prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — fram tillutgången av för att ompröva och vid behov Prop. 1986/87: 100 förenklaoch förnya sju föreskrifier m. m. som verket har beslutat om den Bil. På samma område och påstatistik- och dataområdenahar regeringen beslutat en rad regelförenklingar i syftedels att begränsa regelgivningen , dels atl skapa större klarheti reglernas rättsliga innebörd (SFS 1986:455 m.fl.; Regeringens förordningsmoliv 1986:5). Genom den tidigare nämnda ändringen (SFS 1986: 755) iallmänna verksstadgan (1965:600) har myndigheterna också getts befogenhet alt beslutaomlängre tjänstledigheter för all personal. måste nämligen regeringen pröva frågorom tjänstledigheter som är för arbetstagare sominnehar eller upprätthåller ijänst i en viss lägsta lönegrad. Ursprungligen avsägdenna föreskrift bara arbetstagare med tjänsler som tillsätts avregeringen. Men genom lönegradsförändringar kom reglerna atl omfatta ocksäarbetstagare som myndigheterna själva anställer. Uppdelningen avbeslutsbefogenheterna mellan myndigheterna och regeringen har alllsä genomlöneförändringar blivil otidsenlig. Ändringarna i verksstadgan träder i kraftden (Regeringens förordningsmotiv 1986: 9). Genom ett beslut iregleringsbrevet för /87 avseende anslaget B 2 Anskaffning avADB-i/trusining har gränsen för regeringens prövning av investeringar iADB-utrustning höjts från 2 till 5 milj. kr. Överväganden pågår atl i samband med att tre-årsperioderinförs i budgeteringen, beslut om anskaffning av ADB-ulrustning till lägre belopp än 5 milj. kr. skall flyttas frånstatskontoret till resp. myndighet. De senaste årensbeslut om delegering av kyrkliga förvaltningsärenden tillkammarkollegiet eller domkapitlen har börjat ge resultat i praktiken. Antaletregeringsärenden av detta slag har minskat med ett hundratal sedan är1982. Arbetet med att ytterligare delegera beslutanderätten inom det kyrkligaområdet fortsätter. Således har genom en förordning (1986:611) om ändring iinrättandeförordningen (1985:915)domkapitlen getts tillstånd att under vissa förutsättningar själva fåinrälla tjänster som komminister och kyrkoadjunkl. Regeringen har vidare lagt fram förslag lill ändrade bestämmelser om förvaltningen av kyrklig jord som innebär en mycket omfattandedelegering av ärenden frän (prop. 1986/87: 13). Bl.a. föresläs att beslut om försäljning av kyrkligJord helt delegeras till stiftsnämnderna och kammarkollegiet. Vidare föresläs att pastoralen gesbefogenhet att själva besluta om de skall hålla tjänsiebosläder åt präster.Genom dessa lagändringar m. m. kommer besvär över en stiftsnämnds beslutendast i undantagsfall atl prövas av regeringen. BUaga 2.2 Prop.1986/87: 100 Bil. Sammanfattning avstatskontorets rapport (1987: 2) Användningen av ADB istatsförvaltningen 1987 Statskontoretutarbetar på regeringens uppdrag en redovisning över användningen avADB i statsförvaltningen. Statskontoretsrapport (1987:2) Användningen av ADB i statsförvaltningen 1987innehåller en utförlig översikt och en detaljerad redovisning av störreanvändarmyndigheier, viktigare ADB-tillämpningar samt utföriigare beskrivningar av utredningsarbete päADB-området. I dennasammanfattning av rapporten ger statskontoret en kortfattad information omanvändningsområden, kostnader och utrustning samt om pågående ochavslutat utredningsarbete på ADB-området. De sifferuppgiftersom står inom parantes avser uppgifter för /85 enligt redogörelsen för . De verksamhetsområden inom den civila statsförvaltningenulom affärsverken, för vilka ADB utnyttjas i större omfattning, är liksom tidigareadministrationav skatter, folkbokföring och exekutionsväsende (huvudmanriksskatteverket) med ADB-kostnader för /86 om 280 (253) milj. kr.,administration av arbetsförmedling () 166 (136),administration av allmän försäkring () 131 (118),statistikproduktion () 85 (85) och administration inompolisväsendet (rikspolisslyrelsen) 76 (68) milj. kr. De lioverksamhetsområden som redovisar det största ADB-utnyttjan-det svarartillsammans för 60 (61)% av de sammanlagda ADB-kostnaderna inom sektorn. Bland affärsverkenär den största ADB-användaren med kostnader om 417 (482)milj.kr. Inom försvarssektorn redovisar mestADB-kostnader eller 106 (52) milj. kr. De vanligasteanvändningsområdena för ADB i statsförvaltningen är i ordning efterfrekvens generellt administrativt stöd, ekonomiadministration, statistikproduktion, dokument- ochärendehantering och personal-och löneadministralion. Statskontoret harockså särskilt undersökt i vilken omfattning små datorer används för generellt administrativtstöd. Det kan konstateras att de allraflesta persondatorer inom statsförvaltningen används för ord- och textbehandling, kalkylering ellerregisterhantering. Det är ocksä vanligtatt persondatorerna används som terminaler till andra datorsystem. Delolala ADB-kostnaderna inom statsförvaltningen för /86 var enligt myndigheternas uppgifler2880 (2480) milj.kr. Därav utgjordes 1 600 (1 407) milj. kr avkosinader för den civila statsförvaltning- 47 en utom affärsverken, 971 (881) milj. kr. av kostnaderför affärsverken och Prop. 1986/87: 100 309(190) milj. kr. av kostnader för försvarets myndigheter. I kostnaderna ingårkostnader för såväl drift som utveckling. Inom den civila statsförvaltningen utomaffärsverken var andelen driftskostnader 85%och andelen utvecklingskostnader av de sammanlagda kostnaderna. (En direktjämförelse med föregående år kan inte göras här, eftersom redovisningssätten för de båda åren ärannorlunda.) För affärsverken utgjorde driftskostnaderna och utvecklingskostnaderna27% (med vissa kostnader ofördelade) ochför försvarels myndigheler 85 resp. . Vid utgången av /86 fanns det enligtmyndighelernas uppgifternästan 40000 (30000) terminaler anslutna till datorer. Dessutom fanns det ca 10000 (6000) persondatorer och ca2900 (2400) arbetsplatser för skrivautomater. Sammanlagt fanns det alltså istalsförvailningen 1986 mer än 52000 (38000) sådana ADB-ulrustningar, varifrånen användare kunde utföra automatisk databehandling. De flesta terminalernafanns vid affärsverken, de flesla persondatorerna vid civila myndigheler ochinom universitets- ochhögskolesektorn och de flesta arbetsplatserna för skrivautomater vidcivila myndigheter. Av hela antaletterminaler i statsförvaltningen (utom universitets- och högskolesektorn) vidutgången av /86 hade 23 (17)% anskaffatsunder budgetåret. För persondatorer resp. arbetsplatser för skrivautomater varmotsvarande siffror 39 (40) resp. 19 (22)%. Av de s. k. basdatorerna hade omkring 60syslem med sammanlagi ca 450 lerminaleranskaffats under budgetåret till myndigheter inom den civila statsförvaltningen utom affärsverken. Vidbudgetårets utgång beräknas omkring 85 system ha varit installerade inom dennasektor. Till försvarets myndigheter hade ca 75 system av motsvarande typ avutrustning med sammanlagt omkring650 terminaler anskaffats under budgetåret. Slörre delen avbeståndet av ADlB-utrustning inom statsförvaltningen utgörs av ett relativt litet antalfabrikat. Sålunda svarar sex fabrikat av persondatorför 76 (72)% av och fem fabrikat av skrivautomat för 72 (78) % av antalet arbetsplatser förskrivautomat. Av annanADB-utrustning, inkl. större datorer, som anskaffades under budgetåret svaradede åtta största fabrikaten för 70 (73)% av hela inköpsvärdet inom dencivila förvaltningen utom affärsverken. För affärsverkens del svarade de tre största fabrikaten för83 (68)% av hela inköpsvärdet. Det totala köpvärdetför ADB-utrustning anskaffad under budgetåret till statsförvaltningenutom affärsverken var 504 (557) milj.kr. Av detta belöpte sig 158(117)milj. kr. eller 31 (21)% av inköpsvärdet, på små datorer. Vid en jämförelsemellan budgetåren bör man här ta hänsyn till att redovisningen av små datorerför /85 inte var fullständig. Man bör också beakta att enstaka anskaffningar avstörre daiorer kan medföra avsevärda förskjutningar mellan budgetåren beroendepå när de görs. Till affärsverkenanskaffades ADB-utrustning under budgetåret till ett värde av 266 (378) milj. kr.Redovisningen