prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — harinvesterats i fabriken, som drivs av det hälftenägda bolagel Rockwool-EcoprimAB. Tillverkningen bygger på en unik amerikansk processteknologi. Produkternahar mottagits synnerligen väl på den svenska marknaden. Marknadsutvecklingenförväntas bU svag såväl i som på de betydelsefulla exportmarknaderna.Den svenska marknaden för mineralull förväntas minska i volym även under år1986. Ett antal åtgärder harbeslutats för atl möta den ogynnsamma marknadsutvecklingen. Således kommer ettinvesteringsprogram för atl ytterligare höja effektiviteten att genomföras iproduklionsanläggningarna. Del nya plastisolerprogrammel kommer allintroduceras på de nordiska markna- derna.Nya produkter kommer atl inlemmas i sortimentet för lansering på Skr.1986/87:20 intressanta tillväxtsektorer. Tidigaregenomförda åtgärder bör tUlsammans med pågående och planerade, trots denogynnsamma marknadsutveckHngen, skapa goda fömtsättningar för ett förbättratresultat . 1985/86(milj. 1984/85(milj. Resultat före disp. Samhällsföretagsgruppenetablerades och övertog ansvaret för dåvarande verksläderför skyddal arbele, kontorsarbetscentraler, industriella beredskapsarbelen ochvissa former av hemarbete. Huvudmannaskapet för denna verksamhel var tidigaresplittrat på över 100 olika huvudmän. Den nyaorganisalionen skapades för all genom samordning förbättra verksamhetensaffärsmässiga fömtsättningar och ekonomi. Syftet var också all få jämnarelillgång till skyddat arbete i olika delar av landet, större enhetlighet ifråga om personalpolitik och anställningsvillkor saml ett förbättratutnyttjande av den samlade organisationens kunskaper och resurser. Samhällsföretagsgruppensverksamhetsidé är att ge meningsfullt och utvecklande arbete tillarbetshandikappade där behoven finns. Detta skall ske genom produktion av varoroch tjänster. Arbetsförmedlingen disponerar företagsgmppens arbetsplatser ochanvisar de personer som är i behov av arbele inom gruppen. Verksamhetsidénär det gmndläggande uttrycket för företagsgmppens uppgift. Verksamheten ärsåledes en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken och en del av strävanatt uppfylla allas rätt till arbete för grupper som på grund av handikapp inlekan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. skaU verksamhelenbedrivas affärsmässigt och vara en del av del svenska näringslivet. Det innebäratt förelagsgmppen också skall iaktta de regler och principer som normaltfillämpas i näringslivet. Företagsgruppensresultat mäts främsl inom följande tre målområden: - Alt handikappade får eUmeningsfulll och utvecklande arbete. - Attförelagsgmppen förbättrar de arbetshandikappade anställdas förut- Skr.1986/87:20 sättningar och möjligheter till arbele på den reguljära arbeismarknaden. Allföretagsgruppen uppfyller ställda ekonomiska resultatkrav. , som moderföretag, och 24 förelag med huvudkontor ochverksläder i varje län. För specieUa försäljningsinsatser, huvudsakligen påexporl, har förelagsgmppen fem mindre marknadsföringsbolag, varav två med säteutomlands. De24 regionala företagen har ansvar för företagsgmppens verksamhet inom resp.län. Företagsgruppen har totalt 33000 anställda fördelade på 330verksläder och etl 15-tal s.k. inbyggda verkstäder. Av de anställda är ca.28000 arbelshandikappade. Följandeingår i förelagsgruppen: AVEBE-induslrierna, , UPSAM, Uppsalalän, ALEA VERKEN, , , ,, , , , ,län, VISBY-produkler, , , ,, Krislianstads län, PILEPRODUKTER, , , ,, , , , SAV, Skaraborgslän, ERR-ESS, , , län, WMP, ,, , , , ,, , , , ,, saml marknadsföringsbolagen ,, , , , , ochSAMHALL BV, . SamhäUsförelagsgmppensverksamhet utgörs i huvudsak av tillverkningsindustri. Större delen (ca. )av företagsgruppens omsättning ulgörs av underleverantörs- och legoförsäljning.Företagsgruppens direkta export uppgår till av faktureringen. Därtillkommer indirekl export genom underleveranser, motsvarande ca. Deslörsia exporlartiklarna är innemöbler, ulemöbler och hyllsyslem. Företagsgruppenfinns representerad