prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — 1 §För hela landet gemensamt skall föras ett äktenskapsregister för in skrivning av de uppgifter som skall registreras enligt denna balk eller som skall tas in i registret enligt andra bestämmelser. Närmare föreskrifter om hur äktenskapsregistretskall föras meddelas av regeringen. 2 § Ansökan om registrering görs hos tingsrätt. Till ansökan skall fogas den handling som skallregistreras. Begärs registrering av en gåva som inte har skett skriftligen,skall uppgift om gåvan lämnas i en handling som har undertecknats av bådamakarna. Beträffande anmälan om bodelning finns bestämmelseri 9 kap. 1 § andra stycket. 3§ Rätten skall ta in handlingeni protokollet och genast översända Prop. 1986/87: 1 bestyrkt kopia avhandlingen till den myndighet som för äktenskapsregistret med uppgift om dagendå handlingen gavs in till rätten. Begärs registrering av en gåva, skall tingsrättenlåta föra in en kungörelse om detta i Post- och och iortstidning. Detsamma gäller om makar gör en anmälan om bodelning enligt 9 kap.I § andra stycket eller om makarna eller en av dem ger in en bodelningshandlingför registrering. 4§ Om ansökan bifalls, anses registrering ha skett den dag handlingen kom in tillrätten. 1§Om makarna inte kan enas om en bodelning, skall domstolen på ansökan av makeförordna någon att vara bodelningsförrättare. Om det behövs får flerabodelningsförrättare förordnas. Om boet efter den ena makens död ställs underförvaltning av en boutredningsman, är denne utan särskilt förordnandebodelningsförrättare. Detta gäller dock ej, om någon annan redan har förordnatseller om boutredningsmannen är delägare i boet. 2§Ansökan om förordnande av bodelningsförrättare skall, om mål omäktenskapsskillnad pågår, göras i målet. 1 annat fall skall ansökan ges in tingsrätt som är behörig att pröva tvister om bodelning mellan makarna. 3§Skall ansökan prövas i mål om äktenskapsskillnad, gäller vad som sägs i 14 kap.9 § också förordnande av bodelningsförrättare. Även i annat fall skalldomstolen, innan den avgör frågan, bereda den andra maken tillfälle att yttrasig. 4§Till bodelningsförrättare får endast förordnas den som har samtyckt till det.Bodelningsförrättaren skall entledigas om det finns skäl för det. Innan beslutfattas om entledigande skall bodelningsförrättaren få tillfälle att yttra sig. Förordnanden som meddelas i mål om äktensskapsskillnadupphör att gälla, om talan förfaller eller om målet avskrivs av annan anledningän den ena makens död. 5§ Bodelningsförrättaren skall vid behov se till att bouppteckning förrättas.Varje make skall uppge sina tillgångar och skulder. Om en make underiåter attlämna uppgifter till bouppteckningen, får domstolen på ansökan avbodelningsförrättaren förelägga och döma ut vite. En make är skyldig att bekräfta riktigheten av enupprättad bouppteckning med ed inför domstolen, om den andra maken begär det.I ett sådant fall får domstolen inte avsluta målet förrän eden har avlagts.Domstolen får för detta ändamål förelägga och döma ut vite. 6§Bodelningsförrättaren skall bestämma tid och plats för bodelning samt kallamakarna till förrättningen. Kan makarna inte komma överens, skallbodelningsförrättaren pröva sådana tvistiga frågor som är av betydelse för bodelningen och inte är föremål för rättegång. I sådant fall skall han i en av honom underskriven handling själv bestämma om bodelning i enlighet med denna balk. detinget att dela, skall detta anges i bodelningshandlingen. 7§ Bodelningsförrättaren har rätt att få arvode och ersättning för sina Prop.1986/87: i utgifter. Kostnaderna skall betalas av makarna med hälftenvardera. Bodelningsförrättaren kan dock vid bodelningen bestämma en annanfördelning, om den ena maken genom vårdslöshet eller försummelse har orsakatökade kostnader eller om makarnas ekonomiska förhållanden ger särskild anledningtill det. 1 förhållande till bodelningsförrättaren svararmakarna solidariskt för dennes ersättning. 