prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Minbedömning: Ombyggnadstiden för ett fjärrvärme verk bedöms vara sex till tolvmånader. För att det skall vara möjligt atl i en kris bygga om ettstort anlal verk krävs omfattande ttUgängar pä materiel och personal. Detkrävs därför en planering i förväg av bl.a. i vilken turordning verken börbyggas om. En sädan planering har förberetts i samråd med . Ifjärrvärmesystemen beräknas, förutom inhemska bränslen, 760000 m' olja och 1,8milj. ton kol förbrukas . Baslasten utgörs av kol och inhemska bränslen.Oljan används främst för s.k. spetslast, dvs. under korta perioder med särskilthög värmeproduktion. I en krissituation med ransonering faller en betydande delav detta oljebehov bort. Fjärrvärmesystemenär i princip mycket flexibla i valet mellan olika energislag. De relativt settlåga olje- och kolpriserna bör antas vara . Trots dettaantas insatsen av inhemska bränslen nära nog Användningen av el kommer däremot att minskakraftigt på grund av att de fasta elleveranserna till andra abonnenter ökaroch att möjligheterna till leveranser till avkopplingsbara elpannor då trängsundan. 1 en krissituation medför detta, när den fasta elförbrukningen hosindustrier och ordinarie värmekunder sjunker, att elinsatsen i fjärrvärmesyslemenkan ökas. Totalt medger befintliga elpannor etl uttag om när de användsför kol- och oljeersättning. Pä grund av elsystemets effektbalans måste detemellertid fortfarande finnas möjlighet att koppla bort dem ochdå måste uppvärmningen ske med oljepannor. Gjorda beräkningar visar att ca150000 m olja måste reserveras för att under förkrigsskedet garantera atlelpannorna i fjärrvärmesystemen skall kunna kopplas bort . Samtidigtberäknas insatsen av inhemska bränslen i kris kunna öka med motsvarande 2,5 TWh.Denna insats kan, tillsammans med den el som inte går åt till reguljär menransonerad elanvändning eller lill oljeersättning, användas för alt ersättakol. Liksom för olja finns ett basbehov av kol som inte kan ersättas utan storasvårigheter. Delta har beräknats till 0,9 milj. ton. 1985års energiberedskapsutredning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Uttalar sig inte i denna fråga. Minbedömning: För sådant importbränsle som används för processändamål föreliggeringen lagringsskyldighet. I de fall spillvärmen från industriella processeranvänds för energiändamål finns inga särskilda beredskapsålgärder vidtagna.Avgörande för om spillvärmekonsumenternas behov kan tillgodoses i krig ellerunder en längre kris är dels varifrån den industriella spillvärmen tas, delsom konsumenterna har reservutrustning för värmeproduktion m. m. i beredskapvid ett eventuellt bortfall av leveranserna från industrin. Fråganom hur spillvärmekonsumenternas energiberedskap skall tillgodoses bör enligtmin mening vara en angelägenhet för i första hand kommunerna att planera för.Denna fråga bör därför inordnas i den kommunaltekniska försörining somkommunerna enligt lagen (1964:63) om beredskap har ansvar för. Fråganom lagen bör vidgas lill att avse även värmeförsörjning bör också tas upp i iett sådant sammanhang. Dessa frågor kan bäst bedömas då den pågående kommunalaberedskapsplanläggningen och utvecklingen av metodiken för kommunalriskhantering har avslutats. Chefen för miljö- och hardärför för avsikt atl återkomma till denna fråga i annal sammanhang. 1985års energiberedskapsutredning: Översstämmer i princip med min bedömning. Remissinstanserna:Godtar utredningens förslag. 2.6 Beredskapsåtgärder inom elkraftsområdet 2.6.1 Försörjningsberedskap inom elkraftsområdet Mittförslag: Som riktlinjer för beredskapsåtgärder inom elkraftsområdet skallföljande gälla. Mäletför beredskapsverksamheten inom elkraftsomrädet skall vara att tryggasamhällets behov av elenergi under säväl fredskris som förkrigsskede ochneutralitet/krigsskede så att dels störningar och avbrott undviks ellerbegränsas, dels - i svårare kriser och i krig - motståndsförmägan och deviktigaste funktionerna kan vidmakthållas. Kraftföretagen,kommunerna och eldistributörerna skall stimuleras till en ökadberedskapshänsyn i sin fredslida planering. ÖCB:sprogramplan: Överensstämmer med mitt förslag. 