prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — 1 8 2 kap. 2 6 2 kap. 4 6 2 kap. 6 o.15 88 2 kap. 7 8 2 kap. 8 6 2 kap.10 8 2 kap.9 8 2 kap. 12 § 2 kap. 13 8 2 kap. 14 6 2 kap. 16 6 2 kap. 17 8 2 kap. 18 8 2 kap. 19 8 2kap. 15 8 Utgår 2 kap. 20 6 2 kap.21 6 2 kap. 22 8 2 kap. 23 8 4 kap. 4 kap. 4 6 4 kap. 5 § 4 kap. 7 6 2 st 4 kap. 7 8 7 st 4 kap. 9 8 1 st 4 kap. 9 6 2, 3, 5 st 4 kap. 3 8 3 st 3 kap. 1 § 3 kap. 5 6 7 kap. 3 6 3 kap. 4 6 3 kap. 7 § 3 kap. 8 8 I st 3 kap. 8 6 3 st 3 kap. 9 8 3 kap. 12 8 3 kap. 11 8 1 st 3 kap. 10 6 3 kap. 11 8 2,3,6 st 63 8 1 st 1 m 9 kap. 7 8 1 st 2-3 m 9 kap. 13 8 9 kap. 19 8 7 kap. I § 7 kap. 2 8 7 kap. 3 6 7 kap. 4 8 4 kap. 1 6, 7 kap. 5 8 7 kap. 6 0. 75 8 1 st 7 kap. 8 8 7 kap. 9 8 7 kap. 8 8 9 kap. 3 8 3 st 76 6 1-2 st 7 kap. 12 8 7 kap. 13 8 7 kap. 15 6 3 st 7 kap. 15 8 1-2 st 7 kap. 16 6 82 6 1 st 7 kap. 14 6 7 kap. 14 8 9 kap. 2 6 9 kap. 1 6 3 kap. 14 8 9 kap. 2 8 1 st 3 87 8 1 mom 2 mom 1-2 st 8 kap. 2 8 2 kap. 5 6 1 kap. 6 8, 9 kap. 1 8 Jfr 9 kap. 4 6 1 st 3 Innehållsförteckning -Band 4 Prop.1986/87:12 5.4 Förslaget till föreningsbankslag 1 kap.Inledande bestämmelser............................................................... ...... 2 2 kap.Bildande av föreningsbank.......................................................... 12 3 kap.Föreningsbankens medlemmar .................................................. ..... 24 4 kap.Återbetalning av medlemsinsatser ............................................ 32 5 kap.Föriagsinsatser.............................................................................. 34 6 kap.Föreningsbankens ledning ......................................................... 39 7 kap.Föreningsbanksstämma............................................................... 58 8 kap.Överskottsuldelning och annan användning av förenings- bankens egendom........................................................................ ..... 85 9 kap. Likvidalion och upplösning......................................................... 94 Fusion och inlösen av akiier i dotterbolag............................... .... 115 Sammanställning med hänvisningar mellan lagrummen i tagen (1955:216) om jordbrukskasserörelsen och propositionensförslag till bankrörelsetag och föreningsbankslag. Trvckeri,1986 139 1986/87: 12 Sammanfattning av nyheter i utredningens förslag Utredningsarbetet har i huvudsak bestått i en anpassningav de tre bankin-stitutgmppernas lagar till aktiebolagslag. Utöver dennaöversyn avde associationsrättsliga beslämmelsema i banklagstiftningen har utredningen föreslagitett flertal ändringar som är av bankspecifik karaktär. Här avses främstbankinstitutgmppernas rördseregler. Översynen har således resulterat i förslag flll ett flertalnyheter. Endast ett fåtal av dessa är emellertidav övergripande art. Utredningen har valt att i inledningen till varje kapiteli de oUka lagförslagen redogöra för föreslagna nyheter. I det följande redogör utredningen något för hur lagarnautformats och i vad de viktigaresakliga nyheterna i förslaget består. anger utredningen riktUnjernaför författningsspråket i förslaget. En bank år en särskild association, särskUt anpassad föratt motsvara de krav som den speciella verksamhelen ställer. Banklagarna innehåller därfören fullständig associationsrättslig reglering av de institut som tillåtsbedriva den typ av verksamhet som bankrörelsen utgör. De nu gällandebanklagarna anknyler till reglerna aktiebolagslag. Lagen omjordbrukskasserörelsen, som reglerar föreningsbankerna samt deras organisaflon och verksamhet, är däremoiutformad som ett komplement lill lag om ekonomiska föreningar. Bankaktiebolagenregleras av lag om bankrörelse. 