prop · GA03146 · 1986-12-31 00:00:00 — för fortsatt stöd till de företagare som redan anslutit sigtill stödformerna. Medel avsattes således inte för nya företag. Inom ramen för jordbruksprisregleringen avsätts vissabelopp till föräd lingsindustrin i norra som kompensation för deras högre kostnads läge. avsätts ca 65 milj. kr. för mjölk, kött, fiäsk och ägg. 3.5 Regionalpolitisktstöd Prop. beslutade om mål och riktlinjer förregionalpolitiken (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr. Härvid slogs fast attregionalpolitiken skall inriktas på att skapa förutsättningar för enbalanserad befolkningsutveckling i landets olika delar med tillgång tillarbete, service och god miljö samt atl glesbygdens utvecklingsmöjligheter skalltas tillvara. a. anges att bedrivande av kombinationsjordbruk börunderlättas i glesbygdsområdena. Bestämmelser om det regionalpolitiska stödetanges i förordningen (1985:648) om ändring i förordningen (1982:677) om regionalpolitisktstöd. Den del av det regionalpolitiska stödet som har mestrelevans i detta sammanhang är stöd enligt förordningen (1985:619) omglesbygdsstöd. Glesbygdsstöd kan i mån av tillgång på medel lämnas för attfrämja sysselsättning och service i glesbygd. Med glesbygd avses storasammanhängande områden med gles bebyggelse och långa avstånd tillsysselsättning eller service samt skärgårdar och andra liknande områden.Närmare föreskrifter om vilka områden inom ett län som är att hänföra tillglesbygd meddelas av . De delar av glesbygdsstödet som är avstörst intresse i detta sammanhang är stöd till företag och stöd tillintensifierade kommunala sysselsättningsinsatser i glesbygder s. k. IKS-stöd.Härutöver finns stöd till kommersiell och samhällelig service. Stöd till företag kan lämnas i form av kreditgaranti ochavskrivningslån om de ligger inom av avgränsadeglesbygdsstödsområden. Avskrivningslån får lämnas för investeringar i byggnadereller andra anläggningar som är avsedda för stadigvarande bruk, maskiner ellerannan utrustning, båtar och iståndsättning av . Avskrivningslån fårutgå med högst av godkänd investeringskostnad dock högst . Stödfår inte lämnas om annat statligt stöd har lämnats eller bedöms kunna lämnasför samma ändamål. Glesbygdsstödet lämnas av länsstyrelserna. I flertalet länhar prövningen av ärenden som rör de areella näringarna överlämnats tilllantbruksnämnden. IKS-stödet syftar till att ge sysselsättning åtföreträdesvis äldre lokalt bunden arbetskraft. De arbetsobjekt som utförs skeri allmänhet i regi, men bidrag kan även lämnas till objekt i enskildregi t. ex. mindre investeringar vid jordbruksföretag. 1 tabell 17 redovisas glesbygdsstödets omfattning i norraSverige . Glesbygdsstödets omfattning budgetåren1981/82, 1983/84 och 1985/86, Prop. 1986/87: 146 milj. kr. Län 1981/82 1983/84 1985/86 Avtabell 17 framgår bl. a. att under /86 beviljades glesbygdsstödmed totalt 116,8 milj. kr. Härav fick 330 företag inom de areellanäringarna avskrivningslån med över 20 milj. kr. och kreditgarantier med ca 15milj. Av dem var ca 200 jordbruksförelag medan övriga rörde bl. a. fiske,skogsbruk eller trädgård. Av de 330 företagen var kombinationsföretagdär företagaren även hade annan sysselsättning än den stödet avsåg. Övrigaregionalpolitiska stödformer berör jordbruket främst indirekt genom allmänförstärkning av näringslivet, sysselsättningen eller infrastrukturen i regionen,samt möjligen vid en jordbrukares satsning på andra näringar, t. ex.pälsdjursuppfödning och vattenbruk. Lokaliseringsstöd i form av lån och bidragriktar sig annars i första hand till industri och turism. Inte heller övrigaregionalpolitiska stödinsatser såsom sysselsättningsstöd, transportstöd ochsänkta arbetsgivaravgifter i har direkt betydelse för jordbruket.Däremot kan de projektmedel som länsstyrelserna disponerar förutvecklingsarbete även komma jordbrukssektorn till del. Anslagetinkluderar förutom förmedling och arbetsvägledning även stöd vid geografiskrörlighet. Personer sysselsatta inom jordbruket kan självklart