prop · GA0369 · 1986-12-31 00:00:00 — Defömtsättningar som mofiverar att den tUlfälliga föräldrapenningen skallberäknas på samma sätt som sjukpenningen vid kortare sjukfaU finns därför inteenligt min mening när det gäller föräldrapenning och havandeskapspenning. Jaganser därför atl beräkningen av föräldrapenning och havandeskapspenning börske efter nuvarande regler. 4 1986/87. Mitt förslag:Sjukpenning och sjukpenninglillägg enligl den frivilligasjukpenningförsäkringen skall inle samordnas med timberäknad sjukpenning. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitl förslag. Remissinstanserna:Remissinslanserna har inte kommenterat förslaget. Skälenför mitt förslag: infördes nya beslämmelser för denfrivilliga sjukpenningförsäkringen och hemmamakar, sluderande och andra medingen eller låg förvärvsinkomst erbjöds etl förbättrat försäkringsskydd.Avsikten var atl inom den allmänna försäkringens ram göra det möjligt atlerbjuda en försäkring med villkor som inle kunde införas generellt i enobligalorisk försäkring under rådande statsfinansiella förhållanden. Denfrivilliga sjukpenningförsäkringen innebär alt den som inte har en obligalorisksjukpenning som uppgår till garanlinivån enligl 4 kap. 6§ AFL (60kr. m. ) genom frivUliga avgifter kan försäkra sig för att fåsjukpenning eller sjukpenningtillägg som tillsammans med den obligatoriskasjukpenningen får vara för dag lägst . och högst garanlinivån.Försäkringen kan lecknas utan karenstid eller med 3 eller 30 dagars karenstid. Denobligatoriska sjukpenningen och det frivilliga sjukpenninglUläggel får såledesenligt nuvarande regler tillsammans inte vara högre än garanlinivån. I de fallden försäkrade har ett sjukpenningliUägg och en ojämnl fördelad arbetstid uppstå problem om denna begränsningsregel behålls oförändrad. Det skulle dåkunna inträffa alt ersättningen från den obligatoriska försäkringen i form avfimberäknad sjukpenning för viss dag ger högre ersättning än vad som sammanlagtfår utges per dag enligt nuvarande regler. Enlösning på det nämnda problemet bör enligt min mening sökas genom alt manavslår från alt samordna förmånen från den frivilliga försäkringen medsjukpenning från den obligatoriska försäkringen så länge den sistnämndaberäknas enligl den nya metoden. om för vilkende nya beräkningsreglerna tillämpas bör sjukpenningtill-lägg kunna ulges meddel belopp som den frivilliga försäkringen omfallar även om ersättningen perdag från den obligatoriska försäkringen blir högre än garanlinivån.Sjukpenningtillägget skall också kunna utges för sådana dagar då rält tillsjukpenning från den obligatoriska försäkringen inte föreligger på grund av altden försäkrade inle behövi avstå från förvärvsarbete med anledning av sinsjukdom. Pådelta sätl blir förmånen från den frivilliga sjukpenningförsäkringen för demsom omfattas av limberäkningssyslemet av etlsjukfall oberoende av den obligatoriska sjukpenningförsäkringen. Även för dessaförsäkrade skall vid sjukfall som varar än förmån från denfrivilliga försäkringen samordnas med den obligatoriska försäkringenssjukpenning fr. o. m. den . Mitt förslag: Vidtillämpning av lagen (1976: 380) om arbelsskadeförsäkring och lagen (1977:265)om stafiigt personskadeskydd skaU limberäkning av sjukpenning ske påmotsvarande sätl som vid sjukpenning från den allmänna försäkringen. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Arbetsgruppen anser altäven sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring skall omfattasav del nya beräkningssättet. Remissinstanserna:Riksförsäkringsverkel fillslyrker förslagel. Verket har framförtvissa synpunkier som redovisas i det följande. Skälen för mitt förslag:Arbetsskadeförsäkringen ger i princip full ersättning för inkomstbortfall fillden som drabbas av skada i sitl arbete. Med hänsyn till att de fleslaarbelsskador är av sådan nalur, att den skadade är fulltåterställd, har arbetsskadeförsäkringen samordnats med sjukförsäkringen enliglAFL. Samordningsliden omfattar i regel de 90 närmast följande