prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — De situationer som närmast avsetls kunnakonstituera synnerliga skäl var sådana, där händelser exempelvisinternationella förhållanden - som legathell utanför bankens kontroll och möjligheter att förulse pä förhand, påverkaten pågående emission i negativ riktning. Om så var fallet och en Qusning böijar inträda i slutet av innehavsåretkunde läget vara sådant att ettutsläppande av en stor post av värdepapper på marknaden skulle pressa priset. Det kunde i sådant fall flnnas skäl föratt banken fick tillstånd att spridaut försäQningen under ytterligare . Enbart risk för föriust förbanken borde emllertid inte räcka som skäl för dispens. Bestämmelserna har ioch för sig inneburit en lämplig ordning för att möjliggöra för bankerna att garantera en emission. Det hardärför inte föreligga skäl för atlunder banklagsutredningsarbetet förorda någon ändring avbestämmelserna. 17 1986/87. Utvecklingen på senare lid har visat atlsituationer kan uppkomma där Prop. 1986/87: 12 den lagfästa längsta tidsfristenför aktieinnehavet, dvs. , bedömts alltförkort. Visserligen kan dispens från tidsbegränsningen oftast erhållas i de situationer där banken saknat möjlighet attförutse att emissionen inte inom ettårsfristen kan placeras på marknaden.Problemet är emellertid att sådan dispens inte kan erhållas förrän mot sluietav lidsfristen, dä hindret mot marknadsptaceringen har blivit uppenbart. I samband med - mer eller mindrepåtvingade - rekonstruktioner av företag förutsätts ofta att nyemissionerföretas. De emissionsbanker som engageras i rekonstruktionsarbetet känner medhänsyn bl.a. flll konjunkturenoftast en stor osäkerhet i fråga om möjligheten att från bankens förvärv av aktierna placera dessa påmarknaden. Detta leder tUl attbankernas benägenhet att medverka vid vissa emissioner kan minska, vilket synes olyckligt inte minsl frånallmänna synpunkter. För att undanröja nämnda olägenheter bör enligtbankföreningen - framför en ändring avinriktningen av dispensinstitutet - i lagtext fastslås en längre innehavstidän den nuvarande längsta ettårsfristen. Det grundläggande kravet på att aktierna skaU avyttras så snart detlämpligen kan ske skall självfallet kvarstå. Med hänvisning tilldet anförda hemställer bankföreningen att den föreslagna 7 kap. 5 8 försiastycket erhåUer ändrad lydelse. I överensstämmelse med den föreslagna 7 kap. 6 6sjätte stycket bör kunna föreskrivas att bankbolagetskall avyttra ifrågavarande akiier så snart det lämpligen kan ske saml att, om aktierna inle har avyttrats från förvärvet, del krävs bankinspektionens tillstånd förfortsatt innehav. 8 Sammanställning av remissyttranden över Ds Fi1985:15 Ny banklagstiftning - ikraftträdande m. m. Efter remiss har föQande instanser avgelt yttranden överbelänkandet: bankinspektionen, försäkringsinspeklionen, hovrätten för VästraSverige, kammarrätten i , fullmäktige i riksbank, Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen, föreningsbankers förbund och . Post- och , ,instämmer i Svenska bankföreningens yltrande. Försäkringsinspekflonen,och fullmäktige i riksbank tillstyrker förslagen ulan erinringar. SammanstäUningenföQer när det gäller banklagarna den disposition som finns i betänkandet. 8.1 Bankrörelselagen Prop.1986/87: i: I promemorian föreslås all den nya banklagstiftningenmed vissa speciella undantag skall träda i kraft den I januari 1987.Bankföreningen vill med kraft understryka det angelägna i att tiden förikraftlrädandet inte senareläggs. Bestämmelsen under3 om exklusiv rätt för föreningsbank och att i sin firma använda ordet jorbrukskassa bör varastraffsanktionerad, jämför 3 och 6 68 förslaget till bankrörelselag. Det synes mindrelämpligt att föra in en straffbestämmelse i promulgationslagen endast fördetta särfall. Huvudbestämmelsen bör därför kunna föras in under 14 kap. iden föreslagna föreningsbankslagen och slraffsanktioneras genom ett tillägg till 17 kap. sammalag. Det noteras med tillfredsställelse att