prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — har beslutat att ersättningen fr. o. m.år 1987 skall minskas tiU ca 31,4 mUj. ochatt utbetalningen av ersällningen skall ske under andra hätften av Prop,1986/87: 100 kalenderårel (prop, 1985/86:100 bii, 15,KrU 17, rskr. Ur anslaget utgårockså bidrag till kyrkomölet. Kostnaderna för kyrkomötet skaU enligtriksdagens beslul med anledning av prop. 1981/82:192 om elt reformeratkyrkomöte (KU 1982/83:2, rskr. 2) i princip betalas ur kyrkofonden.Statsbidrag har emellertid ansetts böra ulgå med belopp som motsvarar dekosinader för aUmänl kyrkomöte som har belastat statsbudgeten.Bidraget tiU kyrkomölet uppgår innevarande budgetår tUl . kyrkomötehar anhållil alt 88 milj. kr. anslås som statligt bidrag liU kyrkofonden förskatleutjämning mellan kyrkliga församlingar (mot. 1986:17, KO 4, kskr. Sommolivering hänvisas lill den minskning av statsbidraget lill ochden reducering av kyrkokommunernasskalleunderlag som skelt under 1980-lalet, Med hänvisning tiUvad chefen för anfört angående detstatsfinansiella lägel föreslår jag att kompensalionen lill kyrkofonden förslopandet av den kommunala företagsbeskattningen minskas nägol mer än vad somtidigare beslutats av . Sammanlagt bör fr. o. m. ersättning utgå med'28500000kr. för prästerskapels tiUstatsverket indragna lionde m. m. och för inkomstborlfallel till följd av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. Vidare föreslår jag att statsbidraget tiUkyrkomölel dras in. Det bör fr. o. m. år1987 ankomma på kyrkofonden atl hell svara för kosinaderna förkyrkomölel. Kyrkomötels förslagom statsbidrag tUl kyrkofonden för skatteutjämning meUan kyrkliga församlingar ärjaginte beredd atl tiUsiyrka. Jag hemstäUer alt regeringen föreslår all till Vissaersättningar UU kyrkofonden för /88 anvisa ett anslag av . Bidrag till ekumenisk verksamhet Prop. 1986/87: lOO 1985/86 Utgift 1699458' 1986/87 Anslag 2033 000' 1987/88 Förslag 756000 ' Anslaget Bidrag tillvissa övriga kyrkliga ändamål (1 OOO-lal kr.) Beräknad ändring 1987/88 Kurser för utbildande av kyrkomusiker Bidrag till ekumenisk verksamhet -1306 + 29 1.Kurser för utbildande av kyrkomusiker För utbildning av kantorer anordnas vaijeår särskilda sommarkurser, som i förstahand är avsedda för elever vid lågsladie- och mellansladielärarlinjer och för lärare somgenomgått utbildning vid dessa Unjer. Varje kurs får omfalta högsl 24deltagare. I anslutning liU kursema förrättasorganist- och kantorsexamen, som utgör det kyrkomusikaliska behörighetsvillkoretför anställning som kantor. För behörighet till kyrkokanlorsljänsikrävs uiöver den kyrkomusikaliskabehörighelen en särskild pedagogisk examen för kyrkokanlorer. För avläggande avdenna examen anordnas särskUda kurser, vUka utgörs av brevkurser imusikhistoria och pedagogik samt sommarkurser i metodik jämteövningsundervisning. Frän anslaget bestrids kostnader förarvoden, resekostnadsersältningar och traktamenten till kursledare,examinaiorer och censorer samt andra utgifleri samband med kurserna och examina. För innevarande budgetär har vidareunder detla anslag beräknats . som bidrag till kurser för orgelspelare. Beslut om bidrag meddelas avMusikaliska styrelse, som har tiUsyn över kurserna. Pris- och löneomräkning +78000 kr. Ökat bidrag till kurser för orgelspelare + . Kostnaderna för anslag lill kurser förutbUdande av kyrkomusiker bör fr.o.m. nästa budgetår betalas ur kyrkofonden. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om bidragensstorlek. ' Bidrag till ekumenisk verksamhet Prop, 1986/87:100 BU.15 Beräknad ändring 1987/88 Nordiska ekumeniska institutet kristnaungdomsråd +20000+ 2000 + 7000 Med hänvisning tillsammanställningen föreslår jag att bidraget lUl ekumenisk verksamhet räknas upp med 29000kr. Jag hemstäUer att regeringen föreslår all 1. till Bidrag UUekumenisk verksamhet för budgeiårei 1987/88 anvisa elt anslag av , 2. medgeatt ur kyrkofonden fr. o, m, /88 får belalas kostnader föranslag till kurser för utbildande av kyrkomusiker. 