dagarna efler detalt skadan iniräffade. Sjukpenning under samordningsfiden ulges enligt AFL lillförsäkrad, som är berättigad lUl sådan sjukpenning. Vid sjukdom som eftersamordningstiden med minsl hälflen nedsätter den försäkrades förmåga att skaffasig inkomst genom arbete utges sjukpenning enligt lagen omarbelsskadeförsäkring (LAF). LAF-sjukpenningen skall i princip täcka denförsäkrades hela inkomstbortfall. Sjukpenningunderiaget får dock inte beräknastill högre belopp än vad som motsvarar basbeloppet. Om denberäknade årsinkomsten inte uppgår till , skall den ändå beräknas filldetta belopp. LAF-sjukpenningenberäknas med samma delningstal som sjukpenningen enligt AFL och har därmedsamma brister som denna i kortare sjukfall. Jaganser atl överensslämmelsen i sättet att beräkna sjukpenning mellan AFL och LAFbör behållas även när den föreslagna timberäkningsmetoden införs. Vid sjukfallsom är att hänföra fill arbetsskada utges som nämnts ersättning enligt AFLunder samordningstiden. Därvid kommer fimberäknad sjukpenning all utges för deförsia av sjukperioden. Ersättning enligl LAF kan också ulges undersamordningstiden för försäkrad som inle har rält lill sjukpenning enligl AFL. Idessa fall ulges ersättning med tillämpning av . Sammaberäkningsregler skall tillämpas vid dessa fillfällen. Omen försäkrad på grund av arbetsskada insjuknar efler samordningstidens utgångeller om han insjuknar på nytt och sjukfallei godkänns som recidiv av tidigaregodkänd arbetsskada skall LAF-sjukpenning utges. Även i dessa fall skall, omden försäkrade har ell sjukpenningunderlag som är alt hänföra till anställning,sjukpenningen beräknas enligt timberäkningsmetoden under de försia I4dagarnaav sjukperioden. Del innebär atl fimberäknad sjukpenning skall ulges för dentid somden försäkrade behövt avstå från förvärvsarbete på grund av sjukdom. I de falldå den försäkrade inle avstått från förvärvsarbete på grund av sjukdomen ulgesinte sjukpenning. Bortsett från den skUlnad som ligger i att LAF-sjukpenningeni motsats lill AFL- sjukpenningen syflar till full kompensation förinkomslbortfall skall de regler som föreslås gälla för timberäknad sjukpenningenligt AFL i molsvarande mån gälla vid timberäknad sjukpenning enligt LAF. Riksförsäkringsverketpåpekar all de nya beräkningsreglerna bör gälla även när en arbetsskadad personinsjuknar före samordningstidens uigång och samordningstidens sista daginfaller under de försia av sjukdomsfallet. Jag ansluter mig fiUverkets uppfattning i denna del. Timberäknad sjukpenning bör även i dessa fallutges för av sjukperioden. Det innebär att timberäknadsjukpenning enligt AFL utges för den del av 14-dagarsperioden som faller inomsamordningsliden och fimberäknad sjukpenning enligt LAF för den del av14-dagarsperioden som ligger efter samordningstidens uigång. Detsom här föreslås gälla vid sjukpenning enligt LAF bör i lilllämpliga delar ävengälla sjukpenning enligt lagen om slatligt personskadeskydd (LSP). Arbetsgruppenhar anfört att även sjukpenning enligt lagen om yrkesskadeförsäkring (YFL)borde omfattas av förslagel. YFL upphörde atl gälla men gällerfortfarande övergångsvis för fall där yrkesskada visat sig före LAF:s ikraftlrädande.Enligl uppgifl från yrkesskadebyrå meddelas ca tiobeslul om sjukpenning enligt YFL där denna sjukpenning är högre änAFL-sjukpenningen. Antalet sådana beslul kommer atl minska ytterligare för altså småningom upphöra helt. Mot denna bakgrund föreslår jag inte någonförändring av övergångsregleringen av YFL i förevarande sammanhang. Mitt förslag:Samma krav på sjukanmälan som finns i lagen om allmän försäkring införs iarbelsskadeförsäkringen och del slalliga personskadeskyddet. Arbetsgruppens förslag:Arbetsgruppen tar inle upp denna fråga. Den har däremot behandlats avarbelsskadeutredningen (S 1984:01) i dess betänkande Översyn avarbetsskadeförsäkringen (SOU 1985: 54). Arbetsskadeulredningens förslagöverensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Riksförsäkringsverkel anser att samma