inom de flesta branscher inom tillverkningsindustrin. Denhuvudsakliga verksamheten bedrivs inom me-tallvam- och träindustribranschernasaml den grafiska branschen. Förelagsgruppen har 500arbetstillfällen inom service, tjänsler, trädgårdsodling m.fl. nya verksamheierulanför tillverkningsindustrin. Tillsammansmed , och har Samhällsföretag ett gemensamt konlaklråd förmarknadsfrågor. Dess uppgifl är bl.a. atl bedöma otUlbör-ligakonkurrensförhållanden på marknaden. Verksamhetenunder åren 1984185 och 1985/86 Skr. Underverksamhelsåren 1984/85 och 1985/86 har förelagsgruppens posilivaresultatutveckling fortsatt. En fortsalt försäljningsökning tillsammans medeffektiviseringsälgärder, kostnadsbesparingar och omfattande utbildningsinsatserhar medverkat lill ett förbättrat resultat och givit fler arbetshandikappademöjligheter lill arbete inom företagsgruppen. Underår 1984/85 nyanställdes 4178 arbetshandikappade efler anvisning frånarbetsförmedlingen, vilkel innebar en nelloökning med 1257 personer. För år1985/86 beräknas en motsvarande ökning med drygt 1000 personer. Personalökningenhar skett utan utbyggnad, varför kapacitelsutnytljandel ökal betydligt. Dentotala personalavgången inom gruppen uppgick fill /85. 540 personer(2,) övergick tiU arbete på den reguljära arbetsmarknaden. /86beräknas ca. 650 anställda (2,) övergå till arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. Aktiva insatser för introdukiion, utbUdning, m.m. harförstärkt personalutvecklingen inom gruppen. harSamhällsföretag inlett en fortlöpande uppföljning av företagens insalser förplanerad arbetsväxling, yrkesleknisk utbildning och individuell tekniskarbetsanpassning. Redovisningen visar alt förelagsgmppen gör framsteginom samtliga av dessa priorilerade peronalulvecklingsområ-den. Förelagsgruppensförsäljning uppgick /85 till totalt 2011 milj. kr., vilket var en ökningmed jämfört med föregående år. /86 beräknas försäljningsintäkternaöka med fill totah 2150 milj. kr. /85 erhöllSamhällsföretagsgmppen ell slatligt bidrag på totalt 2764,5 milj. kr. Bidragelkan ses som samhällets ersällning för de sociala prestationer somförelagsgruppen utför och de merkoslnader detla ger. Företagsgruppens behov avdriftbidrag uppgick /85 lill av lönekostnaderna för dearbelshandikappade anslällda. /86 beräknas behovel av driflbidragmolsvara . /87 har förelagsgruppen tUldelals en bidragsram om116,av lönekostnaderna för arbelshandikappade anslällda. Kritikerhar ibland påstått atl Samhällsföretagsgruppens slarka ekonomiska utvecklingsedan år 1980 har sketl på bekosinad av en god social måluppfyllelse. Därförhar AMS och Samhällsföretag, på regeringens uppdrag, /86 studeratSamhällsföretagsgmppens arbelsmarknadspolitiska och sociala måluppfyllelse.Utvärderingsarbetet, som redovisats i en rapport till regeringen ijuni ,visar atl den hillillsvarande ulvecklingen inom företagsgruppen inneburit engod måluppfyllelse. har antalel arbelshandikappade anställda ökalmed 7000, försäljningen har mer än fördubblals och behovel av statsbidrag harminskat betydligt. Denna utveckling har möjliggjorts genom ett omfauandestruktureringsarbete och utbyggda insatser för personalutveckling. Deninslagna vägen för förelagsgruppens utveckling har med andra ord j lo visat sig positiv. Samhällsföretag fortsätter denna vägoch har för närva- Skr. 1986/87:20 rande kapacitet och kommersiellafömlsätlningar all bereda ännu fler handikappade arbele. Efterfrågan påarbetstillfällen bedöms under överskådlig lid väsentligl komma all överstiganuvarande utbud av arbete inom förelagsgruppen. Samhällsföretagsgruppen arbetar nu utifrån ell gemensamt,långsiktigl handlingsprogram med sikte på all ytterligare förbättra gruppensresultat. Den myckel snabba sänkningen av bidragsbehovel kommer docksannolikt inte all kunna bibehållas om en fortsatt god arbelsmarknadspolitiskoch social måluppfyllelse skall uppnås. Handlingsprogrammet utgår från enfortsatt försiärkning av såväl den affärsmässiga skickligheten som depersonalutvecklande insatserna. Genom