets sida om att lagsfiftningpå grundval av förslagel skulle skapa ett olyckligt prejudikat på ett känsligtområde där grundlagsregleringen är ofuUsländig och oklar och ulvecklingen av konstitufioneUpraxis därför får särskild betydelse. De moment i lagförslagel som ger upphov fiUdessa belänkligheter är dels skattens engångskaraktär, dels alt den inteträffar förmögenheier generelll. Vad lagrådet i föriängningen ser som en riskmed förslagel är all del kan ge grund för olika engångsskatter på egendom, somtas ut av snävl begränsade krelsar av skallskyldiga och med högre skattesatserän den nu aktuella. Föregen del viU jag säga följande. Jag instämmer i att ulvecklingen av enändamålsenlig konstitutionell praxis på skattelagstiftningens område är avutomordentlig vikl. Ansvaret i detta hänseende åvilar riksdag och regering. De konstilufioneUaaspeklerna måste tillmätas slor betydelse i lagstiftningsarbetet. Jagdelar givetvis uppfaltningen att skattesystemet bör baseras på permanentaregler. Att regelsystemet beroende på den ekonomiska ulvecklingen i vissalider leder lUl förmåner för olika grupper och favoriserar vissa lyper avkapitalplaceringar och missgynnar andra får godlas. sådanl synsällbegränsar givelvis statsmaklemas möjligheter att genom l.ex. engångsskattergenomföra måhända fördelningspoliiiskt motiverade åtgärder. Att ulifrån ensådan grunduppfattning komma fill den slulsalsen att en skalt avengångskaraktär i alla situationer skulle vara förkastlig synes emellertid enliglmin mening vara alt gå för långt. Såvittframgår av lagrådets yttrande tycks inte heller enligt lagrådets meningengångsskatter vara förenade med belänkligheter av konsfitutio-neUt slag i allasituationer. Lagrådet berör planerna på en engångsskatt på förmögenhel ianslutning fill slut och den s. k. värnskatten som logs utmedan kriget pågick. I speciella krissituationer har således engångsskattergodtagits och synes också enligt lagrådets mening böra godtas utan någrakonstitutionella betänkligheter. Av särskilt inlresse idetta sammanhang är emellertid den engångsskatt som togs ut på vissa inkomster av rörelse samt på inkomster av skogsbmk mot bakgrund av den högkonjuktur som då rådde och som hade som gmnd. Skatten uigjorde ett led i en inflationsbekäm pande politik i etl läge som kännetecknades av en synnerligen slark ekono misk tillväxt. Från skattskyldighet undantogs branscher som inte kunde anses ha dragit fördel av högkonjunkturen. Några invändningar mot den s, k. Koreaskatten med utgångspunkt i dess karaktär av engångsskatt synes inle ha framförts. Lagrådet omnämner skatten i sitl yltrande men avslår från all dra några slutsatser utifrån den och de omsiändigheter som föranledde att den infördes. Vadbeträffar den nu aktuella skatten har mofiven för denna utförligt redovisals i remissprolokollet.Jag finner det emellertid påkallat att återkomma lill dessa mofiv. Skattenavses Iräffa en seklor som har en vid inkomstbeskattningen synnerligen gynnadställning. Det kapital som skall beskaltas är - i motsats liU andra förmögenhelstillgångarav belydelse -nu hell undantaget från förmögenhetsskatt och ges även i övrigten förmånlig behandling i skaltesammanhang. Lagrådet har i sitt yllrande påpekalalt en långtgående differentiering görs mellan olika slag av egendom vid beskattningen.I själva verkel förhåller del sig så all beskallningen av livförsäkringssektornär del mesl pålagliga exemplet på en sådan differentiering lill förmån för ellvisst egendomsslag. En sådan allmänt sell förmånlig behandling är givelvis inleensamt skäl för atl införa en engångsskatt. Vad som tiUkommit är emeUertid atllivförsäkringsseklorn erhåller en real förmögenhetstillväxt på en nivå långtutöver vad som i modern tid förekommit. All förmögenhetsfillväxten når ensådan nivå är delvis beroende av den förmånliga skallemässiga behandlingen. Dengrundläggande faktorn bakom förmögenhetsfillväxten är emellertid enframgångsrik ekonomisk polifik som bl. a. letl lUl snabbi fallande inflalionstal.Etl viktigt element i den ekonomiska