prop · GA0392 · 1986-12-31 00:00:00 — Det slutliga valet mellan deföreslagna bör dock göras av regeringen. Stiftelsensverksamhel kommer i hög grad att bestå i att upprätthälla en god kontakt medmånga centrala organ inom en mängd skilda samhällsområden. Stockholmsområdetär i detta avseende en naturiig lokalisering. Erfarenheterna från sekretariatetför framtidsstudier visar emellertid all enskilda projekt myckel väl kanlokaliseras fill orter och institutioner pä annat håll. Jag förutser även alldelar av stiftelsens verksamhet kan komma alt fä en karaktär av nätverk mellanpersoner som med bas pä olika häll i landet förenas i gemensammaarbetsuppgifter. Verksamheten vid den föreslagna stiftelsen är inle heller avden karaktären eller omfattningen att den kan antas få någon nämnvärdspridningseffekt när det gäller att locka till sig t. ex kvalificeradindustriell verksamhet. Jag uppfattar således inle att de positiva effekternaav att lokalisera denna i sysselsätlningshän-seende begränsade verksamhetutanför uppväger värdet i kontakthänseende som finns av attförlägga den till huvudstaden eller dess närhet. Mittförslag: Stiftelsens verksamhel skall ges en offenfiig inriktning och omfattasåväl en bred framåtblickande verksamhet som tematiskt avgränsade projekt avvarierande omfattning. En bred information om säväl verksamhel som resultatbör eftersträvas. Sfiftelsen bör fästa stort avseende vid metodutveckling ochhög kvalitet i arbetet. Utredningens förslag: Utredningen delar i huvudsak minbedömning. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser gör sammabedömning. Skälen förmin bedömning: Jag delar i allt väsentligt de uppfattningar som framförs avkommittén i dess diskussion om den föreslagna stiftelsens verksamhetsformereller arbetsområden, som man benämner dem. Även om de remissinstanser somkommenterar den föreslagna inriktningen lägger tonvikten vid olika delar iförslaget har många markerat betydelsen av att samtliga de föreslagnaarbetsområdena ges plats i stiftelsens verksam- Denslutliga avvägningen mellan framåtblickande, projektverksamhet, metodutvecklingoch insatser för atl göra studierna offentligt tillgängliga via gestaltning ochinformation måste göras av stiftelsen själv och kommer rimligen alt påverkas avde erfarenheter man gör under hand. Del gäller ocksä de val av ämnesavgränsningar,programområden, som man kommer all ställas inför. Jagvill i detta sammanhang markera det väsentliga i att den offentlighet utredningenföreslår ska prägla stiftelsens verksamhel också ges en reell innebörd.Utredningen har föreslagit en årsbok ställd lill riksdag och regering där mansträvar efter att kombinera hög kvalitet med tillgänglighet även utanförspecialisternas sfär. Jag vill undvika atl definitivt binda upp styrelsen isädana detaljer som en årsbok. Andra former, l.ex. en omfattande offentligseminarieverksamhet, eller andra typer av mediaanvändning eller uttrycksformerkan ibland ersätta eller komplettera skriftliga sammanställningar avverksamhetens resultat och problem. Förslaget om en regelbunden årsbok böremellertid betraktas som en ledsQärna för verksamheten:stiftelsens verksamhelmotiveras i hög grad med atl övergripande framtidsbilder och analyser av långsikfigahot och möjligheter ska ges en plats i den offentliga demokratiska debatten ochdärmed bilda underiag för idéutveckling, planering, beslul och vidareforskning. Jagvill i linje med vad jag tidigare framfört om stiftelsens oberoende inte föreslånågra delaljregler för de åtgärder den nya styrelsen bör vidta för att garanteraatt verksamheten blir av hög kvalitet. Mänga av de förslag som framförs avutredningen och av remissinstanserna är enligt min mening värda alt pröva.Mänga av de yttranden som inkommit med anledning av framtidsstudiekommitténsbetänkande ger också underlag för slutsatsen atl del finns etl slorl intresseför de metodfrågor som sammanhänger med långsiktiga bedömningar ochframlidsanalyser. Det bör således finnas elt omfattande utrymme altvidareutveckla