prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Bestämmelseni 10 kap. 2 § andra stycket lagen om ekonomiskaföreningar gäller inle. Vidfillämpningen av bestämmelserna i 10 kap. 6 § första stycket lagen omekonomiska for- Senaste lydelse 1980:1110. bmksfastighetinom sexflo procent av det senast faslställda taxeringsvärdet. Vad som harsagls nu gäller i lillämpliga delar i fråga om annan egendom, vilken enligtbestämmelse som meddelas av regeringen får anses erbjuda motsvarande säkerhet. Vad i 17§2 mom. lagen om ekonomiska föreningar sågs beträffande belopp, som harlagits upp under , skall i fråga omsambruksförening gälla även i den mån sådant belopp täckes av kreditförsäkringi svensk försäkringsanstall eller utländsk försäkringsanstall som har rält alldriva rörelse här i riket. eningar skall bland skuldema ej inräknas gäld för vilkenföreningen har lämnal säkerhet av panträtt på grundval av inteckning ijordbruksfasfighel inom sexflo procent av del senast fastställdataxeringsvärdet. Vad som har sagts nu gäller i tilllämpliga delar i fråga omannan egendom, vilken enligt bestämmelse som meddelas av regeringen får anseserbjuda motsvarande säkerhet. Vad somsägs i 10 kap. 6 § fiärde stycket lagen om ekonomiska föreningar beträffandebelopp, som har tagits upp under , skall gällaäven i den mån sådant belopp läcks av kreditförsäkring i svensk försäkringsanstalteller ufländsk försäkringsanstall som har rält att driva rörelse här i rikel. Bestämmelserna i 70-95 §§ lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar äger motsvarande tUlämpning i fråga om sambruksförening. Vad i 71och 75 §§ föreskrives för del fall anlalel föreningsmedlemmar har nedgåttunder det i 5 § föreskrivna lägsta anlalel skall i sambruksföreningflllämpas, om antalet medlemmar har nedgått under tre och tillräckligt antalmedlemmar ej har inträtt samt ej heller funnitsärskilda skäl medgiva, alt föreningens verksamhet ändå får fortsätta. Talan mot styrelseledamot, revisor, föreningsmedlem ellerröstberättigad Likvidation och upplösning 16 § Bestämmelserna i 11 kap. lagen (1987:000) om ekonomiskaföreningar gäller i fråga om sambruksföreningar. Vad som föreskrivs i 11 kap.3 § för det fall att antalet föreningsmedlemmar har nedgått under det i 2 kap.1 § föreskrivna lägsta antalet skall i sambraksförening flllämpas, om antaletmedlemmar har nedgått under tre och tillräckligt anlal medlemmar ej harinträtt samt ej heller funnil särskilda skäl attmedge alt föreningens verksamhet ändå får fortsätta. Bestämmelsernai 63-66 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar äger molsvarande lUlämpningifråga om sambruksförening. Bestämmelsernai 13 kap. lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar gäller i fråga om sambruksföreningar. Prop.1986/87: 7 Bestämmelsernai 106-109 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar äger motsvarandetillämpning ifråga om sambruksförening. Föreningens firma 18 § firma skall innehålla ordetsambruksförening. firma får ej innehålla ordel bolag ellerannat ord som kan föranleda lill anlagande all firman innehas av elt bolag. Firman skall tydligt skilja sig från andra hoslänsstyrelsen förut registrerade och ännu bestående föreningsfirmor. Förregisirering av sambruksförenings firma gäller i övrigt vad som föreskrives ifirmalagen (1974: 156). Annan än sambruksförening får ej i sin firma eller annarsvid beteckning av rörelsen använda ordet sambruksförening. Bestämmelsernai 14 kap. 2 § lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar gäller i fråga om sambruksföreningar. Bestämmelserna i 99-105 §§ lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar äger motsvarande lillämpning i fråga om sambruksförening. Härvidskall hänvisningen i 100 § femle slyckel UU 7 § iredje stycket avse 5 § tredjestycket denna lag. Registrering m. m. Bestämmelserna i 15 kap. lagen (1987:000) om ekonomiskaföreningar gäUer i fråga om sambruksföreningar. Elt beslut om sådan ändringav sladgarna all styrelsens säle skall fiyltas från etl län tUl ett annal fårdock inte regislreras, om