krav på sjukanmälan som finns i AFL börinföras i LAF. Vid remissbehandlingen av arbetsskadeulredningens förslag harmajoriteten av remissinslanserna inle framfört några invändningar på dennapunkt. Skälen för mitt förslag:Enligt 3 kap. 10 § Qärde slyckel AFL får som huvudregel sjukpenning inle utgesför fid innan anmälan om sjukdomsfaUet gjorts hos . Förrält till sjukpenning fordras atl den skadade gör anmälan tiU kassan ienlighet med reglei-na i AFL. 1 LAF föreskrivs däremot inte någon sådananmälningsskyldighet. Det innebär alt rätt till arbetsskadesjukpenning eftersamordningstiden kan föreligga även om anmälan om sjukdomsfaUet inte gjortslill kassan. I likhet medarbetsskadeutredningen och anserjag all skyldighel attgöra sjukanmälan bör införas inom arbelsskadeförsäkringen. Till slöd för dettakan anföras samma argument som motiverar regeln i sjukförsäkringen, nämligenalt försäkringskassornas bevakning i sjukfallen underlättas. Som ytterligareskäl för atl införa sådan anmälningsskyldighet i LAF viU jag nämna allolikheterna mellan försäkringsgrenarna beträffande anmälningsskyldighet kanmedföra vissa administrativa svårigheter med det nya limberäkningssyslemet.Jag anser att kravel på sjukanmälan också skall införas i det stafiigapersonskadeskyddet. 6.6 Värnpliktsförmåner och motsvarande Min bedömning: Dendagpenning molsvarande hel sjukpenning enligl lagen om allmän försäkring somulges tiU värnpliktiga och civilförsvarspliktiga m.fl. skall beräknas enliglnuvarande regler. Arbetsgruppensbedömning: Överensslämmer med min bedömning. Remissinstanserna: Av deremissinslanser som kommenierai frågan är ochFörsäkringsanställdas förbund positiva medan försäkringsrätten förMellansverige anser atl fimberäkningsreformen skall gälla även dagpenning tillvärnpliktiga. Skälen för min bedömning:Värnpliklig som genomgår repetilionsutbildning, som inte sker i direktanslulning till grundutbildning, har rätl till ersättning för inkomslbortfall iform av dagpenning enligt värnpliktsförmånsförordningen (1976: 1008). Dagpenningenmoisvarar hel sjukpenning enligt AFL. Om den värnplikfiges sjukpenning är lägreän . utges alltid lägst55 kr. Ersättning ulges för in-och uiryckningsdagar saml för alla mellanliggande dagar. Sådana brister i kompensationsnivån som uppstår ikorta sjukfall torde inle aktualiseras i samma utsträckning när del gällerersättning under repetilionsutbildning. Dagpenning enligtvärnpliktsförmånsförordningen bör därför, enligt min mening, även framdelesberäknas enligl nuvarande regler. Del ankommer på regeringen alt besluta om denjämkning i värnpliktsförmånsförordningen som kan behövas för alt klargöra atllimberäkningsmetod inte skall tillämpas på dagpenningen. Molsvaranderegler beiräffande dagpenning som i värnpliktsförmånsförordningen gäller förden som är civilförsvarspliktig enligl förordningen (1976:1011) om förmånerlill civilförsvarsplikliga samt för vapenfria tjänsteplikliga enligtkungörelsen (1966:414) med vissa beslämmelser om vapenfria ijänsteplikliga.Vad som sagts beträffande beräkningen av dagpenningen för värnpliktigagäller således också för dagpenning till civilförsvarspliktiga och vapenfriatjänstepliktiga. Ifrågan om förmånerna till värnpliktiga m. fl. harjag samrått med chefen förförsvarsdepartementet. Mittförslag: Ersättningen till tillfällig smittbärare, som har en sjukpenninggrundandeinkomst som helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall under deförsta i elt ersältningsfall motsvara sjukpenningen i det nyaberäkningssystemet. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Riksförsäkringsverkel anser alt s. k. smittbärarpen-ning enligtsmitiskyddskommitléns betänkande (SOU 1985: 37) skulle kunna utges under deförsta av ett ingripande enligt smittskyddslag-sliftningen. Övrigaremissinslanser har inte kommenterat förslaget. Skälenför mitt förslag: Ersällning till lillfällig smittbärare utges enligt lagen(1956:293) om ersättning ål smittbärare under längst . För densom omfattas av sjukförsäkring enligl AFL utges ersättningen för dag räknat meddet högsia belopp som smitlbäraren vid sjukdom har rätl atl uppbära i form avsjukpenning och evenluelll frivUligt sjukpenningfill-lägg på grund avförsäkring enligl AFL. Jaganser atl de lillfälliga smittbärare som har en sjukpenninggmndande inkomsi somhelt eller delvis är alt hänföra till anställning också bör få del av enförbättrad kompensation genom att smittbärarersättningen knyts till densjukpenning som beräknas enligt del nya systemel. Smittbärarersält-ningen idessa fall bör således i elt ersältningsfallmotsvara sjukpenningen i det nya beräkningssystemet. För tid därefter börsmittbärarersättningen motsvara sjukpenning enligt nuvarande regler. Om denförsäkrade har etl sjukpenningtillägg höjs smittbärarersättningen i motsvarandemån. I betänkandet frånsmitlskyddskommittén föreslås att den nuvarande uppdelningen ismittskyddslagstiftningen på tUlfälliga resp. kroniska smittbärare skallupphöra. Likaså föreslås atl skall utge s. k.smittbärarpenning till samtliga smittbärare som blir föremål för ingripande.Smitiskyddskommitléns betänkande bereds inom regeringskansliel.Ställning lill förslagel om smittbärarpenning tas således inle i förevarandesammanhang. 7 Avdragsregler som påverkas av timberäkningssystemet DeaUmänna försäkringskassorna betalar ut dagersättning högst om inteersättningsperioden tar slul . Från ersättningen görs vissa avdragsom är beräknade efler de belopp som ulges per dag. Dessa avdrag skall görasäven i det nu föreslagna systemet med timberäknad ersättning. Arbetsgruppensförslag innebär alt avdragen skall göras ulifrån en beräknadgenomsniitsersättning per ersätlningsdag . Dettainnebär atl fimberäkningsperioden måsie vara avslulad innan utbetalning aversättning kan ske. I det följande redovisar jag mina förslag och bedömningar idetla avseende. Mittförslag: När timberäknad sjukpenning utbetalas skall avdrag för sjukhusvårdgöras utifrån genomsnillsersältningen per ersättningsdag. Arbetsgruppensförslag: Överensslämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Har inle någol all erinra mol förslaget. Skälenför mitt förslag: För dä den försäkrade får sjukhusvård eller beredsvård i ett sådant hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen(1980:620) som ger vård och behandling ål missbrukare av alkohol ellernarkolika skall sjukpenningen minskas med , dock med högst en tredjedelav sjukpenningens belopp. Därvid skall del belopp varmed minskning skeravrundas tiU närmasl lägre hela krontal. För alt systemetinte skall bli onödigt svåradministrerat bör avdraget för sjukhusvård görasfrån en beräknad genomsnitlsersälining per ersättnings-dag. Om en sjukperiod ärlängre än bör en genomsnillsberäkning göras på ersättningsdagarnaunder . Vad jag förordat uppnås som följd av detberäkningssätt som föreslagits i del föregående för fall då timberäknadsjukpenning skall utges för mer än (avsnill 4.3). För tiden eftertimberäkningsperiodens slut bör nuvarande ordning för sjukhusvårdsavdrag gälla. Förnärvarande görs avdrag för preliminär skall på utbetald dagersättning medbelopp som anges i gällande skattetabell. Avdraget faslslälls av riksskatteverketefter samråd med riksförsäkringsverkel. Denuvarande skattetabellerna kan inle ulan vidare användas vid utbetalning aversättning i etl sjukfall med timberäknad sjukpenning. Arbetsgruppen föreslårdärför att skatteavdraget från ersättningen skall göras utifrån en försjukperioden beräknad genomsniitsersättning per ersättningsdag. Del ståremellertid klart att även om skatteavdraget görs utifrån en på sådant sättberäknad genomsnitlsersälining kan dock avdragets storlek - på grund avprogressivileten i skattesystemet - i vissa fall bli helt olillfredsslällande. Beräkning av skatteavdragbör i stället kunna göras på följande sätl. Skattetabeller upprättas därskatteavdragets storlek inte anges i belopp per ersätlningsdag utan i procent,vars slorlek är beroende av den sjukpenninggmndande inkomsien. Oberoende av omsjukpenningen ulges