är emellertid inte fullständig. Behovetav anskaffning av ADB-utrustning till den civila statsförvalt- Prop.1986/87: 100 ningen utom affärsverken ärenligt statskontorets anslagsframställning för Bil. 2 /88 avseendereservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning389 milj. kr. för /87, 568 milj. kr. /88, 550 milj.kr. /89 och 550 milj. kr. Anskaffningsbehovetför budgetåren 1986/87-1987/88 fördelar sig på olika kategorier med 19%ersättningsanskaffningar, kompletteringsanskaffningar, anskaffningar till följd av riksdags-eller regeringsbeslut och42% övriga anskaffningar. Anskaffningsbehovetför försvaret är enligt överbefälhavarens informationssystem- ochdatakraflplan 87-92 129 milj. kr. för /87, 118 milj. kr. för1987/88, 103 milj. kr. /89 och 78 milj. kr. I det följande ges en kort sammanfattning av pågåendeoch under budgelåret1985/86 avslutat utredningsarbete. Data- och offentlighetskommUtén (DOK) (Användningenav personnummer. Tilläggsdirekliv 1984:48.) Regeringentillsatte en kommitté för all kartlägga användningen avpersonnummer i samhällel, både inom den offentliga och den enskildasektorn. Kommittén har fåU filläggsdirektiv (1984: 48) för atlutreda frägor om offenflighetsprincipen och ADB. Kommittén har ävengenom regeringsbeslut fått i uppdrag att överväga tolkningen av vadbegreppet självsländig verksamhetsgren innebär för hälso- och sjukvården samttillgängligheten till landslingens s. k. palientdatabaser. Kommiitén har i mars1986 avlämnat betänkandet Integritetsskyddet i informationssamhället 1. Patientuppgifler i personregister (SOU 1986: 24). Vidare har kommittén ioklober 1986 avlämnat betänkandet Inlegriletsskyddel i informationssamhället2. Myndighelernas försäljningsverksamhet(SOU 1986:46). Särbarhetsberedningen (SÅRB) (Informalion och rådgivning i frågor om säkerhet ochsårbarhet på dataområdet.Dir. Tilläggsdirekfiv 1984:29.) Regeringentillkallade ijuli 1981 en beredning för säkerhet och sårbarhet pä dataområdet.Beredningen inräUades som en följd av de förslag som ladesfram av sårbarhetskommiuén (SÅRK). SÅRB har i ett samarbetsprojekt medriksdalaförbundet (RDF) lagit fram en metod för att myndigheter, företagoch organisationer själva skall kunna analysera sin sårbarhet pä ADB-områdel. Denna s. k. SBA-metod presenterades i seplember 1983. SBA-metoden har senare framställts i en kortversion - SBA Kompakl - avsedd främst för mindre företag. metoden finns i sin helhet översatt till bl.a. engelska, franska, tyska, Prop.1986/87:100 norska och finska. I september 1983överlämnades delbetänkandet (Ds Fö 1983: 8) Undanförsel och förstöring avADB-register. En rapport om Nyckelpersoner i datordriften (SÅRB rapport 1983:12) presenterades . harytteriigare elva rapporter, ett kompendium för utbildning inom ADB-säkerhet ochsårbarhet samt broschyr- och affischmaterial avsedda för skolor lagils fram.En inventering av existerande metoder för att hantera ADB-säkerhetsfrägor ochmetodernas faktiska användning har gjorts. Denna kartläggning publicerades ibörjan av 1986. lade SÅRB fram sin ,säkerhet (SOU 1986: 12). SÅRB avslutades därmed. Utrednings- och utvecklingsarbete avseendeADB-verksamheten inom den aUmänna försäkringen Regeringen gav () i uppdrag alt i samråd med statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra etl utrednings- och utvecklingsarbete samt enpraktisk försöksverksamhel för atl bl. a. få underlag för ettställningstagande i frågan om den långsiktiga inriktningen av ADB-verksamheteninom den allmänna försäkringen m. m. RFV redovisade i oktober1983 till regeringen uppläggningen av och tidsplan m. m. för ulredningen (FAS90). En lägesrapport lämnades lill regeringen . RFV överlämnade en delrapport. RFV har även överlämnaten lägesrapport 2 () och en lägesrapport 3 (),vilka i första hand beskriver det fortsatta utredningsarbetet. FAS 90-utredningensarbete är nu främst inriktat mot den försöksverksamhet som genomförs vid ettantal lokalkontor. Utredningen planerar att lämna sin slutrapport till RFV idecember 1987. RFV bedömer