begreppen"jordbrukskassa" m.fl. föreslås få fortsatt skydd. Med hänsyn tUl deneventuella möjligheten av ettkommande namnbyte - som dock inte på något sätt är aktuell -ifrågasätts dock ominte "" bör utbytas mot "derasriksorganisation". I stora delar avser övergångsbestämmelserna sådanaassociationsrättsliga förändringar i banklagstiftningen som utgör en anpassninglill akflebolagslagen (1975: 1385). I det avseendet föreslagna övergångsbestämmelserföQer i tillämpning mån promulgationslagstiftningen till denna lag. Inspeklionenhar ej något atl invända mot vad som i promemorian föreslås i dessa avseenden. Enligt I 6 lagen ominförande av bankaktiebolagslagen (PromBAL) skall övergångsbestämmelsen i 24 6 träda ikraft efter den dag då lagenutkommit från trycket. Nämnda 24 6 föreskriver att beslul kan fattas föreutgången av 1986 om ändring av bolagsordning för bankakflebolag så att denna överenstämmer med den nyabankaktiebolagslagen. Motsvarandeövergångsbestämmelser finns inlagna i lagen om införande av sparbankslagen(PromSpLF) och lagen om införande av föreningsbankslagen (PromFbL). Det är naturiigtvis till en fördel ombankerna genom beslut som här avses i godtid kan ändra bolagsordning eller motsvarandeliil överensstämmelse med den nyalagstiftningen. Inspektionen vill framhålla att lagstiftningen, om den nämndaövergångsbestämmelsen inte skallsakna betydelse, måste utkomma från trycket i tillräckligt god tid föreårsskiflet med hänsyn bl. a. tiU tid som erfordras för bolagstämmobe-slut. Detsamma gäller ifråga om sparbanker ochföreningsbanker. I 1 8 PromBAL föreslås vidare ett att 7 kap. 8 6 skallträda i kraft 1990- 259 01-01.Lagmmmet innehåUer bestämmelser om kapitalläckning i svensk Prop. 1986/87: 12 bank för utländskt företag, i vilket den svenskabanken äger andel om lägst av företagets aktiekapital eUermolsvarande. För den svenska ägarbankenföreskrivs kapitaltäckning för del utländska företagets placeringar efter samma gmnder i princip som förbankens inhemska placeringar. Det blir fråga om en kapitaltäckning påkoncernbasis. Internationellt setlförekommer aUmänt en banktUlsyn på sådan konsoliderad basis varom här är fråga. Flertaletländer inom den s.k. tiogruppen för ekonomiskt samarbete har regelsystem efterdenna princip. a. med hänsyn härtiU hardet befunnits ofrånkomligt att liknanderegler införs i . Det synes därför inspeklionen angeläget att denföreslagna lagändringen genomförs ulan dröjsmål. Inspektionen har med tanke härpå planerat att tiUsammans med bankernakomma fram tUl praktiska lösningar som - särskUt i fråga om den rapporteringsom blir nödvändig - flllgodoser bestämmelsernas innehåU och syfte utan attvara aUtför komplicerade. Enarbetsgrupp startar sitt arbete. Såvitt nu kan bedömas finnsförutsättningar att uppnå resultat relativt snart. Om en övergångstidöverhuvudtaget behövs, borde enligt inspektionens bedömning högsl elt år vara tiUräckligt. Inspektionenförordar emeUertid i första hand att en övergångsregel om uppskjutetikraftlrädande inte införes. Den i PromBALföreslagna 16 8 tar sikte på de nya bestämmelserna om krediQäv. Under framhållande att de nyareglerna i viss utsträckning skärptes sägsi specialmotiveringen alt sådana enligt äldre bestämmelser lämnade krediler sominte skulle kunna lämnas enligt de nya reglerna bör få gälla under återståendelöptid. framhåUs alt bestämmelserna om krediljäv avserlämnandet av krediler. Inspektionen får här anföra föQande. De nya krediQävsreglerna innebär tUlsammantaget betydande lättnader i förhållande till vad som hittillsgällt. a. atl viss särskilt kvalificeradsäkerhet slälls för kredit till person som träffatsav bestämmelserna om krediQäv. Inspeklionen anser med hänsyn lill den ändradeinställningen lill behovet av särskilda reslriktioner i förevarandeavseende, att redan lämnade krediter varom här är fråga skall kunna anpassastill de nya bestämmelserna vad gäller säkerhetskrav. En enligt äldre regler lämnad kredii mot kvalificerad pant eller annansäkerhet bör med andra ord enligtinspektionens uppfattning