prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — ulgick dock i sitl beslut från att handläggningen sker skyndsamt och ulan onödig tidsutdräkt och avslog molionen. Jagvill i detta sammanhang, efter samråd med slalsrådel , föreslå vissaändringar på elt område där del av säkerhetspolitiska skäl är särskUt angelägetall kontrollera atl det utländska ägandet hålls inom begränsade ramar, nämligennär det gäller den svenska försvarsmaterielindustrin. De ändringar jag förordarinnebär att nu gällande huvudregel i lagen (1983:1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. om att tillstånd atl tillverkakrigsmateriel får meddelas endast svensk medborgare, svenskt handelsbolageller svenskt aktiebolag, kompletteras med bestämmelser om krav påsvenskdomineral delägarskap i handelsbolag och utlänningsförbehåll iaktiebolags bolagsordning. Dessulom förordar jag att den undantagsregel somredan i dag finns i nyssnämnda lag angående möjlighet atl meddela lillstånd ifall då huvudregeln ej är uppfylld, får en annan utformning. Idet följande kommer jag att närmare gå in på de olika förslagen och därvidbehandla frågan om: - En förenklad handläggningsordningi avsnitt 2.2. - Nyetablering av företag iavsnitt 2.3. - Inomkoncerntransaktioner iavsnitt 2.4. - En begränsning av begreppetkontrollsubjekt i avsnill 2.5. - Sanktioner i avsnitt 2.6. - Ändring i lagen (1983: 1034) omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. i avsnitt 2.7. Minakommentarer till de enskilda lagbestämmelserna återfinns i specialmotiveringen(avsnitt 4). 2.2 En förenklad handläggningsordning Mitt förslag:Vissa förvärv undanlas helt från tillslåndsplikl. Undantaget kopplas tillstorleken på det förvärvade förelaget (storieken = tillgångarnas netlovärde)och till anlalel anslällda i företagel. Arbetsgruppensförslag: Arbetsgruppen föreslår atl undantaget kopplas till vissa branscher,som arbetsgruppen bedömer sakna skyddsvärde. Remissinstanserna:Deflesta remissinstanserna tillslyrker syftet med arbelsgruppens förslag. Någraremissinslanser, bl.a. i Göteborgs- och län, LO,saml , avstyrkereller är tveksamma till förslaget, bl. a. eftersom det kan medföraavgränsningsproblem. Skälenför mitt förslag: Som framgår av min lidigare redovisning uppställs det iföretagsförvärvslagen krav pä tillstånd när ett kontrollsubjekt förvärvar akiieri ett svenskt aktiebolag och därvid överskrider vissa i lagen angivna gränserför sitt innehav. Vidare föreskrivs del krav på tillstånd vid kontrollsubjektsförvärv av andelar i svenska handelsbolag och vid förvärv av äganderätten ellernylljanderälten till rörelse eller del av rörelse, som drivs här i landet. Dethar dock ingen betydelse om det aktiebolag, handelsbolag eller rörelse somskall förvärvas är storl eller lilel, eller vilken bransch eller verksamhet detförvärvade företaget ägnar Om förvärvet avser ett aktiebolag har det heller ingen belydelse om Prop. 1986/87:74 bolagets aktier är regisirerade på ellerinle. Ulgångspunklenför arbelsgruppens förslag har varil all undanta från prövning sådana förvärv,där några skyddsvärda intressen i prakliken aldrig föreligger beroende päverksamhetens storlek eller lypen av verksamhel. Undantagenknyts i första hand lill verksamhetens art. Förslaget innebär att förvärv avbolag eller rörelser inom vissa branscher kan undantas. Undantaget skallemellertid också anknytas till företagets slorlek på så sätt atttillståndsplikt föreligger om företagets anställda översiiger etl visst anlal.Detaljhandeln samt restaurang- och hotellverksamhet nämns av arbetsgruppen somexempel på verksamhet, där det är uppenbart att ett utländskt överlagande avmindre förelag aldrig kan anses slrida mot någol väsentligt allmänl intresse. Grundtankenmed arbetsgruppens förenklingsförslag, all koncentrera prövningen tillväsentliga ärenden och atl minska handläggningsliden finner jag välgrundad.Denna grundtanke har också fått ett övervägande posilivi mottagande av samtligaremissinstanser. Flera av dessa anser dock