därför atl slutlig avrapportering till regeringen avFAS 90-utredningen sker . Utredning avseende studier av användning av nyteleteknik 1 proposiiion 1984/85; 158 om vissa telefrågorm. m. behandlas bl. a. frågan om försök med avancerad telekommunikation. Medhänvisning till vad som anförs i nämnda proposition, uppdrog regeringen ijuni1985 åt atl, i samråd och samarbete med styrelsen för tekniskutveckling (STU) och statskontoret, utreda förutsättningarna för och tillregeringen redovisa förslag till ulformning av sludier av användning avavancerad telekommunikation. Redovisningen tillregeringen ägde rum då en rapporl överlämnades från televerkettill (dnr II732/86, ). Utredningens arbetsgrupp föreslår försök inomföljande sektorer i sam- Prop. 1986/87: 100 hållet Bil. - vissaförslag om teknikutveckling. Inom sektorerna pekasspecificerade projekt ut men det påpekas att även andra studier kanvara lämpliga atl bedriva. Arbelsgruppen föreslåralt en samordningsgrupp tillsätts för att i samråd med resp. projekts berördaparter ta fram operativa planer och finansieringsbild som ger besked om påvilket sätt statlig medverkan kan ske. Arbelsgruppens förslag biträds i huvudsak av detre myndigheterna. Utvecklingen av statens redovisningssystem Regeringen har uppdragit åt () att i ett långsiktigt perspektiv klargöra i vilken utsträckning slatligamyndigheter i sin ekonomiska redovisning borde använda ett gemensamlADB-syslem, resp. kunna medges all utveckla egna ADB-system. Detta uppdrag har RRVavrapporterat i form av en planeringspromemoria, Långsikligutveckling av statens redovisningssystem (RRV, dnr 1984-1073). Regeringen har den 29augusti 1985 uppdragit äl RRV att dels genomföra en analys av olikaintressenters behov av och önskemål om information om statens utgifter ochinkomster, dels genomföra en studie med den huvudsakliga inriktning som finnsangiven i RRV: s ovannämnda planeringspromemoria. I en lill beslutet fogad,inom upprättad, promemoria anges riktlinjer för dennaförstudie. Vid behandlingen av regeringens proposition1983/84:8 om ett nationellt mikroelektronikprogram framhöll att delvar angeläget atl programmet utvidgades till ett samlatinformationsteknologiprogram. Regeringen gav ijuni 1984 etl anlal myndigheleri uppdrag alt utarbeta underlag för ett sädanl program. Ett förslag presenterades för regeringen ioktober 1984. 1984/85:218 redovisade regeringen utredningsförslaget jämle vissaplanerade åtgärder. Regeringen framhöll i skrivelsen alt ytterligare etl anlalcentrala frägor måste besvaras innan underlag fanns för att lägga fram etlinformationsteknologiprogram. Etl i huvudsak motsvarande konstaterande gjordesav regeringen i budgetpropositionen 1986. Industridepartementetuppdrog ät statens industriverk att kartlägga användningen av mikroelektronik i svenska förelag. Uppdragel skulle redovisas till departementet . Utbildningsprogram inom ADB-området förstatsförvaltningen Prop.1986/87: 100 ling(SIPU) att i samverkan med statskontoret, datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA), statensarbetsgivarverk och utarbeta ett program förkompetenshöjande åtgärder på ADB-områdel för statsförvaltningen. Uppdraget redovisades i rapport tillregeringen . Utredning om de personaladministrativainformationssystemen Regeringen uppdrog åt statskontoret atttillsammans med slatens löne- och pensionsverk (SPV) och i kontakt med övrigaberörda myndigheter utreda dels uppgiftsfördelningen mellan anslutna myndigheter m.fi.i fråga omde personaladministrativa informationssystemen hos staten, dels behovetav för statsförvaltningen gemensam personalstalistik, dels möjligheterna tilleffektivisering och kostnadssänkning i statens generellalöneulräkningssyslem (SLÖR). Statskontoret ochSPV föreslog vid redovisningen av uppdraget att regeringen i en särskildregisterförordning om SLÖR och det personaladminislrativa informationssystemet PIreglerar ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vad gäller dessadaiorbaserade informationssystem. Vidare föreslogs alt