kunna läggas om flll sådana villkor som normallställs upp för sådan kredit varom det är fråga. Även om detla skuUe kunna anses föQa redan av den nya lagen, nämligen omman beiraktar den ändrade krediten som ny kreditgivning, bör i vart fall ettförtydligande uttalande på denna punkt göras i motiven. I 22 6 PromBALföreskrivs att årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport först från och med skall upprättas enligt bankaktiebolagslagen. Förslaget synes utgå från atl förberedelser behöver ha vidtagits före ingången av det år för vilket årsredovisningen skaUske enligt de nya reglerna. Inspekflonen vill ifrågasätta nödvändighe ten härav. Skulle det vara möjligt att fillämpa de nya bestämmelserna för kan detvara svårt att lämna jämförande siffror . Jämför 15 8 lagen (1982:728) ominförande av försäkringsrörelse lagen (1982:713). Sker omläggningen redan fr. o. m. räkenskapsåret 1987bör i 22 8 andra Prop. 1986/87: 12 stycket anges alt beslut omvinstutdelning m. m. avseende skall fattas enligt lagen (1955; 183) om bankrörelse. Paragrafenbör utformas i överensstämmelse med formuleringen i 1 8 Det bör framgå när PromBAL skall träda i kraft. Paragrafen bör utformas i överensstämmelse medformuleringen i 13 8 PromABL. Innebörden av uttrycket "vidtagit åtgärderför att sätta ned aktiekapitalet"är inte fuUt klar. Paragrafenbör utformas i överensstämmelse med formuleringen i 16 8 PromABL. Den språkliga utformningen av paragrafen skulle möjligenlättas upp med lydelsen; Om ... utan dröjsmål föreslå bolagsstämman att ändra bolagsordningen så attden överensstämmer med nämnda lag. Om ordet bankaktiebolagslagen inte skall upprepas i andrameningen, bör ordet"sistnämnda" användas i slutet av meningen. Av 1 8 i förslagel bör framgå att även PromBAL träder ikraft den 1 januari 1987utom såvitt avser 24 8. I 14 8 förslagettill lagen om införande av bankaktiebolagslagen åläggs bankaktiebolagsdotterbolag att avyttra akiier i moderbolagel vilka dotterbolaget föreutgången av förvärvat i moderbolaget. Någon motsvarande regeluppställs inte i fråga om aktier i moderbolaget vilka dotterbolaget föreikraftträdandet har mottagit som pant. Undantaget motiveras (s. 75) med att innehavstidenför de pantsatta aktierna är begränsad genom kredit- eller pantavtalet. Medanledning härav kan påpekas att innehavstiden kan bli lång, om det finns enföriängningsklausul i avtalet. 8.2.4 och Prop. 1986/87: 12 I paragrafen bör anges alt promulgationslagen i sig självträder i kraft den 1 januari1987 ("Bankaktiebolagslagen och denna lag Iräder i krafl etc"),jämför 1 6 lagen om införande av aktiebolagslagen. Tiden förikraftträdandet av 7 kap. 8 8 föreslås till . farhär hänvisa till sitt remissyttrande över banklagsutredningens betänkande,i vilket framhölls att - under fömtsättning att bestämmelsen i 7 kap.8 6 trots de invändningar som kunde resas mot den ändå skullegenomföras bankerna genom övergångsbestämmelser skulle få etl lämpliglrådrum att anpassa sin verksamhet. Det är svårt atl med bestämdhet angevilken tid som rimligen kan åtgå för en sådan anpassning. Olika banker tordeha olika förutsättningar därvidlag. Av hänsyn lill de banker vilka kan hastörst svårigheter bör ikraftträdandet läggas förhållandevis långt fram itiden och i vart fall inte tidigare än den i promemorian föreslagna tidpunkten . Tillundvikande av missförstånd borde de avslutande orden "denna lag"bytas ut mot "bankaktiebolagslagen". Enligt den föreslagna 16 6 flllkommer detbankinspektionen atl ange när och i vilken utsträckning krediter beviQade föreikraftträdandet skall ha förtsin i den särskilda förteckningen. Någon invändning kan inte göras mot attsådana krediler i viss utsträckning skall tas in i förteckningen. Såsom påpekats i promemorian torde det emellertidvara förenat med åtskilligt arbeteoch vissa svårigheter att åstadkomma detta. förutsätter att inspekflonen kommer att tahänsyn härtill. Med hänsyn flll alltannat arbete som den nya banklagstiftningens ikraftträdande föranleder bör detta åliggande