1984års försvarskommitté: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: För ledning och samordning av beredskapsplaneringen inom elkraftsomrädetsvarar . I uppgifterna ingår att verka för atterforderliga beredskapsålgärder vidtas även vid kommunala och enskilda kraftföretagoch av eldistributörer. Somen grund för den fortsatta beredskapsplaneringen på elområdet slutförs f. n.regionala elförsöriningssiudier. Vatlenfallsverkel planerar all också genomföraen riksomfattande elförsörjningsstudie. Elförsöriningenär enligt min - och också försvarskommittés -mening ett område sommåste ges en hög prioritet i beredskapsplaneringen. Utöver de ätgärder somvidtas av vatlenfallsverkel och övriga kraftproducenter, och som finansierasav företagen själva, bör i fortsättningen särskild uppmärksamhet ägnas åtdistributionsnäten. Bakgrunden härtill är bt. a. betydelsen av en stabil ellillförselför funktionssäkerheten hos transporter, telekommunikationer ochkommunaltekniska system inklusive eluppvärmning i samband med enkrigsorganisering av samhället. När det gäller åtgärdersom krävs för att motverka krigstida störningar bör - i enlighet med vad har föreslagit -särskilda resurser sättas av i enlighetmed ÖCB:s huvudalternativ i programplanen. Dessa resurser bör ställas tillstatens vattenfallsverks förfogande för att stimulera andra kraftföretag,eldistributörer m.fl. att i sin löpande verksamhet ytterligare stärkaberedskapen genom bl.a. installationer av reservanordningar och åtgärder sommöjliggör start och drift av separata delsystem. Jag återkommer tillmedelsberäkningen härför i det följande (avsnitt 5 anslag C 19). Vadgäller behovet av lagring av olja för elkraftproduktion i oljekondens-ochgasturbinanläggningar återkommer jag i anslutning till vissa särskilda oljelagringsfrågor(avsnitt 2.7.5). 2.6.2Åtgärder på elkraftsomrädet som tryggar den kommunaltekniska försörjningen Mitt förslag: Som riktlinjer för beredskapen molstörningar i den kommunaltekniska försöriningen genom elavbrott skall följandegälla. Del ankommer på kommunerna att vidta ätgärder avseende denkommunaltekniska försörjningen så atl en tillräcklig säkerhet mot fredstidastörningar genom elavbrott åstadkoms. När det gäller ål-gärder som härutöverkrävs för att motverka krigstida störningar på grund av elavbrott skall, somchefen för försvarsdepartementet har förordat, särskilda statliga resurseravsättas för bl. a. installationer av reservanordningar och ätgärder sommöjliggör start och drift av separata delsystem. Bilaga 12 Miljö- och : ÖCB betonar i sin programplanbetydelsen av reserv- och skyddsanordningar för den kommunaltekniskaförsörjningen under krig och krigsfara. ÖCB har emellertid i sin programplaninte reserverat några medel för funktionssäkerhet i kommunallekniska system m m.Bakgrunden härtill är att man vill avvakta kommunernas arbete med den pågåendeberedskapsplanläggningen, pågående utveckling av metodiken för kommunalriskhantering i fred och krig och principbeslut om finansiering av åtgärderför kommunalteknisk försörjning. försvarskommitté: Överensstämmer med mittförslag. Skälen för mitt förslag: Beredskapsproblemen vad gällermöjligheterna att trygga den kommunaltekniska försöriningen - dvs. försöriningenmed bl.a. gas, fjärrvärme, vatten och avlopp - sammanhänger med bl.a.möjligheterna att upprätthålla elförsörjningen. Jag vill i likhet med försvarskommitté särskiltbetona betydelsen av att en tillräcklig säkerhet åstadkoms vad gällerstörningar och avbrott i den kommunaltekniska försörjningen, särskilt sådanaavbrott som orsakas av störningar i elförsöriningen. Det bör ankomma på kommunernaatt vidta sådana åtgärder. Vad gäller åtgärder mot fredstida elavbrott i övrigtanser jag alt det bör ankomma såväl pä eldistributörerna som pä avbroltskänsligaelabonnenler att själva vidta ätgärder för alt öka säkerheten. När