inte atl arbelsgruppens förslag ärtillräckligt långtgående för att komma till rätta med de långahandläggningstiderna. De anser atl förslaget bör utökas genom att yllerligarebranscher undantas från en tillståndsprövning i samband med utländska förvärv.Vissa av de fackliga remissinstanserna avstyrker alt undantaget skall kopplas lillbestämda branscher eller näringsgrenar. De framhåller, atl det skulle varaolyckligt genom all berörda lillståndsmyndigheter överhuvudtaget inle skullekunna följa utvecklingen av de utländska förvärven inom dessa undantagnanäringsgrenar. i har framhållit de avgränsningsproblemsom kan uppstå vid den föreslagna konstruktionen med branschuppräkning. Så kanexempelvis ett förvärvat företag delvis ha verksamhet i en bransch, somundantagits ifrån tillståndsprövningen, samt delvis ha annan verksamhet i enbransch, där en tillståndskontroll fortfarande krävs. Förslagel kan på så sättleda lill svårigheter för kontrahenterna i ett förvärv alt veta om förvärvetkommer att kräva tillstånd eller inte. Gränsdragningen gentemot dettillståndsplikliga området bör istället knytas liU storleken på det förvärvadeförelagel, så all endasl sådana förvärv prövas där tillgångarnas nettovärde iförelaget enligt den fastställda balansräkningen för del uppgårtill elt visst belopp. Om etl gränsbelopp på 100 gånger del basbelopp somgäller enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring redan hade gäUl under åren1984 resp. 1985, skulle ha haft 57 resp. färre ärenden omaklieförvärv. Molsvarande siffror ifråga om förvärv av andelar i handelsbolagresp. förvärv av rörelser är och resp. och . För egen del finner jagalt grundtanken i det förslag lill gränsdragning som har framlagts av i Göleborgs- och län är lUlta- lande. Det medför en mycket stor arbetslättnad och är enkell all fillämpa. Dessutom medför förslaget att ingen näringsgren helt ställs utanför sam hällskontrollen, som över vissa nivåer måste bedömas som nödvändig för att samhället i varie fall skall ha en möjlighet alt följa utvecklingen av ett 233 Jag föreslår därför att vissa utländska förvärv helt undantas frånden gällande lillståndsplikten och all undanlaget kopplas till storleken pätillgångarna i det förvärvade bolaget eller rörelsen. Dock bör antaletanställda i den förvärvade verksamheten också fillmätas betydelse. Oavsettbransch bör förvärv av ett företag vars tillgångar värdemässigt överstiger IOOgånger basbeloppet eller med fler än 10 anställda vara tillståndsplikligtenligt företagsförvärvslagen. 2.3 Nyetablering av företag Mitt förslag:Kravet på förvärvsfillslånd begränsas helt lill övertagandefallen. I lagtextenförtydligas att aktieteckning och förvärv av akfier i s. k. skrivbordsbolag intekräver tillstånd. Bestämmelsen om att kontrollsubjekl inte får sluta avtal omsvenskt handelsbolag utan tillstånd upphävs. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:De flesta remissinslanserna fillslyrker arbelsgruppens förslag. Skälenför mitt förslag:! förarbetena till företagsförvärvslagen (prop. 1981/82: 135s. 28) uttalas klart att lagens kontrollsystem inle skall omfalta nyetableringav förelag. Detta framgår dock inte lydligl av lagtexten. har i sin skrivelseframfört att det bl.a. är oklart om ett förvärv av ett s. k. skrivbordsbolag,dvs. ett bolag som aldrig har bedrivit något slag av verksamhet och som hellsaknar anslällda, kan inrymmas under begreppel nyetablering eller inte. Vadgäller denna fråga har regeringen vid tillämpningen av lagen jämställt förvärvav sådana bolag med nyetablering. Regeringen har när lillstånd för sådanaförvärv begärts uttalat, att det inte krävs, och lämnat ansökningen utanprövning. Eftersomlagen inle är tydligt utformad i fråga om nyetableringsfallen finner jag ilikhet med arbetsgruppen att den bör förtydligas. I lagtexten bör slås fast altkravet på tillstånd inte gäller leckning av aktier i samband med stiftandet avetl aktiebolag eller förvärv av aktier i s.k. skrivbordsbolag. 