polifiken är och har varil slor återhåUsamheti löneökningar för de breda medborgargmpperna och restriktivitet när del gällerförmåner från det allmänna. Detär mot bakgmnd av denna synnerligen speciella siluaiion och del förhållandelatt den extrema lönsamhetsnivån inle kan väntas bli av permanent slag som manskall se förslagel om en engångsskatt. Jag vUlhär anknyta fiU den fidigare nämnda s. k. Korea-skatten. Jämför man deomständigheter som låg fill gmnd för den skatten och de skäl som motiveraren skatt av engångsnalur på livförsäkringssektorn kan jag inte finna annat änalt skälen för elt ingripande av engångsnalur är starkare . Delnu sagda ger anledning fill några konstateranden. För det första har del, utan atlen nationeU krissituafion förelegat, tidigare vid ell filtfäUe förekommil atten engångsskatt lagils ut på grund av en extrem lönsamhetsnivå inom delar avekonomin. För det andra har vi - - en synnerligen specieUsituation inom en särskilt skallemässigl gynnad seklor av ekonomin som på objekfivagmnder mofiverar ett skattemässigt ingripande av engångsnalur. Del är min beslämdauppfattning att starka sakliga skäl motiverar att den nu akluella skatten lasut och att detla kan ske utan alt några från konstitutionella ulgångspunklerolyckliga prejudikat skapas. I tydlighetens intresse vill jag tillägga att denlångtgående återhållsamhet som varil rådande när det gäller skatter avengångsnalur även för framtiden bör upprätthåUas. Jag vill emellertid ocksåframhålla att del, som fallet var och som också är fallel , kanuppkomma situationer då ingripanden på skatteområdet av engångsnalur kan framslåsom nödvändiga och försvarbara. Dessa ingripanden får då göras med hänsyn tagentill de konstitutionella aspekterna. Jagskall här också någol beröra de särskilda synpunkter som föranleds av allskatten är en förmögenhetsskall och inte en skalt på avkaslning. Jag kan i ochför sig instämma i all förmögenhelsskaiteformen moiiverar en särskiltslor återhållsamhet när det är fråga om en tillfällig skatl som inte är av generellnalur. Speciella förmögenhetsskatter av del slag som antyds i lagrådels yltrandebör givetvis inte komma i fråga. Jag vill emeUertid framhålla atl denåtskillnad som uppenbarligen görs av lagrådet mellan inkomstskatter ochförmögenhetsskatter i många fall är mindre relevant. Det avgörande för effeklernaav en skalt är ofta i stället hur skattebasen -inkomst eller förmögenhet -bestäms och nivån på skatteuttaget. Den långtgående reslrikfivitet som bör råda- och som har varil rådande - bör således enligl min mening gälla oberoende avom skallen har formen av en inkomstskatt eller en förmögenhetsskatt. Delanförda innebär också atl jag självfallet delar lagrådets uppfattning all detinte får förekomma alt beskattningsmaklen genom riktade ingrepp avengångskaraktär används för atl kringgå regeringsformens beslämmelser omexpropriation och om de enskildas ekonomiska välfärd som mål för den offenfiigaverksamhelen. Yllersl synes lagrådels avstyrkande gmndas på del förhåUandet atldel i remissen inle förekommer någol uttalande som lar avstånd från en sådanutveckling. Inte minst mol bakgmnd av den uttalade målsättning alt främja de enskUdamedborgamas trygghet som präglar den nuvarande regeringspolitiken ter sigemellertid tanken på en utveckling av detta slag för mig så främmande, atl jaginte ansett det påkallat med ett sådanl uttalande. Jag vill emellertid nu slåfast att någon risk för en sådan utveckling inte föreligger. Jagövergår nu fill att kommentera lagrådels synpunkter på beredningen avförslaget. Jag kan till atl börja med instämma i alt de konstilufioneUa aspeklernakunde ha getts en mera ingående belysning. Lagrådets yllrande innefaltar docken utförlig diskussion i den delen. Del har vidare förekommit en myckel omfattandeoffenfiig debatt med konstitutionell anknytning i anledning av förslagel. Motden bakgmnden och med hänsyn till de klarlägganden jag gjort i det föregåendeanser jag alt erforderligt underlag föreligger för bedömning frånkonstitutionella