de erfarenheter som hitills vunnits pä området i sävälsom utomlands och omsätta detta i metodinrik-lal och kompetensutvecklande arbeiei anslutning till övrig verksamhel. Verksamhetenskvalitet har ett nära samband med den personal- och rekryteringspolilik som delnyinrättade institutet kommer att föra. Kommittén har föreslagit atlstiftelsen ska arbeta med mer flexibla anställningsformer än vad som ärvanligt inom främst den offentliga sektorn men även inom svensk arbetsmarknadsom helhet. Till förslagen hör tidsbegränsade program- eller projektanställningar,korta tidsbegränsade uppdrag, deltidsengagemang av högt kvalificerade personeretc. Avsikten är all trygga en rörlighet bland de anställda och garanteramöjligheterna all omsätta personalen i takt med all tidigare programområdenersätts av nya. Som påpekas i yttrandet från tema teknik och social förändringi skapar en sädan politik också nya förutsättningar förframtidsstudier även i de miljöer till vilka framlidsforskarna återvänder eflersin verksamhet vid del föreslagna institutet. Remissinstansernaär delade i sina bedömningar när del gäller värdet av de flexibla anställningsformer kommittén diskuterar. tenskap i Göleborg finner t. ex. alt utredningen överbetonar kraven pä 11 förnyelsegentemot kraven på kontinuitet i arbetet. Liknande synpunkter framförs avförsvarels forskningsanstalt och universitets- och högskoleämbetet. Andraförordar en renodlad projektorganisation eller någon form av roterande syslemmellan olika orter i landet. Styrelsen för internationell utveckling framhålleralt bristen pä kvalificerat folk är den kanske väsentligaste svårigheten närdet gäller att bygga upp verksamheter av detta slag. Jagfinner utredningens förslag om mer flexibla anställningsformer intressanta ochanser att styrelsen för det föreslagna inslilulet bör överväga i vilkenutsträckning sådana kan bidra till en effektiv organisation med verksamhet avhög kvalitet. 1utredningens betänkande skisseras ocksä ett slorl projekt om "Framliderför ". Del föreslagna projektet avser all integrera kunskap frånolika kunskapsområden och samhällssektorer och därigenom tvinga framdiskussioner och ställningstaganden i viktiga stralegifrägor för den svenskasamhällsutvecklingen: hur ska vi nyttiggöra och satsa på avancerad teknologi,hur ska det avancerade industrisamhällets välfärdspolitik, samhällsorganisationoch livsformer utvecklas? Flera remissinstanser finner projektet principielltintressant. Genomgående är man emellertid av uppfattningen atl projektskissen iden form den presenteras i utredningen är för vag för alt man skall kunna laställning lill den. Jagdelar remissinstansernas intresse för idén. Etl väl utfört projekt av del slagsom skisseras i betänkandet kan bidra till atl förnya den politiskadiskussionen i värt land, rikta uppmärksamheten pä nya frågor och öppnadörrarna för nya politiska lösningar. Det vore emellertid knappast förenligtmed ambitionen att inrätta en oberoende stiftelse atl regeringen som första åtgärdbestämmer huvuddragen i etl slorl projekt av denna karaktär. Det bör såledesankomma på stifteisen att vidareutveckla dessa tankegångar och i förekommandefall återkomma till regering, riksdag eller andra länkbara intressenter sedanprojektidén tagit fastare form. Mittförslag:Staten avskiljer inledningsvis I milj. kr. som stiftelsens förmögenhet.Stiftelsens verksamhet skall finansieras dels genom ell statligt basanslag delsgenom medel som stiftelsen erhåller i anslag och som ersättning för projekteller som pä annal säll uppkommer i den egna verksamheten. Utredningen:Utredningens förslag överenstämmer i sin konstruktion med mitt. Man föreslårdock andra belopp för stiftelseförmögenhet och basanslag. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser varnar för att den föreslagna dimensioneringen kan vara förliten. Man föreslår ocksä att stiftelseförmögenheten bör översliga en miQonkronor. Flera av remissinstanserna förordar alt stiftelsen skall kunna uppdragsfinansieraen del av verksamheten. Skälen för min bedömning:Stiftelseformen tillgodoser i formell mening många av de önskemål om oberoendeför del föreslagna inslilulet som Jag delar ;den inställning som många re- Prop.1986/87:92 missinstanser uttrycker - bl.a.riksrevisionsverket och föreningarna för framtidsstudier ochsamhällsplanering - att en stor stiftelseförmögenhet därtill bidrar lill atlminska del reella,beroendet från regeringsmaklen i form av regelbundnaanslag. Men en slor förmögenhet innebär samfidigt elt minskat tryck påstiftelsen atl i valet av problem och metoder förankra verksamhetenutanför del egna huset. Enlösning pä detta dilemma är att i konstruktionen förutsätta en viss uppdragsverksamhet.Detta bidrar visserligen till atl minska beroendet av regeringsmaklen menskapar samfidigl ell marknadsmässigt beroende av faktiska och potentiellauppdragsgivare, dvs. erfarenhetsmässigt de stora företagen och institutionernai samhället. 1finansieringsfrågan har Ingenjörsvelenskapsakademien varnat för atl sältaalltför slor tilltro lill möjligheterna att uppdragsfinansiera framfids-siudier.Utredningen framhåller dessutom atl en stor del av den verksamhet som denföreslagna stiftelsen kommer att ägna sig ät har karaktär av kollekliva nyilighelervilka inle självklart bör eller kan avgiflsbeläggas. Delfinns således ingen hell igenom idealisk form för finansiering av verksamheterav detta slag och den lösning som slutligen väljs måste avspegla en avvägningmellan länkbara finansieringsformer. Stiftelsensförmögenhet bör göras större än vad kommittén föreslagit och inledningsvisuppgå lill 1 milj. kr. Man bör även inför kommande budgetär pröva möjlighetenatt öka förmögenheten ytterligare. Därmed tillgodoses mänga avremissinstansernas önskemål. Stiftelsenbör räkna med atl finansiera sin verksamhet ocksä med andra medel än denbasfinansiering som jag föreslår. Finansiering av stora projekt av den typ somdel i utredningen skisserade framlider för måste prövas från fall lillfall då projektförslag föreligger. Stiftelsen måste därför utveckla program-eller projektidéer som kan motivera stöd via andra existerande anslagssyslem,bedriva uppdragsverksamhet åt offentliga eller privata organ eller samarbetamed andra institutioner (gärna vid universitet och högskolor) i delar av sinverksamhet. Jagnoterar i detta sammanhang del stora intresse som flera stafiiga myndigheteruttryckt om alt samarbeta i långsiktigt inriktade projekt. Här finns ocksä,vilket utredningen noterar, ett utrymme atl bistå offentliga utredningar medlångsiktig analys och övergripande framtidsbedömningar. Del förefaller ävenrimligt att den föreslagna stiftelsen, ensam eller tillsammans med andrainstitutioner, bedriver kurser och seminarier inom sitt arbetsområde. Jagnoterar även i delta sammanhang del intresse flera remissinstanser visat förall delta i samarbete av sådant slag. Sekretariatetför framtidsstudier vid forskningsrådsnämnden har en del biblioteksresurser ocharbetsmaterial m. m. med anknytning till den hitills-varande framlidssludieverksamhelensom kan vara av värde i den föreslagna stiftelsens verksamhet.Forskningsrådsnämnden bör ges möjlighet alt till den nya stiftelsen överiålasådant material o.d. frän sekretariatet (se vidare avsnitt 5). Jagåterkommer i det följande till frågan om beräkningen av anslag m. m. för framlidssludieverksamhelen (avsnitt 8). Mitt förslag: Forskningsrädsnämndensdirekta ansvar för framlidssludieverksamhelen upphör. Nämnden skall ävenfortsättningsvis inom ramen för sin allmänna forskningsstödjande ochinitierande uppgifter kunna ge bidrag lill framlidsstudieprojekl. Utredningenföreslär atl forskningsrädsnämndens särskilda ansvar för framtidsstudierupphör. De särskilda anslagen för framtidsstudier till nämnden föreslåsavskaffade. föreslär man att nämndens ställning stärks när delgäller alt ägna sig ät gränsöverskridande uppgifter -tvärvetenskap, långsiktigaanalyser, framtidsstudier och därmed sammanhängande verksamheter. Detta bör äntydligare än