prop · GA03123 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare är det fr.o.m.i år möjligt för valutabanker att göra terminsaffärer med utlandet utankommersiell bakgmnd än 12 månader och för företag att göraaffärer i valutaoptioner enligt samma regler som gäller för terminsaffärer. ValutakommiUénhar i sitt slutbetänkande (SOU 1985:52) Översyn av valutaregleringen behandlatfrågan om valutaregleringens roll för utformningen av penning- ochvalutapolitiken. Kommitténs överväganden mynnar ut i att en successivliberalisering av valutaregleringen bör komma till stånd. Blandremissinstanserna är det stora flertalet eniga om att en liberalisering ärönskvärd. En del har menat att regleringen snabbt bör avvecklas. Andra haransett att det inte är meningsfullt att ställa upp ett särskilt mål för avregleringeneller i vilken takt denna bör ske. har på grundval av betänkandet angettvissa områden som bör prioriteras och kunna avregleras inom en relativt snarframtid. reviderade finansplanen 1986 (prop. 1985/86:150) har chefen för finansdepartementetnärmare angett den lämpliga inriktningen av en fortsatt avreglering pävalutaområdet. har också, som jag beskrivit, vidtagit ett antalåtgärder med detta syfte. Jag anser att detta arbete bör fortsåtta men i entakt som är lämplig med hänsyn till betalningsbalansens utveckling ocherfarenheterna av avregleringen. Även i ett längre perspektiv är det enligt minmening angeläget att behålla de delar av regleringen som behövs för att detskall vara möjligt att föra en effektiv penningpolitik och att begränsaspekulativa valutaflöden. Tillgmnd för arbetet med en liberalisering av valutaregleringen har valutakommittén föreslagit en helt ny valutalagstiftning. mäktigeanser, i likhet med en praktiskt taget enig remissopinion, att de Prop.1986/87; 123 förändringar av valutaregleringens sakliga innehåll somfortlöpande sker är enklare att genomföra inom ramen för den gällandelagstiftningen än den av valulakommitlén föreslagna. Förslagel skulle äveninnebära etl omfattande arbete med nya föreskrifter och med utbildning av denpersonal som tillämpar valutaregleringen. Mol den bakgrund somjag här harredovisat är ett sådant merarbete knappast motiverat, särskilt som en nyvalutalagstiftning närmasl skulle försvåra successiva förändringar avvalutaregleringen. Jag anser därför att lagförslaget inte bör läggas till gmndför en ny lagstiftning. Det fortsatta liberaliseringsarbetet bör således skemed utgångspunkt i gällande lag, vilken kan behållas som en fullmaktslag. 4.2 Valutastyrelsens sammansättning, m. m. Enligt6a§ valulalagen skall valutastyrelsen bestå av sju ledamöter ulom vidhandläggningen av ärenden rörande direkta investeringar utomlands, då den skallbestå av elva ledamöter. Av de sju ledamöterna utser sex ochregeringen en. Av de elva ledamöterna i den utvidgade styrelsen utserriksbanken ytterligare två, vilka skall representera arbetstagarna, ochregeringen ytterligare två, vilka' i praktiken utsetts med hänsyn till sinkompetens i industri- och arbetsmarknadspolitiska frågor. Enligtdet nu föreliggande förslagel skall, somjag tidigare nämnt, valutastyrelsen ialla ärenden bestå av nio ledamöter, av vilka utser sju, ochregeringen två. Av de ledamöter som utser skall två representeraarbetstagarna. Enligt min mening är detta en ändamålsenlig ordning. Jag delaralltså uppfattningen hos valutakommitténs majoritet samt hosriksbanksfullmäktige och i denna del remissinstanserna all gällande ordningmed varierande sammansättning beroende på ärendetyp kan innebära praktiskasvårigheter. Jag delar också den allmänt framförda uppfattningen att det ärviktigt med en så allsidigt sammansatt valutastyrelse som möjligt i allaärenden med hänsyn till behovet av sakkunskap inom ämnesområdet och , vill jagför egen del tillägga, representation för olika samhällsintressen. I några fallhar remissinstanserna framfört kritik mot fullmäktiges förslag atl permanentöka styrelsens storlek. Dessa remissinstanser hävdar att sju ledamöter skullevara