8§Den bodelningshandling som bodelningsförrättaren har upprättat skall i originaleller bestyrkt kopia delges båda makarna. En make som är missnöjd med bodelningen får klandraden genom att efter delgivningen väcka talan mot den andramaken vid den tingsrätt som har förordnat bodelningsförrättaren. Klandras intebodelningen , har maken föriorat sin talan. I bodelningshandlingenskall anges vad en make i dessa avseenden har att iaktta. Imål om av bodelning får domstolen inhämta yttrande avbodelningsförrättaren och återförvisa ärendet till honom. 1§ Om den som talan enligt denna balk riktas mot saknar känt hemvist och detinte heller kan klarläggas var den parten uppehåller sig, skall dennes rätt isaken bevakas av god man enligt 18 kap. . Detsamma gäller, om densom har känt hemvist utom riket inte kan nås för delgivning eller om denneunderlåter att utse ombud för sig och det finns särskilda skäl att förordna godman. Godemannen skall samråda med den som han har förordnats för, om det kan ske. I frågaom ersättning till gode mannen gäller 10 kap. 13 § . 2§Om handläggningen av ett mål om äktenskapsskillnad har avslutats utan att dethar bestämts vem av makarna som skall ha rätt att bo kvar i deras gemensammabostad till dess att bodelning har skett, får domstolen på ansökan av en avmakarna meddela sådant förordnande. Domstolen får även ändra ett tidigaremeddelat förordnande. Ansökan skall ges in till en tingsrätt som är behörig attpröva tvist om bodelning mellan makarna. Tillsamma tingsrätt inges ansökan om rättens tillstånd enligt 7 kap. 8 § eller omrättens förordnande enligt 9 kap. 8 § att egendom skall sättas under särskildförvaltning. Om ett mål om äktenskapsskillnad pågår, skall ansökan dock alltidges in till den tingsrätt som har tagit upp målet. Innan domstolen meddelar beslut skall motpartenberedas tillfälle att yttra sig. 3§Meddelar domstolen under rättegången beslut i frågor som avses i 14 kap. 7, 15eller 16 § eller 17 kap., skall talan mot beslutet föras särskih. 4§Hovrättens beslut i frågor som avses i 14 kap. 7, 15 eller 16 § får inteöverklagas. 5§Anteckningar om ingångna eller upplösta äktenskap skall göras i kyrkoböckernaenligt föreskrifter som regeringen meddelar. Föreskrifterom ikraftträdandet av denna balk meddelas i en särskild lag. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' dels att 23 kap. 6-9 §§ skall upphöra att gälla, dels att i 1 kap. 3 § och 16 kap. 9§ ordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att-i kap. 1,2, 7 och 8 §§,6kap. 1 och 7 §§, 7 kap. 3 §, 11 kap. 8 §, 14 kap. 4 §, 16 kap. loch8§§, 18 kap.1 §,19 kap. 15 §, 20 kap. 2-4,6 och 10 §§ samt 23 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ skallha följande lydelse, dels att i 3 kap. skall föras intvå nya paragrafer, 9 och 10 §§, av följande lydelse. Var arvlåtaren gift och lämnar ej efter sig bröstarvinge,tillfaller kvarlåtenskapen maken. Lever vid makens död den först avlidnes fader,moder, syskon eller syskons avkomling, äga de som då äro närmast till arvefter den först avlidne taga hälften av efterlevande makens bo, där ej nedanannorlunda stadgas. Ej må efterlevande maken genom testamente förordna om vadsålunda skall tillfalla den först avlidnes arvingar. Var arvlåtaren gift, skall kvarlåtenskapen tillfalla denefterlevande maken. Efterlämnar arvlåtaren någon bröstarvinge som inte är denefterlevande makens bröstarvinge, gäller dock att makens rätt till kvarlåtenskapenomfattar en sådan arvinges arvslott endast om arvingen har avstått från sinrätt i enlighet med vad som anges i 9§. Den efterlevande maken har alltidrätt att ur kvarlåtenskapen efter den avlidna maken, så långt kvarlåtenskapenräcker, få egendom till så stort värde att den tillsammans med egendom som denefterlevande maken erhöll vid bodelningen eller som utgör den makens enskildaegendom motsvarar fyra gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring som gäller vid tiden för dödsfallet. Ett testamente av den avlidnamaken är utan verkan i den mån förordnandet inkräktar på den rätt för denefterlevande maken som avses i detta