kunna få anstå tiU dessdet kan ske utan större besvär. anser atl förevarande bestämmelseprincipiellt hör hemma i någon mer grundläggande lagsflftning än i enpromulgationslag, men vill dock inte motsätta sig att förslaget genomförs som ettprovisorium. Den anmärkningen bör kunna göras att den obestämda artikeln gärnakan utgå på de två ställen ivilka den förekommer i förslagel. Enligt den föreslagna paragrafen träder vissa delar avredovisningsbestäm melserna i 11 kap. bankaktiebolagslagen och bestämmelserna om vinstut- 262 delning i 12 kap. inle i kraft förrän i och med räkenskapsårel 1988.Det är Prop. 1986/87: 12 väsentligt att förslaget i den delen genomförs. Möjligenborde en markering av förhållandet göras i 1 8, av vilken eQest framgär allbankaktiebolagslagen, med där angivna särskilda undantag för 7 kap. 8 8, Iräder i kraftden . Det är självklart angeläget att lagstiftningenpromulgeras i så god lid som möjligt före ikraftträdandet så att erforderiiganpassning kan ske. Därvid kan paragrafen komma att få praktisk belydelse. Medhänsyn till att bankföreningeninledningsvis framhållit vikten av ell så tidigt ikraftträdande som möjligt är det emellertid osäkert i vadmån en dylik bestämmeise kan UtnytQas i någon större utsträckning. föreslagna paragrafen sägs att för det fall bolagsordningen efter utgången av strider motbankaktiebolagslagen måste styrelsen utan dröjsmål förelägga bolagsstämma ändringsförslag. Det vore av vikt om deti proposuionen klargjordes att dröjsmål inte är för handen om sådan ändring behandlas på ordinarie bolagsstämma år1987, vilken hålls enligt 9 kap. 5 6i den föreslagna bankaktiebolagslagen. Den kommer för bankföreningens samtliga medlemsbanker och för PKbankenatt hållas före utgången av april1987 och i flera fall säkerligen före mars månads utgång (jämför 106 8 lagen om bankrörelse). En ordinarie stämma kan, förutsatt alt banklagsutredningensförslag godtas, äga mm efter april månads uigång bara i det fall som avses i 128 andra stycket bokföringslagen(jämför 11 kap. 1 8 förslaget till bankaktiebolagslag), vilken väl i ochför sig kan bli tillämplig på nyelablerade banker. Det vore värdefullt att det klargjordes att ändring av bolagsordningsom beslutas vid ordinarie bolagsstämmavilken hålls före utgången av inte innebär dröjsmål. Till det senastsagda finns anledning att påpeka vikten av att den nya lagstiftningens ikraftträdande inleonödigtvis skulle tvinga bankerna att hållaextra bolagsstämmor med det arbete och de kostnader delta medför. I etl skede när den nya lagstiftningen ändå ställeravsevärda krav på rutinändringar i bankerna vore det särskilt belungande meddylika extra stämmor, som bankerna inle av andra skäl skulle haanledning att hålla. Mot de föreslagnaparagrafer i lagen om införande av bankaktiebolagslagen som inteberörts har bankföreningen inget att invända. kan inteheller finna att det skulle föreligga något behov av ytterligare övergångsbestämmelser. 8.3Sparbankslagen Prop.1986/87:12 Se vad som anförts under punkt 2.1. I fråga om 1, 16 och 20 86 se vad som anförs under punkt2.2 beträffande I, 22 och 2588. Genom lagen (1955:416) om sparbanker upphävdes lagen(1923:286) om sparbanker.Det var då naturligt att övergångsbestämmelserna samlades i en lag angående införande av nya lagen omsparbanker. Eftersom lagen (1955;416) om sparbanker nu ersätts av sparbankslagen saknas anledning att ilagen om införande av sparbankslagen använda benämningen "den nya"sparbankslagen. Uttrycket "den nya" bör tas bort ur 17, 10, 12,14-16, 19 och 20 88 i förslaget. Av 1 6 i förslagetbör framgå att även PromSpLF träder i kraft utom såvittavser 19 8 samma lag (inte 19 8 sparbankslagen som det anges i förslaget). Med beaktande av att en stadfästelse, somhar skett före , då kanha upphört alt gäUa förordar kammarrätten föQande jämkning i lydelsen av5 8 i förslagel: Destadfästdser av reglementet som gäller vid sparbankslagens ikraftträdande skall gälla som om de meddelats enhgtsparbankslagen. De sparbanker vilkas reglementen