få del av dessastödformer. Praktiskt föreligger ändå ofta vissa svårigheter för t. ex.gruppen undersysselsatta jordbrukare/jordbruksarbetare. Denna kategori finnssällan anmäld som arbetssökande på förmedlingen. Inte heller viddriftsinskränkningar av mindre omfattning (färre än fem personer) får förmedlingenvetskap om förändringarna. I dessa fall föreligger inte någonvarselskyldighet. Dentotala utbildningsvolymen för arbetsmarknadsutbildning budgetåret 86/87får uppgå till 125 000 kursdeltagare, fördelat med 85 000 deltagare på 126 särskilt anordnad utbildning och med 20000 deltagare påkurser inom det Prop. 1986/87:146 reguljära utbildningsväsendet och övrigakurser. För dessa båda utbildningsformer kan jordbrukare/jordbruksarbetare somär eller löper risk att bli arbetslös och i övrigt uppfyller villkoren förarbetsmarknadsutbildning beviljas utbildningsbidrag. Inom den särskilt .anordnadearbetsmarknadsutbildningen kan även av utbildningsplatsernautnyttjas för icke arbetslösa. Den tredje utbildningsformen, AMU i företag,medger utbildning av 20000 kursdeltagare och är främst riktad mottillverkningsindustrin. Stödformen är i sin helhet inte tillämpbar inomjordbruksnäringen. Ersättning till arbetslöshetskassor och det kontantaarbetsmarknadsstödet utgår över arbetsmarknadsanslagen. uppbar lotalt I 399 personerarbetslöshetsersättning tillhöriga lantarbetarnas arbetslöshetskassa, varav 296bosatta i skogslänen. Från anslaget bekostas statliga och kommunalaberedskapsarbeten samt enskilda beredskapsarbeten av investeringskaraktär.Beredskapsmedlen får i östra användas för stimuleringsåtgärder t.ex.utbildning och marknadsföring till etablerade och nystartade företag i syfteatt varaktigt minska den höga arbetslösheten. Startbidrag utgår till anordnaren i form av grundbidragoch tilläggsbidrag. Rekryteringsstöd kan utgå till arbetsgivare istatsbidrag av totala lönekostnaden. Stödformen skall underiätta anställning avlångtidsarbetslösa eller i övrigt svårplacerad arbetskraft. Bidrag kan utgå till arbetslösa för att starta egenverksamhet. Bidraget är avsett att vara ett tillskott till rörelseidkarens försöijningunder inledningsskedet av verksamhet som bedöms få en tillfredsställandelönsamhet och ge bidragstagaren en varaktig sysselsättning. Ersättning lämnas underhögst med belopp som motsvarar dagpenningen från arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd. Särskilda försök alt stödja arbetslös ungdom För att stödja olika projekt för arbetslösa ungdomardisponerar regeringen 15 milj. kr. Statsbidrag för ungdomslag Prop. Ersättningges till offentliga arbetsgivare för anordnande av ungdomsplatser förarbetslösa ungdomar . Utöverde särskilda insatser för jordbruket i norra som redovisas i föregåendeavsnitt kan även nämnas annan statlig verksamhet som har stor betydelse förutvecklingen av jordbruket i norra . 1detta sammanhang bör bl.a. erinras om den forsknings- och försöksverksamhetsom bedrivs vid . För verksamhet i norra försöksstationer i Röbäcksdalen och . Vidarekan nämnas att av de totala kostnaderna för lantbruksnämndernas rådgivningavser insatser i norra . Detta motsvarar en kostnad av ca20 milj. kr. varav ca 2 milj. kr. avser rådgivning till rennäringen. 4 översyner av stödet till jordbruket i norraSverige 4.1 av stödet till jordbruket inorra samt livsmedelskommitté DenI tillkallades en kommitté för att se över stödet till jordbruket inorra (). Kommittén överlämnade sitt betänkandehösten 1982. (Statligt stöd till jordbruket i norra , Ds Jo 1982:7)Efter remissbehandling överlämnades betänkandet till livsmedelskommitté(LMK). LMK:s förslag överensstämmer med . och bör det regionala rationaliseringsstödet vara såutformat att likviditeten och den ekonomiska stabiliteten förbättras framförallt efter det att en investering har utförts. Stöd tillstörre investeringar vid utvecklingsbara företag föreslogs därför utgå i formav räntebidrag och startbidrag. Räntebidragföreslogs endast lämnas om investeringen i ekonomibyggnader uppgick till