stycke. Lever vid den efterlevande makens död någon bröstarvingetill den först avlidna maken eller dennes fader, moder, syskon eller Balken omtryckt 1981:359. Ägde vid den först avlidne makensdöd makarna eller en av dem enskild egendom, eller motsvarade eljestkvarlåtenskapen efter den först avlidne annan andel än hälften av makarnasegendom, taga de arvingar efter den först avlidne som i 1 § nämnts samma andeli boet efter den sist avlidne. Har den först avlidne maken genom testamente förordnat,att något av kvarlåtenskapen efter honom skall tillfalla annan än efterlevandemaken, skall avdrag härför göras vid andelens beräkning. syskons avkomling, skall, om inte annat sägs i tredjestycket eller 13-5 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § tredje stycket, hälften avden efterlevande makens bo tillfalla dem som då har den bästa arvsrätten efterden först avlidna maken. Den efterlevande maken får inte genom testamentebestämma över egendom som skall tillfalla den för st avlidnes arvingar. Har en bröstarvinge redan vid denförst avlidna makens död helt eller delvis fått ut sitt arv efter denne, skallbröstarvingens andel i den efterlevande makens bo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande makenerhöll i arv av kvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjorde annan andelän hälften av summan av detta arv och den efterlevandes egendom efterbodelningen, skall arvingarna efter den först avlidne ta samma andel i boetefter den den sist avlidne. 1986/87: 1 Om efterlevande maken jämlikt 13 kap. 12 §giftermålsbalken ägt erhålla hela kvarlåtenskapen vid bodelning efter den förstavlidne, skall vad ovan är stadgat om rätt för dennes arvingar i boet efter densist avlidne maken ej gälla. Om den efterlevande maken vid sindöd efterlämnar en sambo och bodelning skall förrättas mellan samborna, skalldessförinnan den efterlevande makens behållna egendom delas enligt dettakapitel. Skall i den efterlevande makens livstid bodelning skemellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skallav den efterlevandes egendom före bodelningen tas ul egendom till ett värde sommotsvarar vad som enligt 1-4 §§ skall tillkomma den först avlidna makensarvingar. Vad som föreskrivs i 4 § för det fall att egendom hartillfallit den efterlevande maken i arv, gåva eller testamente skall gälla, omden efterlevande maken genom bodelning med en sambo harerhållit egendom utöver vad maken förut hade. Vad som föreskrivs i denna balk omsambor gäller endast sådana samboförhållanden där en ogift kvinna och en ogiftman bor tillsammans under äktenskapstik-nande förhållanden. Prop.1986/87: 1 Vad i detta kapitel är stadgat om efterlevande makesarvsrätt skall ej äga tillämpning, om vid arvlåta-rens död talan omäktenskapsskillnad var anhängig utan atl frågan därom förfallit enligt 11 kap.3 § . Finns det vid den efterlevande makens död arvsberättigadeefter endast en av makarna, skall dessa arvingar ärva allt. Om vid den först avlidna makens dödnågon som är bröstarvinge till denne men inte till den efterlevande makenavstår från sitt arv efter den först avlidna maken lill förmån för denefterlevande maken, har bröstarvingen i stället rätt att ta del i dennes boenligt bestämmelserna i 2§. Detta kapitel gäller ej, om mål omäktenskapsskillnad pågick vid arvlåtarens död. Vad arvlåtaren i livstiden givit bröstarvinge skall såsomförskott avräknas å hans arv, såframt icke annat föreskrivits eller med hänsyntill omständigheterna måste antagas hava varit avsett. Är mottagaren annanarvinge, skall avräkningen ske allenast om detta stadgats eller på grund avomständigheterna måste anses hava varit avsett, då egendomen gavs. Är till makars gemensamma bröstarvingeförskott å arv givet av enderas giftorättsgods, skall, såvitt Vad arvlåtaren i livstiden har gett en bröstarvinge skallavräknas som förskott på dennes arv efter arvlåtaren, om inte annat har föreskrivitseller med hänsyn till omständigheterna måste antas ha varit avsett. Ärmottagaren en annan arvinge, skall avräkning ske endast