prop · GA0359 · 1986-12-31 00:00:00 — Ungdomscentrethar arrangerat ett anlal kurser om aktuella ungdomsfrågor samlspråkkurser. En särskild arbetsgmpp har tillsalts för att utvärderaverksamheten. första ungdomsministerkonferensarrangerades den 17 i . De frågor som behandlades påkonferensen gällde bl.a. de ungas situation i och europeiskt samarbetepå ungdomsområdel. Styrkommitténför hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har hållit två möten ochdärvid slutbehandlat rekommendation och rapport om kvalitetskontroll vidblodtransfusion och rekommendaUon om testning av blodgivare för AIDS samtrapporter angående vård i hemmet för äldre, organisafion av förebyggandeverksamhet i primärvården, roll och utbildning av sjuksköterskor ochbarnmorskor i förebyggande insatser och hälsoupplysning, förebyggande insatserinom pediatriken samt utbildning av barnläkare i förebyggande insatser ochhälsoupplysning. har kommittén också förberett ett hälso-och sjukvårdsminis-termöle angående psykisk hälso- och sjukvård i framtiden.Vid minister-mötet, som avhölls i , diskuterades bl.a. en svenskrapport angående främjande av psykisk hälsa och en fransk rapport om utvecklingav en strategi för den psykiska hälso- och sjukvården byggd på ett offentligtansvar och bättre anpassad till dagens behov. Vid mötet diskuterades ocksäsamarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet mellan medlemsländerna ochCentralamerika och . Ministermötet enades om ett gemensamt uttalande idessa frågor. inbjöds till ett nytt ministermöte i år 1987angående transplanlalionsfrågor, särskilt de etiska frågorna. Hälso- och sjukvårdskommitlén har också ordnat enkonferens för ca 500 deltagare om immunologiska reaktioner i samband mediransplantalion och en kurs i förebyggande av sjukhusinfeklioner. 6.Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor Skr. Den vid miljöministerkonferensen i den 1921september 1979 öppnade konventionen rörande skyddet av vilda växter och djur iEuropa och deras naturliga biotoper, har trätt i kraft sedan den ratificeratsav erforderligt anlal siater. Sammanlagt 14 medlemsstater har, jämte EG ochFinland, som första utomstående stal, ratificerat. Ändamålet med konventionen är attförbättra skyddet och vården av den vilda faunan och , med särskildtonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter och derasbiotoper. Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Somappendix till konventionen har fogals förteckningar på växt- och djurarter, somskall åtnjuta skydd. Ytterligare arbete med formerna för urval och skydd avlokaler - biotoper återstår. B. Resolutioner av större intresse, vilka antagits avministerkommittén 1 resolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades regler för deteuropeiska nätverket av biogenetiska reservat, vilket syftar till all bevararepresentativa naturtyper och landskap. Arbetet med utväljandet och avsättandetav biogenetiska reservat pågår i medlemsländerna. Våtmarker, hedar,allu-vialskogar och havsstrandängar hör till de naturtyper, som i första omgångenskall inrymmas i nätverket. Biotoper för hotade fåglar och herptiler saml vissagmpper av evertebrater (ryggradslösa djur) kommer att inkluderas bland debiogenetiska reservaten. har anmält ett antal vät-marker tillnätverket. Viktigare frågor i kommittéarbetet Arbetet inom europeiska naturvärds- ochnaturresurskommiltén (andNatural Resources -CDSN) har koncentrerats till frågor om natur-och landskapsvärd, mark för friluflsUv samt skydd för hotade växt- ochdjurarter. Speciella studier rörande ohka naturtyper som hedar, kalkområden, marinaområden m.fl. samt rörande olika djur- och växlgmpper pågår och publicerasvarefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod-och kräldjur, fiskar och vissa everlebralgmpper som fjärilar saml förkärlväxter. Arbelel med naturvårdens plan- ochskölselfrågor har varit föremål för omorganisation för att bredda verksamheten.Frågor