1företagsförvärvslagen finns en bestämmelse enligt vilken ett kontrollsubjektinte får sluta avtal om svenskt handelsbolag ulan tillstånd. Avtal utan sådanalillstånd är ogiltiga. Denna bestämmelse gäller alltså vid sidan av den vanligaövertagandekontrollen. Bestämmelsen i fråga gällde redan föreföretagsförvärvslagens ikraftlrädande genom lagen (1968:557) om vissainskränkningar i rätten att sluta svenskl handelsbolag m.m. och genomlagen (1916: 159) innefattande fillägg till lagen omhandelsbolag och enkla bolag. Iförarbetena till företagsförvärvslagen diskulerades om del fanns anledning attvid sidan av en övertagandekontroll bibehålla de angivna inskränkningarna irätten alt sluta avtal om svenskt handelsbolag. Ulredningen om ulländskaövertaganden av svenska förelag erinrade i sitl belänkande (SOU 1978: 73)Kontroll av ulländsk företagsetablering i m.m. om atlhandelsbolagsformen är underlägsen aktiebolagsformen ifrån allmännainsynssynpunkler och fann inte anledning att lämna denna företagsform öppen förulländsk etablering före en väntad reform av lagsfiftningen om handelsbolag. 1981/82: 135 hänvisade föredraganden till den moderniseradelagstiftningen på handelsbolagsrällens område, som trätt i kraft den 1 juli1981 och som verksami bidragil till en förbättrad insyn i handelsbolagen, menfann ändå inte anledning att upphäva den nu redovisade kontrollen. har i sin skrivelseanförl att bestämmelsen numera inle har någon funktion att fylla och föreslåralt den upphävs. påpekar all företagsförvärvslagen också uppställer kravpä alt det finns ett avtal, enligt vilket bolagel skall vara slutet i och medatl tillstånd ges, innan lillslånd att sluta avtal om handelsbolag får meddelas.Detta medför att tillslåndsmyndighe-tens prövning endast kommer atl innebäraett rent formelll konstaterande av att ett avtal har givits in i varje ärende. Jagdelar arbetsgruppens och remissinstansernas uppfattning atl bestämmelsen börupphävas. Den står dessutom i strid med den lidigare redovisade grundtankenatl företagsförvärvslagen inle bör omfatta nyetableringssituationer. Jag villi delta sammanhang också erinra om bestämmelserna i lagen (1968: 555) om rättför utlänning och utländskt företag alt idka näring här i riket. Enligl dennalag anses även deltagande såsom bolagsman i näringsverksamhet som drivs avsvenskt handelsbolag som näringsidkande. Detla innebär alt det också krävsfillstånd för att en bolagsman, som antingen är etl utländskt företag eller enutländsk medborgare utan permaneni uppehållslillstånd, skall få driva näringhär i riket. Mitt förslag: Ilikhet med vad som gäller i fråga om större aktieförvärv skall förvärv avandelar i handelsbolag och förvärv av rörelser inom en koncern inte längrekräva tillstånd, i den mån transaktionen innebär att andelen eller rörelsenförvärvas av ett svenskt bolag i koncernen. Skälen för mitt förslag:Somjag lidigare angivit syflar företagsförvärvslagen till alt kunnakontrollera det utländska inflytandet över svenska företag i samband med vissaförvärvssituationer. För att beräkna om ett kontrollsubjekls aktieinnehavtillsammans med eventuella tidigare aktieinnehav i elt bolag blirtillståndspliktigl genom att någol av de lidigare angivna gränsvärdenaöverskrids finns i lagen en s.k. sammanräkningsregel (8 §). 1 paragrafen angesi tre punkter hur aktier skall sammanräknas, för all avgöra om etl aklieförvärvär tillslåndspliktigt eller inte. 981/82:135 s. 61 är avsikten medbestämmelsen atl hindra att förvärvslagstifiningen kringgås genom atl aktiersprids lill förvärvaren närstående fysiska och juridiska personer. Enligtsammanräkningsregeln punkten 1 skall sammanräkning ske inom en koncern, dvs.varie aktie i det förvärvade bolagel skall räknas med som tillhör ett förelagsom ingår i samma koncern som förvärvaren. Enligl punklen 2, somenbart avser det fallel att förvärvaren är en Prop. 1986/87:74 utländskmedborgare, dvs. en fysisk person, skall sammanräkning ske med varie aktie somlillhör elt företag, över vilket förvärvaren har elt