prop · GA0323 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens propositiöii 1986/87:23 om exportkreditgarantier m.m. i utländska valutor; Regeringenförelägger vad som har lagUs upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås atl exportkredilgaranlier, inkl. bislåndsgarantier, fårges i ulländska valutor och all skadereglering inom ramen för dennagaranligivning får ske i utländska valutor. Om garanlilagarna därvid fårmöjlighet betala och få eventuell skadeersättning i sådan valulaminskar deras kursrisker. Delta bör ha en exportfrämjande effekl samlidigt somdet även har fördelar från belalningsbalanssynpunkl. Vidareföreslås alt garantier får lämnas för refinansieringslån. Det nya systemel med exportkredilgaranlier iulländska valutor föreslås börja lillämpas . I 1986/87. Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande;statsminister , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. Carisson, ,, , Proposition om exportkreditgarantier m.m. i utländskavalutor Undersenare år har en ökande andel av exportkreditgivningen sketl i ulländskavalutor. Staten har medverkat fill all styra exportkreditgivningen motulländska valutor bl.a. genom beslul om all utiåningsräntan i svenska kronor idet statsstödda exportkreditsystemet skall ligga högre än räntorna i utländskavalutor. () är en statlig myndighelsom har till uppgift att genom utfärdande av olika typer av garanlier skyddasvenska exportörer mol förluster i samband med exportaffärer. försådana garantier belalas i svenska kronor. Vid skadefall regleras förfallnafordringar enbart i svenska kronor även om den garanterade kredilen är iulländsk valuta. När kursen på en utländsk valuta, som används förkredilgivning, sligil mellan garantiförbindelsens uifärdande och förfallodagen,läcker EKN:s skadeersättning med nuvarande regler inle hela kursförlusten. EKN erbjuder visst skydd mol kursförluster vidskadefall. Kursstegringar ersätts av EKN ulan extrapremiekoslnad. Kursriskskydd därutöver kan mol lilläggspremie erhållas upp lill100%. 1 prakliken har dock EKN lämnal sådant extra kursriskskydd ganskarestriklivi i syfle atl begränsa sina risker. Möjlighelen att utnyttja detextra skyddel synes också ha varil föga attraktiv. Sammantaget medför detta allgarantilagarna föredrar att lämna krediter i svenska kronor för all därigenomminska sina kursrisker. Kursrisken vid skadefall har blivil enbelydelsefull faklor, särskilt för de kapitalvaruexporlerande förelagen ochentreprenadföretagen som exporterar mot medellånga och långa krediter.Utvecklingen med en krafiig ökning av antalet skadefall ochsamtidig höjning av kurserna på de vanligasle exportkreditvalutorna har lettlill all förelagen i samband med skadefall själva fått bära kostnadema avkursökningar på valulan. Enligt företagen har deras sammanlagda självrisker,inkl. kursrisker, blivit så stora att deras möjligheter atl gå in i nyaexportaffärer med krediler i utländsk valula påverkas negativt. EKNhar mot denna bakgrund ularbelal ett förslag om exportkredU-garanligivning iutländska valutor. Vidare har EKN hemstäUt om atl få lämna garanlier förrefinansieringslån. Förslagen, som har framlagts för regeringen i skrivelse den26 , bör fogas till protokollet i della ärende som bilaga I.Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbele (BITS) har iskrivelse till regeringen hemställt atl den föreslagnagarantigivningen i valutor också skall lillämpas på krediter som ges för vissaulvecklingsändamål (u-krediter). BITS skrivelse bör fogas lill prolokollet sombUaga 2. Riksbankenoch har beretts tillfälle yttra sig över EKN;s skrivelse. Iskrivelsen har EKN också lagil upp frågan om garanligivning i ulländsk valulaavseende u-krediler. Deras yllranden bör i sammandrag fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3. 