stadfästs före den dagenskall anses ha oktroj enligt samma lag. Syftetmed 19 6 förslaget till lag om införande av sparbankslagen (PromSpLF) anges vara (sid. 81 i stencilen) atl gesparbankerna möjlighet "atl före besluta om ändringar ireglementet så att detta överensslämmer med den nya lagen". Angiven 19 8torde emellertid komma atl sakna praktisk betydelse av föQande skäl.Huvudmännen kan inle besluta förrän efter den dag då lagenenligt uppgift på den kommii från trycket i (jfr 1 8PromSpLF). Enligt uppgift torde riksdageninle kunna besluta förrän . Detta innebär alltså atl, omriksdagen beslular och författningen kommer i SFS's text , atl 6 dagar därefteråterstår av 1986 för huvudmännens beslut. Dessutom må påpekas att beslutet omreglementsändringen måste stadfästas för att gälla, varför det lorde varaomöjligt att under angivna förutsättningar få reglementena att överensstämma med den nya lagen fr. o. m. den 1 januari1987. 8.4Föreningsbankslagen Prop.1986/87: 12 Se vad som anförsunder punkt 2.1. I fråga om 1, 15 och 19 88 se vad som anförs under punkt2.2 beträffande 1, 22 och 2588. Av 1 8 i förslaget bör framgå att även PromFbL träder ikraft utom såviit avser 18 6 samma lag (inte 18 8föreningsbankslagen som detanges i förslaget). 1 8 andra meningen Se kommentar till 18 och 19 88. Härföreligger en uppenbar felskrivning. När man i slutet av paragraferna hänvisartill "3 kap. 14 6 nämnda lag" (finns inte) åsyftas tydligen "148 sammakap.". SFF har i sak ingen erinran. 12 8 andra meningen Se kommentar tUl 18 och 19 66. JkL innehåller i motsats tUl FBL ingen beslämmelse om attrevisorssuppleanter skall utses. I av SFF fastställda normalstadgar somantagits av alla föreningsbanker, föreskrivs att lokal föreningsbank på ordinarie stämmaskallväQa två revisorer jämte samma antal personliga suppleanter och atl regionalföreningsbank på ordinarie stämma skall väQa en eller två revisorer och samma antalrevisorssuppleanter. Samtliga regionbanker har utsett två revisorer med suppleanter. En särskUd övergångsbestämmelse synesdärför obehövlig. SFF har i sitl remissyttrande motsatt sig all en av deav stämman valda revisorerna skall vara en godkänd revisor. Man har å andra sidangodtagit förslageti BLU att bankinspektionen får rätt alt utse revisor även i lokalföreningsbank. Även om regeln inte föreslås gälla förrän vidhåller SFF sinfldigare uttalade uppfattning och vill något ytteriigare utveckla denna. Den kontrollfunktionsom byggts upp inom rörelsen påverkas givelvis formellt av att SFF upphör som kontrollorgan. I praktiken torde dock detta inte medföra några större förändringar eftersom man avser att få liU slånd ett kontrollsystem av istort sett samma modell. Som ett väsentligt led i 265 dettaingår förtroendevalda revisorer. Inom rörelsen finns en .stark opinion Prop.1986/87: 12 för alt denna regionala ochlokala kontroll inte skall försvagas. Den kommitté som arbelar med utformandet av nya stadgar kommer sålunda för centralaföreningsbanker att föreslå att antalet valda revisorer höjs lill tre för att -förutom de två förtroendevalda - kunna bereda plats för en auktoriserad revisor. Samma sak torde bliförhållandel i lokala föreningsbanker om dessa åläggs att utse engodkänd revisor. Något behov av godkändrevisor i lokal föreningsbank har inte påvisats. Förutom vad som tidigare och ovan redovisats vill SFF - såsomockså påpekats i diskussionen under hand med deparlementsföreträdare -framhålla de ytterst besvärande kostnadskonsekvenser för helaföreningsbanksrörelsen som följer avlagförslaget. Merkostnaderna för revisionen har uppskattats till ca 10mkr, en kostnad som dessutom betraktas som onödig. Till dess erfarenhet vunnits om effektiviteten i ell framtidakontrollsystem bör man enligt SFFs uppfattning inte binda sig vid enlagregel som blir aktuell först . 