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från detlareservalionsanslag ulgår bidrag lill religiös verksamhel (verksamhelsbidrag)enligt förordningen (1974:404) om statsbidrag tiU vissa trossamfund (ändradsenast 1986:688). Verksamhetsbidrag ulgår lill församling som 1. tillhör annatkristet trossamfund än eUer ingår i grupp av samverkande kristna församlingar ulanförsvenska kyrkan, 2. är anslutet tiUSveriges frikyrkoråd eller på annal säll samverkar med rådel och 3. tiUhörsådant samfund eUer ingår i sådan gmpp av församlingar som betjänar minst 3000personer i . Till församling sominte uppfyller villkoren under 1 och 2 utgår bidrag om regeringen har förklarat att det trossamfund församlingentillhör kan komma i fråga.för statsbidragenligt nämnda förordning. Sådana beslut föreUgger beträffande anglikanskakyrkan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, de förenade islamiska församlingarna, de judiskaförsamlingarna, katolska kyrkan, de ortodoxa och österländska kyrkorna,svenska ortodoxa kyrkan, och ungerska protestantiska församlingen. Frågan om bidragprövas av en samarbetsnämnd, vari ingår företrädare för aUa samfund eUer grupper avförsamlingar som är anslutna till eller samverkar med frikyrkoråd. I ärende omstatsbidrag till försam- Prop. 1986/87:100 ling inom samfund, som inte äranslutet tiU frikyrkorådel, skall samarbets- BU. 15 nämnden inhämta yttrandefrän en lill nämnden knuten delegation. I denna delegation ingär bl. a.förelrädare för de trossamfund som inte är representerade i samarbetsnämndenmen som enligt regeringens beslut kan komma i fråga liU statsbidrag.Ledamöierna i nämnden och i delegationen ulses av regeringen. Ur anslaget utgår vidaresammanträdesarvoden och reseersättningar åt ledamöter och suppleanter isamarbetsnämnden och i delegationen samt ersäitning till frikyrkorådel förinformalion och administrativt arbele. Av det för innevarandebudgetår anvisade anslaget utgår . som allmänt verksamhelsbidrag,3,1 mUj. som bidrag till andlig vård vid sjukhus m. m., . liUcentrala stödinsatser för invandrarnas trossamfund och . som bidragtill de fria samfundens teologiska seminarier. Vidare står , lillregeringens disposiiion. Bidrag till andlig värdvid sjukhus + . Cenirala stödinsatser förinvandrarnas trossamfund + lOOOOO kr. Bidrag lill de friasamfundens teologiska seminarier + . Av den begärda uppräkningenav verksamhetsbidraget motiveras 1,6 milj. kr, med behovet av ytterligareinsalser för invandrarnas trossamfund och 2 milj. kr. med bortfallet av delstatiiga stödet till organisationstidskrifter. avserkompensation för kostnadsökningar, främsl på personalsidan. En arbetsgrupp inom harnyligen lagl fram ett belänkande med förslag om förbättrat stöd tillinvandrarnas trossamfund. Betänkandet kommer ätt remissbehandlas vären 1987. Införandel av anslagentill de fria trossamfunden och utvecklingen av statens stöd tUl dessatrossamfund har bl. a. moliverals med jämförelser som gjordes med statens slödlill . Vid beräkningen av desenasle årens verksamhelsbidrag har jämförelser i stället gjorls med de bidragsom utgär till folkrörelserna. Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslär all tiU för budgetårel 1987/88 anvisa elt reservationsanslag av 40527000kr: Byggnadsbidrag på det kyrkliga området 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag (1 OOO-ial kr.) Beräknad ändring 1987/88 Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund 1986/87:100 BU.15 Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m. m. (1 OOO-tal kr.) Beräknad ändring 1987/88 Enligt beslut avriksdagen (prop. 1985/86:100 bU. 15, KrU 17, rskr. 235) skall statsbidrag ulgå med beloppmotsvarande av kostnadema för reparation av takel på domkyrka.Kostnadema för reparationen har beräknals tiU ca 5,3 milj. kr. ochstatsbidraget blir därför ca . Statsbidraget kan fördelas på fyra år.För /87 har anvisats . i anhåller omfortsatt statsbidrag för omläggniiig av taket på . iSträngnäs har anmäll alt en restaurering av.innerväggarna och valven i domkyrkaförbereds. Den