2.1 Exportkreditgarantier m. m. i utländska valutor Mittförslag: Etl syslem med exportkredilgaranlier och skadereglering i ulländskavalutor införs den . Sysiemel får tillämpas på samtligakredilgarantier, inkl. bislåndsgaranfier. Min bedömning: Möjlighel bör öppnasför regeringen eller, efter regeringens bestämmande, exportkreditnämnden att taupp lån för skadereglering i ulländska valutor. och beredningens förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete framställningar: Överensstämmermed milt förslag och min bedömning. Remissinstanserna: anför att del av EKNskisserade systemel för garantigivning i ulländsk valula förefaller all medsmärre förändringar vara möjligt all tillämpa och vill inle motsätta sig atlelt sådant system genomförs. anser vidare alt EKN utöver lån iutlandet och i svenska valutabanker skall kunna få tillstånd lill upplåning hosAB Svensk Exportkredil (SEK) samt kunna hyra tjänster därifrån förvalutahanleringen (se bU. har ingen erinran mol systemelmed garanligivning i utländsk valuta. Riksgäldskonlorel kan emellertid inle biträda allen annan statlig myndighet, dvs. EKN, skall få utfärda statliga garantier förSEK:s lån i ulländsk valuta (se bil. Bakgrund: Exporten skapar ell för landel angelägelvalulainflöde. När exporten sker på kredii skjuls detla inflöde ,varvid exportens posUiva effekl på betalningsbalansen fördröjs. ningen ka:i lättast molverkas genom alt exportkrediternafinansieras med Prop. 1986/87:23 en motsvaiande upplåning i utlandet. Ensådan upplåning medför från samhällsekonomisk synpunkt också den fördelen altden svenska kapitalmarknaden inte belastas med exportkredilfinan.sieringen. Av kreditmarknads- ochbelalningsbalansskäl har regeringen och sökt styraexportkreditgivningen lill utländsk valula. har under senare århänvisat AB Svensk Exportkredil (SEK) till de utländska kapitalmarknaderna förupplåningen både lill den statsstödda ex-portfinarisieringen och tillkredilgivningen inom SEK:s marknadssektor. Regeringen har beslutat att räntanför utlåning i svenska kronor inom del statsstödda systemel skall ligga högreän räntorna på krediter i ulländsk valula. lillämpar SEK ettpåslag på de inlernationellt överenskomna minimiränlorna för statsstöddaexportkrediter (consensus-räntorna) på för krediter i utländsk valula ochpä 2,för krediter i svenska kronor. Kredilgivningen i SEK:s marknadssektoroch i andra kreditinstitut styrs genom ränteläget ochrefinansieringsmöjligheterna i stor utsträckning till ulländska valutor. När en exportkredit i utländskvaluta finansieras genom upplåning i siirnma valuta uppkommer ingen kursrisk omexportkrediten betalas i överenskommen ordning. Om kursen på den ufländskavalulan emellerlid stigit till förfallodagen och betalning då uteblir, kommeren kursföriusl alt realiseras eflersom EKN belalar ut ersättning för denuleblivna betalningen i svenska kronor. EKN ersäller normalt endast enbegränsad del av uppkommen kurshöjning. Koslnaden för resterande delen slannarnormall hos exportföretagen. Del faklum att EKN enbariskadereglerar i svenska kronor leder således ;ill au garanlilagarna föredraratt lämna exportkrediter i svenska kronor framför alt lämna dem i utländskvaluta. På grund av en kraftig höjning avskadefallen och samtidiga stora kurs-liöjningar i de vanligastehandelsvalulorna, har förelagen belastats med belydandeökningar av de fakiiska självriskerna. Enligt uppgift från många exportförelagutgör kursriskerna ell osäkerhetsmoment av sådan belydelse all företagensmöjligheter alt ingå i nya exportaffärer påverkas negalivi. Slalens sirävan allförmå företagen alt i huvudsak arrangera sina exportkrediter i utländskavalutor motverkas således av EKN:s nuvarande system att skadereglera enbart isvenska kronor. Systemel med skadereglering i svenska kronor fungerade fulllfillfredsställande så länge huvuddelen av exportkrediterna lämnades i kronoroch kursrelationerna var stabila. Under nuvarande förhållanden är systemetmindre tillfredsställande. Även om EKN skulle medge extra kursrisktäckning istörre utsträckning än , skulle problem kvarstå. Eftersom det äromöjligl all på läng sikl och med någon högre grad av säkerhet förulsägautvecklingen