rörande tätorternas närmiljö saml bevarandet av jord- ochskogsbmkslandskapels mångfald prioriteras. Informafion och naturvårdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet. Bl.a. förbereddes 1987-88års kampanj om Agriculture and Wildlife. Denna utgör en del avEuroparådets slora "Campaign for the Country- side", vilken får sintyngdpunkt kring del kulturhistoriska arvet, skydd av Bland aktuella frågor kan i övrigl nämnasnaturvärdsundervisning i samband med jord- och skogsbruk. kan särskilt hänvisas tillarbetet inom " for NatureConservaUon". En fackministerkonferens planeras all hållas iPortugal . Den skall särskilt behandla frågor om en ny europeiskstrategi för naturvård samt frågor om jordbrukslandskapet och naturvården. b)Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering Avbudgetskäl har styrkommittén för regional planering (CDAT) inle haft något möteunder . 1 enlighet med arbetsprogram har två expertmöten ägtrum beträffande dels kustplanering, dels skydd av sötval-tenresurser. Den sjundeeuropeiska planminislerkonferensen ägde mm i . Konferensenshuvudtema var "Beslutsprocessens utveckling i regional planering:decentralisering och gränssamarbete". för stadsplanering och byggnadsvård(CDUP) har haft följande verksamhet. Inom stadsplaneringsområdel hölls tvåinternationella konferenser "environmenlal improvement and economicrecovery in regions of older industry in Europé", Dortmund, samt"Health in Towns", . I ett projekt binds kommitténs två ansvarsområden samman ochförberedelsearbete har bedrivits för en konferens i . Inomansvarområdel byggnadsvård har årets arbele inneburit: - slutförande av arbetet med enkonvention för byggnadsvård, saml rekommendationer till regeringarna rörandehantverkssituationen inom byggnadsvården; - fortsalt förbereddsarbele förkommande akfiviteler inom arkeologi och planering, landsbygdsutveckling samtfinansiering av byggnadsvård; - genomförande av en konferenskring induslriminnesvård i . Det tyngst vägande arrangemanget inomkommitléns ansvarsområde var konferensen för ministrarna ansvariga för byggnadsvårdsom hölls i . Kulturminister var rapportörinom temat New Socio-cultural Dimensions of the Heritage. Konferensen belyste kulturminnesvårdens situationoch lyfte bl.a. fram luftföroreningsfrågorna som den kanske viktigaste politiskafrågan när det gäller kulturarvets bevarande för kommandegenerationer. antog ett antal resolutionersom dels riktar sig ull medlemsländerna, dels ger riktlinjer för del fortsattaarbetet inom för nästa femårsperiod. Arbetet med tekniskt bistånd liksom stödet tillVenedig-centret för hant verksutbildning har legat på oförändrad nivå. del av kommitténs resurser ägnas information genom utgivandet Skr. 1986/87:59av bulletinen "A Future for Our Past". Regionala och kommunala frågor Styrkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt sextonde plenarmöte iStrasbourg för bl.a. uppföljning av kommunminislerkonferenseni . CDRM:s sjuttonde plenarmöte i den 4-6december 1985 ägnades främst åt förberedelser för den sjundekommunministerkonferensen som hölls i , , den 8-10 oktober1986. Konferensens leman var "" och "Foreigners inthe Municipality". a)Rekommendationer och konventioner IrekommendaUon R (85)2 om rättsligt skydd mot könsdiskriminering anges vilkariktlinjer som bör följas i lagstiftningsarbetet för alt främja jämställdhetmellan könen när det gäller anställningsförhållanden, socialförsäkrings- ochpensionsförmåner, beskattning, familjerältsliga förhållanden, medborgarskapoch polhiska rättigheter. Rekommendationen R (85)4 om våld i familjen antogsi . Den tar upp bl. a. behovet av opinionsbildning och särskildutbildning för yrkesgrupper som i sitt arbele kan komma i kontakt medfamiljevåld. Dessutom föreslås olika åtgärder för atl förbätlra offretsställning. Rekommendationen R (85)10 som antogs i juni 1985behandlar den praktiska tillämpningen av den europeiska konventionen ominbördes rättshjälp i brottmål i ärenden om telefonavlyssning.Rekommendationen syftar både till all förenkla hanteringen av sådana ärendenoch all öka de faktiska möjligheterna till europeisk rättshjälp i ärendena.Rekommendationen an-logs med 12 röster för och ingen emot. Fyra stater,däribland , lade ner sina röster. 