1 och 2 68finns regler som gäller inte bara för bankaktiebolagen utan för samtligatre bankinstitutgmpper. Häri upptas bl. a. den så kallade bankrördsedefinitionen,regler rörande utländska bankers möjligheter att här i riket driva verksamhel samtförbud för andra än vissa institut atl driva verksamhet under beteckningen bank. Dessa bestämmelser samtvissa andra för de tre bankinsfltutgmppernagemensamma bestämmelser, däribland banksekretessregeln, föreslås avutredningen ingå i en särskild ramlag,benämnd bankrörelselagen. I övrigt har utredningen behållit den hitinfllls tillämpade ordningen och föreslår attde tre bankinstitutgrupperna skallges en fullständig reglering i en för den enskilda gmppen särskilt avpassad lag. Sålunda presenterar ulredningenförslag till tre nya lagar, bankaktiebolagslagen, sparbankslagen ochföreningsbankslagen. Såvitt gällerden sistnämnda lagen innebär förslaget en nyhet så tiU vida att den nuförefinfliga kopplingen till lagen om ekononiska föreningar slopats.Föreningsbankerna ges således i lagförslagel en fullständig reglering. Utredningens förslagtill nya banklagar är i huvudsak en anpassning till akflebolagslag.Utredningen har därvid också strävat efter alt ge de olika lagarna enså likartad ulformning scm möjligt. Sparbankernas och föreningsbankernasassociationsrättsliga särart har visserligen krävt särlösningar bådesåvitt gäller lagarnas utformning som dess sakliga innehåll. För föreningsbankernas del har dettainneburit att föreningsbankslagen 1 1986/87. utformningsmässigt ligger närmare aktiebolagslagen änkooperationsutred- Prop. 1986/87: 12 ningensförslag flll ny lag om kooperativa föreningar. Kapitelindelningeni förslaget tiU bankakliebolagslag överensslämmer i stort medaktiebolagslagens. Av naturliga skäl saknar akliebolagslagen motsvarighet tillbankaktiebolagslagens kapitel om rörelsen och om den offentligatillsynen. Eftersom en sparbank saknar egentliga ägare har vidareaktiebolagslagens kapitel om aktier, emissioner samt vissa särskilda låneformer ingen motsvarighet i förslagettUl sparbankslag. Detsamma gäller förföreningsbankerna. Förslaget lill föreningsbankslag innehåller däremot vissakapilel som saknar motsvarighet i aktiebolagslagen. Dessa kapitel behandlar frågor med anknytning flllföreningsbankernas medlemmar. I övrigt har däremot kapitelindelningen iaktiebolagslagen stått som förebild till samfliga tre lagförslag. Ett anpassningsarbete av det slag sombanklagsutredningen nu redovisar innebär att ett stort antal bestämmelser avassociationsrättslig karaktär har gåtts igenom. Däremot har inte detta arbetemedfört någon förutsättningslös prövning av de för den svenskabanklagstiftningen gmndläggande bestämmelserna. Anpassningsarbetet medför emellertid enöversyn av alla bestämmelser som ur associationsrättslig synvinkel reglerarbankinstituten. Denna översyn har resulterat i förslag till etl flertal nyheter,dock inte av övergripande karaktär. 1 förhållande till aktiebolagslaginnebar 1975års aktiebolagslag en modernisering av främst redovisningsbestämmelserna. Dessabestämmelser vilar på den allmängiltiga gmnd som bokföringslagutstakar. I övrigt innebar den nya aktiebolagslagen också att nyafinansieringsformer tilläts och att styrelsens ställning inom ett aktiebolagförstärktes. I lagen infördes en koncerndefinition och bolagen tvingades att i bl.a. redovisningssammanhangbeakta bolagets stäUning som moderbolageUer dotterbolag i en koncern. Dessa nyheter har förts över också tUlutredningens förslag flll nya banklagar. Hämtöver kan nämnas att regler om fusion införts i bankaktiebolagslagen och att de i aktiebolagslagen upplagna fusionsformernaföreslås bli tiUämpliga på samtliga tre bankinstitutgmpper. Beträffandedessa och andra associationsrättsliganyheter hänvisar utredningen liU specialmotiveringen, vari dessa nyheter särskilt anmärkts i inledningen tiUvarje kapitel. Utredningensförslag flll föreningsbankslag skiQer sig på en viktig punkt från den nugällande lagen om jordbmkskasserörelsen. I gällande lag binds föreningsbankerna vid entrdedsorganisation beslående av jordbrukskassor(lokala föreningsbanker), centralkassor för jordbmkskredil (regionala föreningsbanker) och riksorganisaflonen, . AUtsedan flllkomsten av 1915 årsjordbmkskasseförordning har rörelsensorganisation i lag. I och med att föreningsbankernas