enligl nuvarande regler eller i form av timberäknadersäitning görs alltid samma procenluella avdrag från ersättningen så länge densjukpenninggmndande inkomsien inle ändras. Denna modeU har klara administrafivafördelar jämfört med den av arbetsgruppen föreslagna modellen och lorde dessutomge ell mer korrekt skatleavdrag. Frågankräver viss ytterligare beredning. Jag avser att samråda med chefen förfinansdepartementet och återkomma fiU frågan i annat sammanhang. Arbetsgruppenföreslår att den genomsnitlliga dagersättningen skall uigöra ersättningen perdag vid besiämmande av införsel- och förbehållsbelopp saml uimälningsbelopp ochutmätningsfrill belopp per dag. Riksskatteverkethar i silt remissvar anfört alt de löneexekutiva konsekvenserna avarbetsgruppens förslag bör utredas närmare innan förslagel genomförs.Riksskatteverket och har under ärendets fortsallaberedning hafl gemensamma överläggningar i frågan. Verken har därvid diskuteratförslag till vissa ändringar i utsökningsbalken i samband med införsel ochutmätning i de fall då ersättningen från är timberäknad. Föregen del vUl jag framhåUa atl den ulformning som timberäkningssystemet gettsenligt mitl förslag innebär att uttryckliga regler kommer att finnas för hurtimberäknad ersättning bestäms per dag även när ersättning skall ulges förflera dagar. Därigenom är en gmndförutsättning uppfylld när del gäller attlillämpa införsel- och uimälningsreglerna. Jag anser emellertid det angelägetatl frågan om införsel och utmätning i timberäknad ersättning löses pä ett sättsom underlättar en smidig administrativ hantering. Efler samråd med chefernaför justitie- och finansdepartementen finner jag att ytterligare beredningfordras i detla avseende. Jag avser att återkomma med förslag i frågan i ettsenare sammanhang. 8 Övriga ändringar som föranleds av det nyaberäkningssystemet Mitt förslag:Kravel på atl arbetsförmågan skall vara nedsatt med minst hälflen på gmnd avsjukdom för att rätt till sjukpenning skall föreligga skall gälla oförändrai.En kompletterande regel införs som innebär atl en försäkrad som på gmnd avsjukdom behöver avslå från förvärvsarbele under minst hälften av sin normalaarbetstid en viss dag skall få rätt till sjukpenning . Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer väsentligen med mitl förslag. Arbetsgruppen anser dock atlbedömningen av arbetsförmågans nedsättning inte bör göras ulifrån varjeenskild dag under sjukliden utan för än . Remissinstanserna: Fleraremissinslanser anser att sjukpenning bör utges för hela den lid den försäkradefaktiskt avslår från förvärvsarbete, fömtsalt att hans arbetsförmåga varitnedsatt med minst hälften . anser l.ex.att en förutsättning för den föreslagna periodbedömningen av arbetsförmågansnedsätlning är all den fakfiska frånvaroliden ersälts fullt ut. Skälenför mitt förslag: Sjukpenning ulges vid sjukdom som förorsakar nedsättning avarbetsförmågan med minsl hälften. Vid fullständig nedsatt- Prop. ning av arbetsförmåganulges hel sjukpenning. I annal fall utges halv Ersättningsnivåernainom sjukpenningförsäkringen är föremål för utredning. Kommiitén(S 1985: 02) för översyn av sjukförsäkringens roll när del gäller förebyggandeåtgärder och i samband med rehabilitering (rehabilileringsberedningen) skall bl.a. la ställning till frågan om fler ersättningsnivåer än inomsjukpenningförsäkringen. Enförsöksverksamhet med bl. a. flexiblare sjukpenningersätining pågår också förnärvarande inom tre försäkringskassor. Två nya ersättningsnivåer prövas,nämligen en fjärdedels och tre Qärdedels sjukpenning. Erfarenhelerna fränförsöksverksamheten skall utgöra underlag för de överväganden somrehabilileringsberedningen har all göra. Moldenna bakgmnd anser jag all del inle bör göras några principiella förändringari villkoren för räll fill sjukpenning med anledning av den förändring avsjukpenningberäkningen som jag nu föreslår. För rätl fill sjukpenning böralltså även vid del nya beräkningssättet krävas atl arbetsförmågan på grund avsjukdom är