merän . Den garanterade räntan skulle vara , under år6-7 och 8. I vissa fall skulle den garanterade räntan kunna sänkastill . Tillinvestering i ekonomibyggnad som uppgår till högst . föreslogs stödutgå i form av investeringsbidrag med högst av godkänd kostnad. Tillinvestering i ekonomibyggnader vid begränsat utvecklingsbara företag föreslogsinvesteringsbidrag kunna utgå med högst dock högst . Stödtill markanläggningar på bestående åker föreslogs utgå i form av 128 investeringsbidrag medhögst av godkänd kostnad om åtgärden avsåg Prop. 1986/87; 146 för flerafastigheter gemensamt huvudavlopp. Till övriga markanläggningar föreslogsinvesteringsbidrag kunna utgå med högst (i vissa fall ) av godkändkostnad. som LMK föreslog en samordning av tilllämpningen avglesbygdsstödet och det regionala rationaliseringsstödet. Samordningsförslagetinnebär i princip att stöd till ekonomibyggnader och markanläggningar iglesbygdsområdena i första hand lämnas enligt glesbygdsförordningen. Vidstörre investeringar föreslogs att regionalt rationaliseringsstöd utgår tillden del av investeringen vartill bidrag enligt glesbygdsförordningen inte kanutgå (investeringar . 4.2 Lantbruksstyrelsens arbetsgrupp för översyn av vissastödformer på jordbrukets område Iriksdagens beslut om livsmedelspolitiken (prop. 1984/85; 166, JoU33, rskr. 393) behandlades bl.a. frågan om högt skuldsatta jordbrukaresproblem, det regionala rationaliseringsstödel och frågan om för flerafastigheter gemensamt huvudavlopp i . Enligt riksdagsbeslutethar lantbruksstyrelsen att följa utvecklingen vid högt skuldsattajordbruksföretag och redovisa behovet av åtgärder till regeringen. Regeringengav lantbruksstyrelsen i uppdrag att i samband med redovisningav frågor beträffande högt skuldsatta jordbrukares problem även utvärdera etableringsstödet.1 uppdraget ingick även att lämna förslag om det regionala rationaliseringsstödetoch frågan om investeringar i för fiera fastigheter gemensamma huvudavlopp iNorrbottens län. Till uppdraget hörde vidare att redovisa kostnaderna för deåtgärder som föreslogs med förslag till finansiering. rapport behandlar lantbruksstyrelsen de i utredningsuppdragetingående frågeställningarna med undantag av hur nyetableringen vidjordbruksföretag långsiktigt skall lösas. Styrelsen har för avsikt att senareåterkomma i denna fråga. 1rapporten lämnas följande förslag. Medledning av tillgängligt statistiskt material konstateras atl skuldökningen vidjordbruksföretagen av har varit ungefärdensamma i såväl södra och slättbygder som i norra skogsbygder har skulderna däremot ökat i snabbare takt äni andra regioner. Vidarekonstateras att skulderna i jordbruket generellt sett har utvecklats påungefär samma sätt i olika storleksgrupper under den analyserade perioden.Några skillnader av betydelse i skuldökningen mellan självägandejordbrukareoch arrendatorer har inte kunnat konstateras. Enligtrapporten är skuldnivån i jordbruket generellt sett inte oroande. Av tillgängligt material framgår att problemet med en hög skuldsättning är begränsat till företag där nyetablering och/eller större investering ha skett och till stor del finansierats med främmande kapital. Vidare synes större företag med hög årlig investeringsaktivitet ha 129 9 1986/87. störreekonomiska problem än mindre företag med en förhållandevis lägre Prop.1986/87:146 investeringsaktivitet. Det bör framhållas att i det statistiskaunderlaget döljer sig individuella resultat som avviker i såväl positiv somnegativ riktning från den bild som det statistiska underiaget ger. I rapporten föreslås att lån som är ränte- och amorteringsfriaunder - benämnda villkorslån - skall kunna lämnas till jordbrukare somhar en sådan skuldbörda att en sänkning av kapitalkostnaderna framstår somnödvändig och meningsfull. Villkorslån bör ses som ett medel för att på ettsmidigt sätt kunna genomföra ett rekonstruktionsarbete. Ett villkorslån börutformas enligt i stort sett samma regler som under /86 gälldeför lån till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag. Detta