verksamhet undersenare tid diversiflerats och kommii alt bedrivas under helt bankmässiga former har det satts i fråga omden av lagen föreskrivna organisaflonenär den som ger de bästa förutsättningarna för en framgångsrik föreningsbanksrördse. I utredningens förslagtill lag om föreningsban- kerhar därför regleringen av föreningsbanksröreisens organisalion slo- Prop.1986/87: 12 pats. En förutsättning för att detta skall kunna ske har varit attförbundets legala status slopats. I förslagel lämnas utrymme förföreningsbankema att, inom vissa ramar, antaden organisalionsform som föreningsbanksrörelsen själv anser vara den mest ändamålsenliga. a. som en föQdhärav har den legala beteckningen avde olika föreningsbankema ändrats. De nu gällande beteckningarnajordbmkskassa och centralkassa för jordbmkskredilhar ersatts med lokal föreningsbank respekflve central föreningsbank. De för bankernasverksamhet mest betydelsefulla bestämmelserna är de som reglerar bankernasrörelse. Trots att utredningens uppdrag ursprungligen begränsadestill att avse endasl sådana ändringar som framstod som angelägna motbakgmnd av utvecklingen , innehåller förslagen vissa betydelsefullanya rörelseregler. Vissa av dessa har motiverats av strävandena att i ännu högre grad än förnärvarande bringa de olika lagarnasrörelseregler i överensstämmelse med varandra. Sålunda har de beslämmelser som föreskriver vad bankerna tillåtsatt förvärva, förändrats för sparbankernas och föreningsbankernas del.En annan viktig nyhet i detta avseende äratt bankerna föreslås få förvärva även sådana fordringar som inte har utgivits för omsättning på denallmänna marknaden. Kreditjävsbestämmelserna föresläs få en helt ny utformning.Den för de olika inslitutgmpperna istort selt likalydande bestämmelsen skaU förhoppningsvis utgöra ett bättre skydd mot sådana förfarandensom kan uppfattas som missbruk av kreditgivningsrätten och i störreutsträckning än underlätta för de krediQäviga personerna att fåsina legitima kreditbehov tillgodosedda i den egna banken. Också vissa störreaktieägare i bankaktiebolagen föreslås innefattas i den krediQävigakretsen. En annan viktig nyhet är att bankerna föreslås få lämna bundna lånulan särskilda krav på säkerhet eller pååterbetalningstid. Den paragraf som reglerar bankernas bundna långivningföreslås få en ny utformning som bättre än den nuvarande låter siganpassas efter marknadens krav på förändringutan att det grundläggande kravet på korlfristighet i bankernas långivningeftersatts. En av utredningens uppgifter har varit att anpassa detre bankinsfltulgmp- pernaslagar till aktiebolagslag (1975:1385). Utredningsarbetet inleddes också med att i bl. a. språkligt hänseende utforma bankaktiebo lagslagen med den nya aktiebolagslagen som förebild. Utvecklingen efter akflebolagslagens tillkomst har emellertid inneburit att delvis nya riktlinjer för författningsspråketvuxit fram. Statsrådsberedningens språkexperter har till uppgifl bl. a. att göra enfortlöpande översyn av språkreglerna för lagar och förordningar. Detta arbete sker i samarbete med rättschefen i statsrådsberedningen. intogs i en promemoria (PM 1979:2) nya riktlinjer för författningsspråket. Med utgångspunkt i dessa nya riktlinjer omarbetades utredningenslagförslag i språkligt hänseende. Detta arbete skedde i samarbete medstatsrådsberedningens språkexperter 3 Sedan beslutat om ny Prop.1986/87: 12 försäkringsrörelselag(SFS 1982; 713) har utredningen strävat efter att så långl möjligt gelagtexten samma språkdräkt som denna lag. a.att ulredningens förslag tUl föreningsbankslag i språkligt hänseendeansluter nära flll de båda andra bankinstitutgmppernas lagar och inte föQerkooperationsutredningens förslag till lag om kooperativa Utredningen vill ianslutning till del sagda redovisa vad som i detta betänkande avsesmed vissa uttryck innehållande ordet bank. Med uttrycket bankinstitutgrupp avses envar av detre olika banktyperna bankaktiebolag(affärsbanker), sparbanker och föreningsbanker. har använtssom beteckning för varje fristående enhet inom alla dessa tre grupper. Somsynonym tiU bankaktiebolag har använls orden bankbolag och bolag. Däremot har ordet bank inle givitsnågon särskild innebörd utan endastanvänts i motiven för att undvika tyngande upprepningar av bank-(aktie)bolag,sparbank eller föreningsbank. Ordets närmare innebörd kan alltså variera ochdet fömtsätts att det av sammanhanget framgår vad som avses i detenskilda fallet. Bilaga 2 Prop. 1986/87: 12 A. författningsförslag 1 Förslag tillbankrörelselag Härigenomföreskrivs föQande. 