prop · GA0386 · 1986-12-31 00:00:00 — Beträffande egendomsgemen- Beträffande egendomsförhållan- skap mellan äkta makar eller del- den som rör makar, sambor, del ägare i osk'ift dödsbo eller dem, som ägare i oskiftat dödsbo, bolagsmän, äro i bolag samman eller äro reda- redare som ingått överenskommel- re i samma fartyg eller deltagare i se om partrederi eller deltagare i samma gruvrörelse, gälle vad där- samma gruvrörelse finns särskilda om är särskilt stadgat. Varf i 15 kap./6 § Bestämmelserna i 15 kap. /5 § stadgas skall ej äga tillämpning i skall inte tUlämpasi fråga om försäljning enligt denna fråga om försäljning enligt denna lag av samfälld fast egendom, vari lag av samfälld fast egendom, vari omyndig äger del. omyndig äger del. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1973:1153. Lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenom föreskrivs att 104, 105 och 122 §§ lagen(1927:77) om försäkringsavtal skall ha följande lydelse. Ärförmånstagare insatt, skall försäkringsbelopp, som utfaller efter försäkringstagarensdöd, ej ingå i dennes kvarlåtenskap. Har försäkringstagaren efterlämnat make ellerbröstarvinge och hade förordnandet kunnat återkallas av försäkringstagaren,skall försäkringsbeloppet vid beräkningen av dödsbodelägares giftorätt, rättenligt 13 kap. 12 § andra stycket , rätt till vederlag ellerrätt till laglott behandlas som om beloppet hade tillhört boet och tillagtsförmånstagaren genom testamente. I fråga om tjänstegrupplivförsäkring skall andra stycketdock ej tillämpas på belopp som på grund av försäkringen tillfaller en makeeller med make likställd person eller någon bröstarvinge. Efterlämnar försäkringstagaren make eller bröstarvinge ochskulle en tillämpning av förmånstagarför-ordnandet leda lill ett resultat somär oskäligt mot någon av dem, kan jörordnandet jämkas så att försäkringsbeloppethelt eller delvis lill-faller maken eller bröstarvingen. Vid prövningen skall särskiltbeaktas skälen för förordnandet samt förmånstagarens och makens ellerbröstarvingens ekonomiska förhållanden. Har dödsfallet inträffat sedan det har dömts tilläktenskapsskillnad mellan försäkringstagaren och dennes make eller sedan talanom äktenskapsskillnad har väckts men innan bodelning har förrättats, gäller istället för vad som föreskrivs i andra stycket följande beträffande jämkningtill förmån för försäkringstagarens make. Kan maken inte vid bodelningen få utsin andel därför att försäkringsbeloppet tillfaller någon annan som förmånstagare,är denne skyldig att avstå vad som fattas. Den som vill begära jämkning enligt andra eller tredjestycket skall väcka talan mot förmånstagaren från det attbouppteckning efter försäkringstagaren avslutades eller dödsboanmälangjordes. Väcks inte talan . är rätten till jämkning förlorad. Omrätt för en avliden försäkringstagares borgenärer att i visst fall hälla siglill försäkringsbeloppet finns bestämmelser i 116 § andra stycket. Vidtolkning av bestämmelser om förmånstagares rätt till försäkringsbelopp, somutfaller efter försäkringstagarens död. skall, där ej annat framgår avomständigheterna, iakttagas följande: Harförsäkringstagaren betecknat sin make såsom förmånstagare, skall, där han vidsin död var om-gift, förordnandet gälla till förmån för den, med vilken han dålevde i äktenskap. Äro försäkringstagarens barn insatta som förmånstagare,skall förordnandet gälla till förmån för bröstarvinge och. där flera sådanaförmånstagare finnas, envar av dem äga del i försäkringsbeloppet efter degrunder, som gälla i fråga om arvsrätt efter försäkringslaga-ren. Harförsäkringstagaren insatt make och barn såsom förmånstagare, skall, såframtfiera förmånstagare finnas, envar av dem taga del i försäkringsbeloppet efterde grunder, som vid dödsfall gäUa i fråga om bodelning och om sådan förmånstagaresarvsrätt. Äro försäkringstagarens arvingar insatta såsomförmånstagare, tage envar av dem del i försäkringsbeloppet efter de grunder,som gälla i fråga om arvsrätt efter försäkringstagaren. Harförsäkringstagaren betecknat sin make som förmånstagare, skaW förordnandetgälla tUl förmån för den som försäkringstagaren var gift med vid sin död.Förordnandet skall anses förfallet om mål om äktenskapsskillnad mellan makarnadå pågick. Är försäkringstagarens barn insatta som förmånstagare,skall förordnandet gälla till förmän för försäkringstagarens bröstarvingar.Försäkringsbeloppet skall fördelas mellan dem efter de grunder som gäller ifråga om arvsrätt efter försäkringstagaren. Har försäkringstagaren insatt make och barn somförmånstagare, skall halva försäkringsbeloppet tUlfalla maken och återstodenbröstarvingarna. Bröstarvingarnas andel skall fördelas tnellan dem på detsätt som anges i föregående stycke. Efterlämnar försäkringstagaren bara makeeller bara bröstarvingar, tillfaller hela beloppet maken eller bröstarvingarna. Ärförsäkringstagarens arvingar insatta som förmånstagare, skallförsäkringsbeloppet fördelas mellan dem efter de grunder som gäller i fråga omarvsrätt efter försäkringstagaren. Vad i 102,103. 