det gäller åtgärder som härutöver krävs för altmotverka krigstida störningar bör som jag nämnde (avsnitt 2.6.1) inomramen för den civila delen av totalförsvaret särskilda resurser avsättas förinsatser inom elberedskapsområdel. Frågan om den kommunaltekniska försöriningen i övrigt harchefen för försvarsdepartementet behandlat (bil. 2.7.1Riktlinjer för beredskapslagring av olja Mittförslag: Som riktlinjer för beredskapslagring av olja skall följande gälla. Liksomhittills skall en försörjningsberedskapsreserv finnas för fredskris, förkrigsskedeoch neutralitet/krig. Reservens storlek skall i princip planeras medutgångspunkt i landets totala beredskapsbehov av olja. Därvid skall beaktas deplaneringsförutsättningar som kommer att läggas fast vad gäller krisperiodernaslängd och karaktär, konsumtionsstandard under kris, möjligheter till importunder kris och möjligheten att i kris ersätta olja med inhemska bränslen ellerel. 1985års energiberedskapsutredning: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Har inte redovisat någon avvikande mening. Skälen för mittförslag: De gällande riktlinjerna för beredskapslagring av olja lades fastgenom beslut är 1984 (prop. 1984/85:53, FöU 6, rskr. att beslut fattades om en ny lag (1984:1049) om beredskapslagring av oljaoch kol. Dessa regler bör gälla även fortsättningsvis. De förändringaravseende beredskapslagring av olja som jag förordar hänger närmast samman medde antaganden om möjligheter till import under ett förkrigsskede, somjag nyssberört, en förenklad beräkning av tvångslagringsskyldigheten genom ett fastlagringsprocenttal och en omstrukturering av ansvaret för olika slag av lager,som jag strax kommer att ta upp. 2.7.2 Behov av lager Minbedömning: Behovet av beredskapslager är bl.a. beroende av de förväntademöjligheterna till krishandel. Som framgår av vad jag har anfört i detföregående anser jag i likhet med försvarskommitté att man bör kunnaräkna med en störte import under förkrigsskedet än vad energiberedskapsutredninghar räknat med. Vid min bedömning av det totala oljelagringsbehovet har jagtagit hänsyn till alt det s. k. fredskrislagret som i enlighet med detinternationella energiprogrammet lEP har åtagit sig att hålla kan utgöra entillgång även i förkrigsskedet. Mot bakgrund av de planeringsförutsättningar iövrigt somjag har redovisat räknar jag med alt oljelagringsmålet för år1992 kan sänkas till ca 8,5 milj. m'. Somjag har anfört räknar jag med atl risken för en fredskris inom oljeförsöriningsområdetunder är mindre än . Jag räknar också medatt - åtminstone i krisens inledningsskede - ett förkrigskede kan likna enfredskris. Vad gäller åtagandetenligt lEP-avlalet vill jag särskilt framhålla att när jag nu förordar enminskning av våra totala beredskapslager påverkar detta inle vårt åtagande attenligt avtalel hålla ett oljelager som motsvarar 90 dagars nettoimport. Vad jagstrax kommer att föreslå om en ökad handlingsberedskap bör ha en positiveffekt även för de i lEP-avialet dellagande länderna genom att vårhandlingsberedskap även inför fredskriser därmed kommer att stärkas. energiberedskapsutredning:Utredningen bedömer behovet till ca 10,5 milj m'. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser anser att planeringsförutsättningarna, särskilt krisimportantagandena,har lagts fast så att lagerbehovet blivit onödigt stort. ÖCB accepterar däremotendast med viss tvekan det förordade lagringsmålet. 1984års försvarskommitté: Överensstämmer med min bedömning. 