SPV får svara förfortsatta effektiviserande och kostnadssänkande åtgärder avseende SLÖR. Frågan om för- ocheftersystem till SLÖR har därefter utretts av SPV. Utredningen haravrapporterats i en lägesrapport () och en huvudstudierapport() Personaladministrativ Information och Rapportering - - För- och eftersystemfill SLÖR. Genom beslut() har regeringen godkänt att SPV fortsätter arbetet med utvecklingoch försöksverksamhet med för- och eftersystemet i enlighet med vad som redovisas ihuvudstudierapporten. Regeringen har också genom beslut uppdragit åtstatskontoret att i samråd med SPV och övriga berörda myndigheter följa ochutvärdera försöksverksamheten. Försöksverksamheienhar av olika skäl blivit försenad jämförl med den plan SPV presenterade i sinhuvudstudierapport. Statskontoret har därför i en rapporl () tillregeringen, i stället för en ulvärdering, redovisat det då aktuella läget hosförsöksmyndighelerna och de begränsade erfarenheterhos dessa som då fanns. En utvärderingsrapportkommer att redovisas till regeringen så snart lillräckliga erfarenheter föreligger. I de riktlinjer för datapolitiken som godkänt(prop. 1984/85: 220 och 225, FiU 1985/86:4 och 5, rskr. 88 och 89) behandlas frägorom informationsdaiabasersamt aktivare informationsförmedling från förvaltningen. Medutgångspunkt i detta har regeringen uppdragit åt statskontoret aU Prop.1986/87: 100 göra en inventering av databaser saml ge förslag till åtgärder för samord- Bil. 2 ningsamt fill nya databaser (regeringsbeslut ). Arbelet bör i enförsta del omfatta inventering och strukiurering och bör avrapporlerassenast . I anslulning därtill bör en preliminär bedömningav samordnings- och utvecklingsmöjligheter redovisas. I en andra delbör tyngdpunkten ligga på redovisning av behov och fördjupade studierav effektiverings- och standardiseringsålgärder saml förslag tillnya användningsområden. Arbetet i denna andra del bör vara avslutatsenast . Gemensammafrågor Prop.1986/87: loo 1 Regelförenklingoch delegering ............................................................ ...... 1 2 Denallmänna lönenivån för statsanställda m. fl.................................. 10 3 Statligaförnyelsefonder ........................................................................ ..... 12 4 Medbestämmandefrågorvid beredningen av regeringsärenden ... 14 5 Jämställdheti statsförvaltningen ........................................................ ..... 14 6 Dennordiska utbytestjänstgöringen .................................................. 18 7 Denstatliga lokalförsörjningen ............................................................ 18 8 Statsrådsgruppen fördatafrågor .......................................................... .... 25 9 StatsförvaltningensADB-användning .............................................. .... 28 Bilaga2.1 Redogörelse för regeringens arbete med regelförenkling och delegering .................................................................... 29 BUaga 2.2 Sammanfattning av statskontorets rapport (1987; 2) An vändningenav ADB i statsförvaltningen 1987 ............ .... 47 NorstedtsTryckeri, Stocktiolm 1986 54 Bilaga3 till budgetpropositionen 1987 1986/87: 100 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den18 Föredragande: statsrådet A. Kungl. Hans Maj: t Konungensoch det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med . Jag förordar att anslaget förs upp med . i förslaget till statsbudget för nästa budgetår. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Hans Maj: IKonungens och del Kungl. Husets hovhållning för /88 anvisa eltanslag av . B. Kungl. slottsstaten p*""?