innebär att äterbetalningsskyldighetenoch räntevillkoren bör omprövas . Vidare föreslås att betalning av ränta och amortering på räntestödslåninte bör aktualiseras så länge företaget inte kan bära räntekostnaden förvillkorslånet. Kan villkorslånet inte betalas tillbaka utan efter ett antal årmåste skrivas av, bör räntestödslån som företagaren kan ha behandlas på sammasätt. Det regionala rationaliseringsslödet bör enligtlantbruksstyrelsens förslag ges en inriktning som i sina huvuddragöverensstämmer med glesbygdsstödet. Stöd till jordbruksföretag i norra enligt rapporten kunna utgå till ekonomiskt utvecklingsbara företag. Tillekonomiskt utvecklingsbara företag bör hänföras företag som ryms inombegreppen utvecklingsbara och begränsat utvecklingsbara företag. 1 detekonomiskt utvecklingsbara företagets verksamhet bör förutom jord- och skogsbruksverksamhetkunna inräknas även annan verksamhet som är av betydelse för föreetagetssamlade resultat. Även inkomst av tjänst utanför det egna företaget bör ingå ihelhetsbedömningen när man bedömer företagets ekonomiska utvecklingsbarhet. Regionalt rationaliseringsstöd bör enligtlantbruksstyrelsens förslag liksom utgå i form av investeringsbidrag.Bidrag till ekonomibyggnader bör utgå med högst 25%- av godkänd kostnad, dockhögst . Om särskilda skäl föreligger bör bidrag kunna utgå med högst40%, dock högst . Förhöjt bidrag (eller .) bör endastutgå i sådana fall då en från allmän synpunkt önskvärd investering inte kangenomföras utan förhöjt bidrag. Bidrag bör även utgå till produktionsfrämjandeåtgärder. Bidrag till investeringar i ekonomibyggnader bör inte utgåom bidragsbeloppet understiger . Stöd till varaktiga investeringar i markanläggningar påbestående åker bör enligt förslaget kunna utgå utan prövning av företagetsmöjligheter att bestå och utvecklas som en självständig enhet. Den endaprövning, som behöver ske vad gäller åtgärden och företaget, är att det ärfråga om en varaktig och från allmän synpunkt lämplig åtgärd som utförs påbestående åker. Vidare föreslogs att bidrag bör kunna utgå med högst 50%av godkänd kostnad för utförande av för flera fastigheter gemensamthuvudavlopp. I bör bidrag kunna utgå med högst . Bidrag till täckdikning och andra markanläggningarföreslogs kunna utgå 130 med högst av godkändkostnad. Om .särskilda skäl föreligger bör Prop. 1986/87; 146 bidrag kunnautgå med högst av godkänd kostnad. Till markanläggning bör liksom nuräknas grundkalkning som utförs i samband med annan markförbättringsåtgärd. Medelsbehovetför villkorslån uppskattades av lantbruksstyrelsen till 200 milj. kr. i helalandet fördelat med 40 milj. kr. Mellan åren1980-1984 har sammanlagt 218 milj. kr. eller i genomsnitt drygt 40 milj. kr.per år betalats ut i form av räntestöd. Medelsbehovetför regionall raiionaliserlngsstöd uppskattades till 55 milj. kr. , varav30 milj. kr. avser stöd till ekonomibyggnader och 25 milj. kr. Enligtlantbruksstyrelsen, talar den av styrelsen föreslagna inriktningen av detregionala rationaliseringsstödet och den föreslagna synen på vad som är ettekonomiskt utvecklingsbart företag i norra , för en administrativsamordning av glesbygdsstöd till jordbruksföretag och rationaliseringsstödet.Därför föreslog lantbrukstyrelsen att lantbruksnämnderna i norra tilldelas en medelsram för glesbygdsstöd till lantbruk och attlantbruksnämnderna även bör besluta i ärenden om glesbygdsstöd tili lantbruk. 5 Överväganden och förslag Enligtriksdagens beslut 1985 (prop. 1984/85; 166, JoU 33, rskr.393) finns, med anledning av jordbrukets stora betydelse för befolkning,sysselsättning, service och miljö, skäl att behålla ett regionalpolitisktmotiverat stöd till näringen i denna del av landet. Detta ansågs betydelsefulltäven från försörjningsberedskapssynpunkt. I samband med beslutet omregleringen av priserna på jordbruksprodukter (prop. 1985/86; 166, JoU24, rskr. 344) begärde att regeringen utarbetar ett åtgärdsprogramför Norrlandsjordbruket. Utvecklingeninom jordbruket har kännetecknats av en försämrad lönsamhet bl.a.som en följd av överskotten av jordbruksprodukter. Den allmänt försämradelönsamheten har även drabbat jordbruket i norra . 