15 6 andra stycket Som framgår av kommentaren till 18 och 19 88 avser maninom rörelsen att genomföra stadgeändringar . Anledning synesdärför saknas att för tillämpa JkL ifråga om vinstutdelning m. m. Bestämmelsen föreslåsdärför utgå. 18 och 19 68 Enligt föreliggande tidsplan för utformande ochfastställande av normalstadgar kommer ingen föreningsbank att kunna fatta beslutom stadgeändring före utgången av . Enligt samma fldsplan skallemellertid alla föreningsbankerfatta beslut om stadgeändring vid ordinarie och extra stämmor under försia halvårel 1987. I enlighel härmed bör 18 6 utgå ochi 19 6 den senaste tidpunkten för beslut om ändradestadgar anges till . Under det kommer nuvarande stadgar att i vissa hänseenden avvika från lagensbestämmelser. SFF ifrågasätter om inte 19 6 bör kompletteras med föreskrift omatt - för den händelse lag och stadgar kolliderar -bestämmelser i stadgarna tar över. Lagen om slyrelserepresentation för de anslällda ibankinstilut och försäkringsbolag. Beträffandembricerade lagförslag har bankföreningen inte annan synpunkt än attföreningen delar uppfaltningen alt det inte finns behov att för bankernasvidkommande införa den särskUda möjlighet att utvidga koncernregleringen somfinns för försäkringsbolag (se s. 99 i promemorian). Förslaget tilländring i lagen om tryggande av pensionsutfästelser m. m. tillstyrks. Mot övriga lagförslag i betänkandet finns ingaerinringar. 1986/87: 12 Lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering (LFA)innehöll urspmngligen dels rent aktiebolagsrättsliga regler, delsbestämmelser med anknytning till förvaltarregistrering och dels enförfattningsmässig reglering av (). De aktiebolagsrättsligareglerna har sedermera arbetats in i aktiebolagslagen (1975: 1385) och iförsäkringsrörelselagen (1982:713) och föreslås nu tas in i den nya bankakflebolagslagen.Därefter skulle LFA innehålla enbartbestämmelser om VPC och de regler som avser registrering av förvaltareoch därmed sammanhängande frågor. Mot denna bakgmndföreslås nu att LFA upphör att gälla och att lagens regler om VPC ochom förvaltarregistrering förs över till en ny lag benämnd Lag om värdepapperscentralen m. m. Inom VPC pågår förnärvarande en utredning om möjligheten att införa ett värdepapperslöstsyslem i fråga om aktier och obligafloner och i samband därmed har utarbetatsett förslag tUl en särskild lag om aktie- och obligaflonskonton. I dettaförslag ryms också bestämmelser om VPC och om förvaltarregistering. Det kan - under förutsättning att detlagstiftningstekniskt inte möter någothinder sättas i fråga om inte LFA kan i beskuret skick få leva kvar lill slutlig ställning tagits till frågan om ettvärdepapperslöst system inom akfle- och obligationshanteringen. Införselt sådant system måste - vid sidan avaktiebolagslagarna skapas en särskild lag med vissa bestämmelser om kontobokföring av aktier och obligationerm. m. Naluriigt är att bestämmelserom förvaltarregistrering flyter in i den särskilda lagen. Däremot är detmåhända inte Uka naturligt att ta med bestämmelser om VPC. Det kan därfördiskuteras om inte regler om VPC under aUa förhållanden bör tas in i en lag försig. Går det inte att tills vidare låta LFA stå kvar vill VPC därför sälta i fråga om inte LFA bör ersättasav två lagar en med bestämmelserom VPC och en med bestämmelser om förvaltarregistrering och därmedsammanhängande frågor. I LFA regleras VPCförfattningsmässigt men dess uppgifter ges av naturliga skäl inte någon uttömmandebestämning. En sådan bestämning finns i bolagsordningen. När nu VPC lyfts fram ilagförslaget flll att bli huvudfiguren kan del diskuteras om inte VPC ävenförfattningsmässigt bör få en vidare ram för sin verksamhet. Eventuellt kan 1 8få föQande lydelse. "(värdepapperscentralen) har alt i fråga om hanteringen av aktier och obligaflonerfullgöra de uppgifter som anges i lag eller annan författning eller genom särskiltbeslut". VPC har i övrigtinte någon erinran mol de bestämmelser som föreslås omfattas av den nya lagenom värdepapperscentralen m. m. I lagen måste dock tas med även nuvarande 20a 8 iLFA och - om förslaget flll lag om tillstånd till förvärv av aktier m. m. ivissa fall genomförs - den i samband därmedföreslagna 19a 6 i LFA.