sambruksföreningens firma på grund av bestämmelsernai 18 § tredje slycket första meningen denna lag inte får föras in i det senarelänels föreningsregisler. Inskrivning av uppgifter angående sambruksföreningar skaUske i en särskild avdelning av det föreningsregister som avses i 15 kap. I §lagen om ekonomiska föreningar. beslul enligt 16 § överklagas UUkammarrälten genom besvär. Bestämmelsernai 105 a § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar äger molsvarande tillämpningifråga om sambruksförening. Bestämmelsernai 110112 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar gäller i lillämpligadelar i fråga om sambruksförening. Vid lillämpningen av bestämmelserna skalliakttagas att hänvisningen i 110 § 7 UU 7 § fiärde stycket skaU avse 5 § fiärdestycket denna lag. Är gärning som avses i första stycket belagd med straff ibrottsbalken, dömes ej UU ansvar enligt denna lag. Siraff och vite 20 § Bestämmelsernai 16 kap. lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar gäller i lillämpliga delari fråga om sambruksföreningar. Vid lillämpningen av bestämmelserna skallhänvisningarna i 16 kap. 1 § UU 3 kap. 6 § och 14 kap. 3 § avse 8 § respektive18 § fiärde slycket denna lag. Denna lagIräder i krafl . Registreringoch verkslällande av elt beslut av föreningsstämman som har fatlals föreutgången av saml talan mot etl sådanl beslut skall ske enligtäldre bestämmelser. En likvidationskall genomföras enligt äldre beslämmelser, om likvidator har utsetts föreutgången av . Redan från ochmed dagen för utfärdandel av denna lag får föreningsslämman med lillämpning avbestämmelserna om majoritetskrav i 7 kap. 14 § lagen (1987:000) om ekonomiskaföreningar besluta sådana ändringar i sladgarna som behövs för att stadgarnaskall stämma överens med denna lag. Beslutet skall gälla från och med den 1januari 1988. Om ensambruksförenings sladgar efter utgången av slrider mot dennalag, skall styrelsen utan dröjsmål lägga fram förslag till föreningsslämman omändring av stadgarna flll överensslämmelse med den nya lagen. Lag om ändring i lagen (1976: 351) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Härigenomföreskrivs alt 2, 3, 8, 9, 15 och 23 §§ lagen (1976:351) omslyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningarskall ha följande lydelse. gelägenheter för anstalterna, 3. ekonomisk förening som ingår i jordbmkskasserörelsen. 3§' avses i denna lag aktiebolag eller ekonomisk förening, vara lagen är tillämplig. 1. bank- ellerförsäkringsakliebolag, 2. ekonomiskförening som avses i 118 § försia stycket 13 lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar eller kreditkassa som sägs i 3 § lagen (1951:309) angående införandeav nya lagen om ekonomiskaföreningar. 2. ömsesidiga försäkringsbolag, sjukkassor,understödsföreningar, andra försäkringsföreningar, hypo-teksföreningar ellerdenförening av trafikförsäkringsanstaller som försäkringsinspektionen hargodkänt atl ha hand om gemensamma an- Medkoncern förslås i denna lag svenska juridiska personer som enligtbestämmelserna i 1 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975: 1385) eller 1 a § lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar är moderförelag och dotterförelag iförhållande lill varandra. Medkoncern förslås i denna lag svenska juridiska personer som enligtbestämmelserna i 1 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller / kap. 4 §lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar är moderföretag och dotterföretag iförhållande till varandra. Om ejannal följer av denna lag, äger bestämmelserna om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant i aktiebolagslagen (1975: 1385) eller lagen (1951:308) omekonomiska föreningar motsvarande lillämpning på arbetslagarledamot och suppleantför sådan ledamot. Om ejannal följer av denna lag, äger bestämmelserna om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant i aktiebolagslagen (1975: 1385) eller lagen (1987:000) omekonomiska föreningar motsvarande flllämpning på arbetslagarledamot och suppleantför sådan