105 och 106 §§ samt 104 § första stycket är för livförsäkring stadgatbeträffande förmånstagare skall äga motsvarande tillämpning, när fråga är omolycksfalls- eller sjukförsäkring. Bestämmelsernai 102 106 §§ om förmånstagare tillämpas också vid olycksfalls- ochsjukförsäkring. Denna lag träder i kraft den . Harförsäkringstagaren avlidit före ikraftträdandet, skall äldre be stämmelser fortfarande tillämpas. 12 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1936:83) angående vissa utfästelserom gåva Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1936:83) angåendevissa utfästelser om gåva skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om utfästelse av trolovad eller Om utfästelse av en make alt un- make att under äktenskapet r///and- der äktenskapet ge den andra ma ra maken utgiva penningar eUer an- ken en gåva gäller 8 kap. 2 § äk- nat stadgas i . Angående utfästelse om gåva Bestämmelser otn utfästelse om som icke må göras gällande under gåva som inte får göras gällande givarens livstid stadgas i lagen om under givarens livstid finns i ärvda- arvsavtal, balken. Denna lag träder i kraft den . 13 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden dels att 6 § skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen (1969:258) omändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Underrätt är vid handläggning av ärende domför med enlagfaren domare, om ej annat följer av vad som föreskrives nedan i dennaparagraf. Vid annan handläggning än som sägs i 3 eller 4 § skallrätten hava den sammansättning som anges i tredje stycket, om ärendet är tvistigt, om eljest särskild anledning föreligger därtill, eller 1. medgivande till äktenskap en- I. tillstånd till äktenskap enligt 2 ligt 2 kap. 2 § eller kap. 2 § , till åtgärd beträffande makars egendom enligt 6 kap. 6 § nämnda balk eller förordnande angående sådan egendoms förvaltning i and ra faU. 2. talan motöverförmyndares beslut, 3. nedsättning avbolags aktiekapital eller grundfond eller tillstånd till vinstutdelning i bolageller till fusion, 4. förvaltning avstiftelse, eller 5. tillstånd tillviss förvallningsåtgärd i annat fall än som avses ovan i detta stycke. I fall som avses i andra stycket 1 fall som avses i andra stycket skall rätten bestå av en lagfaren do- skall rätten bestå av en lagfaren do mare och nämndemän, när ärendet mare och nämndemän, när ärendet skall prövas enligt skall prövas enligt äktenskapsbal- eller , samt eljest av ken, lagen (1987:000) om sambors minst tre och högst fyra lagfarna gemensamma hem eller föräldra- domare. Har nämndemän säte i rät- balken, och annars av minst tre och ten äger 15 kap. 29 och 30 §§ gifter- högst fyra lagfarna domare. När målsbalken motsvarande tillämp- nämndemän ingår i rätten, skall 14 ning. kap. 17 § tilläm pas. Regeringen fär för andra fall än som avses i andra stycketföreskriva alt ärenden som avser förordnande eller entledigande av förmyndareeller god man eller inskrivning av förmynderskap eller godmanskap färhandläggas av en tjänsteman som inte är lagfaren. Senaste lydelse 1984:1032. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag (1969:258) träder i kraft den 1 januari 1971.Konungen kan dock förordna att de nya bestämmelserna helt eller delvis skallgälla från tidigare tidpunkt, varvid förordnandet får begränsas till viss ellervissa underrätter. Vidhandläggning, som påböriats före lagens ikraftträdande och för vilken enligtäldre bestämmelser kräves flera domare än en, samt vid överiäggning ochomröstning i anslutning till sådan handläggning skall äldre bestämmelser omrättens sammansättning och om omröstning alltjämt gälla. Harunderrätt mindre än tre ordinarie lagfarna domare, fär rätten beträffandevisst ärende förordna att handläggning, som enligt 6 § i dess nya lydelse skallske med tre eller fyra lagfarna domare, i stället skall ombesörias av enlagfaren domare och nämnd. I sådant fall äger 15 kap. 30 § giftermålsbalkenmotsvarande tiUämpning. Harunderrätt mindre än tre ordinarie lagfarna domare, får rätten beträffandevisst ärende förordna att handläggning, som enligt 6 § i dess nya lydelse skallske med tre eller fyra lagfarna domare, i stället skall ombesörias av enlagfaren domare och nämndemän. 