f. n. ingå i nämndens allmänna forskningsstödjande uppgifter.Utredningen föreslär också all forskningsrådsnämnden bör ges ett ökat ansvaralt stödja och initiera regionall baserad forsknings- och utvecklingsverksamhetför att därigenom bidra till god kvalitet i denna verksamhel. Remissinstansernaär splittrade i frågan om forskningsrädsnämndens framlida ställning på dettaområde vilket delvis hänger samman med den inställning man har lillutredningens övriga förslag. En del universitetsorgan uttrycker oro för altresurser lill delta tas frän andra angelägna forskningsområden. Fleraremissinstanser har i sina yttranden över framtidsstudiekommitténs förslagframhållit värdet av att framtidsstudier bedrivs vid universitet och högskolor.Samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid menar exempelvisatt argumenten för elt ökat inflytande för den universilelsbaseradeframtidsforskningen är långt starkare än vad utredningen gör reda för i sinaförslag. Skalenför mitt förslag:Jag har tidigare i allmänna ordalag uttalat mitt slöd för enpluralistisk hållning när det gäller framtidsstudiernas organisation samlade resurstillgängen inte är så omfattande. Från flera universitetsorganframförs ocksä ett intresse atl delta i verksamhel av delta slag. Jagdelar också utredningens uppfattning all i dessa frågor anknyta till traditioneninom svensk forskning all hålla sig med såväl rörliga som fasta resurser. 1dessa frågor har jag ocksä samrått med chefen för . Forskningsrådsnämndenhar omfattande uppgifter när det gäller atl ta initiativ till och stödjaforskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Manska ocksä beakta behovet av tvär- och mångvetenskaplig forskning. Nämnden är idessa avseenden ell komplement lill såväl seklorsforskningsorganen som tillråden inom forsknings-rådsorganisalionen. De egna iniliativmöjlighelernabetonas också starkare i nämndens instruktion än vad som är fallet för övrigaforskningsråd. Detförhållandet atl forskningsrådsnämnden befrias från ansvaret förframlidsstudierna innebär inte alt nämnden saknar möjlighet att stödja,initiera och samordna sådana. Nämndens instruktion ger även sedan det direktaansvaret för framtidsstudierna tagits bort därur, utrymme för mänga insatser avdet slag utredningen föreslär. Enligt minmening bör alltså varken FRN .eller andra myndigheter inom Prop. 1986/87:92utbildningsdepartementets område ges några särskilda ålägganden i dettasammanhang. är emellertid även en naturliganslagsgivare genom den kompetens och de uppgifter nämnden har. Framtidsstudieprojeklenska dock självfallet konkurrera med andra angelägna projekt enligt nämndensgängse vetenskapliga kriterier. När del gäller utredningens förslag atl uttryckligen geforskningsrådsnämnden uppgifter att stödja regionalt förankrad forsknings- ochutvecklingsverksamhet delar jag den uppfattning som framförs från många remissinstanser,däribland nämnden själv, atl detta inte är ändamålsenUgt. Förändringarna i forskningsrädsnämndens uppgifter krävervissa övergångslösningar. Under /88 bör nämnden avveckla denverksamhet som bedrivs vid sekretariatet för framfidssludier och som kommer atlfalla utanför nämndens nya arbetsuppgifter på området. För denna avvecklingförutser jag, efler samråd med chefen för , en kostnadpå under budgetåret. Det beloppet har ocksä äskats iforskningspropositionen. Del är viktigt all man vid inrättandet av den nyastiftelsen förmår kombinera förnyelse med kontinuitet. Erfarenheter ochlärdomar från hittillsvarande framtidsstudieverksamhet bör föras vidare i dennya verksamhet som byggs upp. Jag förutsätter därför alt de personer medtillsvidareanställningar eller motsvarande vid forskningsrädsnämnden som nuägnar sig ål framlidsstudier med tillhörande verksamhet erbjuds anställningvid den nybildade stiftelsen eller ges nya arbetsuppgifter inom nämndensändrade organisation. Villkoren för projektanställd personal behöver enligt minmening inte förändras oavsett de pågående framtidsstudieprojekten byterhuvudman eller