1 rekommendationen R (85)11 som antogs i juni 1985behandlas brottsoffrens ställning. Medlemsstaterna rekommenderas att se översin nationella lagstiftning i en lång rad avseenden rörande främsthandläggningen inom rättsväsendet. Slor vikt läggs vid god information till ochskydd för målsäganden genom hela förfarandet. Skadeståndsfrågor tas också upp. I rekommendationen R (85)20 om skydd förpersondala, som används för direkt marknadsföring, vilken anknyter till deneuropeiska dataskydds-konventionen, anges vissa principer som bör följas pådetla område. Medlemsstaterna rekommenderas också all ge största möjligaspridning av rekommendauonen. I den europeiska konventionen om erkännande avinternationella icke statliga eller frivilliga organisationers (NGO: s) rättsliga status behandlas bl. a. vilka organisationer som avses med konvenfionen och vilka förutsätt ningar som skall föreligga för ett erkännande. Den nya konventionen om imernationelll samarbete om brottrörande Skr. 1986/87:59 konstföremål (jfr skr. 1985/86:66 s. 16) öppnadesför undertecknande . På grund av konventionens ofullständigareglering a,v bl.a. frågan om godtrosförvärv har ställt sigavvaktande i detta ärende. Under styrkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ)pågår utredningsarbete pä en rad områden i syfte att uppnå ökad rättslikhetmellan medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under år1985 kan nämnas fosterfamiljefrågor, s.k. "insider trading",dataskyddsfrågor med avseende på polisregister och i anställningsförhållanden,utlänningars rösträtt, åtgärder för att minska domstolarnas arbetsbörda,allmänhetens deltagande i administrativa förfaranden som rör flera enskildapersoner samt konkursförvaltares befogenheter och information till utländskaborgenärer. CDCJ har haft sina 43:e och 44:e möten.Kommittén har / föreslagit ministerkommittén att anta bl.a. de tidigarenämnda rekommendationerna R (85)2 och 20. Dessutom har kommittén föreslagitatt en konvention om ömsesidigt administrativt bistånd i skattefrågor skallantas av ministerkommittén när den har antagits av vederbörande organ inomOECD. Konventionen är nämligen gemensam för och . för brottsfrågor(CDPC) höll sitt 34:e möte . Kommittén beslutade bl.a. att föreslå ministerkommittén att anta de nämnda rekommendationerna rörande telefonavlyssning och brotts offer. Direktiv utarbetades för en arbetsgrupp som skall studera datorrela- terad brottslighet. Förberedelser vidtogs för dels i brottslighetsfrågor, som därefter avhölls i /, dels det 15:e europeiska justitieministermötet. CDPC föreslog också ett arbetsprogram för det kommande årel. , , valdes till ordförande i . Bland de frågor som under åretbehandlades i arbetsgrupper under CDPC kan nämnas straffrättsligt ansvar förjuridiska personer, ungdomsbrottslighet och brottsförebyggande arbete. CDPChar också fått i uppdrag av ministerkommittén att ta upp vissa frågor rörandetortyr. En av CDPC oberoende grupp arbetarmed frågor som rör terroristbekämpning. () meddess två underkommittéer, en med experter på mediapolitik (MM-PO) och en med experter pä juridiska mediafrägor (MM-JU), har fortsatt sitt arbete med att behandla olika frågor på mediaområdet. Den juridiska underkommittén har framför alll sysslat med de olika rättsliga problemen i samband med kabel- och satellilsprid- ning av televisionsprogram och arbetar f. n. på en rekommendation i detta ämne. Dessutom arbetar man på ett utkast fill en rekommendation om kopiering för enskilt bruk av ljud- och bildinspelningar. Vidare behandlar man frågor som rör olovlig kommersieU kopiering av upphovsrättsligt skyddat material, s.k. piracy. CDMM