försia elappen av domkyrkansinre reslaurering skuUe huvudsakligen omfatta en rengöring av ytskikteni högkoret. Koslnadema för den del av den inrerestaureringen som avser domkyrkansmonumentala delar beräknas lill ca 6,1 milj. kr. anhåller att statsbidrag för dessa arbelen får ulgå med 4,6mUj. Reslaureringsar-betel kommer all ske i etapper och kostnadernakan därför fördelas . Riksantikvarieämbetetframhåller alt de planerade inre restaureringsar- Prop. 1986/87:100 betena i inle bara ärönskvärda ur estetisk synpunkt Bil. 15 utanockså är nödvändiga för alt förhindra skador bl. a. genom den kraftiganedsmutsning som sketl sedan de medeltida kalkmålningarnas friläggning ochkonservering . Ändrade klimatförhållanden sedan målningarna frUagls har lett till sprickbUdningar iden medeUida putsen, som behöver åtgärdas för att trygga pulsens ochkalkmålningamas framlida bestånd. Ämbetetframhåller atl arbetena är synnerligen angelägna för atl de oersättliga kulturhistoriska värden sombyggnaden besitter inte skaU förringas. Ämbelel vill därför livligt tillstyrkaansökningen om statsbidrag. Statsbidragför reparation av takel pä bör för näsla budgelår utgå med ett oförändrat belopp av . Statsbidrag börvidare utgå till den planerade inre restaureringen av . Jagräknar för näsla budgelår med ett medelsbehov av . för statsbidrag tiU inrerestaurering av Slrängnäs domkyrka. Med hänvisning liUsammanställningen föreslår jag alt . anvisas för bidrag till reslaurering av äldredomkyrkor. Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund Från denna anslagspost ulgår särskilt bidrag tilllokaler för religiös verksamhet (lokalbidrag) enligt förordningen (1974:404)om slalsbidrag liU vissa trossamfund (ändrad senasl 1986:688). Lokalbidragfår utgå tiU församling som enligt bestämmelserna i förordningen kan fåverksamhelsbidrag (sereservationsanslaget F 4). Lokalbidrag fär utgåför 1. anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, 2. genomgripande uppmslning av befinlliglokal och 3. anskaffande av inventarier i samband medanordnande av lokal. Lokal bidrag utgår dock inle för lokaler eller inventarier för vilka statligtstöd utgår enligt förordningen (1973:400) omslatligt stöd tUl aUmänna samlings lokaler (omlryckt 1976:794, ändrad senasl 1986:290). Fråga omlokalbidrag prövas på samma sätt och i samma ordning som verksamhetsbidragen. Av anslaget förinnevarande budgetår ulgär högst 9,3 milj, kr, som lokalbidrag ochminst 1 milj, kr, som bidrag lill handikappanpassning av lokaler för trossamfund, Under budgetåren 1983/84 och 1984/85 har avsysselsällningsskäl anvisats extrastatsbidrag om sammanlagi 29 milj, kr. För budgetåret1986/87 har samarbetsnämnden fått in 70 nya ansökning ar om statsbidrag tilllokaler med en sammanlagd byggnadskoslnad av drygl 120 milj, kr. Sialsbidragsbehovel fördessa lokaler beräknas lill ca 30 141 mUj, kr. Medelsbehovet ligger därmed på samma nivå som underbudget- Prop. 1986/87: IOO åren1983/84 och 1984/85, Bil, 15 Samarbelsnämndenupprepar därför sin lidigare framstäUning om all det ordinarielokalbidragsanslaget höjs tUl samma nivå som det toiala årliga anslaget förvart och ell av budgelåren 1983/84 och 1984/85. anhåUer attanslaget liU lokalbidrag höjs med 14,7 mUj, kr. lUl 24 nulj. och altbidragel till handikappanpassning höjs med 3 mUj. liU 4 mUj.kr. Med hänvisning lUl sammanställningen föreslår jag attstatsbidrag tiU anskaffande av lokaler för trossanrtfund för nästabudgetår får utgå med 10800000kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår atl lill Byggnadsbidrag på det kyrkligaområdet för budgeiårei 1987/88 anvisa ettreservationsanslag av . Övriga ändamål Prop.1986/87: loo Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet Från anslaget utgårbidrag tUl kvinnoorganisationernas cenirala verksamhel. Medlen disponeras avcivUdepartementet efter särskilda beslut av regeringen enligt de riktiinjer somanges i prop. 1981/82:155 och AU 1981/ 82:24. Förordning(1986:552) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Statsbidraget