2.7.3Lagringsprocenttal m. m. Mitt förslag: Förprogramperioden /88-1991/92 bör gälla ett fast lagringsprocenttal som börvara i stort sett lika för alla oljeprodukter och alla lagringsskyldiga utomför vissa av dem som driver värmeverk eller kraftvärmeverk, för vilkasärskilda regler skall gälla. Skälenför mitt förslag: I enlighet med vad energiberedskapsutredningen anför förordarjag ett syslem med fasta lagringsprocentlal. Jag anser emellertid att man börgå ett steg längre än vad utredningen har föreslagit och fastställa ettlagringsprocenttal som är lika för alla oljeprodukter och iplaneringsperioden. Ett sådant system har fördelar för bäde tillsynsmyndighetenoch de lagringsskyldiga. För tillsynsmyndigheten förenklas administrationennågot och för de lagringsskyldiga underlättas Överblicken överlagringsskyldigheten och deras planeringsförutsättningar förbättras därmed. Enligtmina preliminära beräkningar bör detta lagringsprocenttal vara avföregående års förbrukning eller försäljning. Det ankommer på regeringen altbesluta härom. Vissaoljelager som ägs av dem som driver värmeverk eller kraftvärmeverk liggerstrategiskt placerade i landet och utgör en viktig del i den lagerreserv sombehövs inför en allvarlig avspärrningssilualion. Dessa lager behöver bibehållasmen på en någol lägre nivå och ligga utspridda över landet ungefär som . Jagförordar att man här gör elt avsteg från principen att en lagringsskyldigslager skall vara avsett för landets samlade behov. I ett sådant fall bör enligtmin mening den lagringsskyldige lagra för värmeverkets eget bruk i neutralitet/krig.Dessa lagringsskyldiga kan därmed påverka sin lagringsskyldighet genom attredan i normala tider gä över till inhemska bränslen. Det bör ankomma påstatens energiverk att närmare precisera lagringskraven för respektivelagringsskyldig. Enligt9 § lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol bestämmerregeringen med utgångspunkt i landets totala behov av beredskapslager för varieslag av lagringsbränsle hur stor andel som skall lagras. 1 enlighet med vad jag nuhar anfört bör lagens 9 § kompletteras med en föreskrift om att storieken avberedskapslagren som ägs av den som driver ett värmeverk eller kraftvärmeverkfår bestämmas med utgångspunkt i det egna beredskapsbehovet för värmeverketeller kraftvärmeverket. energiberedskapsutredning:Överensstämmer delvis med mitt förslag. Utredningen föreslår fastalagringsprocenttal för olika oljeprodukter. Vidare föreslår utredningen atttills vidare ett årligt lagringsmål fastställs för bensin. Bakgrunden härtillär bl. a. att utredningen anser att bensinförbrukningens fördelning pä olikaändamål bör följas upp . Utredningen skiljer inte påkommunala och andra lagringsskyldiga. Remissinstanserna:Redovisar ingen avvikande mening. 2.7.4Omstrukturering av ansvaret för oljelagringen Mitt förslag:Staten skall ha det samlade ansvaret för de delar av oljelagren som är avseddaför neutralitet/krig. De tvångslagrings-skyldiga skall svara för övrigberedskapslagring av olja. Skälenför mitt förslag: De statliga lagren av råolja och oljeprodukter är f.n.avsedda främst för kriser i fredstid. De tvångslagringsskyldigas lager äravsedda främst för behoven under avspärrning och krig. För neutralitet och krigär det angeläget att lagren utgörs av produkter eftersom man -åtminstone i krig- inte kan räkna med att raffinaderierna kan vara i gång i tillräckligomfattning. Produktlager för allvarliga krislägen finns i anläggningarsom är skyddade eller ligger utspridda i landet. De ägs av oljebolagen ellerstorförbrukarna. Försvarsmakten lagrar dock stora delar av sitt krigsbehov istatliga anläggningar. 1984års försvarskommitte framhåller som sin mening att det med hänsyn till lagrenstillgänglighet och mot bakgrund av behovet av flexibilitet iproduktsammansättningen är angeläget att slatens beredskapslager av oljabibehålls på i huvudsak nuvarande nivå. Oljebolagenhar under hand pekat på att en minskning av deras tvångslager av den storleksordningsom det nu blir fräga om inte kan genomföras utan en minskning av bolagensskyddade lager. Ettförkrigsskede kan, med de förutsättningar man nu räknar med, delvis liknas viden fredskris - åtminstone i ett inledningsskede. I sådana lägen är det naturligtatt oljebranschen i det längsta fungerar på normala företagsekonomiskavillkor, dvs. med så små krav som möjligt på direkt statligt agerande inomraffinering, distribution, osv. Annoriunda förhåller det sig i allvarligarekrislägen, när staten kan väntas på olika sätt reglera varumarknader ochproduktion