1 6 Med bankrörelse förstås i denna lag sådanverksamhet i vUken ingår inlåning från allmänheten på sådan räkning som bank allmänt använder sig av. Bankrörelse får,förutom av riksbank, endast drivas av bankaktiebolag, sparbanker och ceniralaföreningsbanker, som fått särskilt tillstånd (oktroj) därtill. Närmarebestämmelser om bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker finns ibankaktiebolagslagen (1984:00), sparbankslagen (1984:00) och föreningsbankslagen (1984; 00). 2 6Ett utländskt bankföretag får efter tUlstånd av regeringen från kontor eller annal fastdriftställe här i riket driva verksamhel i vilken ej ingår inlånings- eller utlåningsrörelse. 3 6Ingen annan än , bankaktiebolag, sparbanker, föreningsbanker, Sverigesallmänna hypoieksbank, investeringsbank aktiebolag och sådanabanker som avses i 2 8 får i sin firma eller i övrigt vid beteckning av affärsrörelse använda ordetbank. Sammanslutning mednära anknytning flU institut eUer institutgmpp som anges i förstastycket får utan hinder av vad där sägs efter tiUstånd av bankinspekflonen i sin firma användaordet bank. Beträffandeanvändningen av ordet bank i understödsförenings firma är särskilt stadgat. 4 6 Enskildas förhållande till bankaktiebolag,sparbanker eller förenings banker får inte obehörigen röjas. I det allmännasverksamhet tillämpas i stäUet bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 5 8 Om en pensionsstiftelse eller enpersonalstiftelse hör tUl ett bankinsti tut och om sflftelsens förmögenhet huvudsakligen härrör från medel som tillskjutits från bankinstitutet,skall bankinspektionen tillse att stiftelsens tillgångar är placerade på etl sätlsom bereder skälig säkerhet. Därvid skall sflftelsens ändamål beaktas ochhänsyn även tas flll vad som föreskrivs i bankaktiebolagslagen (1984:00),sparbankslagen (1984:00) och förenings bankslagen (1984:00) beträffande placering av bankinstituts medel. Har stiftelsens tillgångar inte placerats på ett tillfredsställande sätt, fårbankin speklionen förelägga stiftelsen alt vidta rättelse. Den som företräderstiftelsen skall på bankinspektionens begäran hålla stiftelsens kassaoch övriga tillgångar samt böcker, räkenskaper och andra handlingartillgängliga för granskning och skaU även lämna inspektionen alla deupplysningar rörande stiftelsen, som inspekflonen begär. 6 § Till böter eller fängelse i högst döms den som 1.i driver bankrörelse utan att vara berättigad till detta. 2.för ett utländskt bankföretags räkning föreslår en verksamhet som Prop.1986/87: 12" flllstånd enligl 2 8drivs från ett kontor eller något annat fast driftställe i . Densom bryter mot bestämmelsen i 3 8 döms till böter. 2 Förslag till Prop.1986/87:12 bankaktiebolagslag Härigenomföreskrivs föQande. 1 8 Med bankaktiebolag förslås ett enligt denna lagbildat bolag som har fått regeringens tillstånd (oktroj) all driva bankrörelse. I ett bankaktiebolag svarar delägarna inte personligenför bolagets förpliktelser.Är aktiekapitalet fördelat på flera aktier,skall dessa lyda på lika belopp. 2 6Bankaktiebolag skall stå under tillsyn av bankinspektionen och vara registrerade hos denna. 