prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Svenskabislåndsresurser bör i ökad utsträckning användas för insatser som återställerredan skadad miljö - skogsplantering, terassering m. m. och för skydd avmiljö, som löper risk att allvarligt skadas. Bistånd bör dessutom kunna lämnas för sädanainventeringar av olika naturresurser somkan utgöra underlag för samhällsplaneringen. Målsättningen med dessa olikaålgärder bör vara att öka de enskilda medvetenhet ommiljöaspekternas betydelse i utvecklingen sä alt de beaktas somsjälvklara inslag i den nationella planeringen. Jag finner detvidare angeläget all understödjer information i omutvecklingens miljöaspekter. Även utbildning av personal bör främjas. Miljöfrågorna harnära samband med katastrofsituationer i . Flertalel regeringar ochorganisationer är medvetna om vikten av förebyggande åtgärder för atlbevara den produktiva miljön och därmed undvika eller lindra de allt oftare förekommandelorkkalaslroferna. Markvården är härvid särskilt angelägen. Inte minstenskilda organisationer har tagitvärdefulla initiativ. Sådana iniliativ bör stödjas. I föregående årsbudgelproposition behandlade jag utförligt frågan om u-ländernasforskningskapacitet inte minsl på miljöområdet. Det långsiktiga arbetet på atlbygga upp en inhemsk forskningskapacitet i måste ges högprioritet som etl komplement till de insatser som görs inom andra delar av den svenskabiståndsverksamheten. Det femåriga forskningsprogram på 100 milj. kr. som inrättades förra åretmed särskild inriktning på forskning rörande avskogning och ökenutbredninghar nu börjat genomföras medSAREC som huvudansvarig. Det är angeläget att fiir möjlighet att självabedriva forskning Prop. 1986/87: 100 ommiljöproblemen. Sådan forskning kan också på sikl stärka deras egen Bii. 5kapacitet att bedöma dels inhemska utvecklingsinsatser i miljöperspektiv och dels hur slödel från bilalerala ochmultilaterala biståndsorganisationer bäst skall inriktas och utnyttjas. Inom ramen för detnordiska biståndssamarbetet har miljöproblemen i särskilt uppmärksammals.Del är enligt min mening fruktbart att i detta liksom i andra biståndspolitiska sammanhangbeakta möjligheten till praktisk nordisk samverkan. På svenskt initiativkommer en nordisk konferens om miljöproblemen i tredje världenatt anordnas. Konferensen kommer bl. a. alt dryfta möjligheterna attytterligare integreramiljöaspekterna i utvecklingssamarbetet. De svenska bidragenför direkta miljövärdande ändamål uppskaiiarjag till ca 270 milj. kr budgelåret1985/86. Dessa medel har använts till markvårdsprojekt, byskogsprogram,skogsplanteringar och skogsvård i programländerna, bidrag till enskilda organisationersbiståndsverksamhet, försöks- och metodutveckling, forskning, regionalainsatser, kataslrofförebyggande ålgärder saml bidrag tillinternationella organisationer. De insatser som görsfrån svensk sida för att främja ett ökat hänsynstagande lill miljö kan dockinle enbari mätas i ekonomiska lermer.Sverige deltar aktivt i de multilaterala organisationernas arbete att utforma riktlinjer som kan få bred inlernationellanslutning. Andra insatser vilkasvärde är svårt att närmare uppskatta rör utbildning och information. Jag anser attSverige kan lämna väsentliga bidrag till en förbättrad miljö i . Detta bör ske genom ökad prioriteringav dylika insatser och genom en fortsaltstark betoning av miljöaspekternas betydelse för utvecklingen, såväl i den bilaterala dialogen medmottagarländerna som i de internationella organisationernas styrandeorgan. Flyktingsituationen i väriden fortsätter all inge oro.Allt fler människor tvingaspå flykt. En av de främsta orsakerna till flyktingströmmar är väpnade konflikter mellan eller inom länder.Hjälpbehovet blir alltmer omfattande samlidigt som större resurser krävs föratt åsladkomma varaktiga lösningarpå flyktingarnas problem. Den ökade flyktingströmmen visar att det finns behov av oförminskadeansträngningar inom det internationella fredsarbetet. Uppgifler om dettoiala antalet flyktingar i