förändrad siruktur inom gmppens förelagoch ett fördjupat samarbete mellan dem förstärker företagsgruppens toialakompetens. En successivt ökad exportandel eftersträvas. Den iradilionellainduslriella produktionen komplelleras alllmer med nya verksamheter utanförtillverkningsindustrin. Nya samarbetsformer ulvecklas i form av s.k. inbyggdaverkstäder och entreprenader, där företagsgruppens verksamhet integreras iandra förelag. (milj.kr.) Antal anslällda 6618 5705 representerade i början av 1970-talel ett i höggrad traditionellt holell- och reslauranglänkande. Företagel hade i della skedeen mycket svag lönsamhel och hade sannolikl inte överlevt utan snabba och omfattandeingrepp i verksamhelen. har arbetat hårl med att renodla, förenkla ochkoncentrera koncernen fill tre självständiga affärsområden; ,och (lidigare ). 1 denna avsikl har bortskurils grenar som inte hadenalurligl samband med ovan nämnda affärsområden. SARA-gruppen har ävenkompletterat affärsområdena genom företagsförvärv. Koncernen har en struktur, som ger en balanseradriskspridning i verksamhelen med godpotenfial. Denna bildar basen för SARAs framtida Skr. 1986/87:20utveckling. År1985 blev ell nylt framgångsrikt år för med förbättring avsåväl omsättning som resultat. Uppdelat per affärsområde gav följanderesultat. Omsättningenvar 977,0 milj. kr. och resultatet efter finansnelto 31,8 milj. kr. Hotellverksamhelenär kapiialkrävande eftersom den kräver stora investeringar i byggnader ochinredning. kan dock nå fördelar genom kedjeeffekter som uppnåsgenom bl.a. rutiner, utbildning av personal saml olika syslem atlkvaUlelskontrollera produklionen. Expansionenkommer att ske på olika sätt. är och kommer att förbli - huvudmarknaden.Bolagel skall vidare selektivt och balanserat bearbela inlressanla ulländskamarknader. I Sydoslasien och har bolagel redan elt hotell i drift och därarbelar man från egel konlor i intensivt för att hitta intressanta nyaprojekt, men även på marknader som , eller Västtysklandförekommer en iniensiv bearbelning, då dessa marknader har såväl kullureUa,sociala som ekonomiska mönsier, som passar holellbolagels koncept. Omsättningenår 1985 var 384,0 milj. kr. och resullal efter finansnelto 17,0 milj. kr. Inomaffärsområdet arbetar man med tre huvudidéer; catering, fast food ochIradilionella restauranger. Fastfood-verksamheten, genom hamburgerreslaurangkedjan , är kapiialkrävande,men har hafl ell myckel lönsamt år. För att öka slagkraften och exploaterabolagels kunnande utan aUtför stort kapitalian-språktagande har bolagetparalleUt med egna elableringar startat en aktiv franchiseverksamhet. Eflersombolagels affärsidé ligger i kunskapen om drifl av en hamburgerreslaurang ärdetla elt intressant avsnitt för vidareulveckling. Äveninom catering finns slora möjligheter all bredda både produkter och marknader.Företaget är aktivt vid främst travbanor, mässor och djurparker. År1985 var omsäUningen 639,0 milj. kr. och resultat efter finansnetto 20,0 milj. kr. är landets ledande förelag vad gäller drift av personalres- 112 Centrala inköp,koncentrerade sortiment och stort manage- Skr. 1986/87:20 mentkunnande gör alt bolagel kandrivas med god kvalilet på mal, hög effektivitet och service till lågakostnader. I ell längre perspekliv är trenden mol en övergång tillentreprenadverksamhet inom den offentliga seklorn naturligtvis också en mycketintressant möjlighel för förelagel. rörelseresultat är del bästanågonsin med ell resultat efter finansiella posler om 68,4 milj. kr. Prognosenför är, enligt SARAs bedömning, god, trots all SARAs branschkaraktäriseras av stor känslighet p.g.a. exierna störningsmoment. Således slårarbetsmarknadskonflikter, störd turisuillslrömning saml eventueUt nya reglervad gäller representationsavdrag m.m. direkl mol SARAs resuUat. SARAs prognospekar på elt resullal över 70 milj. kr. (milj.kr.) De tre tidigarekonkurrerande verken Domnarvet, och sammanfördes iSSAB-koncer-nen lillsammans med de mellansvenskajärnmalmsgmvorna och järnvägenTGOJ. Syflel med bolagsbildningen var att skapa etl konkurrenskraftigt ochlönsamt handelsstålförelag. investerats ianläggningar, vilkel bl.a. resulterat i en av modernaste metallurgier istålverken i och samt en av världens mesl modernatunnplålanläggningar i Domnarvet. ägs numera lill av staten samt till 25%av . ökade efterfrågan på slål obetydligt.Världsproduklionen av råslål uppgick till 720 Mton vilkel innebär en ökning medca. 