bestämmande inflytande. Enligtpunkten 3 skall sammanräkning ske med de akfier i det förvärvade bolaget, somtillhör nära anhöriga till förvärvaren eller förelag över vilka sådana anhörigahar ett bestämmande inflylande. Idelta sammanhang är endast sammanräkningsregeln i punkten 1 av inlresse.Begreppel koncern används här enligl förarbetena till bestämmelsen (prop.1981/82: 135 s. 61) i en vidsträckt belydelse. En koncern kan således föreliggaoberoende av om moderföretaget är etl aktiebolag, en ekonomisk förening ellerelt handelsbolag. Dessulom inryms även utländska koncerner i bestämmelsenskoncernbegrepp. Detta får betydelse t. ex. i de fall då svenska dotterbolagingår i en ufiändsk koncern eller etl koncernförhållande föreligger mellanflera ulländska företag. Medhänsyn till vad som anförts ovan innebär en sammanräkning av antalet förvärvadeaktier enligt punklen I alt aktielransaklioner inom en koncem aldrig kräverförvärvsfillslånd, eflersom en sådan sammanräkning i princip alltid visar, attden övre gränsen för förvärvskontroll () redan är överskriden vid varje nytransaktion inom koncernen. Självfallet kan i enlighet med aktiebolagslagenförekomma sådana koncernförhållanden, där moderbolagets innehav av aktier i eltdotterbolag omfattar mindre än hälflen av rösterna för samtliga aktier ibolagel, men där moderbolaget i annat fall på grund av aktieinnehav eller avtalensamt har elt besiämmande inflytande och en betydande andel i resullatet avett dotterbolags verksamhet. I ett sådant fall krävs tillstånd. Genom enlagändring har företagsförvärvslagen kompletterats med ett tillägg tillsammanräkningsregeln i 8 § (prop. 1983/84: 171, NU 36, rskr. Dennaändring innebär att aktieförvärv inom samma koncern alltid blirtillståndspliktiga, om förvärvaren är elt utländskl bolag inom koncernen.Skälet till denna förändring illustrerades med ett exempel på vad som skullekunna inträffa om inte någon ändring genomfördes. "Det utländska företagetA vill ulan någon förvärvsprövning köpa det svenska företagel C, som är etthelägt dotterbolag tUl ett utländskt eller svenskt företag, B. B bildarutomlands ett nytl dotterföretag D, som kan förvärva aktierna i det svenskaförelaget C ulan någon fillslåndsprövning. Den ändrade stmkluren inom koncerneninnebär ju ingen ändring av ägandeförhållandet och den nuvarande ordningenkräver enligt företagsförvärvslagen ingel fillstånd. Del ulländska företaget därefter förvärva aktierna i bolaget D och därvid också det svenskaföretaget C utan något lillstånd, eftersom den svenska lagen inte är tillämpligpå företagsförvärv utomlands. Förvärvel prövas alltså inte trots alt det svenskaförelaget C därigenom får en ny utländsk ägare." Efterdenna lagändring är således berörda akfietransaktioner inom en koncern tillståndsplikliga, om transaktionen innebär att de förvärvade akfierna passerar den svenska gränsen, medan övriga akfieförvärv inom en koncern, där enbart svenska bolag är inblandade i princip aldrig kan bli tiUslåndspliktiga. a. har i anslulning fill dessa bestämmelser pekat på 236 atlvissa aktietransaktioner inom en koncern inte kräver tillstånd medan Prop.1986/87:74 lillståndsreglerna vid sådana inomkoncernstransaktioner fillämpasnär del gäller förvärv av andelar i handelsbolag och av rörelser. Förbundelföreslår atl detta rätias till och att inomkoncernstransaktioner inle blirföremål för prövning oavsett vilkel slag av tillgångar det är fråga om. Ävenarbetsgruppen har berört dessa frågor. Jagdelar Industriförbundets synpunkter i detta hänseende. Förvärv av tillgångar -akiier, rörelser, andelar i handelsbolag liksom också fast egendom - bör såledesi princip inle kräva lillslånd om förvärvel sker inom en koncern. Liksom enligtnuvarande regler bör dock förvärv av koncernbolag ulomlands kräva tillstånd.Därutöver bör lagen nu kompletteras i etl hänseende. Härom villjag anföraföljande. Eltsvenskt moderbolag kan t.ex. äga aktierna i ell utländskt dollerbolag, som isin tur direkt eller indirekl äger aktierna i elt svenskl dotterföretag. Enöveriåtelse av tillgångar från t.ex. del svenska moderbolaget till del av delulländska dotterföretaget ägda svenska dotterbolaget är från lagensskyddssynpunkt liktydigt med atl ägandet direkt flyttas utomlands. Även sådanaförvärv bör därför vara tillståndspliktiga. 