världen varierar. Enligt uppskattningar inom FN ärdel sammanlagda antalet 14 miljoner. Till detla skall emellertid läggas ettstort antal människor som befinner sig i flykting-liknande situationer i grannländer elleri sitt eget hemland. Det största anlalelflyktingar, över 4 miljoner, kommer från . Cirka 4 miljonerflyktingar och hemlösa finns i , där flertalet befinner sig i och . Palestinaflyktingarna beräknastill 2 miljoner. Majorileten -11,5miljoner - av väridens flyktingar finns i . Fle ra som lagit emot ett stortanlal flyklingar har redan hårt ansträng da ekonomier. Eftersom varaktiga lösningar ofta är svåra att uppnå kan 54 flykfingsituafionenför många människor bli bestående under lång lid. 1986/87: 100 Fleraländer kommer även fortsättningsvis att behöva hjälp för att kunna Bil. 5 bistå flyktingarna. Detta stöd bör i så storutsträckning som möjligt förenas med långsiktigt utvecklingsbistånd, påsådant sätt alt lokalbefolkningen och flyktingarna i ett område får del avhjälpen. Förföljelse,konflikler och katastrofer kommer sannolikl även i framliden all leda lillatl människor lämnar sina hem och flyr. Det är svårt att åstadkomma en förändring av denna utveckling sålänge orsakerna till flykt beslår. Respekten för mänskliga rättigheter måsteupprätthållas och ekonomisk ochsocial rättvisa främjas i de länder som ger upphov till flyktingströmmar. har underåren lämnat omfattande och ökande slöd lill flyktingars skydd och bistånd. Undersenare år har detta uppgått lillnärmare 500 milj. kr. och lämnats genom FN:s flyktingkommissarie (), FN:s hjälpprogram förPalestinaflyktingar (UNRWA) och elt stortanlal enskilda organisationer. Flyktingarna är i många avseenden de mest utsatta av alla nödlidande. Enligt min meningmåste därför fortsätta atlsiödja det humanitära arbelet bland flyktingar. Jag kommer senare att föreslå en kraftig uppräkning avflyktingbiståndet. Bistånd i ömsesidigt intresse En växande insikt om det ömsesidiga beroendet mellan i-och och det gemensamma intresset av ett vidgat samarbete har utgjort engrundval för del bredare perspektiv på den svenska u-landspolitiken somutvecklats sedan mitten av 70-lalet. har i olika sammanhang krävtatt industriländerna anlägger ett vidare synsätt pä förbindelserna mellan nord och syd. Detla harvarit vägledande för ambitioner att utvidga och fördjupa relationerna med . Biståndet spelar enbetydelsefull roll i denna breddning av den bilaterala u-landspolitiken.Inom ramen för biståndet har nya instrument tillkommit som innebär en ökadtonvikt på ett vidgat ekonomiskt, tekniskt och vetenskapligt samarbeteliksom ökad stimulans till kulturutbyte, institutionssamarbete och personkontakter. Verksamheternastyrs av behov ochprioriteringar men även av de resurser och den kompetens som finns iSverige för att möta dessa. Jag vill understrykaalt internationell solidaritet är och skall alltfort vara det bärande motivet för det svenska biståndet.Nationella iniressen får icke innebäraavsteg frän biståndspolitikens mål eller från omsorgen om biståndetskvalitet. Biståndet ger positiva effekterför det svenska samhället. Genom att bistånd används för upphandling iSverige stimuleras exporten, vilket ocksä är gynnsamt försysselsättningen. Av det toiala biståndet är formellt bundna fillupphandling i . Det gäller en del av importslödet, livsmedelsbiståndetoch u-krediter. Trots detta blir det s. k. återflödet betydande. Av det bilaterala biståndet genom SIDA beräknas t. ex. återflödet uppgå till avutbetalningarna eller jarder kronor /86. Återflödet av totala bidrag tillde 55 internatonella utvecklingsinstitufionerna (inkl.Sveriges bidrag till Värids- Prop. 1986/87: 100 banken) beräknas ha legat i genomsnitt påomkring . 