3 6Äger elt bankaktiebolag så många aktier eller andelar i en svensk eller ufländskjuridisk person att det har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier ellerandelar, är bankaktiebolaget moderbolag och den juridiska personen dotterföretag. akfler eller andelar i en juridisk person i den omfattningen som harangivits , är även den sistnämndajuridiska personen dotterföretag till moderbolaget. Detsamma gäller om aktierna eller andelarna ägs av bolagetoch ett eller flera dotterföretagtUlsammans eller av flera dotterföretag tiUsammans. Har ett bankaktiebolagi annat fall på gmnd av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensamtett bestämmande inflytande över en juridisk person och en betydande andel iresultatet av dess verksamhet, är bankaktiebolaget moderbolag och denjuridiska personendotterförelag. Moderbolag och dotterföretag utgör tillsammans enkoncern. 1 6 Ett bankaktiebolag skall bildas av en ellerflera stiftare. Stiftarna skall vara svenska medborgare och bosattai , om inte något annat föQer av bestämmelserna i 14 kap. 2 6. Den som är omyndig eller i konkurs kan inte varastiftare. 2 8 Stiftarna anger villkoren förbolagsbildningen. Betalningen för enakfle får inte understiga det belopp på vilket aktien skall lyda (delnomineUa beloppet). Aktierna skall betalas med pengar, om inte något annatföQer av bestämmelserna i 14 kap. 2 8. 3 8 Stiftarna skall upprätta en bolagsordning somskall underställas rege ringen för stadfästelse. Regeringen prövaratt bolagsordningen överensstämmer med denna lag och med andra författningarsamt om och i vad mån särskilda bestämmelser behövs med hänsyn till omfattningen och arten avbolagets verksamhet. Om regeringen finner den planeraderörelsen vara nyttig för det allmänna,stadfäster regeringen bolagsordningen samt beviQar oklroj. 4 8 Om bolagsordningen ändras skall även ändringenstadfästas. Rege ringen kan uppdra åt bankinspektionen att i regeringens ställe meddela stadfästelsei sådana fall som inte är av principiell betydelse eller som i -j övrigtinte är av synnerlig vikt. 5 6 Bolagsordningen skall ange Prop. 1986/87: 12 1. bolagets firma, 2. den ort i därbolagets styrelse skall ha sitt säte, 3. de rörelsegrenar sombolaget avser att driva, 4. aktiekapitaleteller, om detta utan ändring av bolagsordningen skall kunna beslämmas tilllägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvidminimikapitalet inte får vara mindre än en Qärdedel av maximikapitalet, 5. aktiernas nominellabelopp, 6. antaleleller lägsta och högsta antalet av de styrelseledamöter, revisorer och eventuellastyrelsesuppleanler, som får utses av bolagsstämman, samt tiden för styrelseledamöternas ochrevisorernas uppdrag, 7. sättet att sammankallabolagsstämman, samt 8. vUkaärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman. 6 8 har beviQats, skall stiftarnaupprätta ocskriva under en dagtecknad teckningslista som skaU innehålla uppgifter om 1. detbelopp som skall belalas för varje akfle, 2. flden för aktiernasbetalning, och 3. sälletoch tiden för kallelse flU den konsfltuerande stämman. I teckningslistanskall finnas en erinran om den inskränkning i rätten att förärva aktier som föreskrivs i 3 kap. 38. 7 §Teckning av akfler skall ske på teckningslista. TiU teckningslistan skall fogas avskrifter av beslutet omoktroj och bolagsordningen. Har aktier tecknatspå annat sätt kan teckningen inte göras gällande av bankaktiebolagel, omtecknaren anmäler felet hos bankinspektionen före bolagets registrering. Har aktier lecknatsmed villkor, är teckningen ogiltig, om något annat inte föQer av 14kap. Har ogiltigheten inte anmälts hos bankinspekflonen före bolagetsregistrering, är dock aktietecknaren bunden fastän han inte kan åberopa villkoret. 8 6 Stiftarna ellerandra får inte uppbära ersällning av bankakflebolaget för andra kostnader för bolagets bUdande än sådana som för bUdandetvarit uppenbarligen nödvändiga. Defår inte heller förbehålla sig eller någon annan särskilda förmåner eller rättigheter, om något annat inte följerav 14 kap. 2 6. 9 §Stiftarna avgör om aktieteckningen skall godtas och hur många akfler som skall tUldelastecknarna. Har en stiftare enligt uppgift i teckningslistan tecknat elt visst antal akfler, skallminst detta antal tilldelas honom. Om akiier inte har fllldelals enaktietecknare enligt aktieteckningen, skall stiftarna utan dröjsmål meddelahonom detta. 