av kurserna och räntorna i olika valutor, saknas det en fast grundför premiesällning för extra kursrisktäckning. EKN har föreslagit alt nämndenskall utfärda garanlier i utländsk valula, dvs. premien skall inbelalas iulländsk valula och skadereglering ske i samma valula. Garanlilagarna skullehärigenom slå kursrisk endasl på självriskandelen, medan EKN skulle slå förhela kursrisken i övrigl. naderna härför skullebegränsas genom att ÉKN så långt möjligt garderar Prop. 1986/87:23 sinagarantiåtaganden i utländsk valuta med motsvarande tUlgångar i form av reserveruppbyggda av och återvinningar resp. upplåning. Eventuella risk- ochkoslnadsökningar jåmfört med nuvarande system skulle avspegla sig i höjdapremier. Skälen för mitt förslag: För atl underlätta exportär del angelägel alt företagen erbjuds bättre möjligheter alt skydda sig motkursfluktuationer. Det är också viktigt att utformningen av garantisystemetinte är sådan aU den medför att företagen hellre erbjuder krediter i svenskakronor än ulländsk valuta. Jag anser därför atl ett system bör införas som gördet möjligt att lämna exportkreditgarantier i utländska valutor och att ävenskadereglera i sådana valutor. Regeringen bör inhämta godkän-nadetUl delta. Förslagel fömtsätter att kan belalas in tUlEKN i ulländsk valula och alt reserver kan placeras i ulländsk valuta. EKN:sgarantigivning med undantag av korta garanlier men inkl. garantier för kredUerför vissa ulvecklingsändamål, bislåndsgarantier, har legal på 6liU . Andelen krediter i utländsk valuta har ökat ochkan förvänlas nå samma nivå som i SEK:s kreditgivning, dvs. Premierna beräknasi genomsnitt uppgå liU . Med dessa utgångspunkter har EKN beräknat attdess förbindelseengagemang i ulländska valutor skulle uppgå till 15 å 20miljarder kronor efter införandet av systemel. Tillgångarna påvalutakonton skuUe uppgå tUl högst 600 milj.kr. Det nya systemet bör åtminstone inledningsvisendast fillämpas för ett fåtal valutor som har en relativt spridd användningför finansiering av exportkrediter. Därmed skuUe riskerna för slutligakursförluster minska. Det bör ankomma på regeringen all besluta i denna fråga.Om del visar sig alt en koncentration av garantiåtaganden i en viss valutauppkommer på några få svaga länder, måste hänsyn las fill kursrisken då EKNbedömer det tUlgängliga utrymmet på landet. Vidare bör systemet inledningsvis reserveras förlängre krediter där behovet av garantier i utländsk valula är störst. EventueUfillämpning på korta krediter bör diskuteras först när erfarenhei avgaranligivning i ulländsk valuta för längre krediler har vunnits. Det bör ankommapå regeringen att bestämma även i denna fråga. Det godkännande från riksdagenssida som jag förordal att regeringen bör inhämta bör omfalla garanlier försåväl medellånga och långa krediter som korta. När det gäller premiesättningen i det nya systemetbör hänsyn tas lill aU premiereserver i olika valutor förräntas till olika räntesatser. En inbetald förskoltspremie som förränlas fill en låg räntesats ger sämre täckning av ett senare skadefall än en premie som förräntas till en hög räntesats. Detta skuUe kunna motivera att en högre premie tas ut för en garanfi i en lågräntevaluta. Det ankommer på EKN att utforma premiesältningen i systemel. En given utgångspunki härvidlag är att verksamheten går ihop. Verksamheten skaU naturUgtvis också bedrivas i enlighet med ges internafionella åtaganden. Den berättelse över verksamheten som EKN tillställer regeringen, bör givetvis innehålla en redovisning '. av utfall och erfarenheter av del föreslagna systemet. ti Riksdagen1986/87. BITS medger inle kurssäkring igarantier som lämnas för Prop. 1986/87:23 krediter för vissa utvecklingsändamål(u-krediler). Den övervägande delen av u-krediterna lämnas i ufländsk valutamed stark koncentration fill amerikanska dollar. Om kurssäkring medgavs, skullekursriskexponeringen bli ensidig och skulle vid etl kursfall för kronangeniemot den amerikanska dollarn leda fill