avslutas under existerande organisationsformer. Sekretariatet för framtidsstudier stöder f. n. ett antalpågående framtidsstudieprojekt. Ytteriigare några projekt befinner sig i olikaplaneringsstadier. Vid sekretariatet finns ocksä kontaktskapande ochsamordnande uppgifter samt informationsverksamhet m. m. Jag anser all del böröverlåtas till forskningsrädsnämnden och den föreslagna stiftelsen alt kommaöverens om i vilken utsträckning päböQade projekt ska slulföras inom ramen förnuvarande organisation eller överföras lill stiftelsen samt hur övrigauppgifter lämpligen fördelas. Nämndens särskilda anslag för framtidsstudieravses emellertid upphöra efler kommande budgetår. Jag förutsätter ocksä atl stiftelsen och forskningsrädsnämndentillsammans kan finna en lösning pä under vilka former bibliotek och annatmaterial frän fidigare verksamhet vid sekretariatet för framtidsstudier, jämteinformationsansvaret för denna, bör överlåtas lill stiftelsen. Beträffandearkivhandlingar ankommer det på nämnden alt i förekommande fall samräda medriksarkivet. 6 Långsiktigabedömningar inom statsförvaltningen Min bedömning: Detär angeläget atl statliga myndigheter ägnar ökad uppmärksamhet åt långsiktiganalys och framlidsbedömningar. Delta kräver endast marginella åtgärder avformell natur. Utredningen- som i en bilaga fill sitt betänkande redovisat den framtidssludieverksamhetsom förekommer inom offentlig sektor - föreslär att de statliga myndigheternasansvar för långsiktiga och sektorsövergripande perspektiv på den egnaverksamheten bör skrivas in i de anvisningar som regeringen utfärdar i sambandmed övergången lill en treårig budgetprocess enligt verksledningskommillénsförslag i betänkandet SOU 1985:40. Man framhåller att behoven av långsiktigabedömningar varierar mellan myndigheterna och att de former myndigheternaväljer för sin långsiktiga verksamhet kan och bör variera efter behov.Utredningen påtalar ocksä länsstyrelsernas roll för sektorsövergripande ochlångsiktig analys saml betydelsen av de seklorsforskningsorgan som finnsutanför den egentliga forskningsrådsorganisationen. Slutligen föreslårutredningen att riksrevisionsverkei och statskontoret bör ges särskildasamordningsuppgifter när del gäller konsistensprövning m. m. av myndigheternaslångsiktiga bedömningar. Remissinstansernaär övervägande positivt inställda till förslagen om ell ökat inslag av långsiktigheloch framlidsbedömningar inom statsförvaltningen. Flera myndigheter ser ocksåmöjligheter all utnytQa den föreslagna stiftelsen i sädana frågor. Någramyndigheter (t. ex. SIDA) menar alt uppgiften kräver ökade resurser. Planverketskriver atl långsiktigt inriktade arbetsinsatser bland det 20-lal centralaämbetsverk saml länsstyrelser och regionala organ med vilka man samarbetarminskal starkt under de senasle fem åren lill förmån för ärendehandläggning ochavgiftsbelagd verksamhet. Flera remissinstanser bl.a. ärtveksamma till alt institufionalisera en samordnande roll för riksrevisionsverkeioch statskontoret på det sätt som föreslås av utredningen. Ett par av remissorganenhar också framfört alt de inle finner några fördelar med, eller all det ens ärlämpligt, all samordna de mer långsiktiga framtidsbedömningarna med självabudgetprocessen. Skälenför min bedömning: Jag delar kommitténs allmänna bedömningar om behovet av ökadlångsiktighel och framtidsbedömningar i de statliga organens verksamhet. Jag villockså, med anledning av planverkets yttrande, understryka det angelägna i atlstatliga myndigheter inte reagerar pä regeringens ansträngningar atteffektivisera den offentliga sektorn och spara resurser genom atl i första handförkorta tidsperspektivet i sitt handlande. Sådant kan leda till en icke önskadresursfördelning på läng sikt. Framtidsstudiekommiilénsförslag på delta område har en stark koppling till de förändringar av destatliga verkens ledning och organisation som chefen för civildepartementetinom kort ämnar förelägga regeringen ell förslag lill proposition om. Jaginskränker mig