har vidare arbetat för alt få lill ståndbättre intern samordning Skr. 1986/87:59 inom Europarådels sekretariat ochkommittéväsende på det massmediapo-liliska området. Särskilt har detta gällt ikontakterna med kultursektorn. Detta har framstått som angelägel införförberedelserna av Europarådels första ministerkonferens om massmediapolitik,vilken i enlighet med kulturministerkonferensens beslut kommer atl ägarum . CDMM har ansvar för konferensens planering. ingåri förberedelsekommittén och svarar ocksä för huvudrapporten lill ett av konferensenstvå huvudteman. för frågor rörande asylrätt ochflyktingar (CA-HAR) påböriade utarbetandet av en konvention omterritoriell asyl, d.v.s. rätten för en för fara utsatt person alt få asyl iett land. Vidare påbörjades nya diskussioner om den s.k. förstaasyllandsfrågan. Kommittén beslutade även all inhämta visst material i dennafråga i syfte att fä underlag för att återuppta arbelel med en överenskommelseom vad som skall gälla för fastställande av första asylland. CAHAR fortsatteocksä arbetet med en rekommendation eller deklaration för atl stärka skyddetför de facto-flyklingar. Härvid diskuterades ingående siluafionen för olikaflyktinggrupper. fond för bosättning och regionalutveckling Fondenför bosättning och regional utveckling () bildades år 1956.Samtliga medlemsländer utom , och Österrikeär anslutna till fonden. Hämtöver är den Heliga Stolen medlem. harfondorganen behandlat frågan om formema för anknytning lillfonden. Fonden bildades ursprungligen som ell instmment iflykfingpolifiken, men är inriktad huvudsakligen på att genom lån stödjainfrakstruk-tur-, sysselsättnings- och bosiadsbyggnadsprojekl i regioner medstora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i sambandmed flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om Europarådetsbidrag lill en balanserad ekonomisk och social utveckling mellanmedlemsländerna spelar fonden en framträdande roll eftersom den är rådets endakonkreta instmment för alt påverka utvecklingen inom detta område. Medlemsländernas insats i fonden uppgår lill 68,5milj. Härtill kommer alt fonden vid utgången av hadereserver och vinstmedel på 147,1 milj. dollar. Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevisfördelaktiga villkor låna upp pengar på den internationella kapitalmarknaden. Dessa medel lånas sedan ut till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En filen del av utlåningen sker pä specieUt fördelakti ga villkor, en procents ränta. Denna subventionerade utlå ning bekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av harfonden finansierat Skr. 1986/87:59 projekt i medlemsländerna om totalt 3 617milj. utestående lån uppgick till 3 117 milj. dollarvarav 38,2 milj. dollar som subventionerade lån. De största låntagarna harvarit (av lånemedlen) och Turkiel (). På senare lid harnyullåningen fått en jämnare geografisk fördelning och flera andrasydeuropeiska länder har erhållit stora lån. har fondens verksamhetexpanderat mycket starkt. Nyullåningen uppgick således till 608milj. Trots denna expansion väntade /86 projekt förI 584 milj. dollar på finansiering. Fondens vinst uppgick till56,4 milj. dollar, vilket innebär en kraftig ökning sedan föregående år (19,9milj. inträdde i fonden är 1977. Vår andel ifondens kapital uppgår till , vilket motsvarar 1,. Av deltabelopp har betalats in och är ett garanuåtagande.Sverige har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få en bällre geografiskfördelning och koncentreras tiU de socialt angelägnaste projekten, att enstörre andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelaktigavillkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden. Sedanår 1975 har varit anslutet ull konvenfionen om utarbetandet av eneuropeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanseroch färdiga läkemedel och har bindande gUtighet i de länder som anslutit sigtill konventionen. I trädde den första utgåvan av ikraft