tillräckligt i alla typer av ärenden. Detta skulle, såvitt jag förstår,innebära atl utrymmet för facklig representation i styrelsen skulle minskaavsevärt. säger i sitt yttrande över fullmäktigesförslag att del är svårt att se att valutaregleringen kan vara någon fackligangelägenhet. Jag delar inte delta synsätt. Syftet med det nu framlagdaförslaget är att ge styrelsen en allsidig sammansättning för alla förekommandeärenden. Dessa avser ofta betydande belopp eller är av principiell betydelse. Beslutenkan både direkt och indirekt påverka olika sektorer av samhällsekonomin. Det ärdärför angeläget att det i styrelsen finns representanter för olikasamhällsintressen, däribland de fackliga. Jag ansluter mig alltså i denna del tillfullmäktiges förslag. Genom möjligheten för enminoritet av ledamöterna i styrelsen att yrka på att beslut skall underställas fullmäktige för prövning, är del sörit för atti 13 särskilda fall ytterligarekompetens kan tillföras vid prövningen av ett Prop. Jag kan inte senågon anledning att begränsa denna möjlighet genom att, som valulakommitlénföreslagit, föreskriva krav på en större minoritet i dettahänseende än vad som gäller . enligt min mening hellerinte någon anledning att minska kravet till två personer som föreslagit i sitt remissvar. Regeringenhar beslutat att inhämta lagrådets yttrande över ett förslag om en nyriksbankslag och ändrat huvudmannaskap för . Efler attlagrådet har yttrat sig, avser chefen för föreslåregeringen att lämna en proposition tid med förslag bl. a. tillnärmare bestämmelser om valutastyrelsens och valutadirektionens organisation,ärendenas handläggning m.m. Det förslag till ändringar i det gällandebankoreglementet som jag nu lägger fram överensstämmer i berörd del med delförslag till ny riksbankslag som remitterats till lagrådet. De föreslagnaändringarna är föranledda främst av att valutastyrelsen får en nysammansättning i enlighet med vad jag tidigare anfört. Avsikten är atl bestämmelsemaskall gälla till dess att den nya riksbankslagen träder i kraft den 1 januari1989. De närmare skälen i övrigt för de föreslagna ändringarna framgår av det tilllagrådet remitterade förslaget. Enliglgällande bestämmelser i lagen (1984:665) om arvoden m.m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ utgår arvode tiU en ledamot avvalutastyrelsen som inte är tjänsteman i med ett visst belopp förår, om ledamoten endast tjänstgör i ärenden rörande direkta investeringarutomlands och med ett annat och högre belopp till en annan ledamot. Med hänsyntill att valutastyrelsen enligt mitt förslag skall vara likadant sammansatt ialla förekommande ärenden finns det inte längre anledning att göra någonåtskillnad mellan de nu berörda ledamöterna i arvodeshänseende. Guldregleringenhar i praktiken varit avskaffad . Dä utfärdade nämligenvalutastyrelsen en generell dispens för ut- och införsel av obearbetat guld,guldmynt m. m. Det finns enligt min mening inte något skäl att föreslå enfortsatt tillämpning av den i 2 § första stycket 9 valutalagen givnafullmakten för regeringen atl förordna om guldreglering. Valutaförordningenbör anpassas till detta förhållande. Medstöd av den givna fullmakten i 2 § första stycket 8 valutalagen får i valutaförordningen bestämmas att avgift skall utgå och tillfalla . Fullmakten har tagits i anspråk i 13b och I5§§ i valutaförordningen. I 13 b § föreskrivs uttryckligt att avgiften skall tillfalla . För tyd lighets skull bör delta anges också i 15 §. Medhänsyn till vad jag nu anfört anser jäg att valutaregleringen i dess nuvarandeutformning - med de ändringar som jag föreslagit - bör förlängas med verkan fr.o.m.den t.o.m. . De föreslagna författningsändringarnabör träda i kraft . Deföreslagna ändringarna i fråga om valutalagen är av så enkel beskaffenhet atllagrådels hörande skulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsföreslär att anta inom upprättade förslag till 1. lag om tillämpning avvalutalagen (1939:350), 2. lag om ändring i valutalagen(1939:350), 3. lag om ändring i lagen (RFS1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet), 4. lag om ändring i lagen(1984:665) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan, delsbereder tillfälle att ta del av elt inom upprättatförslag till 5. förordningom dels fortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264), dels ändring i samma förordning. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden anfört för de åtgärder ochdel ändamål som föredraganden har hemställt om. 1986/87;123 RIKSBANK Fullmäktigei hemställer i denna skrivelse om fortsatt tillämpning av valularegleringenoch framlägger förslag lill vissa författningsändringar. Genomlagen (1986:498) om tillämpning av valulalagen (1939:350) har föreskrivits atl2 § första stycket 1, 2 och 4-9 saml 5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skalltillämpas under liden den 30 juni 1987. Däriämle har genomförordningen (1986:499) om dels fortsatt giltighet av valulaförordningen(1959:264), dels ändring i samma förordning föreskrivits altvalutaförordningen (1959:264) skall äga fortsatt giltighet till utgången avjuni 1987 och att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 15 §, medbestämmelser om uppgiftsskyldighel till och om förseningsavgift ochvite vid Underlätelse att lämna uppgifter. Iremissyttrande över valutakommitténs betänkande (SOU 1985:52)har fullmäktige redovisat sin allmänna syn på valutaregleringen och på behovetav ny lagstiftning. Därvid har fullmäktige sammanfattningsvis anfört följande: Detär angeläget atl del liberaliseringsarbete som inletts får fortsättas enliglovan skisserade riktlinjer. De bästa fömtsättningarna härför vinnes om dennuvarande valutalagen får bestå. Den är nämligen, som framhållits, lättareanpassbar förändringar av valutaregleringens sakliga innehåll. Delter sig ej heller meningsfullt att när man sålunda ser framför sig en lill sittinnehåll väsentligt förändrad valutareglering, fullständigt omgestalta deformella bestämmelser som bär upp denna reglering. Om lagförslaget upphöjes tilllag, bleve det sålunda nödvändigt att skriva om denna mer eller mindreomgående. - Med åberopande av det anförda vill fullmäktige föreslå att detframlagda lagförslaget ej lägges lill gmnd för lagstiftning. Medhänvisning till detta yttrande får fullmäktige anmäla att fullmäktige anser nylagstiftning i enlighet med kommittéförslaget ej vara påkallad, att i ställetden nuvarande valutalagens fullmakter bör ianspråktagas 1 juli1987-30 juni 1988, att därvid dock bör göras viss ändring i lagen beträffandevalutastyrelsens sammansättning samt att valulaförordningen med vissaändringar bör ges förlängd gdtighet . Enligtnu gällande lag består valutastyrelsen "av sju ledamöter utom vidhandläggning av ärenden rörande direkta investeringar utomlands, dä den bestårav elva ledamöter". ValutakommiUénvar enig i sin bedömning att gällande ordning med varierande sammansättning av styrelsen var mindre ändamålsenlig. mittenföreslog därför alt styrelsen skulle vara enahanda sammansatt i alla Prop.1986/87:123 ärenden. funnit har nuvarande ordning med olikasammansättningar av valutastyrelsen skapat praktiska svårigheter. Fullmäktigegör samma bedömning som kommittén atl valutastyrelsen bör ha samma sammansättningi alla förekommande ärenden. När det gäller antalet ledamöter och sammansättningen avdessa kan fullmäktige ansluta sig lill vad majoriteten i valulakommitlénföreslog, nämligen nio. Dock vill fullmäktige föreslå atl liksom hittillsvalutastyrelsens beslut skall underställas fullmäktige när tre ledamöter yrkardetta; i stället för såsom i kommiiténs förslag fyra. Den förändradesammansättningen av valutastyrelsen innebär ju nämligen alt direktinvesleringsärendenkommer atl avgöras av nio ledamöter i stället för säsom elva. Atl dåkräva en störte minoritet för att etl beslut skall underställas fullmäktigeförefaller obefogat. I fullmäktiges förslag har vidare beaktats dettilläggsförslag som utarbetats av staisskuldspolitiska kommittén (SOU 1986:22),vilket tillstyrkts av fullmäktige i yttrande . Isistnämnda yttrande har fullmäktige föreslagit att bestämmelserna i 13 §bankoreglementet om valulaslyrelsen m.m. i samband med upphävandet av bankoreglementetvid den nya riksbankslagens ikraftträdande bör överföras till valutalagen.Intill dess så kan ske föreslås att erforderliga ändringar görs i de befindiga bestämmelsemai bankoreglementet. Genom den föreslagna ändringen i valutalagen kommer allaledamöter i valutastyrelsen att tjänstgöra i samtliga ärenden. Alla ledamöter,som inte är tjänstemän i , bör därför ha samma arvoden. Härför krävsen ändring i lagen (1984:665) om arvoden m. m. för uppdrag inom , dessmyndigheter och organ. 1 bilaga 1' redovisas föreslagna ändringar i valutalagen,bankoreglementet och arvodeslagen. Valutastyrelsen har avskaffat den påvalutaförordningen baserade guldregleringen genom att helt dispensera frångällande förbud i valulaförordningen atl ut- och införa obearbetat guld,guldmynt m.m. Anledning saknas därmed atl längre behålla dessa förbud i valutförord-ningen.Fullmakten i 2 § första stycket 9 valutalagen att reglera ut- och införsel avguld behöver då ej sättas i kraft. I bilaga 2" redovisas förslag till ny lydelse av 4, 6och 7a §§ valutaförordningen vilka berörs av förslagel. Som inledningsvis nämnts infördes en nyparagraf, 15 §, i valutaförordningen med bestämmelser om uppgiftsskyldighettill riksban- '- Bilagans förfallningslext överensstämmer ihuvudsak med mitt förslag och ute sluts därför här. ken och om förseningsavgift och vite vid Underlätelse atllämna uppgifter. 1986/87:123 Föreskrifterna har beslutats med slöd avfullmakten i 2 § första stycket 8 valutalagen. För alt undanröja varie tvekanom all påförda förseningsavgifter - liksom sådana avgifter som föreskrivs i 13b§valutaförordningen - tillfaller , föreslås atl elt tillägg häromuttryckligen införs i paragrafen. Förfatlningsförslag redovisas i bilaga 2'.Ett sådant tillägg omfattas också av fullmakten i 2 § första stycket 8 valulalagen. I bilaga I och 2 lämnade förfatlningsförslag framläggesvidare vissa språkliga ändringsförslag. Under åberopande av det anförda hemställer fullmäktige iriksbanken att regeringen måtte dels föreslå antaga lag om tillämpning av 2 §första slycket I, 2 och 48 saml 5 § I och 3 valutalagen att gälla under lidenden , dels föreslå antaga lagar om ändring av 6a §valutalagen, 13 § lagen med reglemente för (Bankoreglemenlet) samt 1§ 1 lagen om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter ochorgan, dels förordna om ändring i 4, 6, 7 a och 15 §§valutaförordningen, dels förordna om fortsatt giltighet av valutaförordningen. som ovan På Fullmäktiges vägnar: Reservation: se fullmäktiges protokoll , §4 ' Bilagans författningstext överensstämmer i huvudsak medmitt förslag och ute sluts därför här. 1986/87:123 RIKSBANK Utdrag ur Fullmäktiges protokoll Närvarande:Ordföranden , vice ordföranden , ,, , , . §4.Skrivelse om fortsatt tillämpning av valutaregleringen samt förslag till vissaförfattningsändringar. Påhemställan av beslöt fullmäktige att lill regeringen avlåtaskrivelse med hemställan om förlängning av valutaregleringen samt förslag tillvissa författningsändringar. Skrivelsenslydelse framgår av registraturel. Motskrivelsens lydelse reserverade sig , som anförde följande. Vianser, som vi framhållit i en reservation till fullmäktiges yttrande över valutakommitténsbetänkande, atl man bör genomföra "en skyndsam liberalisering som syftartill avveckling av valutaregleringen". Med delta förslag till avvecklingav valutaregleringen får valutastyrelsen mer begränsade arbetsuppgifter ochstyrelsens sammansättning mindre betydelse. Sålänge en reglering finns kvar och ett behov av en valutastyrelse kvarstår ärdet önskvärt av praktiska skäl att denna styrelse inte har olika sammansättningi olika ärenden. Styrelsen bör ha en allsidig sammansättning dock utan attvara partsammansatt. Dess ledamöter bör utnämnas på grund av sin kompetens i desakfrågor som behandlas. Dennaparagraf förklarades justerad. Urprotokollet (Sign) Tryckeri, 1987 19