1 sådana fall skall 14 kap. 17 § äktenskapsbalkentillämpas. Denna lag(1987:000) träder i kraft . Äldrebestämmelser skall fortfarande tillämpas vid handläggningen av ärenden i vilkaansökan har gjorts före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk Härigenom föreskrivs att 41 och 42 §§ lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk skall ha följande lydelse. Efterupphovsmannens död äga reglerna om giftorätt, arv och testamente tillämpningpå upphovsrätten. Avträdes boet till förvaltning av boutredningsman, ägerdenne icke utan dödsbodelägarnas samtycke utnyttja verket pä annat sätt änförut skett. Efterupphovsmannens död är, utan hinder av 10 kap. 3 § första stycketäktenskapsbalken, föreskrifterna om bodelning, arv och testamente tillämpligapå upphovsrätten. Avträds boet till förvaltning av boutredningsman./ör denneinte ulan dödsbodelägarnas samtycke utnyttja verket på annat sätt än som föruthar skett. Upphovsmannen äger genom testamente, med bindande verkanäven för efterlevande make och bröstarvingar, giva föreskrifter om rättensutövande eller bemyndiga annan att meddela dylika föreskrifter. Upphovsrättmå ej tagas i mät hos upphovsmannen själv eller hos någon, till vilken rättenövergått på grund av giftorätt, arv eller testamente. Samma lag varebeträffande manuskript, så ock i fråga om exemplar av sådant konstverk som ejblivit utställt, utbjudet lill salu eller eljest godkänt för offentliggörande. Upphovsrättmå ej tagas i mät hos upphovsmannen själv eller hos någon, till vilken rättenövergått på grund av bodelning, arv eller testamente. Samma lag varebeträffande manuskript, så ock i fråga om exemplar av sådant konstverk som ejblivit utställt, utbjudet till salu eller eljest godkänt för offentliggörande. Denna lagträder i kraft . Harupphovsmannen avlidit före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelserfortfarande tillämpas. 15 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag Härigenom föreskrivs att i 5 § lagen (1966:680) om ändringav vissa underhållsbidrag" skall bytas utmot "". Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse av 5 § 1981:1192, 32 Lag om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Härigenomföreskrivs att 4 och 24 §§ lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar' skall ha följande lydelse. Förrevision av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utses fyrarevisorer. Av dessa utses en, som skall vara revisionens ordförande, avbankinspektionen, en av riksgäldsfullmäktige och två pä ordinarie ombudsstämma.I samma ordning utses lika antal personliga suppleanter. Av de på ombudsstämmautsedda skall en revisor och hans suppleant vara auktoriserade revisorer. Denandre pä ombudsstämma utsedde revisorn och hans suppleant skall äga insikt ocherfarenhet beträffande rörelse för fastighets- och tomträttsbeläning. Verkställande direktör eller annan tjänsteman hos stadshypoteks-förening eller av kassastyrelsen utsedd ledamot av föreningsstyrelse fär ej vara revisor eller suppleant. Ej heller fär den vara revisor eller suppleant som är tjänsteman hos kassan eller annars intager en underordnad eller beroende ställning till styrelseledamot eller verkställande direktör eller till sådan tjänsteman hos kassan åt vilken uppdra-gils att ombesörja bokföringen eller medelsförvaltningen eller kontrollen däröver. Ej heller fär den vara revisor som är eller varit gift med eller sambo till sådan styrelseledamot eller tjänsteman som avses i detta stycke eller den som med honom är i rätt upp- eller nedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon eller är i det svågeriag. atl den ene är eller varit gift med den andres syskon. Verkställande direktör eller annan tjänsteman hosstadshypoteks-förening eller av kassastyrelsen utsedd ledamot avföreningsstyrelse fär ej vara revisor eller suppleant. Ej heller får den vararevisor eller suppleant som är tjänsteman hos kassan eller annars intager en underordnadeller beroende ställning till styrelseledamot eller verkställande direktöreller till sådan tjänsteman hos kassan åt vilken uppdra-gits att ombesöriabokföringen eller medelsförvaltningen eller kontrollen däröver. Ej heller fården vara revisor som är eller varit gift med eller är trolovad med sådan styrelseledamoteller tjänsteman som avses i detta stycke eller den som med honom är i rättupp- eller nedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon eller är idet svågerlag, att den ene är eller varit gift med den andres syskon, ellerden sotn på grund av adoption står i motsvarande förhållande till styrelseledamoteller tjänsteman som förut nämnts. 