den . Dess bestämmelser har tiUämpats avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkemedelsindustrin vid registreringoch kontroll av läkemedel samt för Apoteksbolagels läkemedelshantering. Underår 1980 påböoades utgivningen av den andra editionen av , sompå sikt kommer all ersätta den första editionen. Den innehåller dels revideradebestämmelser från den första editionen, dels nya föreskrifter. Med utgången avår 1985 har tio delar av den andra edifionen utgivits från trycket: Helainnehållet i de nio första delama och vissa avsnitt i den Uonde delen av denandra editionen har hunnit sättas i kraft i . harrevisionen av den första editionen definitivt slutförts. Den andra editionen avfarmako-pén (Ph Eur Ed. II)kan därigenom sällas i krafl imedlemsländerna . Sjutton länder är nu anslutna UU konventionen,däribland samtliga nordiska länder. var representerat vid samtliga trekommissionsmöien . Dessutom medverkar 14 svenska representanter i de lotaU 25 expert grupper, som förbereder och bearbetar det material, som skall ingå i 18 farmakopén.Omfattande experimentellt förarbete utförs även på naUoneU Skr. 1986/87:59nivå, på statliga laboratorier och vid vissa industriföretag. , siatens bakteriologiska laboratorium,statens veterinärmedicinska anstalt, apotekens centrallaboratorium och någraav landets farmaceutiska industrier. 1 samordnas arbetet genom svenskafarmakopékommittén vid . skedde en översyn av uppläggningen avarbelel inom farmakopékommissionen och på expertgmppsnivå. Nya prioriteringsreglerhar medfört atl arbetet koncentrerats lill nya medicinskt ochfarmaceufiskt ändamålsenliga läkemedel. Därigenom har ett ökat antalundersökningsmetoder och monografier för nya läkemedelssub-slanser kunnatfastställas. genomfördes en förnyad prioritering av de nyaläkemedelssubslanser och läkemedelsberedningar, som skall ingå i kommande delarav . Arbetet med monografierna för dessa har påbörjats under år1985. b)Pompidougruppen (Narkotikafrågor) Samarbetet,som omfattar , , , ,, , , , , , , ,, och Turkiel, inleddes på initiativ av den franskepresidenten . är det inkorporerat i Europarådet.Samarbetet är multidisci-plinärt. De ministrar som är ansvariga församordningen av narkotikafrågor möts ungefär en gång och gör degemensamma uttalanden, som påkallas av utvecklingen och gjorda utredningarsamt bestämmer inriktningen på samarbetet fram fiU nästaminislermöte. Mellan ministermötena sammanträder två gånger om årelrepresentanter för de olika medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter)för att genomföra ministrarnas beslut samt för atl rapportera om pågående ochplanerade insatser i medlemsländerna. Det andra ministermölet efler inkorporering iEuroparådet - det sjunde totalt - hölls under franskt ordförandeskap i Parisden . har arbetet i gruppen varit inriktatpå aU fullfölja del beslut som fattades vid ministermölet . En arbetsgrupp har tillsatts för atl undersökavUken roll polis och kriminalvård spelar för att missbmkare skall få vård i deohka medlemsländerna. Ett seminarium planeras liU . Under år 1985har ett särskilt möte ägt rum om efterforskning, beslag och förverkande av tillgångaråtkomna genom narkotikabrott. Genom gruppens arbele på detta område har delsketl en samordning mellan medlemsländerna inför diskussioner i om en ev. ny konvention om illegal handel med narkotika. EnsärskUd arbetsgrupp har arbetat med samordning av epidemiologisk forskning.Arbetet är inriktat pä alt genomföra en s.k. multi-city-sludie saml samarbeteom skolundersökningar. Underårel hölls ett möte om metoder att nå ungdomar som särskilt 19 riskeraratl hamna i missbruk. Planeringen inleddes för ett seminarium som Skr.1986/87:59 skall äga rum . Gruppen har också diskuterat fråganom AIDS och narkotikamissbruk. hölls också ett möte om möjligheteratt ingripa på internationellt vatten mot fartyg som misstänks smugglanarkotika. Nästa ministermöte kommer att äga rum i . Tryckeri, 1986 20