1 avsnitt 2 redovisasjordbrukets omfattning och utveckling i norra . Häravframgår att denna i stort överensstämmer med utvecklingen inom landet iövrigt. Inom vissa områden har dock utvecklingen inneburit en snabbareminskning av jordbruket än inom landet i övrigt. Mjölkproduktionen i norraSverige har tenderat att minska snabbare än i övriga delar av landet. Avavsnitt 3 framgår att betydande statligt stöd lämnas till jordbruket i norraSverige. Sammantaget är de statliga insatserna för stöd till jordbruket inorra av storleksordningen 600 milj. kr. Perden skedde en kraftig uppräkning av prisstödet till jord bruket i norra . Under /86 vidtogs särskilda åtgär der för högt skuldsatta jordbrukare. Huvuddelen av insatserna, drygt 30 131 miljoner kr.,avsåg norra . Vidare har räntenivånsänkts och pro- Prop. 1986/87; 146 duktionskostnaderna i övrigt stabiliserats.Sammantaget har dessa åtgärder medfört att förutsättningarna för jordbruket inorra bör ha förbättrats under innevarande budgetår.Norrlandsjordbruket bör även komma att påverkas positivt av de generellajordbrukspolitiska åtgärder som vidtages för att förbättra situationen för helanäringen. Detta gäller inte minst åtgärder för att minska spannmålsöverskotten. Utöver generella jordbrukspoliiiska insatser och tidigareinsatser kan dock ytterligare åtgärder behövas för att förbättra situationenför jordbruket i norra . Inte minst viktiga i detta sammanhang äråtgärder som minskar skillnader i produktionskostnader mellan norra ochövriga delar av landet samt värnar sysselsättningen och miljön. Prisstödet till jordbruket i norra syftar till attkompensera för de högre produktionskostnaderna i detta område jämfört med områdeni . Prisstödet differentieras mellan olika stödområden så attstödet successivt ökar längre norrut och är högst i nordligaste . En översyn av beräkningsunderlaget genomfördes av statens jordbruksnämndså sent som under /86. Det har därför i detta samrnanhang intefunnits anledning att närmare överväga utformningen av Stödet. Genom beslut av skedde en kraftiguppräkning av prisstödet med 135 milj. kr. från 375 milj. kr. budgetåret1985/86 till 510 milj. kr. för /87. Detta innebär en höjning med100 milj. kr. utöver justering med hänsyn till det nya beräkningsunderlag som framtagitsav jordbruksnämnden. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen inom jordbruket underdet finns inte skäl att räkna upp stödet per den I juli 1987.Justeringar av prisstödet bör i fortsättningen ske med hänsyn till förändringari kostnadsutvecklingen i jordbruket. Därutöver finns skäl att med jämna mellanrum, förslagsvisvart tredje år, genomföra en närmare översyn av prisstödet. De geografiska gränserna bygger bl.a. påproduktionskostnadskalkyler för olika områden. Områdesindelningen ändradessenast genom beslut av (prop. 1985/86:166, JoU 24, rskr.344). Det bör även i fortsättningen i första hand ankomma på regeringen ochstatens jordbruksnämnd att meddela föreskrifter om mindre ändringar igränsdragningen mellan stödområdena. Även dessa frågor bör prövas med jämnamellanrum av jordbruksnämnden. har uttalat att investeringarna i jordbruket inorra i huvudsak bör vara ersättningsinvesteringar för att behålla nuvarande pro duktionsvolym. Mot denna bakgrund finns det anledning att överväga att 132 investeringsverksamhetenfår en något annoriunda inriktning än . 