10 Mton jämförl med . Ökningen är helt hänförlig tillutvecklingsländerna och de industrialiserade länderna. InomOECD-området förblev produktionen i slort setl oförändrad. Råslålskapacilelen inom fortsatte alt minska dock meden lägre takt än . är kapaciteten för slål i väst världen fortfarande myckel för slor i förhållande till efterfrågan. I Sverige sjönkeflerfrågan på slål . Trols detla ökade leveran- Skr. 1986/87:20 sernaav stål med på gmnd av en ökad export. Exportökningen var i huvudsakkoncenlrerad tUl . Koncernensintäkter ökade lill 12931 milj. kr. Prisökningar svarade för (7)medan leveransvolymen ökade (8). Leveranserna till kunder utanförSverige svarade för (41) av intäkterna. Rörelseresultatetefter avskrivningar enligt plan minskade med 342 mUj. lill 422 milj. kr.Resultatförsämringen beror på såväl svag prisutveckling som kraftigt ökadekostnader speciellt på råvaror. KoncernensfinansieUa netto är i stort sett oförändrad i jämförelse med och uppgårfiU -217 milj. kr. (-199). Resultatetefler finansiella inläkler och kosinader försämrades med 360 milj. kr. (565). Avkastningen på arbetande tillgångar minskade lill (12) ochavkastningen på justerat eget kapital efler skalt tiU3%(7). Investeringarnainriklas huvudsakligen på objekt som stöder satsningarna på kvalitet,leveranssäkerhel och service. En normal investeringsnivå för de närmaste årenbedöms vara ungefär 500 milj. kr. fattades beslul om nyainvesleringar uppgående fill 420 milj. kr. fattade investeringsbeslutmedförde dock att totala investeringar i anläggningar var betydligt högre ochuppgick tiU 557 milj. kr. (533). Dämtöverköptes aktier i stålgrossislen Bröderna motsvarande av rösternaoch av aklievärdet. Isluiet av december förvärvades också resterande av aktierna igrossistföretaget från . blev därigenom helägt av . Medelantaletanställda i koncernen minskade med 147 och uppgick till 14865. SSABkommer att fortsätta arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten och ökamarknadsorienteringen. Genom fortsatt satsning på kvalilel, leveranssäkerhetoch service skall koncernen kunna bibehålla sin konkurrensförmåga. Koncernensresullai är slarki beroende av konjunkturutvecklingen. Utvecklingen år 1985med mycket svag prisutveckling kan väntas bestå även år 1986.Kostnadsutvecklingen bör dock kunna begränsas genom all råvampriserna tillföljd av dollarutvecklingen förväntas sjunka. Sammanlaget bör därför resultatetår 1986 förbättras i jämförelse med . 1984* (milj. * Avser ett halvi räkenskapsår. Den slatliga myndighelen marintekniska institutet den till eU slalligl aktiebolag, . Vid ombildningen överfördes myndighetens verksamhet och personalsamt tillgångar och skulder i sin helhet till det nya bolaget. Bolaget skall bedriva konsult-, provnings- ochforskningsverksamhet inom det marintekniska området samt idka annan därmedförenlig verksamhet. Bolagels affärsidé är att genom leoretiska beräkningar ochpraktiska försök i speciallaboratorier och full skala analysera och lösalekniska problem kring projekiering, konsimktion och drift av fartyg,offshorestmktur och andra inslallafioner saml alt sälja know-how påområden där bolaget har speciell kompetens. Verksamhelenär främsl inrikiad på fyra affärsområden, nämligen (handelsfartyg),offshore (oljeutvinning till havs), naval (marinmilitära projekt) saml port& fairways (hamn- och kanalprojekt). Verksamhelen har bedriviis främsl inomverksamhelsområdena , naval, offshore, port & fairways saml övrigaprojekt. Intäkterna för uppgick till totah 45,2 milj. kr. varav denutländska marknaden svarade för ca. För är marknaden vikande. Svårighelerna för