ledamoi. Bestämmelsernai 2 kap. 4 § 6 aktiebolagslagen (1975:1385), 6 §6 och 22 § andra stycket lagen(1951:308) om ekonomiska för- Bestämmelsernai 2 kap. 4 § 6 aktiebolagslagen (1975:1385), 2 kap.2 § 6 och 6 kap. 4 § andra stycket lagen (1987:000) om ekono- Senaste lydelse 1980:1111. eningar,44 § första stycket 9 bostadsrättslagen (1971:479) samt 46 och 14 §2 lagen(1975:417) om sambmksföreningar gäller ej ar-betstagariedamot eller suppleantför sådan ledamoi. miskaföreningar, 44 § försia slycket 9 bostadsrältslagen (1971:479) saml 4 § 6 och72 J 2 lagen (1975:417) om sambmksföreningar gäller ej arbetslagarledamoteller suppleant för sådan ledamot. 1986/87: 7 15 § Suppleant förarbetslagarledamot har rätl atl närvara och ytlra sig vid styrelsenssammanlräden, även om ledamolen är närvarande. Vad som sägs i 8 kap. 9 §försia slyckel andra meningen akliebolagslagen (1975:1385) om styrelseledamotäger motsvarande lillämpning på suppleant för arbetslagarledamot. Vad som sägs i 8 kap. 9 §första slycket andra meningen aktiebolagslagen (1975:1385) eller 6 kap. 9 §första slycket andra meningen lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar omstyrelseledamot äger molsvarande tillämpning på suppleant förarbetslagarledamot. I anmälan om styrelsenssammansättning enligt 8 kap. 15 § ak-flebolagslagen (1975: 1385) eller 37 §lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar skall anges om ledamot ellersuppleant har utsetts enligt denna lag. I anmälan om styrelsenssammansättning enligt 8 kap. 15 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 6 kap.15 § lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar skall anges om ledamot ellersuppleant har utsetts enligt denna lag. Denna lag Iräder i kraftden . 1986/87: i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars1986 Närvarande: statsministern ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, R. , , , , , , Lagrådsremiss om ekonomiska föreningar 1 Inledning tillkallades en kommitté med uppdrag alt utredavissa frågor om kooperalionen. Kommillén anlog namnet kooperationsulredningen.I maj 1981 fick utredningen genom tilläggsdirektiv i uppdrag alt göra en allmänöversyn av lagsiiftningen om ekonomiska föreningar. Med anledning av tilläggsdirektiven utarbetadeutredningen' betänkandet (SOU 1984:9) Kooperaliva föreningar, som överiämnadesi . Beiänkandei innehåller bl. a. ell förslag till lag om kooperativaföreningar. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen uppdrog den 20 oklober 1983 ål statskontoretatt sludera alternativa lösningar på en av utredningen aktualiserad fråga omcenlral regisirering av kooperaliva föreningar. Med anledning av uppdraget harstatskontoret till regeringen överlämnal en dagtecknadrapporl om syslem för registrering av kooperativa föreningar (justitiedepartementetsDnr 789-84). Till protokollet i della ärende bör fogas delsulredningens sammanfattning av sitt betänkande som bilaga 1, dels utredningenslagförslag som bilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga3. En sammanställning av remissyttrandena har gjorts inom jusfltiedepartementetoch har publicerats i Ds Ju 1985:9. Under ärendets beredning i harkontakt hållits med förelrädare för de danska, finländska, isländska och norskajustitiedepartementen saml det danska induslrideparlementel. ' F.d. landshövdingen , ordförande, f.d.riksdagsledamöterna , direktörerna , f. d riks dagsledamoten , direktören , lantbrukaren och riksdagsledamoten . 