10 § Beslulel om bankakflebolagets bildande skallfattas på en konstitue rande stämma. Stiftama skaU kallade godtagna aktielecknarna till den konstituerande stämman enligtföreskriftema i bolagsordningen om kallelse till bolagsstämma.Teckningslistorna, bolagsordningen och beslutet om oktroj skall genom stiftarnas försorghållas tUlgängliga för aktielecknarna under minst före stämman på den plals somhar angivits i kaUdsen. Om alla aktiertecknas vid stämman och alla godtagna aktietecknare är ense,kan beslutet om bankbolagets bUdande fattas även om någon kallelse tillstämman inte har skelt. Påden konstituerande stämman skall stiftarna lägga fram leckhingslis- Prop.1986/87: 12 torna och de därtill fogade handlingarna i original. Stiftama skallvidare lämna uppgifter om 1. antalet akfler enligt godtagna teckningar, 2. aktiernasfördelning mellan tecknarna, och 3. detbelopp som inbetalts på aktierna. Samtliga uppgifter skall föras in i protokollet. 11 8 Om det vid den konstituerande stämman intevisas att teckning och tilldelning av aktie har skettmotsvarande aktiekapitalet eller minimikapita let enligt bolagsordningen, har frågan om bankaktiebolagets bildande fallit. Om tecknare medflertalet avgivna röster och två tredjedelar av de vid slämman företräddaaktierna röstar för beslutet att bilda bankbolaget, är bolaget bildat. Iannat fall har frågan om bolagets bildande fallit. När bankaktiebolagetär bildal, skall på den konstituerande stämman styrelse och revisorer väljas. I fråga om denkonstituerande stämman gäller i övrigt i tillämpliga delar föreskrifterna ombolagsstämma i denna lag och bolagsordningen. 12 8Ett bankaktiebolag skall anmälas för registrering senast sex måna der efter det att oktroj har beviQats. 1. attdet sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade akfler efter avdrag för de aktier som enligt 14 8 har förklarats förverkade och inte har övertagits av någon annan (bolagets aktiekapital) svarar mot aktiekapitalet eller minimikapitalet enligl bolagsordningen, 2. attde aktier som ingår i bolagets aktiekapital är helt betalda, och 3. altetl yttrande visas upp från en auktoriserad revisor, om att 2. har föQls. Genom registreringenfaststäUs bankbolagets aktiekapital till belopp som anges i andrastycket 1. De aktier som enligt 14 8 har förklarats förverkade och inte övertagitsav någon annan blir därvid ogiltiga. Om inte bankbolagetanmäls för registrering inom den lid som anges i första stycket eUer om bankinspektionengenom lagakraftägande beslut har avskrivit en sådan anmälan eller vägrat registrering avbolaget, har frågan om bolagets bildande fallit. Styrelseledamöterna ansvararsolidariskt för återbetalningenav de belopp som har inbetalts på de tecknade aktierna samt uppkommen avkastning med avdrag för kostnaderna på gmnd av åtgärderenligt 16 8 första stycket tredje meningen. 13 8 Skulder som grundas på aktieteckning får intekvittas mot fordringar hos bankaktiebolagel. Bankbolaget kan inte överiåta eUer pantsätta fordringarpå aktiebelopp. Den som genomöverlåtelse har förvärvat aktier som inte är helt betalda är flUsammans medöverlåtaren ansvarig för betalningen, sedan han anmäh sUt namn för införande i aktieboken. 14 8 Om en aktie inte betalas i rätl tid, kanstyrelsen efter betalningsanmaning förklara aktienförverkad för den betalningsskyldige. Anmaningen skall innehållameddelande att aktien kan förklaras förver kad. Anmaningen skall ske genom avsändande av rekommenderat brev, om den betalningsskyldiges adress är angiven vid aktieteckningen eller införd i aktieboken eller annarsanmäld flll bolaget. I annat fall skall anmaningen kungöras i den eller deortstidningar som styrelsen bestäm mer. En underrättelse om anmaningen skall genast sändas till den som är 9 införd sompanthavare eller uppdragstagare för aktien i förteckningen Prop. 1986/87:12 enligt 3 kap. 13 8. Innan en förverkadaktie har blivil ogiltig kan styrelsen låta någon annan överta aktien och betalningsansvaret fördet tecknade beloppet.