här lill några principiella kommentarer i ämnet. Jag delar den uppfattningsom framförs av en del remissinstanser, 1. ex, planverket, alt kraven på ökad långsiktigheloch framförhällning inle genom ell regelsystem bör låsas till myndigheternasbudgetprocess. Arbetet med dessa bedömningar bör kunna bedrivas på ettflexibelt säll och variera med de enskilda myndigheternas behov ocharbetsformer. En ökad framförhållning imyndigheternas planering bör inte heller i första hand uppnås genom nyainstruktioner till dessa. De formella ändringarna bör i stället huvudsakligeninskränka sig lill generella föreskrifter i den verksförordning som är avsedd atlersätta den allmänna verksstadgan och som chefen för f n.låter utarbeta. är del för övrigt möjligt för statligainstitutioner att, i likhet med t.ex. flera sektorsforskningsorgan ochlänsstyrelser, på olika sätt stödja långsiktig analys och framtidsstudier. Deönskemål som framförts från en del statliga remissinstanser, bl.a.länsstyrelser, i dessa frågor bör således vara väl tillgodosedda. Jag delar ocksåremissinstansernas uppfattning att något generellt samordningsansvar formelltinte bör tilldelas och statskontoret i dessa frågor. Fastarutiner av detta slag medför risk för byräkratise-ring och onödigt längdragnahandläggningar av frågorna. Regeringen kan i förekommande fall ändå utnyttjadessa myndigheter eller andra instilufioner om behov skulle uppslå av analyservilka inle kan eller lämpligen bör utföras inom . 7 Regionala forsknings- och utvecklingsmedel Min bedömning: Regionaloch lokal forsknings- och utredningsverksamhet bör i första hand finansierasgenom medel som finns tillgängliga pä dessa nivåer och, i konkurrens med övrigforskning, inom ramen för redan existerande anslagssystem. Utredningen noterar altdel pä regional nivå växer fram en forsknings-och utredningsverksamhet somdelvis överskrider gränserna mellan forskning, utveckling och direkt politiskeller ekonomisk handling. I delta ingår ocksä framtidsstudier. Kommittén menar atläven om denna verksamhel främst bör finansieras genom de medel som finnstillgängliga pä lokal och regional nivå kan slöd frän centrala statliga organbidra lill verksamhetens kvalitet. Man föreslär atl forskningsrådsnämnden börtilldelas sädana uppgifter. Remissinstanserna är ihuvudsak delade i sin syn pä kommitténs förslag. Regionall och lokallförankrade instanser tillstyrker överlag förslaget eller markerar betydelsen avdessa och liknande åtgärder medan centralt placerade instanser avvisar förslaget.Forskningsrädsnämnden menar atl "ett ökat ansvar för regionall inriktad FOU-verksamheiskulle innebära en utspädning av FRNs roll som nämnden finner orimlig". Skälenför min bedömning:Jag delar den principiella uppfattning som 1986/87. framförs i kommitténsbetänkande atl regional och lokal forsknings- och Prop. utvecklingsverksamhet iförsta hand bör finansieras genom medel som finns tillgängliga pädessa nivåer. Jag ser heller inga hinder för all statliga medelsom tilldelats myndigheter och anslagsgivande organ fördelas lill sädanverksamhel i den utsträckning de medelsförvallande organen finner Tidigarehar jag framhållit atl jag delar uppfattningen att inle ge forskningsrädsnämndennågot direkt uppdrag att stödja den framväxande regionalaforskningsverksamheten. Denna forskning bör, enligt min mening, i konkurtensmed annan forskningsverksamhet, finansieras inom ramen för de olikaanslagsformer som föreligger. 8 Anslagsberäkning för /88 Framtidsstudier,långsiktig analys m. m. 1987/88 Nytt anslag (förslag) bedömning, gmndad på svenska erfarenheter och en delinternationella jämförelser, bör man räkna med att en verksamhel av det slagstiftelsen tänks bedriva kostar i storleksordningen årligen.Till detta kan komma kostnader för stora projekt. Flera remissinstanserpåtalar alt kostnadsuppskattningarna kan vara tilltagna i underkant. Föratt den föreslagna koncentrationen av framlidssludieverksamhelen ska blimeningsfull krävs etl ökat statligt finansiellt åtagande.