för att klara folkförsöriningen. Det finns mot denna bakgrund skälför att staten bör ansvara för de lager som är avsedda för de allvarligastekrislägena. Jagförordar att ansvaret för lagerhållningen inom oljeområdet ändras så att statenfår det samlade ansvaret för de delar av oljelagren som är 7 1986/87. avseddaför neutralitet/krig och att de tvångslagringsskyldiga svarar för övriglagring. Som ett undantag härför bör. somjag har förordat, gälla attsådana lagringsskyldiga som driver värmeverk eller kraflvärmeverk skall svaraför sin egen beredskapslagring. Vidare bör staten svara för den samladeberedskapslagringen av flygdrivmedel. Minaförslag innebär alt de lagringsskyldigas lager kan minskas med omkring 5 milj. mi förhållande till det lagringsmål som f. n. gäller. blir istort sett lika stort som f. n. men kommer att få delvis annat innehåll ochannan lokalisering. Enså omfattande lagerminskning har naturligtvis stor ekonomisk betydelse för delagringsskyldiga. En höjning av skatten pä bensin och oljor bör därför kunnaske ulan alt priset för konsumenterna ökas. Under hand har en överenskommelsehärom träffats med de prisledande oljeföretagen. Överenskommelsen innebär enhöjning av energiskatten på olja med . per m' och av bensinskatten med 10öre per liter. Chefen för återkommer till frågan i annatsammanhang. Minbedömning: Formerna för regleringen av de statliga myndigheternasberedskapslagring bör vara oförändrade, dvs. regeringen bör även fortsättningsvisbesluta om myndigheternas lagringsskyldighet. Statligamyndigheter omfattas inle formellt av tvångslagringsbestämmel-serna. Enligllagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol beslutar regeringen ommyndigheternas beredskapslagring. , försvarelsmaterielverk, och har ålagts skyldighet atl hållaberedskapslager. 1985års energiberedskapsutredning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Uttalar sig inle i frågan. Minbedömning: För att tillgodose elbehovet i en krigssituation räknar jagpreliminärt med att ytterligare omkring 200000 m' olja behöver lagras. Eftersomkondenskraftverkens kapacitet är begränsad till all utnyttja endast hälftenhärav bör endast ytterligare 100 000 m' olja lagras vid oljekon-denskraftverken.Resterande 100000 m' olja bör användas för gasturbindrift. Det ankommer päregeringen att besluta om lagringsmängderna. Det finns här ingen anledning attkräva att oljan skall finnas i omedelbar anslutning till respektive anläggningutan den kan tillföras efter hand om och när behov uppstår att utnyttjagasturbinerna som komplement lill oljekondenskraft verken. 1985års energiberedskapsutredning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Statens vattenfallsverk och godtar utredningensförslag vad. gäller en ökning av lagren vid oljekondenskraftverken.Förslaget om att öka lagren vid gasturbinerna avstyrks däremot. Min bedömning: Uthålligheten förgasturbinanläggningar böri förkrigsskedet vara oförändrad i förhållande till vad som gäller förnärvarande. För neutralitet/krig bör den beräknade drifttiden ändras motbakgrund av de ändrade planeringsförutsättningarna. energiberedskapsutredning: Överensstämmer med minbedömning. Remissinstanserna:Statens vattenfallsverk tillstyrker utredningens förslag som har redovisats ien hemlig bilaga. Både vattenfallsverket och äremellertid som nämnts negativa till att lägga ökade lager vidgasturbinerna. Bilaga 12 Miljö- och Min bedömning: Enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagringav olja och kol fär tillsynsmyndigheten medge alt den som driver ettoljeraffinaderi helt eller delvis fär tillgodoräkna sig sitt råoljelager föratt fullgöra sin lagringsskyldighet. Hänsyn skall därvid tas till beredskapsapekternaoch råolja kan därför inte till någon del användas för krigslagring. Ensärskild föreskrift finns om att statens energiverk vid medgivande att räknain råoljelager i lagringsskyldigheten - skall räkna bort en avdragspost omsammanlagt 450000 m av de totala råoljelagren. Vid särskilda skäl fåremellertid verket