prop · GA03169 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87:169 medredogörelse för den svenska krigsmaterielexporten 1986/87: 169 Regeringenbereder tillfälle atl la del av vad som har lagils upp i bifogade uidragur regeringsprotokollel saml överiämnar en i utdraget angivenredogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 27 maj1987 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden ,, , , , S. , , ,, , R. , , , , , ,G. Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1986 Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten avkrigsmateriel kontrolleras av siaismakterna. Tillverkning och tillhandahällande av krigsmaterielregleras genom lagen (1983:1034) om konlroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m. och förordningen (1983: 1036) i samma ämne. Båda förfaliningarnaträdde i kraft . Lagen ersatte därvid äldre lagstiftning,ursprungligen . I lagen föreskrivs atl tillverkning av krigsmateriel intefår ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för atl försälja,utbjuda mot vederiag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseendekrigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel. Regeringen fårförena tillståndet med villkor samt med konlroll- och ordningsbestämmelser. För alt möjliggöra kontroll av tillverkning ochförsäljning av krigsmateriel inrättades krigsmaterielinspektionen (KMl),som finns inom . Som ett led ikontrollarbetet är berörda företag skyldiga atl lill KMI avge deklarationerrörande tillverkning resp. försäljning av krigsmateriel. Statliga myndigheter såsom affärsverket FFV står inteunder K.MI:s kontroll och har ingen redovisningsskyldighet. KMI får ändåårligen uppgifter om de statliga tillverkarnas exporl. På grundval av uppgifterna från de privata och statligaföretagen upprättar KMI statistik. Detta sker årsvis. Arbetet med statistikenär med hittillsvarande rutiner slutfört efterkalenderårets slut. Vid den övergång till automatisk dalabehandling somtidigare förutskickats kommer tiden att kunna förkortas. Arbetet med en sådanövergång har inletts. I råder ell generelll förbud motexport av krigsmateriel. Regeringen kan dock medge undantag (dispens) frånförbudet. Att en ulförsel på detta sätt tillåts har sin grund i vårsäkerhetspolitik och den därav betingade nödvändigheten av atl kunnaupprätthålla en hög självförsörjningsgrad med avseende på krigsmateriel. Reglerna om krigsmaterielexportåterfinns i lagen (1982:513) om förbud Skr. 1986/87:169 mot utförsel av krigsmateriel, m.m. och dilhörande förordning (1982: 1062). Båda förfaliningarnairädde i kraft . Genom ulförsellagen krävs sålunda lillstånd till utförselav varor som utgör krigsmateriel. Bestämmelser om vad som avses medkrigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också förtillverkare av krigsmaleriel alt till någon ulom rikel upplåta eller överlåta lillverk-ningsrättighelerm.m. Vidare krävs lillslånd för atl inom riket bedrivamilitärt inriktad utbildning av utländska medborgare. Beslut i ärenden rörande dispens frän utförselförbudetfattas som sagls av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Närasamråd sker därvid med politiska avdelning, försvarsdeparte-menleloch i vissa fall med induslrideparlementel. I ärenden som inle avser ulförsel istörre omfattning eller inle är av slörre vikt har ulrikeshan-delsminislernbemyndigats alt fatta dispensbesluten. harar 1971 (prop. 1971: 146, UU 21, rskr. 343)fastslagit och sedermera genom godkännandet av proposition med förslag till lagom förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. bekräflal de rikllinjer somskall ligga till grund för tillståndsprövningen (prop. 1981/82: 196, UU 26, rskr.345). Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem avprincipiell karaktär och tillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlagauppgift. Det är inte möjligl au utforma rikllinjer för tillståndsprövningen säalt alla svårigheier i tillämpningen kan undanröjas. Del är därför nalurligl atlprövningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse.Enligt 10 kap. 6 S regeringsformen (RF) skall regeringen i utrikesärenden av slörrevikt överlägga med ulrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissautförselärenden rörande krigsmaleriel är av den arten all överläggning mednämnden skall äga rum. Även om sådana överiäggningar inle bedöms erforderliga,har det likväl önskvärt alt prövningen av vissa enskilda dispensärendenges en bredare förankring än i regeringen. beslutade pågrundval av propositionen (1984/85: 82) om ökad insyn och samråd i frågor somrör krigsmaterielexport att en rådgivande nämnd i krigsmalerielexportfrågorskulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr. Nämnden, som beslår av sex ledamöter tillsatta påparlamentarisk grund, inledde sin verksamhet . Den har under år1986 hållit nio sammanträden. Nämnden har till uppgift all lämna råd i enskildakrigsmalerielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigs-malerielinspektörensom också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisasamrådet till det föredragande statsrådet. Nämndens tillkomst har inneburit att omfattningen av deärenden som görs till föremål för ökat samråd har breddats. Nämnden har självfallet inle ersatt ulrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt regerings formen har att överlägga med ulrikesnämnden om. Genom de relativt täta, regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter ock så en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av de frågor som rör krigsmaterielexport. Inyssnämnda proposition uttalade regeringen även sin avsikt all Skr.1986/87: 169 lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Härigenom skulle förses med en samlad information om krigsmaterielexportensamiidigi som underlag skulle ges för en breddning av den allmänna debatten. 1 enlighet härmed förelade regeringen enskrivelse (1984/85:223) med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenunder . lämnades en motsvarande redogörelse 1985 (Skr. 1985/86: 178). Inom KMI har utarbetats en liknanderedogörelse avseende . Redogörelsen bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga (bilaga 1). Av den statistiska redovisningen framgår bl. a. atl densvenska exporten av krigsmateriel uppgick lill 3 242,9 milj. kr. mol2 137,4 milj.' kr. Detla innebär räknat priser enökning med 235 milj. kronor eller . Krigsmaterielexporlens andel av den lolalavaruexporten ulaorde mot 0,för . Genomsniiissiffran för densenaste tioårsperioden är 1,. Som elt led i en eftersträvad vidgad information om svenskkrigsmaterielexport ingår i årets redogörelse också värdet av den berördaexporten lill enskilda länder även . Uppgifter omdessa värden återfinns i bilaga (bilaga 2). Vad gäller krigsmaterielexportens geografiska spridningkan konstateras all har sålt krigsmaleriel lill ettfyrtiotal länder. Uppdelade på regioner dominerar med cirka hälftenav värdel av leveranserna. moltog de nordiska länderna en slörre andelav exporten än lidigare. Denna utveckling har fortsalt ochexporten lill svarar nu för av den samlade exporten avkrigsmateriel. När det gäller krigsmaterielexportens värdemässigafördelning på olika huvudområden är vapen och ammunition den dominerandekategorin. Denna kategori omfattar etl rikt register av den vapen- ochammunitions-tillverkning som förekommer i . Även krut och sprängämnensamt "övrig materiel", vilken innefattar bl. a. elektroniskapparatur, är betydelsefulla exportvaror på den västeuropeiska marknaden. En hög självförsörjningsgrad när del gällerförsvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. Påvikliga försvarsmate-rielområden är det därför en fördel för att ha eninhemsk produktionskapacitet. Härom råder en bred enighet. Det svenskaförsvaret är emellertid en alltför liten avnämare för alt den inhemskaindustrin skall kunna få önskvärd bredd och effektivitet. De svenskaförsvarsbeställningarna kan exempelvis i regel inle ge kontinuitet iproduktionen. En exporl av försvarsmateriel från är av stort värde för atlkunna hålla uppe produktionskapaciteten och den tekniska utvecklingsnivån. Ävenhärom råder en bred politisk enighet. Men villkoret är alt detta sker med enbetydande resiriktivitet och i enlighet med de rikllinjer som haruppställt. Allvarliga misstankar har riktats mot atl en del krigsmalerielleveranserfrån inte skell i enlighet med gällande bestämmelser. längre lid har dessamisstankar utretts av polis- och tullmyndigheter. 