om detta harföreskrivits eller på grund av omständigheterna måste antas ha varit avsett dåegendomen gavs. Har en make av sitt giftorättsgodsgett förskott på arv til! en bröstarvinge som är makarnas ge- Prop.1986/87: 1 det kanske, avräkning därför äga rum å arvet efter den först avlidne. Återstoden skallavräknas å arvet efter andra maken. mensamma,skall avräkning för detta göras på arvet efter den först avlidna maken. Omdetta arv inte räcker till, skall återstoden avräknas på arvet efter den andramaken. Vad som sagts nu gäller också då en efterlevande make av sådan egendomsom omfattas av bröstarvingars arvsrätt enligt 3 kap. 2 § har gett förskott påarv till en bröstarvinge till den först avlidna maken. Vad make av sitt giftorättsgods (V(7 styvbarn eller dessavkomling skall avräknas å mottagarens arv efter andra maken, såframt icke annatföreskrivits eller med hänsyn till omständigheterna måste antagas hava varitavsett. Med samma förbehåll skall vad efterievande make givit sådan arvingeeller testamentstagare, som enligt 3 kap. 1 § eller 12 kap. 1 § äger taga deli efterlevande makens bo, avräknas å mottagarens lott däri. Bestämmelserna i2-6 §§ skola även i dessa fall tillämpas. Vad en make av sitt giftorättsgods har gett ett styvbarneller en avkomling till styvbarn skall avräknas på mottagarens arv efter denandra maken, om inte annat har föreskrivits eller med hänsyn till omständigheternamåste antas ha varit avsett. Med samma förbehåll skall, om inte annat följer av1 §, vad den efterlevande maken har gett en sådan arvinge ellertestamentstagare som enligt 3 kap. 2 § eller 12 kap. I § har rätt att ta del iden efterlevande makens bo avräknas på mottagarens lott i detta. Bestämmelsernai 2-6 §§ skall tillämpas även i dessa fall. 7 kap. 3§ För utfående av laglott äger bröstarvingepåkalla jämkning i testamente. Äro flera förordnanden, skall, om ej annatföljer av testamentet, legat utgå före förordnande till universelltestamentstagare och legat, som avser viss egendom, utgå före annat samt iövrigt nedsättning ske i förhållande till storleken av varje förordnande eller,vad angår förordnande till bröstarvinge, till den del därav som han ej ärpliktig avräkna å sin laglott. Vad en bröstarvinge erhåller genomatt påkalla jämkning i testamente skall inte omfattas av den efterlevandemakens rätt till kvarlåtenskapen enligl 3 kap. i andra fall än då jämkningen avser testa-mentsvillkor sotn gäller till förmån för denefterlevande maken. Bröstarvinge, som ej efter det han erhölldel av testamentet på sätt i 14 kap. sägs påkallat jämkning genom att givatesta-, mentstagaren sitt anspråk tillkänna eller genom att väcka talan mot honom,har föriorat sin rätt. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 11 kap. 8§ Har någon gjort testamente till Har enmake gjort testamente till sin trolovade eller make och upp- den andra maken ärförordnandet löses därefter trolovningen eller äk- utan verkan, om äktenskapet är tenskapet annorledes än genom upplöst vid testators död eller mål testators död, är förordnandet utan om äktenskapsskillnad då pågår. Samma lag vare, där nå- Detsamma gäller, om någon har gon gjort testamente till sin make gjort testamente till sin sambo men och sådant fall är för handen som i samboförhållandet har upphört 3 kap. 8 § sägs. före testators död. Testamente skall sedan bevakningägt ram delgivas arvinge genom överlämnande av, föratom bevis om bevakningen,testamentshandlingen i bestyrkt avskrift eller, i fråga om muntligttestamente, protokoll över förhör med testamentsvittnena eller annan skriftliguppgift om testamentets innehåll. Efterlämnar testator, jämte Efterlämnar testator, jämte make, arvingar som avses i 3 kap. make, arvingar som avsesi 3 kap. / §, må testamentet, såvitt dessa 2 §, må testamentet, såvitt dessa angår, delgivas dem som vid tiden angår, delgivas dem som vid tiden för delgivningen äro närmast till arv för delgivningen äro närmast till arv efter testator. Äro flera testamentstagare, gällerdelgivning, som verkställts av en bland dem, jämväl för de övriga. 