1986/87:146Befintliga resurser bör i större utsträckning tas till vara, förbättras och successivtutvecklas även om det innebär att jordbrukarfamiljen inte kan få fullsysselsättning på brukningsenheten. Det regionala rationaliseringsstödet böranpassas i denna riktning. Rationaliseringsstödetbör, som lantbrukssyrelsen tidigare föreslagit, ges en inriktning som i sinahuvuddrag överensstämmer med glesbygdsstödet. Stöd till jordbruksföretag inorra bör kunna utgå till ekonomiskt utvecklingsbara företag. Medekonomiskt utvecklingsbara företag bör avses företag som bedriver enbartjordbruk eller jordbruk i kombination med skog eller någon annan verksamhet.Exempel på kompletterande produktionsgrenar kan vara vattenbruk, trädgårds- ochköksväxtodling, get- och fårskötsel, biodling, pälsdjursuppfödning,viltproduktion, bär- och svampplockning, turism m. m. Tillekonomiskt utvecklingsbara företag bör räknas företag som ryms inombegreppen utvecklingsbara och begränsat utvecklingsbara. I det ekonomisktutvecklingsbara företagets verksamhet bör förutom jord-och skogsbruksverksamhetinräknas även annan verksamhet som är av betydelse för företagets samladeresultat. Även inkomst av tjänst utanför det egna företaget bör ingå i denhelhetsbedömning som måste göras av företagets ekonomiska utvecklingsbarhet.Detta innebär att brukaren inte alltid behöver få sin huvudsakligasysselsättning i och inkomst från företaget. Verksamheten i det kombineradeföretaget skall dock vara av betydelse för brukarens sysselsättning ochförsörjning. Det bör understrykas att för att ett företag skall kunna betraktassom ekonomiskt utvecklingsbart så måste såväl företaget som enskildaverksamheter kunna lämna ett med hänsyn till resursinsatsen godtagbartekonomiskt överskott. Detföretagsbegrepp som föresläs skapar förutsättningar för en fiexibel tillämpningav rationaliseringsstödet. Detta bör också komma till uttryck vidtillämpningen. I områden med goda förutsättningar för jordbruksproduktionsåsom i norra kustbygder bör brukningsenhetens jord-och skogsbruk iregel vara den dominerande delen i företaget. Vidare bör rationaliseringsstödinte lämnas på ett sådant sätt att en framtida utveckling av företagets ellerandra jordbruksföretags verksainhet försvåras. Iandra områden med mindre goda förutsättningar för jordbruksproduktion kanandra verksamheter än jordbruksverksamheten mycket väl vara den dominerandedelen i företaget. Jordbruksverksamheten blir då ett komplement till övrigaverksamheter på samma sätt som andra verksamheter i de bättrejordbruksbygderna blir ett komplement till jordbruksverksamheten. Densyn som här redovisas på vad som är ett ekonomiskt utvecklingsbart företaginnebär att det inte blir någon klar gräns mellan de företag som kan kommaifråga för glesbygdsstöd och de företag som bör komma ifråga för rationaliseringsstöd.För att på bästa sätt utnyttja de ekonomiska resurser som ställs tillförfogande inom såväl glesbydsstödets som rationaliseringsstödets ram, bör stödgivningenske efter likartade principer. Samtidigtmåste även i fortsättningen beaktas behovet av att genom bl. a. reinvesteringar ta tillvara resurserna vid utvecklade och utvecklings- 133 10 1986/87. bara företag somexempelvis i norra kustbygder och där jord- Prop. 1986/87:146bruksproduktionen även i fortsättningen kommer att vara den dominerande deleni företagen. Denhär föreslagna anpassningen av det regionala rationaliseringsstödet och deextra resurser som i det följande föreslås ställas till förfogande under entreårsperiod innebär sammantaget en väsentlig förstärkning av stödet till de areellanäringarna i syfte att främja sysselsättningen. Norrlandskommitténföreslog att startbidrag skulle kunna utgå med högst . i samband medutförande av större investeringar i ekonomibyggnader och markanläggningar.Startbidraget var avsett som ett stöd till företaget och företagaren under deförsta åren av ett uppbyggnadsskede. Omdet regionala rationaliseringsstödet främst inriktas mot ersättningsinvesteringaroch successiv uppbyggnad av företagen minskar behovet av startbidrag. Det ärdärför inte motiverat att införa ett startbidrag. Livsmedelskommitténföreslog även att räntebidrag skulle kunna utgå till större investeringar iekonomibyggnader vid utvecklingsbara företag. Ettstödsystem som innebär att kapitalkostnaderna stiger förutsätter attde totala intäkterna och kostnaderna utvecklas på ett för det enskildaföretaget fördelaktigt sätt. Kostnaderna i jordbruket har somnämnts stigit snabbare än intäkterna.