1986/87: 169 26 maj1987 åtalade åklagaren två personer, varav en i ledande slällning vid för bl. a. grov varusmuggling avseende krut och sprängämnen. Såvittavser annan materiel pågår förundersökningen fortfarande. Det är somregeringen tidigare framhållit etl oeftergivligt krav atl företagen respekteraroch följer den lagstiftning och de regler för vapenexporten som skärptes såsent som . Underär 1985 tillkallade regeringen en särskild utredare - landshövdingen iSödermanlands län, Bengl - med uppgift all företa en kartläggningoch genomgång av den svenska försvarsindustrins verksamhet i utlandet. Medutgångspunkt i denna genomgång skulle utredaren överväga de ålgärder som kanvisa sig påkallade för alt från samhällets sida slyra uivecklingen så att de rikllinjerför krigsmaterielexporten som har uppsiälll kan fullföljas. Iapril överlämnade utredaren sitt betänkande (SOU 1987:8) Försvarsindustrinsutlandsverksamhet. Det är nu föremål för remissbehandling. Parallelltmed denna remissbehandling har särskild uppmärksamhet riktals mot två områden.En referensgrupp har tillsatts med uppdrag all la fram förslag om en ulbyggd lullkonlrollöver krigsmaterielexporten. Detla arbete har samordnats med en inomutrikesdepartementets handelsavdelning bedriven intern genomgång av KMI:skontroll- och handläggningsrutiner m. m. Ensärskild utredare, ambassadören , lillsalles för atlgöra en administrativ översyn och utvärdering av krigsmalerielin-speklionens verksamhel.Denna ulredning är avsluiad. En rapport överlämnades lill uirikeshandelsminislernden . delsbereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört i del föregående, delslill överiämnar redogörelsen för den svenska krigsmaterielexportenår 1986. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. 1986/87: 169 Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer utvecklingen av den svenska tillverkningen, försäljningen ochexporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd alt bedriva verksamhelpå krigsmalerielområdet - omkring 130 stycken, varav eltsjuttiotal är aktiva - är skyldiga atl lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI.Detla material jämte uppgifier som inspektionen lar fram på annal sättanalyseras och bearbetas inom KMI. Den statistik som därvid tas frampresenteras för regeringen i inspektionens ärsberällelse som normall avlämnasunder juni månad. I propositionen (1984/85: 82) om ökad insyn och samråd i frägorsom rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt alt lämnariksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggandepromemoria redogör för den svenska krigsmaterielexporten . Ibudgetpropositionen lämnar ulrikesdepartementel uppgift om värdel avde utförseltillstånd som har utfärdals under föregående kalenderår. 1 åretsbudgetproposition har värdel för angetts till 4 262 milj. kr. Antaletinkomna utförselärenden har legal mellan 1 500 och 2000. Denövervägande delen av dessa har gälll ulförsel av enstaka vapen och annankrigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförsellill-stånd fallas avregeringen. I ärenden som inte avser ulförsel i större omfattning eller inte ärav större vikt får det statsråd som har till uppgift all föredra ärenden omutförsel av krigsmaleriel meddela sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 harca av värdet av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 19821986. Avtabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförsellillståndberäknad priser ökat med 31,eller med 233,3 milj.kr.Det bör påpekas att utförseltillstånden ofta läcker en annan och längretidsperiod än den till vilken tabelluppgifterna hänför sig. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 1982-1986 i löpande Skr. 1986/87: 169 priser och prisnivå'Jämte den procentuella volymförändringen -t-30,9 -1-31,3 ' Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindexför verksladsprodukler använts. Det förekommer olika uppgifter om det ärliga värdel avsvensk krigsmaterielexport. KMI:s statistik grundar sig på de uppgifterinspektionen lar in direkt från varje exportföretag rörande värdet av levereradmateriel. Tabell 3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexportunder den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 årsprisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totalavaruexport. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren19771986 i löpande priser och prisnivå, m. m. -25,5 Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex förverkstadsprodukter använts. Krigsmaterielens andel av vår totala varuexport för år1986 uppgår till 1,, dvs. en ökning i förhållande till siffror. Som alltid gäller att förändringar från till ettannat inte ger underiag för några mer långsiktiga bedömningar avutvecklingstendenser. En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 visar att detsammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sigavsevärt från värdet av faktiska leveranser under . Krigsmaterielens fördelning Skr. 1986/87: 169 Huvudområdet vapen och ammunition dominerar den svenska krigsmaterielexporten.För år 1986 svarar detla område för , vilket är högre än genomsnittet för denärmaste föregående åren. Ökningen på flygplansområdet hänför sig tillnordiska köpare. Värdet av svensk krigsmaterielexport i mkr.under åren 19761985 fördelat på sex olika huvudområden. a) Vapen och ammunition (inkl. för jakt och sport) b) Krui och sprängämnen samt vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansrade fordon jämte d) Krigsfartyg jämte e) Militära luftfartyg och delar därlill samt fallskärmar f) Övrig materiel a) Vapen och ammunition (inkl. för jakt och sport) b) Krut och sprängämnen samt vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansrade fordon jämte d) Krigsfartyg jämte e) Militära luftfartyg och delar därtill samt fallskärmar f) Övrig materiel a) Vapen och ammunition (inkl. för jakt och sport) b) Krut och sprängämnen saml vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansrade fordon jämte e) Militära luftfartyg och delar därtill samt fallskärmar Skr.1986/87: 169 a) Vapen ochammunition (inkl. för jakt och sport) b) Krut ochsprängämnen saml vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansrade fordonjämte utrustning d) Krigsfartyg jämte ulruslning e) Militäraluftfartyg och delar därtill samt fallskärmar Kategorin övrig materiel omfattar bl. a. övningsmaleriel,radar, underhålls- och tillverkningsutrustning samt elektronik. Den i föregående labeller redovisade totala omfattningenav krigsmaterielexporten och dess uppdelning på olika huvudområdenkompletteras i följande sammanställningar av exportens fördelning, dels påskilda regioner (tabell 5) och dels påenskilda länder under är 1986 (tabell 6). Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren1977-1986. (väst)'' ' inkl. Jugoslavlen. Sedd över ett längre tidsavsnitt visar sammanställningen atlden svenska Skr. 1986/87: 169 krigsmaterielexporten i stort sett till överhälften av sill värde gått till och till till Asien.Afrika kommer inte upp till I % efter att några är tidigare med Nigeriasom största köpare legat på relativt höga siffror. Exporten i tkr. av krigsmateriel år 1986fördelad på länder (inom parentes exporten ) (92 395) (35 494) (11 188) (74 733) (86 739) (335 623) (4 050) (77 528) (26 798) (5 244) (85)64) (106 138) (22 308) (94 962) (3 183) (2 039) (28 200) (2137 355)" "*Slutsumman anger totalvärdet i vilket också i tabellen icke förtecknade länderingår.) omfattade exporten 38 länder mot 1985.Till 10 av dessa 38 länder understeg exportvärdet 1 milj. kronor. 1 flera avdessa fall har exporten rört sig enbart om vapen för jakt eller sport. Somframgått av tabell 5 utgör den dominerande regionen för svensk krigsmaterielexport.Den ökade andel som denna marknad tagit i förhållande till 1985 beror, förutomden anmärkningsvärda ökningen vad avser de nordiska länderna, också på störreförsäljningar till länder som , och . Nordamerikasandel av berörd svensk export har sjunkit i förhållande till föregående årvilket främst beror pä minskat värde för . I är Brasiliendet allt dominerande mottagarlandet för den Skr. 1986/87:169 svenska exporten. Liksom under år1985 består den i allt väsentligt av luftvärn och luftvärnsutrustning. Redovisningen för visaratt efter en nedgångunder åter har nått en andel av den svenska krigsmaterielexporten påcirka . , och har ökat starkt medan Singaporeminskal. Till beslår exporten fortsatt av materiel för bevakning av kust-ochhavsområden. Till där är huvudmoilagariandet fortsätterexporten att sjunka. För vidkommande kan en exportuppgång iförhållande lill konstateras. Försäljning av tiliverkningsrättigheter m. m. har regeringen lämnat ell tillstånd tillupplåtelse av tillverk-ningsräitigheler ulom riket. Del gäller för tillverkningi . I ell annat fall har