16 kap. I § Vistas, då bouppteckning förrättas,till namnet känd arvinge efter den döde å okänd ort, skall det hos rättenanmälas av den som har boet i sin vård. När sådan anmälan sker ellerförhållandet eljest varder kunnigt, skall rätten låta i Post- och InrikesTidningar ofördröjligen intaga kungörelse, att arv efter den döde tillfallitden bortovarande, med anmaning till honom att göra sin rätt till arvet gällandeinom från den dag, kungörelsen var införd i tidningen. I kungörelsen skallden bortovarandes namn upptagas. I fall som avses i 3 kap. 1 § skall, I fall som avses i 3 kap. 2 § skall, vid tillämpning av vad nu sagts, den vid tillämpning avvad nu sagts, den rätt, som tillkommer den först av- rätt, som tillkommer den först av lidne makens arvingar i den efterle- lidne makens arvingar i den efterle vandes bo, behandlas som arv efter vandes bo, behandlas som arv efter den efterlevande maken. den efterievande maken. 8§ Arv, som arvinge enligt 7 § gått Arv, somarvinge enligt 7 § gått föriustig, skall tillfalla dem som förlustig,skall tillfalla dem som skulle varit berättigade därtill, om skullevarit berättigade därtill, om arvingen avlidit före arvlåtaren el- arvingenavlidit före arvlåtaren el ler, i fall som avses i 3 kap. 1 §, före ler,i fall som avses i 3 kap. 2 §, före den sist avlidne maken. den sist avlidne maken. Prop.1986/87: 1 Har inte särskild dödsboförvaltning anordnats enligt 19 kap. skall efterlevande make eller sambo, arvingar och universella testamentstagare (dödsbodelägare) gemensamt förvalta den dödes egendom imder boets utredning. De företräder därvid dödsboet mot tredje man samt har rätt att tala och svara i mål som rör boet. Åtgärder som inte tål att uppskjutas får företas även om någon delägares samtycke inte kan inhämtas. Har bodelning skett efter arvlåtarens död eller skall bodelning inte ske, är en efterlevande make eller sambo inte dödsbodelägare, om maken eller sambon ej är arvinge eller universell testamentstagare. arvingar och universella testamentstagare (dödsbodelägare) hava att, om ej särskilddödsboförvaltning är anordnad efter vad i 19 kap. stadgas, för boets utredninggemensamt förvalta den dödes egendom. De företräda därvid dödsboet mot tredjeman samt äga att tala och svara i mål som röra boet. Åtgärd som ej tål uppskovmå företagas, oaktat samtliga delägares samtycke ej kan inhämtas. Har bodelning skett eller är giftorätteljest utesluten, är efterlevande maken ej dödsbodelägare, om han ej ärarvinge eller universell testamentstagare. Den som äger taga arv ellertestamente först sedan annan arvinge eller universell testamentstagare avliditär delägare i dennes bo, men ej i arvlåtarens. Den som har rätt att ta arv ellertestamente först sedan en annan arvinge eller universell testamentstagare haravlidit är delägare i dennes bo men inte i arvlåtarens. Innan testamente blivit ståndande,anses såsom delägare såväl arvinge, vilken uteslutits från arv, som ock den,vilken insatts till universell testamentstagare. 19 kap. 15 § Så snart dödsboet beretts för bodelning ellerarvskifte samt delning kan äga ram utan men för någon, vars rätt är beroende avutredningen, skall boutredningsmannen göra anmälan härom till delägarna ochavgiva redovisning för sin förvaltning. Sedan bodelning eller arvskifte har förrättats av delägarna, skall boutredningsmannen lämna ut egendomen. Detsamma gäller när en delning som har verkställts av bodelningsförrättare eller skiftesman har vunnit laga kraft. Sedan bodelning eller arvskifteförtättats av delägarna, skall boutredningsmannen //// envar av dem utgivahonom tillkommande egendom. Samma lag vare, där av skiftesman verkställddelning blivit ståndande. Har boutredningsman frånträttuppdraget utan att det blivit slutfört efter vad nu är sagt, är han ockredovisningsskyldig. När boutredningsman slutfört sittuppdrag, må han på begäran entledigas av rätten. Prop.1986/87: 1 Dödsbodelägare som har egendomen i sin vård, boutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma tid och Ort för bouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män att förrätta den. Samtliga delägare skall kallas till förrättningen. Den avlidnes efterlevande make eller sambo skall alltid kallas. Skall lott i kvarlåtenskapen åtnjutas först sedan arvinge eller universell testamentstagare har avlidit, skall även den kallas som vid tiden för bouppteckningen är närmast att sålunda ta arv eller testamente. 