2.5 En begränsning av begreppet kontrollsubjekt Skälenför mitt förslag: Företagsförvärvslagen har infört begreppet kontrollsubjekl,som den förvärvare mot vilken kontrollen skall riktas. Kontrollsubjekl ärutländska medborgare, oavsett om de är bosatta i eller inle, andraulländska rättssubjekt samt svenska aktiebolag som saknar utlänningsförbehåll(3 §). Den ulländska anknyiningen såvitt rör fysiska personer är enbart knuienlill medborgarskapet. I lagen (1982:618) om ulländska förvärv av fast egendomm.m. används också företagsförvärvslagens begrepp kontrollsubjekl, som denförvärvare mol vilken kontrollen skall riklas (I §). Delta innebär all de somär kontrollsubjekl enligt företagsförvärvslagen ocksä är kontrollsubjektenligt lagen om utländska förvärv av fast egendom m m. 1skrivelser som har överlämnats till arbetsgruppen har Aktiefrämjandetföreslagit en utvidgad rält för i bosatta ulländska medborgare, attinneha bundna aktier i svenska bolag. Aktiefrämjandet föreslår bl.a. altutlänningar som är berättigade atl rösta i val till kommunfuUmäklige skall gessamma möjligheter all spara i svenska bolags bundna aktier som svenskamedborgare har. Aktiefrämjandet föreslår också att alla utländska medborgaresom är bosatta i skall få rätl att förvärva aktier i det företag där deär anställda i samband med erbjudande från sin arbelsgivare. Arbetsgruppenhar anslutit sig till grundtanken i Aktiefrämjandets för slag och föreslagit alt utländska medborgare som är bosatta i och som har varit bosatta i landet av hell skall likställas med svenska medborgare i föreiagsförvärvslagens me ning. Detta uppnås genom att dessa inte längre skall vara kontrollsubjekt. De får därmed i likhet med alla svenska medborgare rält atl inneha bundna akiier och att fritt förvärva slörre aktieposter i svenska bolag, andelar i svenska handelsbolag, rörelser i samt fast egendom utan någon 237 Flera av remissinstanserna- bl.a. länsstyrelserna i , Göte- Prop. 1986/87:74 borgs- och Bohussamt i län, överbefälhavaren, värdepapperscentralen (), samt har avstyrkt arbetsgruppensförslag. Någraav dessa har pekat på de svårigheter, som kommer alt uppstå i de fall enutländsk medborgare, som är kontrollsubjekt, flyttar lillbaka fillsitt hemland efter alt ha genomfört etl annars lillståndspliktigt förvärv.Sådana svårigheler har särskilt utpekats i samband med förvärv av fast egendom.Överbefälhavaren och i Göleborgs- och län har särskiltpekat på vissa negaliva konsekvenser ur säkerhetssynpunkt vad gäller sådanaförvärv. Några av remissinstanserna hänvisar slufiigen till alt förslagetmedför problem i den prakliska ärendehanteringen genom altkontrollsubjektsbegreppet uppluckras och blir mer otydligt. Det blirt.ex.svårare atl bedöma om ett handelsbolag är kontrollsubjekl eller inte.Förutom att förslaget medför en myckel arbetskrävande kontroll, kommer delockså att medföra en ökad användning av personbevis. Föregen del finner jag att fördelarna med arbetsgmppens förslag, en utjämningmellan svenska och utländska medborgare och i viss mån färte ärenden förberörda tillståndsmyndigheter, är stora. Jag har dock tagit intryck av desvårigheter med förslagel som flera av remissinslanserna har pekat på och ärför närvarande inte beredd att föreslå en förändring av det gällandekontrollsubjektsbegreppet såvitt avser de ulländska medborgarna. Denföreslagna förenklingen i fråga om de prövningspliktiga förvärven somredovisats i avsniU 2.2 innebär dock inle bara en förenkling förlänsslyrelserna utan är också avsedd alt göra del enklare för alla ulländskamedborgare att förvärva mindre rörelser och bolag i . Vad gällerAktiefrämjandeis förslag att vissa utländska medborgare skulle få rätt