24 § För revision av föreningsstyrelses förvaltning ochförenings räkenskaper skall utses minst tre och högst fem revisorerjämte suppleanter. Kassan utser en av revisorerna och suppleant för honom.Ordinarie för- ' Lagen omtryckt 1983:578, Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:653, Rättelse: S. 39 sista raden tillkommil not 2, S, 40 rad 22Står: 5. till: 5,---- domstolarna, rad 25 Står: 6, Vad av. Rätlatlill: 6, Vad som av, S, 42 not 2 ändrad lill not 3 eningsstämma väljer övriga revisorer och lika mångasuppleanter. Den avkassan utsedde revisorn och hans suppleant bör ha insikt och erfarenhet avrörelse för fastighets- och tomträttsbeläning. Av de valda revisorerna bör enrevisor och hans suppleant vara auktoriserade revisorer. Den somär tjänsteman hos förening eller annars intager en underordnad eller beroendeställning till styrelseledamot eller verkställande direktör eller till sådantjänsteman hos föreningen, åt vilken uppdra-gits att ombesörja bokföringeneller medelsförvaltningen eller kontrollen däröver, får ej vara revisor ellersuppleant i samma förening. Ej heller får den vara revisor som är eller varilgift med eller är trolovad med sådan styrelseledamot eller tjänsteman somavses i detta stycket eller den som med honom är i rätt upp-eller nedstigandesläktskap eller svågeriag eller syskon eller är i det svågeriag, att den ene äreller varit gift med den andres syskon, eller den som på grund av adoption ståri motsvarande förhållande lill styrelseledamot eller tjänsteman som förutnämnts. Den som ärtjänsteman hos förening eller annars intager en underordnad eller beroendeställning till styrelseledamot eller verkställande direktör eller till sådantjänsteman hos föreningen, åt vilken uppdra-gits att ombesöria bokföringeneller medelsförvaltningen eller kontrollen däröver, får ej vara revisor ellersuppleant i samma förening. Ej heller fär den vara revisor som är eller varitgift med eller sambo lill sådan styrelseledamot eller tjänsteman som avses idetta stycket eller den som med honom är i rätt upp- eller nedstigandesläktskap eller svåger-lag eller syskon eller är i det svågerlag, att den eneär eller varit gift med den andres syskon. Denna lagträder i kraft den . Lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs alt 12 kap. 2 § fastighetsbildningslagen (1970:988)' skall ha följande lydelse. Utan hinder av villkoren i I § får fastigheter som tillhöräkta makar var för sig eller innehas med olika rätt i äktenskapet sammanläggas,om makarna träffar avtal om sin rätt i den fastighet som bildas genomsammanläggningen. Sådant avtal skall upprättas i samma form somäktenskapsförord. Tillhör fastigheterna ena maken som enskUd egendom och somgiftorättsgods. skall genoni avtalet bestämmas att den nybildade fastigheten isin helhet skall vara den makens enskilda egendom eller giftorättsgods. Tillhörfastigheterna makarna var för sig, skaU bestämmas att makarna skall äga var sinandel I den nybildade fastigheten som enskild egendom eller giftorättsgods.Vardera makens andel skall utgöra hälften, om ej annat avtalats. Innefattar avtaletgåva, äger 8 kap. 5 § motsvarande tdlämpning. Fastighet som make fått i gåva av annan än andra maken medvillkor att den skall vara hans enskUda egendom eller sotn make erhållit genomtestamente med sådant villkor eller som tillfallit make i arv och om vilkenarvlåtaren genom testamente meddelat sådan föreskrift får ingå isammanläggning med stöd av avtal som avses i första stycket endast om dennybildade fastigheten enligl avtalet skall vara den makens enskilda egendom. En fastighet som ägs av någon sotn är gift och är dennesgiftorättsgods får inte sainmaiUäggas med en fastighet som är samma makesenskilda egendom. Fastighetersom tillhör makar varför sig får sammanläggas, om makarna träffar skriftligtavtal om att äga var sin bestämda andel i den nybildade fastigheten och omvardera makens andel i sin helhet kommer att utgöra den makens giftorättsgodseller enskilda egendom. Innefattar avtalet gåva, får sammanläggning ske baraom avtalet har registrerats enligt 16 kap. . Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1988. pop 1986/87-86 Att bestämmelserna i 12 kap. 2§ inte gäller när äldre är tillämplig på makarnas förmögenhetsförhållandenföreskrivs i 18 § lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen. Bestämmelserna i 12 kap. 2 §skall tillämpas i deras äldre lydelse, om sådant avtal som avses i den lydelsenhar träffals före ikraftträdandet. 