desvenska varvs- och rederibranscherna har inneburit en minskal efterfrågan frånden svenska marknaden. svarade för ca. av SSPA'somsäuning. SSPA'smarknad inom OFFSHORE minskade , bl.a. beroende på den allmännanedgången inom offshore-branschen. SHOREsvarade för ca. av SSPA's totala omsättning. Skr.1986/87:20 Huvuddelen härav utgjordes av uppdrag för verken . Uppdrageninom PORT & FAIRWAYS ulgörs i huvudsak av simuleringar av fartygsrörelseri olika farleder. Uppdragen svarade endasl för av SSPA's omsättning. Inomområdet ÖVRIGA PROJEKT ingår bl.a. vissa forskningsprojekt som finansieras avstyrelsen för leknisk utveckling (STU). SSPAhar under årel gått in som delägare i ett nybildat bolag som skallutveckla och marknadsföra fiskodUngsanläggningar lill havs. SSPAsatsar även på utveckling och försäljning av datorprogram för beräkning ochsimulering. SSPA räknar med en ökande efterfrågan inom detta område. SSPAredovisade för en vinsl före bokslutsdispositioner och skatt på 2,9milj. vilkel var ca. 2 milj. kr. bäUre än budgeterat . Invesleringamaunder uppgick fill 1,9 milj. kr. och avsåg i huvudsakersäilningsinvesleringar. Enligtbeslut av regeringen skall de byggnader SSPA förfogar över inomChalmersområdet överföras tUl SSPA från såsom ovillkorataktieägarlillskott. Denna överföring är ännu inte slutreglerad. Medelantaletanställda har varit 135 personer. SSPA har gjort enomstmkturering mot mer tekniskt kvalificerad personal. harpersonalstyrkan minskats med 14 personer. av deanstäUda civilingenjörer. InomNaval förutspås en fortsatt hög efterfrågan . Däremoi förulserSSPA en fortsatt minskad marknad inom och offshore. Totalt kanintäkterna på den svenska marknaden komma att minska med 510 milj. kr. inom denärmasle två åren liU följd av avvecklingar och nerdragningar inom svenskvarvsindustri och rederinäring. Dessulom finns en överkapacitet blandskeppsprovningsanläggningar internationellt vUket gör att konkurrensen på denutländska marknaden är svår . SSPA måsle därför salsa på atlbredda sin verksamhel lill nya affärsområden. Ytterligare personalminskningtorde dock inte kunna undvikas. ABStatens Anläggningsprovning Skr. (milj.kr.) -0,4 Anlal anställda 528 534 fattade beslut om Slatens Anläggningsprovnings(SA) bildande . I oklober inregistrerades bolaget. År 1976användes för förberedelser och verksamheten startade med ca 500 anställda /77. SA är riksprovplals för tryckkärl, cisterner, containrar,lyftanordningar, maskindrivna portar och verktygsmaskiner. Bolaget svarar förden obligatoriska konlroUen av dessa objekl, dvs. för kontroll av all deuppfyller myndigheternas lekniska säkerhetsföreskrifter. SA granskar ritningaroch beräkningar före tillverkningen, kontrollerar utförandet under fillverkningoch montage samt besiktigar objekten innan de tas i bmk. Många objeklbesiktigas därefter regelbundet med ett eller intervall. På begäranulför SA även icke officiell provning av säkerhetsinriktad karaklär. Under årel har en stark nedgång skell av omfattningen avkonlroUen vid kärnkraftverk. Bortfallet har inte hell kunnat kompenseras medandra arbetsuppgtfler. Eflersom priserna som en följd av myndighetens beslutendasl har fåU höjas i lakl med inflationen har den minskade intäktenresulterat i en mindre föriust för bolagel i sin helhet. Den obligatoriskakontrollen i övrigt har bedrivits efter i stort sett samma tekniska regler ochi samma omfauning som föregående år. Liksom fidigare har resursema anpassaissirikt lill den obligatoriska kontrollens behov. pågår förberedelser för en uppmjukning avlagen om riksprovplalser och även i övrigt diskuteras avreglering och minskning av den obligatoriska kontrollen. En anpassning till denna utveckling kommer atl ske genom alt verksamheten breddas med rådgivning, utbildning och provningsljänsler ål industrin. Förberedelser för en sådan omställning har påbörjals. Räntenetto(inkl. provisioner) 54,8 1985 Anlal anslällda 3 Efler ett beslut i bildades i december 1984Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, . Bolaget, som är