regeringen godkänt en ändring av elllicensavtal med ett norskt företag. Regeringen har också lämnal etl lillslånd för militärt inriktadutbildning i av utländska medborgare. Prövningen av ärenden rörande licenser sker på samma sätlsom när det gäller export av malerielen som sådan. Förutom den prövning somföregår varje tillstånd till exporl av krigsmateriel, görs en genomgång avrelevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frägor rörandelicensens omfattning, dess ulslräckning i liden, reexportklausuler m. m. Del finns drygl ell 50-tal exportörer av krigsmaterieli . Av dessa är ca 25 mindre företag med tillstånd att handla med jakt-och skyttevapen. Dessa senare företag exporterade tillsammans förnågol över 4 milj. kronor. Under samma lid exporterade 19 företag vardera förvärden över 1 milj. kronor. De främsta exportföretagen är och affärsverket FFV.Bofors är det ojämföriigt största. Tillsammans svarade de båda företagen för70%; av den svenska krigsmaterielexporten för . Efter dessa kommer i turoch ordning försvarels materielverk, och ElektronikindustrierAB. Dessa tre exporterade var och en för värden överstigande 100 milj. kr. 1 intervallet50 till 100 milj. kr. Åtta företaghar exporterat för mellan 10 och 50 milj. kr. Dessa är , , , , , , och . Deövriga förelagen med en export överstigande en milj. kronor är InstrumentsAB, , och . Tillsammans svarade dessa 19 förelag för 99,av hela densvenska 1 1986/87: 169 m I On OO OO v-i ' -O CN On O »/ r- oc o m CM O r I I :; I I rr rvj -C" ö «/~) rs) - fN 0 r. m oc «/oc I o w-1 I r*-i *, -rr /"> ' r fNi oo oc O >£) I/-1 vo TT m r- m TT rr r-ir-- r-. V) oo r-- »o in O r-- fNoo f*-,o \0 r-j wn r rs) wn - Tf 5; I I I O (0\ O sO un r--. I v-i \D 1 s, 1 1 un (VI t/-, 1 (N m OO \C ' rn ' -»a- oc r-- wn o I rJ Ov I ' r oo ' nC ( On r O »O m CM m OO O ' Tf TT (-M Tf r*-, r*", \D u-| u-i r - rJ (N wn ON ei rvi v£i oo ( O v£> O r*--, - " O ' ON (-v) Tf Tf r*-i o 1 \0 r-i - ' r*-i t rl On U"i Ov rsi r m j r - oo ) */ r<: r-\ I I l~l i ' ' 'sDununr-. O U-, On oo r-i r O On I I I I I ri u - un I CTv On 00 O m »m ' o O r-j ON oo nD r-i v£) im r-J nD ii;:::! On yr\ U-i rf Tf Tf Tf un Tf O NO ON rJr-- 00 o r4 Tf 00o. ON r-- r-j ir I i I un oo Np r- m r- o un so NC r-4 " r-4 " oo r- 1 I CO sO i r- r-i u-, OO <£> ' oo r*-i >o ON r-j o r* un Tf I I I o ON \D I Tf r r~- Tf ' m ON oo o I I Ä I t I cs) ON Tf o oo 1 r<-i o r- m \o r-» oo fl Tf r* Ul 1 OO 00 no un ' m r-j m On ' vO 00 r*-i \0 u-, oc NO r-- (VI sO ON o NO rin NO OO OO m 1 O 1 ON \0 ON oc \0 I On vO »'*n o ' \0 <=i 0\ O I ri Tf r- vO un ' r-J Tf o r-j r-i Ov- ON r-i rsi r- (vi - o 1= S - " 'toj::t;i::30-o-o.2.2l5g- c -c 'u rt 1) w £ .2? t/3 c t: 3 rt n] IL» -a "f;iS D.JS ex S->- 3 « 'j: O 1- -O c te c rt o C 2 ta op u U-) h- ( oo rsJ Tf mi rr I I 00 I I 00 00 r-4 OO i m o o o On vO o oo f*-) ON ri On On On O m-, (--I O TT mi Tf o O w-, vo Un f ' O On Tf . ON r- 00 . i ' On r*-, r-i [-- r-- u"i m ON u-, \0 <*" u-| r-4 ON r-J O O \0 On j r----- oo m. rt-i [- r-, u-, O ON r- (vi r- (N Tf ON r- ND 1 -»t OO fi r- r- ON 00 m On - rJ 'O U". NO Tf I v-, un r- vO oo r- mi OO r- " r-i o vONOO I OOOrlsOOO I (V40-nD0u". fjf- ' OvNOONmi(vioo ' (vio rjNOriui ' ONr- ND r--oo r--ONOTfooN o ONO (N tm-'oorn rs) un rJ oc r~- -on oc oc un r-t m un \o i r-j un i r-i ON ' O o oc ' Tf un Tf un mi u-, >/-i O un r- un u-i Tf rs) Tf mi \0 sO 00 I Ov t o00 I oc f ' un ' (v| r, ' > Tf ' ON ON 00 W-, vO ON00 r- o u. o Tf o rsj n 1 2: II I I i |'lND(v|Ovm, 00 00 I ' 'o'ON----------- rJrfsOOO 00 mi nomi Ov (m On " On sD < mi r-- vo r- r-j NO I O r-l I Tf Tf (vi ' vo vo 00mj r- r-J 00 Tf ( oo nD Ov rs) On r--Vi r*-i ON un o -o oc r-i 00 r-j VO un v rsi 00 r-j m r-i r- (vi r-i I r- o r I I ;$; (V) Tf r-l o ' rs| rs( oo (1 " O o ND o ND 00 " Tf oc Tf > I t-- I I »y-i OO I r-J r-i vo (N rsj Ov r-i vo r-jo rs) ON Tf o 00 o oo Tfr-. r*-, 00 r- r* U-) en r~- rsi Tf rn r-i ' »n u-i Tf I I I I ! 00 r- vo r-i mi -~ v m mi Tf im r-i I r I I I I 00 00 r- oo Ov rs un o I r00 i 1 I mi [ i nO rsi Tf 00 r- rsi On fN U-i m, Tf Tf ' 00 mi o -, un I I !S: I 5S I I : I ON I ' ON ' I ::;; ,2-o c c i ra ra _g , N O C' u- rt CJ ; " - - .5. .5 touoo3o.= D.t.i;3tox:. ;!i, ZZZZZCL,ft.CL,D-oici/iu:icoc/2i/f-iHh- .2 c * o iÉ J3 T3 M c q X l> S totour; g3p3:i 00.= lZ c-EQ(2 ofcii to BB 3 c/5