nedsatt med minst hälften. Vissafrågor som hänger samman med sjukpenningrätten och som har direkt anknytningfill del förändrade beräkningssättet bör dock las upp här. Det gäller främsträtten fill halv sjukpenning. Förrätt lill sjukpenning för en viss dag gäller enligl långvarig praxis all dettillstånd som skall kunna ge sjukpenning skall ha varat . Enligtpraxis gäller vidare att sjukpenning inte utges för en kalenderdag under vUkenen försäkrad arbetat mer än hälften av sin normala arbetstid. Fråndessa principer har i fiUämpningen gjorts vissa undantag. Sjukpenning kansåledes under vissa förutsättningar ulges för dag då den försäkrade avbrutitarbetet inom en Qärdedel av arbetsfiden, räknat från dess början. Vidare gälleratl om en försäkrad arbetar nattskift skaU vid bedömningen av hans rätl fillsjukpenning sktftarbetet anses utfört den kalenderdag då han arbetat denlängsta tiden. Till följd härav kan i vissa fall sjukpenning belalas ut förkalenderdag då den försäkrade arbetat mer än hälften av sin fakiiska arbetsiidden dagen. Underden senasle tiden har en förändring skett av praxis som innebär att sjukpenningäven i vissa andra situationer kan utges för dagar då en försäkrad arbetar merän hälflen av sin normala arbelslid. Dennautveckling har kommit tUl slånd genom två domar som försäk ringsöverdomstolen meddelat (FÖD 86:11). I båda fallen var den försäkrade halvt sjukskriven. Det arbete som utfördes under den halva sjukskrivningen hade koncentrerats så att de försäkrade under vissa arbetsdagar arbetade mer än hälften av vad som skulle ha varit normall om de varit friska. Försäkringsöverdomstolen uttalade i domarna alt försök till rehabilitering i vissa fall kan uigöra motiv för all utge halv sjukpenning enligl 3 kap. 7 § AFL även vid sådan föriäggning av arbelsti den att arbete ulförs i en större omfattning än hälften av den försäkrades normala arbetsiid. En grundläggande föruisättning härför är emdlertid enligt domstolen atl den sammanlagda arbetsfiden under den 57 period som omfattas av delaktuella försökel lill rehabilitering inle över- Prop. 1986/87:69 siigerhälften av den försäkrades normala arbetstid och att arbetstidsförläggningenär medicinskt motiverad. Arbetsgruppenhar föreslagit all kravel på att arbetsförmågan skall vara nedsatt med minsthälflen på grund av sjukdom för att rält fill sjukpenning skall föreligga börgälla oförändrat. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning bör dock intelängre göras dag för dag, eftersom detla skulle leda lill all de avseddaförbättringarna inle skulle kunna genomföras fulll ut för grupper medoregelbundna arbetstider. Vidare framhålls bl.a. att en beräkning dag för dagmedför atl ersäitning i vissa faU inte heller med del föreslagna systemet skullekunna ulges för insjuknandedagen. Enligt arbetsgruppen bör bedömningen avarbetsförmågans nedsätlning ta sikte på hela den period för vilken timberäknadsjukpenning skall utges. Etlpar remissinslanser har framhållit atl de av arbetsgmppen i delta hänseendeföreslagna reglerna får till följd att enstaka arbelsförsök, eller återgångtill hälften i arbete i slutet av en sjukperiod med hel sjukskrivning lederlill all endasl halv sjukpenning kan utges för hela sjukperioden.Riksförsäkringsverket påpekar att när schabloniserad dagersättning utges börden kunna utges endasl i form av hel eller halv sjukpenning. När del gällertimberäknad sjukpenning som beräknas utan schablon anser verket dock allersättning skall utges för den lid den försäkrade fakfiskt avslår frånförvärvsarbele förutsatt atl han varit arbelsoförmögen till minsl hälftenunder sjukperioden. Föregen del är jag inte beredd atl följa arbelsgruppens förslag i denna fråga. Enperiodbedömning enligl den av arbetsgmppen föreslagna modellen är svår altförena med ell bibehållande av reglerna om uppdelning i halv eller helersättning. En förutsättning för alt införa en sådan princip skulle anlagligenbli att man måste införa en steglös övergång mellan halv och hel ersättning.