utgångspunkter. Vadsedan beträfi'ar beredningen av förslaget i övrigt vill jag framhålla följande.I realränteskatlekommitléns betänkande har på ett förtjänstfullt sätt livförsäkringssektornsskatlemässiga och institufioneUa förhåUanden redovisals. I betänkandet ingårockså bedömningar av utvecklingen av livförsäkringssparandet, dess lönsamhetoch samspelet meUan skattereglerna och den ekonomiska ulvecklingen inom livförsäkringsseklorn.Betänkandet har varil föremål för en omfattande remissbehandling. De sakförhållandensom ligger tiU grund för förslaget om en tillfäUig skall har således belysts påelt ingående sätt genom utredningsarbete och ett Iradiiionelliremissförfarande. När regeringen bl. a.under intryck av de synpunkter som framkommh i remissomgången inte utformat sitl förslag som en permanent realränteskait ulan som en lillfällig förmögenhetsskatt har detta kunnat ske med den tekniska lösning som presenterats i betänkandet som gmnd. Realränte skattekommitténs förslag till realränteskatt hade nämligen formen av en förmögenhetsskatt. De väsenlliga bedömningarna i fråga om kretsen av skattskyldiga, värderingen av tillgängar m. m. har därför gjorts på ett fullgott underiag. Vad slutligen beträffar effeklerna av skatten för försäk- 89 ringsbolagenoch de enskilda försäkringslagarna är del givetvis så all den lösning som valtsi del remitterade förslagel medför andra effekter än en realränteskait.Skillnaden består emellertid först och främst i atl skatten enligl delremitterade försiagei kommer all erläggas under ell år i stället för årligen.Del är visserUgen inle möjligt att göra en precis jämförelse mellan deskattebelopp som skulle ha fått erläggas om en realränteskatt införts ochskattebetalningarna som en engångsskatt ger upphov lUl. All sannolikhet talaremellertid för att en realränteskatt redan under de två försia åren skulle hamedfört en slörre belastning för de skattskyldiga än den som följer av denföreslagna engångsskatten. De bedömningar av effeklerna i fråga om värdesäkringav pensioner m. m. som gjorts i belänkandet har därför relevans ävenbeträffande den nu akluella skallen. Jagkan mot bakgmnd av det nu sagda och med hänvisning tiU vad som yllerligareangivils i remissprolokollet om beredningen av ärendet inte dela lagrådetsuppfattning om att förslagel i materiellt och tekniskt hänseende inte föregåttsav erforderUg beredning. Med hänsyn till detta och på gmndval av debedömningar jag tidigare redovisat anserjag alt del remitterade förslaget börläggas fill gmnd för lagsliftning. 1.2 Utformningen av lagförslagen uppfattning bör 14 § i den föreslagna lagen om tillfälligförmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelserkunna förenklas ulan att erforderligt krav på tydlighet går förlorat. Jagansluter mig tiU lagrådets uppfattning. Bestämmelsen bör, med ell undanlag, fåden utformning som lagrådel har förordat. Jag delar också lagrådets uppfattningalt andra meningen i 12 § första slycket nämnda lag bör ulgå och att 4 § andrastycket kan ges en tydligare formulering. Den senare bestämmelsen bör ulformaspå det säll som lagrådet har angett. Jagansluter mig vidare lill vad lagrådel har anfört beträffande övergångsbestämmelsentill lagen om ändring i lagen om statlig förmögenhetsskatt. Punklen 4 i denföreslagna anvisningspunkten 6 bör således flyttas till etl nyll andra siycke iövergångsbeslämmelsen, vilken också bör komplelteras med etl uttryckligtstadgande om i vilka fall en villkorsändring av en försäkring bör medföra attdenna skall anses som nytecknad och därmed förmögenhetsbeskaltas. Bestämmelsenbör ges den av lagrådet förordade utformningen. Uiöverde ändringar som följer av de av mig godtagna förslagen från lagrådet bör vissarent språkliga justeringar göras i de remillerade förslagen. Jaghar i remissen lill lagrådel redogjorl för de stalsfinansiella effeklerna av dentillfälliga förmögenhetsskatten och också berört atl intäkterna från 90 skattenskall användas för nedskrivning av statsskulden. Jag skaU nu ta upp en budgetlekniskfråga i detta sammanhang. Skatteintäkterna börredovisas över en ny inkomstlitel. Tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag,understödsföreningar och pensionsstiftelser. Regeringen bör uppdra ål riksskatteverketalt ombesörja att inflytande medel ställs till förfogande isyfte atl minska statsskulden. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen alt 1. anla de av lagrådet granskade lagförslagen med vidlagna ändringar, 2. godkänna att medel som inflyter lill följd av lagen om tillfälligförmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelserfiliförs en ny inkomsttitel på statsbudgeten från vilken medlen skall överförastill i syfte att minska statsskulden. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har laglfram. Proposition ....................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1 Lag om tillfällig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser ........................................... .. 2 2 Lag om ändring i lagen (1947: 576) om statliginkomstskatt 4 3 Lag om ändring i lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt .. 5 4 Lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623) ......... .. 8 5 Lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) ...... 10 6 Lag om ändring i lagen (1971: 1072) om förmånsberättigadeskatlefordringar m. m ..................................................................... 12 7 Lag om ändring i bevissäkringslagen (1975: 1027)för skatte- och avgiftsprocessen ..................................................................... 14 8 Lag om ändring i lagen (1984: 151) om punktskatteroch prisregleringsavgifier ..................................................................... 15 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Inledning ......................................................... .. 16 2 Allmän mofivering ............................................ .. 17 2.1 Bakgrund .................................................... .. 17 2.2 Allmänna synpunkter ................................... 19 2.3 Tillfällig förmögenhetsskatt ........................... 22 2.3.1 Krelsen av skattskyldiga, m.m.................... 22 2.3.2 Skattesatsen ....................................... 24 2.3.3 Förmögenhetsberäkningen ..................... 26 2.3.4 Beskattningsförfarandet .......................... .. 28 2.4 Beskatlningenav avkaslning på K-försäkringar 29 2.4.1 Bakgmnd ............................................ .. 29 2.4.2 Överväganden och förslag ....................... .. 30 2.5 Förmögenhetsbeskattningav K-försäkringar 31 2.5.1 Bakgrund ............................................ 31 2.5.2 AUmänna synpunkier ............................. 31 2.5.3 De skallepUktiga försäkringarna ................. 32 2.5.4 Värdering, m. m...................................... .. 34 2.6 Ikraftträdande, m.m....................................... .. 35 2.7 Stalsfinansiella effekter ............................... .. 37 3 Upprättade lagförslag ........................................ .. 37 4 Specialmotivering ............................................ .. 38 4.1 Lagen om tillfäUig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser ................................... .. 38 4.2 Lagen om stafiig inkomstskatt ......................... .. 41 4.3 Lagen om stafiig förmögenhetsskatt ................. .. 41 4.4 Lagen om ändring i taxeringslagen ................. .. 42 4.5 Övriga lagförslag ........................................ .. 43 5 Hemställan ..................................................... 43 6 Beslut ........................................................... 43 Bilaga1 Realränleskaltekommilléns författningsförslag 44 Bilaga2 Beskattning av sparande och kapitalinkomster 47 Bilaga3 Pensions- och försäkringssparande .............. .. 53 Bilaga4 Förteckning över remissinstanserna ............. .. 62 Bilaga5 De remitterade förslagen ......................... 63 Utdragur lagrådets prolokoU den 31 oklober 1986 .... 78 UldragurprolokoU vid regeringssammanträde 86 92