20 kap. 2§ Dödsbodelägare som har egendomen i sin vårdeller ock boutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma bestämma tidoch ort för bouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män attförrätta den. Till förrättningen skola kallas samtliga delägare.Efterlevande make skall kallas, ändå alt han ej är delägare. Skall lott ikvarlåtenskapen åtnjutas först sedan arvinge eller universell testamentstagareavlidit, skall ock den kallas som vid tiden för bouppteckningen är närmast attsålunda taga arv eller testamente. Omhändertages ej egendomen av delägare, boutredningsmaneller testamentsexekutör, ankommer på annan, som efter vad i 18 kap. 2 § sägshar egendomen i sin vård, att föranstalta om bouppteckning. I bouppteckningen angivas dagen för förrättningen, den dödes fullständiga namn, yrke och hemvist samt dödsdagen, så ock deras namn och hemvist, vilka skolat kallas till förrättningen, med uppgift tillika, för underårig om hans födelsedag och för arvinge om hans skyldskap med den döde. Arvinge skall angivas, ändå att det står fast att han är utesluten från del i kvarlåtenskapen. Kan uppgift i visst hänseende ej lämnas, skall det anmärkas. 1 bouppteckningen anges dagen förförrättningen, den dödes fullständiga namn, yrke och hemvist samt dödsdagen.Även namn och hemvist för dem som skall ha kallats till förrättningen skallanges-För underårig skall anges födelsedatum och för arvinge skall anges hanssläktskap med den döde. Arvinge skall anges även om han är utesluten från deli kvarlåtenskapen. Om den döde efterlämnar en make. skall för bröstarvingaranges om de är bröstarvingar även till maken. Kan uppgift i visst hänseende ejlämnas, skall det anmärkas. Av bouppteckningen skall framgå vilka som närvaritvid förrättningen. Där någonsom skolat kallas ej närvarit, skall vid bouppteckningen fogas bevis atthan blivit kallad. Boets tillgångar och skulder antecknassådana de voro vid dödsfallet. Tillgångarna upptagas med angivande av värdet. Lever make efter, skola jämväl hanstillgångar och skulder antecknas; dock att. där giftorättsgemenskap varutesluten, anteckning skall ske allenast om efter den döde Den dödes tillgångar och skulderantecknas sådana de var vid dödsfallet. Därvid anges tillgångarnas värde ochskuldernas belopp. Var den döde gift, skall båda makarnas tillgångar ochskulder var för sig antecknas och värderas. Hade makarna eller en av dem enskildegendom eller sådan rättighet Prop.1986/87: 1 ärarvinge eller universell testamentstagare som äger efter maken taga andel iboet. Värdering verkställes av den efterlevandes giftorättsgods samt, därefter den döde är arvinge eller universell testamentstagare varom sagts,även av hans enskilda egendom. somenligl 10 kap. 3 § äktenskaps-balken inte skall ingå i bodelning, skall grundenför att egendomen skall vara undantagen från bodelningen och egendomens värdeanges särskilt, om det inte på grund avförhållandena är obehövligt. Efterlämnar den döde en sambo ochhade någon av dem förvärvat bostad eller bohag för gemensamt begagnande, skalldenna egendom antecknas och värderas särskilt, om den efterlevande sambon harbegärt bodelning. Därvid skall anges vem egendomen tillhör. Även fordringar somär förenade med särskild förmånsrätt i egendomen eller av annan anledning äratt hänföra till denna egendom skall antecknas. Om den efterlevande samboneller den avlidna sambons övriga dödsbodelägare begär att få täckning för annanskuld ur egendomen, skall sambons samtliga tillgångar och skulder antecknasoch värderas. Boet uppgives av den som vårdaregendomen eller eljest är med boet bäst förtrogen.