5 Den export sombiståndet genom BITS ger upphov till - för såväl u-krediler som teknisktsamarbete - uppskattas till utbetalningarna. De medel somanvändes för u-krediter /86 möjliggjorde en export på ca . Eiärtill kommer indirektaexporteffekter genom ökade kunskaper om och erfarenheter av de svenskaresurserna. Den svenska exporten till investeringarnai de joint venture-projekt engagerat sig i beräknas uppgå till . eller drygttre gånger fondens finansiella åtaganden. Många verksamheteri biståndet innebär att olika svenska förelag och institutionerengageras i u-landssamarbetet och därmed tillför tekniskt och annal kunnande,som bidrar till ekonomiska och sociala utveckling. Genomdetta engagemang får det ömsesidiga intresset ett konkret innehåll. Depositiva återverkningarna är till nytta även för de företag, institutioner ochinte minst de många människor i som är direkt eller indirekt engagerade i dessaaktiviteter. Elt ökat samarbetemellan olika institutioner i och liksom ettlivligare kulturutbyte och en mångfald personkontakter på olika områden bidrarockså till en ökad förståelse för behov och utvecklingens ofta svåra villkor liksom till enökad insikt om de kunskaper ochresurser kan bidra med, Detta liksom de enskilda organisationernas engagemang i biståndsarbetet är ocksåvärdefullt för alt upprätthålla och stärka biståndsviljan i . Mångsidiga ochfördjupade kontakter mellan värt land och omvärlden inklusive defattiga länderna, leder till ökad insikl om del ömsesidiga beroendet mellan allaländer och vikten av etl utökat samarbete i väriden. Jag hemställer att regeringen föreslär atl godkänna deriktlinjer för det internationella utvecklingssamarbetet somjag förordat underrubriken i bistånd. Biståndsanslagen m. m. Enprocentmålet för biståndet står fast. Jag föreslår attbiståndsramen för /88 uppgår till 9870 milj.kr. Det motsvarar av denberäknade bruttonationalinkomsten (BNI) för . Beloppet utgör en ökning med930 milj. kr. i jämförelse med biståndsramen för innevarande budgetår. Ökningen av ramenkommer främst att utnyttjas för anslagen C 1. Bi dragtill internationella biståndsprogram och C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Inom anslaget för utvecklingssamarbete genom SIDA bör ökningenanvändas främst för det landprogrammerade biståndet, för en skilda organisationersbiståndsverkjamhet och för katastrofbistånd. De multilaterala bidragen föresläs öka med 265milj. och uppgå till 56 avden totala biståndsvolymen vilket är samma andel som budgetårel 1986/87. Ökningen av biståndsramen används vidareför ökat stöd till forskning samt ökade medel för u-krediter genom BITS. Vissa utgifter förbistånds- och u-landsverksamhet, som i statsbudgeten belastar andraanslag än biståndsanslagen, bör på samma sätt som under fidigare budgetårräknas av mot biståndsramen. För /88 föreslår jag att189,7 milj. kr. för sådana ändamål räknas av mot biståndsramen. För innevarande budgetår har motsvarandeutgifter beräknats till 179,9 milj. kr. Planeringsramarnaför utvecklingssamarbetet under budgetåren 1988/89 och 1989/90 börutgöra en i förhållande till /88 oförändrad andel av bruttonationalinkomsten. Biståndsanslag 1984/85-1987/88 (milj. Prop.1986/87: 100 Bil. 1986/87 1987/88 3 967,6(11 insatser m. m. 6 895,0(1) (1) Härutöver kom55 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel efter budgetåret1982/83 att /85 tas i anspråk för bidragunder anslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmedtill 4 022,6 milj.kr. De administrativa anslagen har pirövalsmed stor restriktivitet. 1986/87: 100 förslagel har tillämpats påmyndighetsanslagen. Följandeförändringar av anslagsteknisk natur föreslås. Bidraget till stiftelsen har tidigare anvisals under anslaget F 3.Information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvanden och andrautrikespolitiska frågor. Jag föreslår i det följande att bidraget till svenskaUNICEF-kommittén /88 skall anvisas över anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. Inom anslaget C 1.Bidrag fill inlernationella biståndsprogram görs ytterligare någraändringar av anslagsposter. Stödet till flyktingar förs samman under en nyanslagspost och några organisationer som tidigare redovisats under anslagspostenÖvriga muUilalerala bidrag förs över till anslagsposternaVärldsbanksgruppen respektive Övriga