2 Allmänmotivering P''°p- 1986/87:7 är vid sidan av aktiebolaget den enda associationsformsom är avsedd för näringsverksamhet utan personligt ansvar för ägarna. Gällandebestämmelser om ekonomiska föreningar i allmänhet finns i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar (FL). Utmärkande för en ekonomisk förening är att dengenom ekonomisk verksamhet skall främja sina medlemmars ekonomiska iniressenoch alt medlemmarna skall della i verksamheten som konsumenter, leverantörereller på annat sätt. Kravel på dellagande i verksamhelen ger den ekonomiskaföreningen en kooperativ prägel. Den kooperaliva karaktären markerasytterligare genom alt medlemskapet i princip skall vara öppet, genom atl varjemedlem som huvudregel skall ha en röst saml genom alt utdelning av överskott ihuvudsak skall ske i proportion lill varje medlems dellagande i verksamheten.I övrigt bygger FL i hög grad på den äldre lagstiftningen om akliebolag,nämligen lagen (1944:705) om akflebolag. Vissaekonomiska föreningar, t. ex. bostadsrättsföreningar, regleras av särskildlagstifining. Kooperationsutredningenhar lagt fram elt förslag till lag om kooperativa föreningar som skall ersättaFL. Förslaget innebär framför alll en modernisering och förenkling av FL:sbeslämmelser. Delta sker främsl genom en samordning med regelsystemet förakflebolag i akliebolagslagen (1975:1385). Bland övriga nyheter märks förslagtill regler om fusion mellan en moderförening och elt dotleraktiebolag. Dessaregler syflar bl. a. till att underlätta för arbelskooperationen. Vidremissbehandlingen har utredningsförslaget i stort sell fåll elt positivtmottagande. Totaltär f n. ca 20 000 ekonomiska föreningar regisirerade i länsstyrelsernasföreningsregister. Av dessa föreningar är uppskattningsvis ca 6 000registrerade enligt den föreningslag (lagen, 1911:55 s. 1, om ekonomiskaföreningar) som gällde års föreningslag. Av återstoden är ca 9 000bostadsrättsföreningar och ca 5 000 föreningar som är registrerade enligt 1951års lag. Degrenar av den svenska kooperationen som är mest utvecklade är den allmännakonsumentkooperationen, lantbrukskooperationen, bostadskooperationen ocholjekooperationen. Del finns även kooperaiiv verksamhel med annan inrikining,t. ex. för organisalion av sparande och krediter och för olikaproducenlkooperaliva verksamheier t.ex. inom åkerinäringen. Ärbelskooperaflonenär en kooperativ form som har rönt ökat intresse . del av landets befolkning är som medlemmar, kunder eller anslällda engageradei någon form av kooperativ verksamhel. Anlalet medlemmar uppgår lill, inomkonsumentkooperationen ca 3 miljoner, inom bosladskooperalionen ca 600 000 ochinom producentkooperaflonen, där lanlbrukskooperationen är den övervägandedelen, drygt 150 000. Totaltsysselsatte kooperalionen i slutet av 1970-talel ca 165 000 perso- ner vilkel molsvarade av samfliga sysselsatta i . Andelen av Prop. 1986/87:7bruttonationalprodukten var likaledes . De kooperativa företagen utgörsåledes redan till sin omfattning en viklig del av det svenska näringslivelvid sidan av andra privala och samhällsägda företag. Det är därför givetvisangelägel att den kooperaflva företagsformen regleras av en ändamålsenligcivilrältslig lagsliftning. Delfinns ytterligare ett väsentligt skäl för att tillse att denna företagsformstyrs av moderna och ändamålsenliga regler. Den utgör sålunda, enligt minmening, även till själva driftsformen ett värdefullt komplement tillföretagsamhet i form av akliebolag. Med silt slarka inslag av aktiv medverkanfrån medlemmarna ger det kooperativt arbetande företagel de människor som såönskar möjlighet atl engagera sig i driften av verksamheten i en annanomfattning än det kan bli fråga om för aklieägarna i ett aktiebolag. Särskiltgäller detta givetvis de mindre, lokalt verkande ko operativen. Idetta sammanhang vill jag erinra om att demokratiberedning (C 1983:03)har behandlat frågan om föreningsmedverkan och kooperativt inrikiad verksamhetsom etl allt värdefullare komplement till offentlig verksamhel inom olikaområden (se beredningens betänkande, SOU 1985: 28, Aktivi folkstyre i kommuneroch landsling). Belänkandet remissbehandlas och frågan omföreningsmedverkan och kooperativ i nya former övervägs inomcivildepartementet. Undersenare år har partiella reformer skett av föreningslagstiftningen. År 1980infördes således skärpta redovisnings- och revisionsregler (se främst SFS 1980:1105). Till grund för lagändringarna låg närmast en inom justitiedepartementetupprättad promemoria (Ds Ju 1979: 14) Nya redovisningsregler för ekonomiskaföreningar m. m. Denna promemoria byggde i sin lur på de inomjustitiedepartementet