ett av statenhelägt kreditaktiebolag, har till uppgift all på den priorileradekredhmarknaden låna upp de medel som behövs för den statligabosladslångivningen. På detta sätl avlastas stadsbudgeten en upp- och uflåningsom för varje budgelår uppgår till ca. Bolagel finansierar de bosladslån som belalas ul fr.o.m.den 1 juli 1985. Liksom tidigare sker utlåningen via ochlänsbostadsnämnderna. Avsikten är alt skall arbeta på i huvudsak sammavUlkor som de tidigare elablerade bosladsinstilulen på den prioriteradekreditmarknaden. Bolagels överskott kommer i inledningsskedet atl användasför all bygga upp reserver för föriusttäckning. Vid utgången av det femleverksamhetsåret beräknas, enligt riksdagsbeslutel, in emot 300 milj. kr. hareserverats på delta sätt. aktiekapital är 50 milj. kr. Bolagel anskaffar sina medel främst genom uigivning avobligationer. Ränta på dessa obligationer är densamma som för de övrigabostadsinstilutens prioriterade obligationer. och länsbostadsnämnderna sköter, somlidigare nämnts, utlåning och förvaltning av lånen. Det sker på uppdrag avbolagel och för bolagels räkning. Utlåningsräntan besläms av obligationsräntan med etlpåslag om 0,. Systemet för räntesubventioner lUl boltenlån ochbosladslån berörs inte av den nya ordningen. Räniebidragen belastar såledesfortfarande statsbudgeten. Bolagel får placera de lillfälliga överskott som uppkommeri riksgälds kontoret, i banker och i statsobligationer och/eller andra statspapper. , bildades, som nämnts, . Det förstahalvåret under det första räkenskapsårel karakteriserades av förberedelser förden egentliga verksamhelen som tog sin början i huvudsak under del andrahalvårelår 1985. emitterade bolaget 5 obligationslån.Lånebeloppet blev sammanlagt 7065,8 milj. kr. Den slutliga utlåningen under år1985 uppgick till 3242,1 milj. kr. I avvakian på slullig utlåning placerar SBABtillfällig överiikviditel på den korta penningmarknaden. Avkastningen på sådanaplaceringar var god . En stor del av resultatet , 49,3milj. före skaller och dispositioner, är all hänföra lill avkastningen påkorta placeringar. Anlalet anslällda var vid verksamhetsårets utgång fyra.Vid var endasl verkslällande direklören anställd. Bolagets uppgifter bestäns av ägaren/staten. Bolagel skalldrivas så effeklivl och lönsaml som möjligt. Vinstmöjligheterna under år 1986beräknas, vid väntad ränteutveckling och väniade ränterelationer, bli mindre änunderår 1985. StatensJärnvägar (SJ) 1984/85* (18 mån.) 1983/84 37335 (18 mån.) *Räkenskapsåret omfattar tiden 1 juli 1984-31 dec. 1 fortsättningen utgörkalenderåret räkenskapsår. Verkets uppgift och omfattning SJ är elt affärsdrivande verk, som bedriver gods- ochpersontrafik på järnväg samt busstrafik och färjelrafik. Kompletterandeverksamhel bedrivs inom etl antal dotterbolag. SJ:s bannät omfattade vid slutet av verksamhetsåret1984/85 ca. jämväg i huvudspår, vilket var ca. av de svenskajärnvägarna. SJs busstrafik trafikerade en väglängd av ca. Vagnparken för järnvägstrafiken bestod av ca. 38300godsvagnar med en lastkapacitet på 1,2 milj. ton saml drygt 2300 person- ochmotorvagns- 114000 sittplatser, 6000 sovplatser och 5000 platser i Skr.1986/87:20 liggvagnar. Busstrafiken ombesörjdes med ca. Tillden i samarbete med utländska järnvägar drivna färjelrafiken bidrog SJ medlågfärjor på lederna och MalmöKöpenhamn. SJskall arbeta på transportmarknaden i konkurrens med andra trafikmedel ochtransportföretag. Verksamhelen skall bedrivas efter företagsekonomiskaprinciper. Siaten skall ersälla SJ för olönsamma verksamheier och andraekonomiska belastningar, som SJ åläggs och som saknar motsvarighet hoskonkurrerande företag. Statsbanenätet uppdelas från ekonomisk utgångspunkt iett "affarsbanenät" och etl "ersättningsberälligal nät". Föraffärsbanenätet gäller att intäkterna skaU läcka kostnadema inom ramen för detkostnadsansvar som statsmakterna föreskriver. Med lanke på de kraftigakonjunkturvariationer som präglar SJ:s trafik gäller detla avkastningskrav somett genomsnitl för en konjunkturcykel.