organisationer. Inom anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA upprättas en ny anslagspost benämnd Särskilda program.Denna post innehåller delposter för försöksverksamhet och melodulveckling,olika delposter för ämnesinrikladverksamhet samt insatsförberedelser och resullalvärdering. Jag föreslår vidare att nämnden föru-landsutbildning som redovisas under anslagetC 5 ombildas till styrelsen föru-landsutbildning i (). Jag hemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag förordat under . m. Bidrag till internationella biståndsprogram 1985/86 Utgift 1 871 924 601 Reservation 571 659 683 skuldsedlar 2 808 011 766 1986/87Anslag 2 550 000 000 1987/88 Förslag 2 815 000 000 har givit ett starkt finansiellt stöd lill ett antal organisationer inomFN-systemet och andra inlernationella biståndsorganisationer. Fördelningen avmedlen inom anslaget C 1. grundas på de allmänna värderingar som jagtidigare redovisat avseende FN och multilateralt biståndssamarbete.Fördelningen innebär också en avvägning av insatser i förhållande tillandra bidragsgivare så att del av de samlade insatserna i de internationella organen blirrimlig. Likaså beaktas möjligheterna atl i dessa organ nå de svenskabiståndspoliliska målen. Av anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram föreslår jag atl omkring en tredjedel lämnas sotn bidrag lill de organisationer som i tabell 3 finns upptagna under . Lägger man därtill bidrag lill vissa andra FII-organ, i första hand Världslivsme delsprogrammet (WFP), UNHCR och UNRWA, vilka redovisas under 58 andra posler på detta anslag svarar de föreslagnabidragen lill FN-syslemet Prop. 1986/87: 100 föromkring av anslaget. De föreslagnabidragen till de inlernationella finansieringsorganen, i första hand och de regionalautvecklingsbankerna/fonderna svarar för en betydande del, , av detsvenska biståndet genom internationella organisationer. har sedanlänge gjort utfästelser om fleråriga bidrag lill i första hand de störreulvecklingsorganisationerna. Detla ger dessa organisationer större säkerhetbeträffande bidragen och underiäiiar deras planering. bör fortsättaatt göra flerårsutfästelser. Jag föreslår dock i del följande alt de svenskabidragen i nägra fall liksom innevarande budgelår skall delas upp i delsordinarie bidrag av mer långsiktig nalur dels extra bidrag avseende endast elt budgetår. De i det följandenämnda utfästelserna är gjorda med förbehåll för godkännande. Vid utgången avbudgeläret 1985/86 redovisas under detta anslag . som utgift, . som reservation och2808011766 kr. som utestående s.k.skuldsedlar. Det senare beloppel utgörs avbidrag som lämnat till , regionala utvecklingsbanker och-fonder samt . stöd tillde inlernationella finansieringsorganen sker genom deltagande i olikapåfyllnadsförhandlingar varvid görs flerårsutfästelser om bidrag. , liksom övriga givares, åriiga bidrag tillflerlalel av dessa organisationer lämnas genom att en skuldsedel utfärdas ochdeponeras i . När en skuldsedel ulfärdas belastasbislåndsbudgeten med motsvarande belopp. Detär sedan organisalionerna som efter egna beslut använder medlen genom atl drapä de deponerade skuldsedlarna i . Multilateralt bistånd budgetåren 1986/87 och1987/88 fördelat på organisationer(milj. (405,0) (450,0) (+ 45,0) ( 40,0) ( 40,0) - Sahelkontoret (UNSO) ( 20,0) ( 20,0) - UNDP:s verksamhet i de ( 50,0) ( 50,0) FT): s barnfond () (185,0) (210,0) (+ 25,0) ( 35,0) ( 35,0) 'Anslag Förslag Föränd- POP-'986/87: 100 1986/87 1987/88 ring Bil. banken (AfDB) medelshjälp (FAC) av livsmedel för katastrof- insatser (lEFR) )10,0 :-:38,0 306,0 - 32,0 FN:s hj älpprogramför palestinaflyktingar (UimWA) FN:sflyktingkoramissarie (UNHCH) Internationella familjeplaneringsfederationen(IPPF) 75,0 75,0 /internationella handelscentrum (ITC) ochandra handelsrelaterade insatser () Internationella sjöfartsuniversitetet , kapitalutvecklingsfond(UNCDF) och Prop. 1986/87: 100 befolkningsfond (UNFPA) Bil. Budgetåret1986/87 620 000000 Budgetåret1987/88 675 000000 varav Ordinarie bidrag till UNDP 450 000 000 Extra bidrag till UNDP 40 000 000 Sahelkontoret (UNSO) 20 000000 Bidrag till UNDP:s verksamhet i de minst utvecklade 50 000 000 Kapitalutvecklingsfonden(UNCDF) 40 000000 Befolkningsfonden (UNFPA) 75 000000 FN.