ulgår i form av grundbidrag och förorganisationer med fier än 3000 medlemmar i forni av rörligt bidrag. med fler än 1500 men högst 3 000 medlemmar utgör gmndbidraget65 . För organisalion med fler än 3 000 medlemmar ulgörgmndbidraget . Det rörliga bidraget utgår för anlalet medlemmar över 3000med . För anlalel medlemmar över 60000 utgår inle nägol rörligl bidrag. Både gmndbidragetoch det rörliga bidragel höjdes /87. Med hänsyn lill dettaförordar jag endast en höjning av del rörliga bidragel med . Med hänsyn tiUhöjningen av det rörliga bidraget samt all någon ny organisation kankomma all uppfylla bidragsvUlkoren förordar jag all anslagsbeloppelräknas upp med . under nästa budgetår. Utbetalningen av bidragen skall ske fyra gångerper år. Jag hemställer all regeringen föreslår atl lill Bidrag tillkvinnoorganisationernas cenirala verksamhet /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1 översikt 4 Inledning 22 A. m. m. 22 Utredningar m. m. 1986/87:100 BU.15 Statlig rationalisering ochrevision, statistik m. m. 27Anskaffning av ADB-utrustning 372500000 34 Viss rationaliserings-ochutvecklingsverksamhet 1000000 : 35 Statistik,register och prognoser 310122000 53 Bidrag till Institutet förstorhushållens rationalise ring 699000 53Statens person- och adressregisternämnd 580 000 55 C. Statliglokalförsörjning 55Byggnadsarbeten för statlig förvallning 57Inredning av byggnader för statlig förvallning m.m. Statlig personalpolitik m. m. 63Statens löne-och pensionsverk 46508000 68 23 074 000 69 Lönekostnader vidviss omskolning och omplacering 28000000 70 Vissatrygghetsåtgärder för lärare : 72 Bidrag till vissautvecklingsåtgärder 74 Koslnaderförvissa nämnder m.m. 74 Bidrag till stiftelsenStatshälsan 75 Viss förslagsverksamhetm.m. 76 Vissaskadeersättningar m. m. 76 Slallig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån 77 Bidrag tillförnyelsefonder på del statligt 1986/87:100 BU. Länsstyrelserna m. m. 79 Länsstyrelserna m. m. 132 DomkapUlen och stiftsnämnderna m. m. 135Vissa ersättningar liU kyrkofonden 137 Bidragtill ekumenisk verksamhet 140Byggnadsbidrag pådel kyrkUga områdel 14335000 28500000 756000 40527000 12415000 143 Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala Bilaga 16 till budgetpropositionen 1987 1986/87:100 Bil. Miljö- och inrättas den 1 januari1987 och består i huvudsak av enheler och personal från industri- och jordbruksdepartemenlen. TiU miljö- ochenergidepartementet hör frågor om: - miljövård,innefattande miljöskydd, naturvärd, kemikaUekontroU, miljövårdsforskning, - vattenlagen och lagenom vattenförbund, - energianvändningmed undanlag av det sektorvisa ansvaret för energihushållning, - säkerhetinom kärnenergi- och elenergiomrädena samt - beredskap inomenergiområdet. Till det nyadepartementets ansvarsområde hör också samordning av sådana miljöfrågor somandra departement har huvudansvaret för. Miljöfrågorna har en självklar ställning inom den samladevälfärdspolitiken. Rätlen till en oförstörd miljö som fömlsätlning för en god hälsamåste kunna garanteras även för kommande generationer. Miljöförstöring har på både kort och långsikt negaliva effekter på hela samhället. Etl aktivt miljöskydd är därför avavgörande betydelse för vår framtida välfärd, ekonomi och sysselsättning.Miljöpolitikens mål är att förebygga miljöstörningar och där sådana uppkommerbegränsa störningarna. Miljöpolitiken syflarvidare till att återställa förstörd miljö. Miljövärden börjadebyggas upp under senare delen av 1960-lalet. grundladesviktiga förutsättningar för svensk miljöpolitik i form avlagsliflning, miljövårdsorganisation och invesleringar i miljövårdande anläggningar.Många av de insatser som gjorls har varitframgångsrika för att begränsa eller bevara oersättliga värden. Lagstiftningoch organisation mäste emellertid nu vidareutvecklas. Under del kommandebudgetåret kommer de initiativ som tagils i denna riktning all följas upp. Rätlelse: S. 6 rad1 Slår: Miljö- och Rättattill: Statsrådsberedningen Trolsalt miljövården successivt byggts ut uppkommer nya Prop. 1986/87:100 miljöproblem. Vissa går inte att avgränsa geografiskt ellerorganisatoriskt. 