attinneha bundna akfier, t.ex. i samband med ell erbjudande från en arbetsgivareeller i löntagarägda företag, vill jag erinra om följande. Enligt företagsförvärvslagenkan det genom särskilt tillstånd medges, alt elt förbehåll i ell bolagsbolagsordning med annal innehåll än ett ufiänningsförbehåll i lagens meningskall anses likställt med ett sådant förbehåll. Detta gäller självfallet ifråga om förbehåll med annorlunda och mindre stränga krav än del iföretagsförvärvslagen reglerade förbehållet. Att ett sådanl förbehåll likställsmed etl utlänningsförbehåll medför, att elt bolag med ett sådant förbehåll fårförvärva större aktieposter, andelar i handelsbolag och rörelser samt fastegendom i utan krav på tillstånd. Ett förbehåll, enligt vilket härsedan tre år bosatta utlänningar har rätt atl förvärva akfier i sammautsträckning som svenska medborgare, borde om inte särskilda skäl föreliggerdäremot kunna likställas med lagens utlänningsförbehåll. På så sätt skulleAktiefrämjandets förslag kunna lillgodoses. Slutligenvilljag också erinra om att frågan om alt underiätta för nordiska medborgareatl förvärva fast egendom inom övervägs i de nordiskaländerna, sedan frågan uppmärksammats av Nordiska rådel Ofr LU 1985/86:17). Skälenför mitt förslag: I företagsförvärvslagen anges atl ell lillståndspliktigtförvärv är ogiltigl, om förvärvstillstånd inte söks inom föreskriven tid och påföreskrivet sätt eller om förvärvstillstånd vägras. Innebörden av dennaogiltighetspåföljd är alt ingendera parten, vare sig köpare eller säljare, blirskyldig atl fullgöra sina ålaganden på grund av förvärvsavialet. Enligtförarbetena (prop. 1981/82: 135 s. 63) lorde det kunna förutsättas, attparterna i så väsenlliga ting som företagsförvärv i allmänhet gör avlaletberoende av all lillstånd lämnas och all de i avtalet anger vad som skallgälla, om lillslånd inte ges. Vidsin granskning av förslaget till företagsförvärvslag behandlade lagrådetutförligt frågan om denna ogikighetsregel (se prop. 1981/82:135 s. 91- 94).Regeln godtogs bl.a. eftersom dess motsvarighet enligl tidigare lagsfiftningveterligen ej vållat några prakliska problem. Lagrådel framhöll emellertid attfrågan borde ägnas uppmärksamhet vid tillämpningen av den nya lagen.Föredragande departementschefen instämde i detta (prop. 1981/82:135 s. 99). Föregen del vill jag nu anföra följande. Det framslår i och för sig som rimligtatt en lagstiftning av förevarande slag borde förses med sanktionsregler avstraffrältslig natur i slället för en ogikighetsregel av del slag som berörtsovan. Lagen har emellertid nu varit i kraft och några praktiskaproblem har ej uppkommit ulan den gällande ordningen har fungerat liilfredsslällande.Det finns därför enligt min mening inle lillräckliga skäl att la upp frågan omen ändring i delta hänseende. 2.7 Ändring i lagen (1983: 1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. Mittförslag: Bestämmelserna om att tillstånd att lillverka krigsmaleriel enliglhuvudregeln får meddelas endast svensk medborgare, svenskl handelsbolag ellersvenskl akfiebolag komplelleras med föreskrifier om krav på svenskdomineraldelägarskap i handelsbolag och utlänningsförbehåll i aktiebolags bolagsordning. Nuvarandeundanlagsregel om alt tillstånd får ges även ål annan, om fråga är omtillverkning i ringa omfattning, får en annan utformning. Skälen för mitt förslag:Mot bakgrund av angelägenheten av att begränsa ulländska intressen i den svenskaförsvarsmaterielindustrin intogs redan i den lag som föregick den nu gällande,nämligen lagen (1935:395) om kontroll över lillverkningen av krigsmateriel m.m.ell förbehåll av innebörd alt tillstånd all tillverka krigsmateriel inte fickges annan än svensk medborgare, svenskt handelsbolag där det ej fanns utländskbolagsman och svenskl akliebolag i vars bolagsordning intagitsullänningsförbehåll enligl dåvarande lag om vissa inskränkningar irätten atl förvärva fast egendom m.m. Detla gällde dock inle om det var frågaom lillverkning i ringa omfattning.