fram till medge att hela råoljelagrettillgodoräknas Ivångslagringen. Med hänsyn till bl. a. att råoljelagren kan utnyttjasflexiblare än lager av färdigprodukler bör enligl min mening möjligheten förstatens energiverk att medge att hela råoljelagrel får tillgodoräknas ivångslagringenfinnas kvar tills vidare. Det ankommer pä regeringen att besluta härom. energiberedskapsutredning: Överensstämmer med minbedömning. Remissinstanserna:Har inga invändningar mot utredningens förslag. Min bedömning: Vid inledningen av en försöriningskris börman kunna räkna med att vissa kommersiella lager finns tillgängliga. Dessalager utgörs i första hand av dieselbrännolja i gärdscisterner, tunneldningsolja i fastigheter, tjock eldningsolja hos större förbrukare samtjetbensin och flygfotogen hos oljehandeln. Enligt min bedömning bör ca 1,2milj. m' betraktas som avdragsposler vid beräkningen av lagerbehoven. Jag gördä en bedömning som ligger nägot lägre än den man räknat med i nu gällande försörjningsplan. energiberedskapsutredning: Överensstämmer med minbedömning. Remissinstanserna: Endast transportrådel redovisar enannan uppfattning. Rådet anser att en mindre volym dieselolja kan antas varatillgänglig i gårdscisterner än vad utredningen räknat med. Min bedömning: De regler som förordades i prop. 1984/85:53om rätt till s. k. inlagring, dvs. att lagringen ombesöris efteröverenskommelse av någon annan lagringsskyldig, bör i princip gälla ävenfortsättningsvis. De oljehandelsföretag som har genereUt tiUstånd för inlagringbör emellertid innan inlagringen behöver ske anmäla behovet härav tilltillsynsmyndigheten. Vad gäller oljebolaget bör, med hänsyntill bl.a. att bolaget enligt ett särskilt avtal med staten har åtagit sigvissa uppgifter vid krissitutioner, bolaget kunna ges möjlighet till generellinlagring hos . Den av utredningen förordade skärpningenav uttaget av lagringsavgift vid otillåten inlagring anser jag f. n. intebehöver genomföras. Kan tillsynsmyndigheten konstatera missbmk av inlagringenfår frågan naturligtvis prövas på nytt. energiberedskapsutredning: Överensstämmer ihuvudsak med min bedömning. Utredningen förordar dock en skärpning bl. a. vadgäller den lagringsavgift som tas ut vid inlagring utan tillstånd. Remissinstanserna: och är negativa lill de av utredningen förordade skärpningarna. Bilaga 12 Miljö- och Min bedömning: Den s. k. vinterdispensen bör upphöra fr.o. m. den utom vad gäller stadsgas. Med vinterdispens menas att en lagringsskyldig får minska den mängd tjock eldningsolja och råvara för framställning avstadsgas som skall hållas i lager med vissa volymer. Regeringen får enligt 10§ lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol bestämma att, medundantag för januari månad, lagringsvolymen får underskrida den fastställdamed högst . Av lagen framgår alt eldningsolja I och 2 inte omfattas avvinterdispensen. 1984/85:53 om beredskapslagring av olja och kol m.m.har föredraganden anfört att vinterdispensen från principiella utgångspunkterär tvivelaktig och borde avskaffas. Av beredskapsskäl bör enligt minmening beredskapslagren vid alla tider pä året hålla erforderliga nivåer. Dettaär givetvis särskilt angeläget mot bakgrund av vad jag har anfört om enminskning av våra oljelager. Mot bakgrund av stadsgasens begränsade användning ochpågående överväganden om stadsgasens framtida roll anser jag emellertid attvinterdispensen för stadsgas tills vidare bör finnas kvar. Någon ändring i lagen om beredskapslagring av olja och kolmed hänvisning till vad jag nu har anfört är enligt min mening inteerforderlig. energiberedskapsutredning: Har enligt direktivenredovisat konsekvenserna av att vinterdispensen upphör och förordar atl denfinns kvar för stadsgas. Remissinstanserna: stöder utredningensförslag medan och anseratt vinlerdispensen bör behållas. förordar att vinterdispensför kol införs. Min bedömning: Gällande regler är tillräckliga för attmedge de nytillkommande lagringsskyldiga de lättnader i lagringssskyldighelensom kan vara motiverade.