en stor belaslning påbislåndsanslagen. Nuvarande restriktiva system har dock indirekta negativaeffekter från bislåndssyn-punkl. Det leder lill alt företagen föredraru-krediler i svenska kronor. Den kursrisk som exportföretagen tar, söker derimligen kalkylera in i priset. Ett sådant förfarande medför en prishöjning somdrabbar mottagarlandet och, genom ett beloppsmässigt förhöjt gåvoelement,biståndsanslaget. Efler samråd med statsrådet anser jagall del nya systemet även bör tillämpas på bislåndsgarantier. De tillgångar iutländsk valuta som EKN adminislrerar för BITS räkning måste självfallet särredovisas.Principerna för hanteringen av fillgångarna i utländsk valuta bör fastställas isamråd med BITS. har medgivit alt siaten ålar sigbetalningsansvar i form av slalsgaranli för exportkrediter till etl belopp avhögst , varav reserveras förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse och för garanfigivning vid exportav betydelse för ekonomiska utveckling. Vidare har regeringenbemyndigats all överföra ytteriigare för sådangaranfigivning om så anses erforderiigl (prop. 1986/87:100 bil. 5, NU 20,rskr. Avräkning mot ramarna sker genom atl förbindelserlas , utfästelser lill och förhandsbesked lill . Omgarantiåtaganden görs i utländska valutor bör avräkning mol ramarna ske löpandei svenska kronor till dagskurs. Risk finns för alt betydandevalulakursändringar skulle kunna leda till all ramarna överskrids. Hänsyn tilldenna risk bör tas genom att en viss marginal ges vid fastställandet avramarnas storlek. Skälen för min bedömning: Skaderegleringarfmansieras normalt från premiereserven i resp. valula. Om premiereserven inleräcker till, måsle EKN få rält atl la upp lån i valulan i fråga. Under fömtsättningalt den utbetalade skadeersättningen återvinns och tiUförs premiereserven ivalulan eller används lill all återbetala upplåning i valutan, uppstår varkenkursvinst eller kursföriusl eftersom inga växlingstransaklioner förekommer.Upplåningskostnaden förutsätts därvid normall bli läckt av den dröjs-målsränlasom belalas av gäldenären. har godkänl all den rörliga kredit iriksgäldskontoret som ställts ull EKN:s förfogande för aU vid behov användas för utbetalning av ersättning för föriuster i garantiverksamheten får uppgå till (prop. 1986/87; 100 bil. 5, NU 20, rskr. Det föreslagna syste met förulsäller all de premiereserver som byggs upp i utländsk valula inle används iör betalning av skadeersättningar som uppkommer på garantier som utfärdats före systemels ikraftträdande. Skaderegleringar i ulländsk valula väntas således inte behöva ske förrän efter ell anlal år. Något behov av upplåning förutses således inte under innevarande budgetår. Jag avser all i kommande budgelproposition ta upp frågan om bemyndigande för < regeringen att medge attEKN får ta upp lån i utländsk valuta under Prop. 1986/87:23 budgetårel 1987/88.Om EKN:s resuUat inte försämras avsevärt och skaderegleringar under redanuteslående garanlier finansieras genom den rörliga krediten, bör en minskadlikviditet i svenska kronor kunna molsvaras av reservuppbyggnaden i valutor. Påsikl skulle således EKN:s behov av kredii i riksgäldskonlorel i svenska kronorkunna minska. En särskild fråga är hur upplåningen bör gå till.Jag vill redan här som min mening redovisa atl utomstående inslilulioner böranlitas med den expertis som är nödvändig för valutahanleringen. Tänkbarasådana är SEK, valutabanker eller . Vid upplåning hos sådanainstitutioner krävs inle någon särskild garanii från EKN:s sida. EKN:s och berör varandra ochett nära samarbete finns sedan gammalt på flera områden mellan dessa organ. Enbetydande andel av EKN:s garantier överlåts till SEK vilket gett SEK storförtrogenhet med EKN;s verksamhel. SEK skulle således kunna förvalla EKN:spremiereserver i utländsk valula och låna ufländsk valuta fill EKN. Chefen för industridepartementet och jag hartidigare i skrivelser till SEK och EKN uttalat inlresse för elt närmaresamarbete mellan dessa två organ och bett dem redovisa sådana områden på vilkasamarbetet skulle kunna utvecklas. Jag ser således positivt på elt ulnylljandeav SEK:s tjänster för valutahanlering och upplåning i utländsk valuta. Det bördock få ankomma på regeringen eller, efler regeringens besiämmande, på EKN attbestämma om SEK eller en valulabank eller skall utnylljashärför. 