- 'z- De kungliga slotten: Driftkostnader 1985/86 Utgift 16384 582 1986/87 Anslag 16375 000 1987/88 Förslag 16752000 slollanvänds av kungen och inrymmer representations- och kontorslokaler. finns bl.a. riksmarskalksämbetet, ståthållarämbetet,husgerådskammaren och . Vissa delar av visas även förallmänheten. Droiiningholmssloll används av kungen och hans familj som bostad och visas för allmänheten.Ulriksdals slott har delvis upplåtits till kansli för Världsnaturfonden. har det även öppnatsför allmänheten och användsför ulslällningsverksamhel. används som bostad för prominenta personer från utlandet, vilka ärden gäster. Gripsliolms slott utnyttjas som museumoch för utställning av en del av svenska statensporträitsamling. Strömsliolms slott visas för allmänheten. För användningen av hela Strömsholmskronoegendom finns en samarbetsgrupp, tillkallad av iVästmanlands län med representanterför bl.a. ,domänverket, kommunen och samt Ridfrämjandel. slottdisponeras lill större delen av . De två övervåningarna islottet har dock fått behålla sinursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Också Tullgarns slottär upplåtet för visning. Under detta anslagavlönas ca 80 lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park-och Irädgärdsvård och lolv för lokalvård. Härtill kommer elt antal arvodister med uppdrag avdeltids- eller bisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidare andraomkostnader än för fastighetsunderhållav de kungliga slotten. Riksmarskalksämbetethar - i anslutning till en framställning från ståthållarämbetet -hemställt att . anvisas för driflen av de kungliga slotten under näsla budgetår. Vid beräkningen avmedelsbehovet har någon löneomräkning av utgiftsposten lönekosinader inte gjorts. Medhänsyn till stigande krav påvisningsservice och om omvårdnad vid slotten och mot bakgrund av ansvaret föratt vidmakthålla del unika kulturarv som slolten utgör har ståthållarämbetet inte funnitdel möjligt att fastställa en treårig besparingsplan. Utgifterna underanslaget domineras helt av lönekostnader, och den standard på underhäll, säkerhetoch visningsservice som kan lämnas är helt beroende av den anställdapersonalens tjänster. Åmbetel har emellertid bedömt det möjligt att /88 framlägga etl förslag till anslagsäskande som innebär en reell minskning om . Detta harmöjliggjorts genom omfördelningar och en begränsad höjning av iniäkternaunder uppbördsmedel. Det beräknademedelsbehovet för drift av de kungliga slotten framgår av följande sammanställning: Beräknad ändring 1987/88 1986/87: 100 + 23 000 -1-437 000 Med hänvisning lillsammanställningen hemsläller jag atl regeringen föreslår att till De kungligaslotten: Driftkosinader för /88 anvisa ett förslagsanslag av16752000 kr. B 2, Kungl. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 4621993 4 750000 5052000 Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhäll och vård av de konstverk, möbler och andrainventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men disponeras av kungen,atl vetenskapligt bearbeta samlingarna samt att genom skrifter ochvisningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet och forskare. Dessutomförvaltar husgerådskammaren de Bernadolleska familjestiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk saml administrerar Bernadotlebibliolekel.Slutligen bilräder husgerådskammaren vid tillfällig möblering förrepresentation o. dyl. Under detla anslag avlönas ca 30 lönegradsplaceradeanställda. Riksmarskalksämbetel har- i anslulning till en av husgerådskammaren gjord framställning - redovisal eltmedelsbehov för husgerådskammaren för /88 av . Vidberäkningen därav har ingen löne- eller prisomräkning företagits. 1 beloppethar däremot inräknals elt engångsanslag av . för förnyelse avelinslallationerna i ell antal ljuskronor pä . Del beräknademedelsbehovet under nästa budgetår framgår av följande sammanställning; Beräknad ändring 1987/88 1986/87: 100 tari detta sammanhang upp en särskild anslagsfråga avseende bidrag tiUkostnaderna för reslaurering av kungliga kistor i till enberäknad kostnad av totalt ca 1,2 milj.kr. De redan påbötjaderestaureringsåtgärderna har bekostats av fonderade visningsmedel som står lillriksmarskalksämbetets förfogande. Med hänsyn till projektels avriksantikvarieämbetet vitsordade karaktär av riksangelägenhet finnerriksmarskalksämbetel det befogat att staten bidrar till täckandet avkostnaderna och föreslår aU .