16 Inle säUan är liden för att åtgärda problemenknapp. Det var av denna anledning som regeringen presenterade etthandlingsprogram mot luftföroreningar och försurning. Handlingsprogrammet avsesförnyas under /88. Regeringen tognyligen initiativ till en aktionsgmpp mot havsföroreningar. Avsiklen är attgmppens arbete skaU resultera i en aktionsplan . När del gällerbilavgaser har regeringen lagl fram en proposition med de grundläggandebestämmelserna som behövs för att genomföra rik.sdagens beslul från hösten 1985om nya och avsevärt skärpta avgasreningskrav för personbUar årsbilmodeller. Genom den nya lagen som nyligenbeslulades av får biltillverkarna etl ökat ansvar för bilarnas funktion och hållbarhet i fråga omavgasutsläpp. utreder vilka avgaskravsom bör gälla för lastbilar och bussar, och kommer atl presentera eltförslag . har ocksånyligen behandlat elt åigärdsprogram mot miljöfarliga batterier.Riksdagens beslul innebär bl. a. atl en riksomfattande insam-Ungskampanj startarär . Kampanjen och del slutiiga omhändertagandel av batteriernaskaU bekostas av balleribranschen. Kommunerna skall finansiera själva insamlandet avbatterierna. Nalurvårdsverkel utreder för närvarandevilka ålgärder som går all vidta för attminska användningen och utsläppen av freoner, saml möjligheterna altersälta freoner med andra ämnen. Regeringen har vidflera tillfällen förklarat att användningen av bekämpningsmedel ijordbmket bör halveras . Lantbruksslyrelsen, ochkemikalieinspektionen har utarbetat ett handlingsprogram för att uppnå deltamäl. Regeringen kommer atl ta ställning tiU förslaget senare i vär. Miljöfrågorna hartiU stora delar en icke-sekioriell ställning och griper in i flertalelsamhällsområden. De miljöproblem som uppkommer är resultat av hurproduktionssystem utformas och pä vilket sätt naturresurser utnyttjas ochomvandlas. Effeklivitelen i dessa syslem är av avgörande betydelse för i vilken utsträckningsom miljöproblem kan undvikas. Där miljöstörningar inte kan förebyggas måstesådana skyddsåtgärder vidtas atl viktiga nalur-och miljövärden inte går till spillo. Miljöfrågorna har enstarki inlernalionell prägel. Gemensamma inlernationella överenskommelser och handlingsprogram behövs föratt vi pä regional och global nivå skallkunna lösa miljöproblemen. Det internationella miljöarbetet skallslärkas. Budgetförslaget förmiljöseklorn har ularbelals mol bakgrund av de allmänna kraven på återhållsamhet pä statsbudgeten. Medhänsyn till sektorns stora betydelse har det ändå varit möjligt alt skapautrymme för vissa reformer och förstärkaresurserna pä några områden. Anslagen föreslås räknas upp medsammanlagt drygl 25 milj. kr. För informationsinsatser i skolan av densamlade miljörörelsen föreslås 2 milj. kr. Totalt 15,5 milj, kr. harberäknats för bl. a. insalser i odlingsland- 2 skapeloch för kontroll av jordbrukets miljökonsekvenser. För vård av Prop.1986/87:100 naturreservat föreslås enuppräkning med drygt 11 milj. kr. Vidare föreslås Bil. 16 ell nyttanslag på 2 milj. kr. för vård av hotade växt- och djurarter. Bränslemiljöfondensanvändningsområde föresläs utökas till ulprovning av ny miljöskyddsteknikulanför energiområdet. Från miljösynpunkt är det angelägel att införandet av nyteknik stimuleras bl. a. inom skogsindustrin samt när det gäller den kommunalavattenvården och avfallshanteringen. Miljövårdsforskningenkommer att behandlas i en samlad forskningspolitisk proposUion . roll och funktioner i det framtida miljövårdsarbetet övervägsf. n. inom ramen för den pågående översynen av miljövårdsorganisationen.I avvaktan på denna översyn beräknas anslaget för ulanreduktion enligt huvudförslaget. Anslagsberäkningenför ulgår från huvudförslagel. Förforskning rörande bl. a. strålskyddsfrågor med anknylning till bildskärmsarbete,mammografi och radon i bostäder föreslås fortsatla insatser. Kemikalieinspektionen,som inrättades den , befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede.Inspektionens anslag har därför beräknatsutan reduklion enligt huvudförslagel. För att kunna minskahandläggningstiderna för enskilda ärenden vid nämndens anslag ulan reduklionenligt huvudförslaget. Riktiinjemaför energipoliliken har lagts fast genom beslut . De innebär att samhällets ochindustrins behov av en billig och säkerenergiförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjligautsträckning är gmndat på varakliga, helsl fömybara och inhemska, energikällor. En effektiv energianvändningoch en intensifierad energihushållningskall främjas. Slränga krav skaU ställas på säkerhet och omsorg och utveckling av all energiteknik.Kärnkraften skall utnyttjas . Senasl skall densista reaktorn tas ur drift. Den strategi somregeringen har lagl fast för kärnkraflsavvecklingen kan komma alt påverkasav den kärnkraftsolycka som inträffade i i iapril 1986. efler olyckan uppdrog regeringen åt rådel för långsiktiga elanvändnings- ochelproduklionsfrågor, energirådet, att mol bakgrund av denna olycka på nyllpröva de grundläggande frågorna om kärnkraflens säkerhet m. m. Energirådetöverlämnade ett omfattande utredningsmaterial lillregeringen. Avsikten är att regeringoch riksdag med detta underlag som gmnd skall kunna ta ställning tiU omoch i så fall i vUken omfattning erfarenheterna efter kärnkraftsolyckanpäverkar den fastlagda strategin för kärnkraftsavvecklingen. Genom omläggning avenergiförsörjningen, minskad förbrukning och skärptamiljökrav har utsläppen av svaveldioxid från förbränningsanlägg- 3 ningar kunnal minskas med meUan åren 1970 och1985. 1986/87:100 pågår med atl åstadkomma en ytteriigare sänkning. Ävenmöjligheterna alt Bil. 16 minska utsläppen av kväveoxider studeras med måletatt uppnå en minskning med30 % meUan . De skäptamiljökraven i har medförl en inhemsk marknad för leknik som klararsådana krav. Tillverkningsindustrin har, bl. a. med statligt stöd, gjortstora satsningar pä utveckling av ny miljövänlig leknik. De anläggningar som harbeställts ger indusirins erfarenheler och referensobjekt som skapar fömtsättningar förexportframgängar. Den lolalaenergianvändningen väntas bli i storl setl oförändrad under perioden 19851987.För industrin och samfärdseln vänlas en viss ökning medanenergianvändningen inom seklorn bostäder, service m.m. väntas sjunka något underår 1987 efter en viss ökning . Oljeberoendetfortsätter ätt minska. Oljans andel av energiförsörjningen beräknas för år 1986uppgå till mot i slutet av 1970-talel. Oljeersättningsprogrammeiersattes av ett program för utveckling och introduktion av nyenergiteknik. Siödet vidgades därmed från att vara ett renodlat oljeersättningsstöd till attfrämja utveckUng och introduktion av ny teknik som bidrar tiU ett effektivareoch mer miljövän-ligt energisystem. Införkärnkraftsavvecklingen är del viktigt att möjligheterna liU elproduktion imottrycksanläggningar utnyttjas. har utrett möjligheterna altanvända industriellt mottryck och kraftvärme. Regeringen har också uppdragit åten särskild uiredare alt undersöka möjligheterna och föreslå åtgärder för att bygga utkraftvärme i . Del nuvarandeenergiforskningsprogrammet löper ul i och med innevarande budgelår. Förslagom'hur det statliga siödet till energiforskning bör vara uppbyggt ochstrukturerat har utarbetats av energiforskningsutredningen. Avsikten äratt elt nytt enérgiforskningsprogram skall presenleras vären 1987. Förslag omförsörjningsberedskapen inom bränsle- och drivmedelsom-rådet förprogramperioden /88-1991/92 har lagts fram av energiberedskapsutredningen.1984 års försvarskommilté kommer alt lägga fram förslag tiU deplaneringsfömtsättningar som bör gälla och mot bakgmnd härav föreslå nya mål förberedskapslagring av olja. Förslag om inriktningen av försörjningsberedskapeninom funktionen Energiförsörjning avses läggas fram för . Budgetförslagetavseende energiområdel präglas av återhållsamhet och huvudförslaginnebärande en real anslagsminskning tillämpas för alla myndigheter utom slalenskärnkraftinspektion.