2.2 Garantier för refinansieringslån Mittförslag: Garanlier får lämnas för sådana refinansieringslån som ges förreglering av förfallna fordringar som garanterats inom ramen för den statligaexportkreditgivningen. Exportkreditnämndensframställning: Överensslämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Varken ellerriksgäldskontoret har anförl några synpunkier på EKN:s förslag. Skälen för mitt förslag: EKN har i samband med sinframställning om exportkredilgaranligivning i ulländska valutor också pekal påen möjlighel att hanlera skuldkonsolideringar genom refinansiering i svenskakronor eller ulländsk valuta som ell alternativ till den nu lillämpade modellenmed senareläggning av krediternas förfallodag och skadeersättning från EKN.Detla innebär att etl refinansieringslån genom lämnas tillgäldenärslandet. Utbetalningar på lånet görs i takt med att betalningarförfaller under den ursprungligen garanterade kredilen. Detla medför allgaranlilagarna får betalt och EKN behöver således inle skadereglera förfallnafordringar. Refinansieringslånel fömtsätls normall garanteras i dess helhet av EKN med engaranfi av proprieborgenskaraktär. Genom ett Prop. 1986/87:23 sådantarrangemang kan i vissa faU både administrafiva och koslnadsmässiga fördelaruppkomma för EKN. Jag anser därför alt garantier bör få lämnas för sådanarefinansieringslån. Även biståndsgaranlerade krediter kan komma atl omfattas avrefinansieringslån garanterade av EKN. Med hänsyn tiU att skuldkonsolideringgenom refinansiering enbart medför fördelar om gäldenärslandet sköter sina nyakreditålaganden, är det uppenbart att garantier enbart skall ges förrefinansieringslån i sådana fall där sannolikheten för att lånel återbetalas iöverenskommen ordning är hög. Regeringen bör inhämta godkännande allgaranlier får lämnas för de nämnda lånen. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jagatt regeringen dels föreslår atl 1. godkänna all ell syslem med exportkredilgaranlieri ulländska valutor får införas i enlighet med vad jag anfört under avsniu 2.1, 2. godkänna alt garantier får lämnas för sådanarefinansieringslån som ges för reglering av förfallna fordringar som garanterats inom ramen för den slalliga exportkreditgivningen (avsnill 2.2), dels bereder lilltalle att ta del av vadjag i avsnUt 2.1 har anfört om upplåning för skadereglering i ulländsk valula. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de ålgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. UTtlKE:;..r.TEMENT£TI *""" r...ifl»n Regisuatom '"Il 1986 -07- O 3 Exporten skapar ett för landet angeläget valutainflöde. DA exporten sker pS Icredlt skjuts detta Inflöde pa framtiden, varvid exportenspositiva effekt pS betalningsbalansen fördröjs. I den mAn exporten innehållerkomponenter frän utlandet eller skapar efterfrågan pA varor frSn utlandet sombetalas kontant uppkommer en negativ effekt pd betalningsbalansen. Dessaeffekter av kredit-glvnlngen kan lättast motverkas genom att exportkrediternafinansieras med en motsvarande upplSning i utlandet. En sSdan upplåning medförur samhällsekonomisk synvinkel ocksd den fördelen att den svenskakapitalmarknaden inte belastas med exportkreditfinansieringen. Uppldning iutlandet kan i princip ske endast 1 utländsk valuta. Staten har varitoch är fortfarande i viss utsträckning beredd att bl a ta pä sig kursrisker föratt underlätta finansiering av exportkrediter i utlandet. Kursriskerna undviksbäst genom att exportkrediterna där sS är möjligt lämnas 1 upplSnlngsbarvaluta. BKN-systemet InnehAller emellertid vissa fördelar för företagen att lämna exportkrediter i svenska kronor. vid införandet av den statsstödda