-s Utvecklingsprogram (UNDP) har lill syfte att varaFN-systemets centrala organ för finansiering av tekniskt bistånd. UNDP har även eftansvar för att FN-systemets samlade verksamhet inom detta område samordnas ide olika mottagarländerna. försatte inflation,stigande dollarkurs och stagnerande bidrag organisationen i en allvarlig resurskris, som ledde tillatt UNDP:s roll både som central fond ochsom samordningsorgan för FN-systemets biståndsverksamhet delvis kom attundergrävas. Trots att dollarkursen f. n. är gynnsammare för UNDP gör bidragsnedskärningar alt denfinansiella situationen alltjämt är mycket allvarlig. Under 1970-taletsjönk andelen UNDP-finansierai tekniskt bistånd inom FN-systemet från till . Samtidigthar givarländernas direkta bidrag till FN:sfackorgan, s.k. multi/bi-projekt,ökat i omfattning. Även om sådana projekt i vissa situationer har sittvärde så finns det också avigsidor härmed.De kan vara bäde resurskrävande för givaren och splittrande för FN-systemet liksom för mottagarlandetvars möjligheter till en samordnadoch prioriterad ulvecklingsplanering kan försvåras. Erfarenhelerna avfackorganens samordningsproblem under 1960-lalet ledde till alt UNDPi gavs en samordnande roll för FN-systemets tekniskabiständ. Det svenskaförtroendet för UNDP har alltid varit stort. Det grundar sig huvudsakligen påalt UNDP har en inrikining som stämmer väl överens med svenskabiståndspolitiska mål. UNDP gör långsiktiga åtaganden gentemotmottagarländerna inom ramen för landprogram och ger renl gåvobistånd som dessutom främst går lill defattigaste länderna. En nordisk ulredning omUNDP:s fältkontor, vilken gjordes 1985, visade också atl UNDP trotsknappa resurser utför ett gott arbete. Som jag tidigarenämnt är UNDP:s finansiella situation forlfarande allvariig. UNDP:sstyrelse har rekommenderat att bidragsgivarna åtminstone skall vidmakthållasina bidrag i reala lermer. Styrelsen har vidare rekommenderat atl UNDP:s resurser börökas ärligen. I då behovetav samordnade biståndsinsatser blir allt mera uppenbart, inle minsl iAfrika, bör UNDP:s roll inom FN-systemet enligt min mening förstärkas.Detta var också en av slutsatserna i den nordiska ulredningen. För all förbättrasamordningen av FN-bislåndel på fältet krävs ökade resurser till UNDP. Mot denna bakgrund anser jag delmotiverat atl ordinarie Prop. 1986/87: 100 bidrag till UNDP /88 höjs med 45 milj. kr. 5 450 milj. kr. och atl däruiöver lämnar elt oförändratextrabidrag på 40 milj. kr. för atlmedverka till att avvärja akulafinansiella krissituationer. För alt understödja UNDP:s handlingsprogram förtorkdrabbade länder i börSverige för /88 ge ett oförändrai bidrag pä 20 milj. kr.lill FN.s Sahdkontor (UNSO). Regeringen har utfäst ett ordinariebidrag på 450 milj.kr. lill UNDP förvart och elt av budgelåren 1987/88-1989/90. Regeringen har däruiöver ulfäst ett extrabidrag om 40 milj.kr.lill UNDP för /88 ochetl bidrag till UNSO pä 20 milj. kr.för samma budgetår. UNDP spelar enviktig roll för uppföljningen av om de minst utveckladeländerna som hölls i . Genom särskilda medel finansieras biståndsinsatseri dessa länder utöver ordinarie anslag inom UNDP, UNDP medverkar ocksä till atl fä till ståndökal och samordnai bistånd till de minst ulvecklade länderna genom s. k.rundabordskonferen-ser. Regeringen har utfäst ett oförändrat bidrag på 50milj. för budgetåret1987/88. FN:skapitalulvecklingsfond (UNCDF) ger finansielll och tekniskl bistånd tillsmåskaliga investeringsprojekt som gynnar de faltigare befolkningsgrupperna ide minst utvecklade länderna. Fondens verksamhel har visal sig vara etlvärdefulll komplement lill UNDP:s tekniska bistånd och till destörte projekl som de stora finansieringsorganen, t. ex. , stödjer. Regeringen har utfäst ett oförändrai bidrag på 40milj. för /88. () år delcentrala finansieringsorganet inomFN-systemet för bistånd pä befolkningsområdel. Dess verksamhetsområde omfattarfamiljeplanering, folkräkningar, uppbyggande av system för folkbokföring ochbefolkningssialislik samt utbildning och forskning. hartraditionellt spelat en pådrivande roll för atl få lill slånd internationellainsatser för familjeplanering i . Det svenska biståndet på dettaområde har i allt större utsträckning lämnats genom internationella program somUNFPA och internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF). Deninternationella befolkningskonferensen i framhävde behovet av ökade resurser förbefolkningspolitiska åtgärder och betonadesärskilt UNFPA:s roll. En redogörelse för konferensen gavs i prop. 1984/85: 100 bil. Konferensen harresulterat i en ökad medvetenhet iu-länderna om sambandet mellan befolkning, resurser, miljö och utveckling. En snabbbefolkningstillväxt kan utgöra ett hinder för utvecklingsansträngningarna. Insikten härom harförstärkts av försöijningskrisen i många . Detta har lett stigande efterfrågan på bistånd frånUNFPA. har fonden tvingats göra nedskärningar i verksamhetenpå grund av att beslulat alt inle utbetala sitl bidrag för1986. 1 delhandlingsprogram för Afrike.s ekonomiska återhämtning och ut veckling som antogs vid FN:s trettonde extra generalförsamling läggs vikt vid de afrikanska ländernasbefolkningspolitik och åtgärder pä befolk- 62 Vidare betonas i programmet atl deinlernationella ulveck- Prop. 1986/87: 100 lingsorganen bör beredas möjlighel att öka sitl bistånd till de afrikanska Bil. 5 länderna.Enligt min uppfattning har UNFPA en betydelsefull roll i uppföljningen av den extra generalförsamlingen omAfrika. Fonden bör därför få ökat svenskt stöd. Del svenskabidraget för /87 är 65 milj. kr. Med hänsyn till behovel av förstärkta insatser påbefolkningsområdet, inte minst i ,har regeringen utfäst ett bidrag på 75 milj. kr. till UNFPA för vart ochetl av budgetåren 1987/88 och 1988/89. Budgetåret1986/87 220 000000 Ordinarie bidrag 185 000 000 Extra bidrag 35 000000 Budgetåret1987/88 245 000 000 Ordinarie bidrag 210 000 000 Extra bidrag 35 000 000 , , upprättades av FN:sgeneralförsamling för 40 är sedan för alt bislå barnen i det krigshärjade Europa.Fondens verksamhel är inriktad på att genom långsiktiglutvecklingsbistånd åsladkomma sociala förbättringar för de fattigaste och mesl utsattabarnen och mödrarna iu-länderna. verksamhet som till övervägandedelen är förlagd till de minst utveckladeländerna bedrivs i samarbete med regeringar inom ramen för fleråriga landprogram. Verksamhelen omfaltarfrämsl hälso- och sjuk-vårdsinsalser,vattenförsörjning, förbättring av näringsstandarden och utbildning. har framgångsrikt engagerat i-och i kampen för alt minskabarnadödlighelen genom enkla hälsovårdsåtgärder såsom vaccinering. Barnfonden tar också ansvar för barni särskilt svåra omständigheter ochbistår barn i kataslrofdrabbade områden, gatubarn i storstäderna ochbarn i väpnade konflikter. Ett övergripande mäl för är attöka medvelenhelen om barnens behov ochmobilisera politiskt engagemang och folkligt deltagande till stöd för förbättringar av barnens situation.Opinionsbildande åtgärder är därför en viktig del av . beräknar attomkring 40000 barn i åldrarna dör i , men attåtminstone hälften av dödsfallen med små medel skulle kunna undvikas. Kampen för barns överlevnadoch utveckling kräverdärför också i fortsättningen stark uppmärksamhel. Del är därför viktigt atl det bland de inlernationellabiståndsorganen finns en fällinrikiad, effektiv och engagerad organisation somUNICEF som sätter barnen i centrum. har undermånga år varit en av största bidragsgivare. Mot bakgrund av vadjag redovisat anserjag det angeläget atl : s arbete för barns överievnad ochutveckling fär ett fortsatt starkt svenskt stöd och att ordinarie bidrag för /88höjs Prop. 1986/87: 100 med 25milj. till 210 milj. kr. Regeringen harulfäst ett ordinarie bidrag till pä 210 milj. kr. för vart och etl av budgetåren1987/88-1989/90.