upprättade promemoriorna (Ds Ju 1976:11) Förslag till lagom ekonomiska föreningar och (Ds Ju 1976: 17) Följdlagstiftning till en nyföreningslag. Med utgångspunkt i kooperalionsutredningens belänkande (SOU1981:60) Kooperalionen i samhället infördes vidare beslämmelser i FLom s.k. förlagsinsatser (se SFS 1984:189). De sistnämnda bestämmelserna syftartill atl göra det möjligt för föreningarna att ta lill sig riskbärande kapitaläven från andra än medlemmarna. Trotsde nämnda reformerna föreligger det nu enligt min mening ett behov av attersätta lag med en ny lag om ekonomiska föreningar. De kooperalivahuvudprinciperna är visserligen väl beaktade i den nuvarande lagen. Denna äremellertid och lagtekniskl föråldrad. Lagen är svåröverskådlig ochinnehåller åtskilliga bestämmelser av utpräglad detaljkaraktär. Härtill kommeratl kooperationsulredningen på en rad punkler har föreslagil enligt minuppfattning välmotiverade ändringar i den nuvarande lagstiftningen. Atl foga indessa ändringar lag skulle ytteriigare försämra överskädlighelen hosden lagen. För del prakfiska rättslivel är det vidare en betydande fördel altföreningslagsliftningen - i den mån inle andra lösningar är sakligt mofiverade- ansluter till annan associalionsrättslig lagstiftning, främstaktiebolagslagen. Somjag har sagt är emellertid den nuvarandeföreningslagen uppbyggd efter mönster av1944 års aktiebolagslag. lagförslag ansluter däremoiväl lill struktur och disposifion hos den nu gällande aktiebolagslagen från år1975. Med hänsyn till vad jag nuhar sagt och med beaklande av det positiva mottagandet under remissbehandlingenanser jag att kooperationsutredningens förslag lill lag om kooperativaföreningar bör läggas lill grand för lagsliftning. 2.2 Den nya lagens tillämpningsområde m. m. Mittförslag: Den nya lagen skall, liksom FL, omfalta föreningar som har lilländamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomiskverksamhel i vilken medlemmama deltar som konsumenter eller andra förbrukare,som leveranlörer, med egen arbelsinsats, genom all begagna föreningens tjänslereller på annat liknande sätt. behålls i den nya lagen. För alt framhävaen av de grundläggande skillnaderna mellan de ekonomiska föreningarna och andraassociationsformer för näringsverksamhet införs i lagen termen"överskottsutdelning" som samlande begrepp för dispositionerna avverksamhetens resultat. Utredningensförslag: Ulredningens huvuddefinilion av vilka föreningar som skall omfattas avden nya lagen överensstämmer i sak med milt förslag. Dämiöverföreslår utredningen alt vissa ideella föreningar skall få rätl alt lålaregistrera sig som ekonomiska föreningar enligt den nya lagen. Del skall härvara fråga om kooperativt uppbyggda föreningar med annal ändamål än att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen eller med verksamhel som inte är av renodladekonomisk karaktär. Tillskillnad från mig föreslår ulredningen all de föreningar som skall omfattas avden nya lagen benämns "kooperaliva föreningar" och att lagen fårbeteckningen "lag om kooperaliva föreningar". Utredningenföreslår atl termen "fördelning av överskott" förs in i den nyalagen. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser har i huvudsak lämnat ulan erinran utredningensförslag till huvuddefinition av vilka föreningar som skall omfattas av den nyalagen. Fleraremissinstanser har särskilt uppehållit sig vid ulredningens förslag omregistrering av vissa ideella föreningar. Av dessa inslanser har länsstyrelsemai och saml HandelsanstäUdas förbundreservationslösl tillstyrkt förslagel. i har menatatl den föreslagna bestämmelsen skulle underiälla för registreringsmyndighetenatl bedöma om lagen är tillämplig på en viss förening. Kammarrällen i Sundsvallhar ansett att bestämmelsen bör ulformas så atl den endast tar sikte på ideellaföreningar som bedriver ekonomisk verk- har framhållit alt de formella krav och regler Prop. som den föreslagna lageninnebär torde medföra ej önskvärda restrikfioner i de flesta ideellaföreningar. LRF som uttryckt belydande tveksamhet inför