sektorn 1 AB SvenskExportkredit (SBK) 1978 åtog sig staten betydande kursrisker 1 samband medexportkreditfinansieringen, valutakursförluster uppkommer i huvudsak daexportkrediter i svenska kronor refinansieras genom upplåning av utländskvaluta. Till 1982 hade SEK möjligheter att i begränsad omfattning ISna svenskakronor. Därefter har hänvisat SEK till de utländskakapitalmarknaderna för all upplåning till den statsstöddaexportkreditfinansieringen. Staten har därmed fatt ett ökat intresse att styraäven exportkreditgivningen till utländsk valuta för att minska risken förkursförluster. Detta har skett genom att regeringen beslutat att räntan förutlåning i svenska kronor inom SEK-systemet skall ligga högre än andra subventionerade exportkrediträntor.Detta s k kronränte-påslag uppgick inledningsvis till 0,5 * och höjdes 1januari 1984 till nuvarande . Även den icke-subventioneradeexportkreditgivningen hos SEK och andra kreditinstitut styrs genom räntelägetoch refinansieringsmöjligheterna i stor utsträckning till utländska valutor. Di en exportkredit 1 utländsk valuta refinansieras 1 sammavaluta uppkommer ingen kursrisk i SEK, förutsatt att exportkrediten betalas ivederbörlig ordning. Om kursen pa den utländska valutan stigit tillförfallodagen och betalning dä uteblir kommer emellertid en kursförlust attrealiseras da EKN betalar ut ersättning för den uteblivna betalningen 1 svenskakronor. Son närmare framgär nedan ersätter KKN vid skadefall normalt endast enbegränsad del av uppkommen kurshöjning. Den resterande delen fdr normaltersättas av exportföretagen, vilket vid den valutakursutveckling som varitunder åttiotalets första hälft inneburit att företagens självrisk blivitväsentligt högre för krediter i utländsk valuta än för krediter i svenskakronor. som staten har minskat sin kursriskexponeringgenom att i ökad utsträckning styra exportkreditgivningen till utländskavalutor har kursrisken vid skadefall blivit en betydelsefull faktor, särskiltför de kapitalvara-exporterande företagen och entreprenadföretagen somexporterar mot medellänga och länga krediter. Utvecklingen medkraftigt ökade skadefall och samtidig stark ökning av kurserna pä de vanligasteexportkreditvalutorna har lett till fitt företagen 1 samband med skadefall -utöver övriga självriskbelopp - fatt betala ut i storleksordningen 320 Mkrför att kompensera kurshöjningar. (Enligt beräkningar inom EKN avseendeperloden .) Enligt företagen har deras sammanlagdasjälvrisker - inkl. kursriskerna - blivit sa stora att deras möjligheteratt ta upp nya exportaffärer med krediter i utländsk valuta päverkas. Pörslaget nedan, att EKN 1 enlighet med önskemal frdn destörre kundföretagen under framtida garantier skall lyfta av hela kursriskenvid skadefall, syftar till att främja exporten. föresläs åtgärderför att begränsa statens förlustrisk pa grund av kursrisktäckningen. Om förslaget genomförs, kommer det incitament somBKN-systemet nu ger företagen att hellre lämna exportkrediter i svenska kronorän i utländsk valuta praktiskt taget att försvinna. EKN torde komma att fa taut högre premie för Prop.1986/87: 23 garantier som täcker valutakursrisker än för garantier 1svenska kronor. Med det föreslagna systemet bör emellertid riskökningen hos EKNkunna begränsas sa att premietillägget kan sättas till en för företagenacceptabel nivä. EKN systemet kommer säledes inte liksom attmotverka andra statliga åtgärder för att styra exportkreditgivningen tillutländska valutor. yaiut.akursrisk_vl,d_skadefail_enligt nuvarande system Den som finansierar en exportkredit (normalt SEK ellerbank) har normalt ingen valutarisk genom att han matchar krediten med Inläningi samma valuta. För dem som är garantigivare gentemot kreditgivaren (normaltEKN och exportföretag) finns dock en betydande valutarisk. Risken uppkommergenom att när läntagaren inte betalar sina räntor och/eller amorteringar sämäste garantigivaren betala dessa 1 den utländska valutan eller 1 svenskakronor till dagskurs.