förslaget har bl. a.framhållit alt bestämmelsen är i hög grad oklar. SverigesBostadsrättsföreningars , ek. att de föreningsrättsligagrundprinciperna försvagas genom den föreslagna Etttiotal remissinstanser har förordat alt benämningen "ekonomiskförening" behålls i den nya lagen. Remissinstansernahar i huvudsak lämnat utan erinran förslagel om all termen "fördelning avöverskott" skall föras in i den nya lagen. Skälför mitt förslag: Som framgår av vad jag lidigare har sagl (se avsnitt 2.1)utmärks en ekonomisk förening enligt FL av atl föreningen genom ekonomisk verksamhetskall främja sina medlemmars ekonomiska intressen och av att medlemmarna skalldella i verksamheten som konsumenter, leverantörer eller på annat sätt. Dennagrundläggande definiiion avgränsar enligt min mening på elt ändamålsenligl sättden kooperativa ekonomiska föreningen från andra förelagsformer. Jag anserdärför all definilionen bör behållas i sak oförändrad i den nya lagen. Ifråga om utredningens förslag att tillåta regisirering av vissa ideellaföreningar gör jag följande bedömning. Underförarbelena till FL krävdes från flera håll alt ideella föreningar skulle fårätl alt registrera sig som ekonomiska föreningar (se prop. 1951: 34 s. 63 f).Som stöd för della krav anfördes främsl alt registreringen skulle undanröjaförekommande osäkerhel om den ideella föreningens ställning som eltsjälvständigt rättssubjekt. Vidare skulle föreningen genom registreringen påetl enkell sätt kunna slyrka behörigheten hos sin ställföreträdare, eflersomelt registreringsbevis innehåller upplysningar i detla avseende. Dessa argumentför en registreringsrätl har emellerfld enligt min mening inle längre någonbärkraft. Det råder numera inle någon tvekan om all en ideell förening som harantagit stadgar och styrelse är ett rättssubjekt. Till detta kommer alt handelsregislerlagen(1974:157) ger varje ideell förening som idkar näring en rätl att införas ihandelsregistret. Därmed får föreningen också tillgång lill registreringsbevis. SomLRF har framhållit i sitt remissyttrande är vidare den föreslagna bestämmelsenom registrering av ideella föreningar oklar. Elt införande av bestämmelsenskulle enligt min mening leda lill en besvärande osäkerhet om gränserna förbegreppel ekonomisk förening. uppgifl alt taställning till om en förening skall få registreras skulle således inteunderlättas. material eller remissyttrandena ger vid handen att det skullefinnas några skäl i övrigt för den föreslagna bestämmelsen. Jagär alltså inte beredd alt föreslå en regel som skulle göra del möjligt förvissa ideella föreningar atl registrera sig som ekonomiska föreningar. Ienlighet med sina direkliv har utredningen särskilt uppmärksammal frågan om s.k. federativ samverkan mellan kooperativa företag. Därmed avses den samverkansom förekommer mellan ell centralförbund och flera lokala föreningar inom enkooperaiiv organisationsstruktur. har efter kontakter med dekooperativa huvudorganisationerna kommit Prop. 1986/87:7 fram lill attformerna för federativ samverkan åtminstone inte f n. bör läggas fast genomregler i den nya föreningslagen. Remissinslanserna har lämnat utredningensståndpunkt utan erinran. Föregen del ansluter jag mig lill ulredningens uppfattning all särskilda regler omfederativ samverkan inte nu bör införas. eller någon remissinstans har funnit atl del f n. finns behov avsärskilda lagregler om arbetskooperativ verksamhet. Jag delar dennauppfattning. I avsnitt 2.7 kommerjag att ta upp frågan om betydelsen av en nyfusionsform för arbelskooperationen. Jaggår därefter över till frågan om föreningarnas benämning. infördes i lagsiiftningen redan genom lag omekonomiska föreningar. Beteckningen är alltså väl inarbetad som benämning påde lagreglerade föreningarna. Benämningen ekonomisk förening anknyler ocksålill det centrala i deflnitionen av denna associationsform och markerar därmedäven skillnaden mot en ideell förening. Ulredningens maierial ger inle vidhanden alt användningen av den nuvarande beteckningen skulle vara förenad mednågra prakflska nackdelar.