18 Förslag till Prop. Lagom ändring i rennäringslagen (1971:437)' Härigenom föreskrivs att 81 § rennäringslagen (1971:437)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 81 § Byter märkt ren ägare, får ommärkning till den nyeägarens märke ske endast om styrelsen i den sameby där ommärkningen skall ägarum medger det. Lämnas ej sådant medgivande, kan renens märke förses medavbrott för att skilja renen frän andra renar med samma märke. För avbrottsmärkningfordras medgivande av styrelsen för den sameby där renen i fortsättningen skallhållas. För ommärkning eller avbrotts- För ommärkning eller avbrotts märkning av ren som förvärvats på märkningav ren som förvärvats på annan grund än giftorätt, arv eller annangrund än bodelning, arv eller testamente fordras dessutom över- testamentefordras dessutom över låtarens samtycke. Ommärkning eller avbrottsmärkning får ske endast i närvaroav den som samebyns styrelse utser eller inför t\ä vittnen. Avbrotlsmärke får behållas på ren högst tio är efter detstyrelsens medgivande gavs. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1985:919. 19 Förslag till Prop. Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenom föreskrivs atl 11 § bostadsrättslagen(1971:479)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Den till vilken bostadsrätt övergått får ej vägras inträdei föreningen, om han uppfyller de villkor för medlemskap som föreskrives istadgarna och föreningen skäligen kan nöjas med honom som bostadsrättshavare.En kommun som har förvärvat bostadsrätt lill en bostadslägenhet får ej vägrasmedlemskap. Ej heller fär den som förvärvat bostadsrätt vid exekutivförsäljning eller vid offentlig auktion enligl 10, 12 eller 37 § vägras medlemskappå den grund att ersättning för bostadsrätten icke beräknats enligt grunder somanges i stadgarna. Har bostadsrätt övergått till bostadsrättshavarens make,får inträde i föreningen vägras maken endast om hinder möter pä grund av bestämmelsei stadgarna att medlem skall tillhöra viss sammanslutning eller uppfyllaliknande villkor och det skäligen kan fordras att maken uppfyller villkoret.Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning, om bostadsrätt till bostadslägenhetövergått till bostadsrältshavaren närstående som varaktigt sammanbodde medhonom. I fråga om andel i bostadsrätt I fråga om andel i bostadsrätt äger första och andra styckena äger första och andrastyckena tillämpning endast om bostadsrät- tillämpning endast om bostadsrät ten efter förvärvet innehas av ma- ten efter förvärvet innehas av ma kar. Vad som .Mr.v «;/gäller ej, om kar eller, om bostadsrätten avser annat bestämts i stadgarna. bostadslägenhet, av sådana sam- bor på vilka lagen (1987:000) om sambors gemensamma hemskall tillämpas. Vad som har sagts gäller ej, om annat har bestämts istadgarna. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982:353. 20 Förslag till Prop. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs alt 8, 9, 16, 19, 22, 23. 25 och 31S§ rättshjälpsla-gen (1972:429)' skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 1986:1041 Föreslagen lydelse 8S Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhetsom skall prövas eller på annat säll behandlas utom riket, om ej denrättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. utlänningar somvarken är eller tidigare varit bosatta här. om det inte finns särskilda skälför rättshjälp, 3. näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn lill verksamhetens art och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4. i fråga omanspråk som överlåtits lill den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättandeav självdekla- 5. för upprättande av självdeklaration, äkten. ':kapsförordeller tes- ralion, 6. i mål om boskillnad enligl 9 6. för upprättande av äkten- kap. 2 § , skapsförord, testamente ellergåvo handling. 7. om frågan om rättshjälp kan anstå lill dess en annanrättslig angelägen het, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 8. ägaren av enfastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten ellerbyggnaden, om han har eller borde ha hafl rättsskyddsförsäkring eller nägotannat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten, 9. den som ej harbefogat intresse av att fä sin sak behandlad. 1 fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighel kan regeringenförordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, ulan att varamedborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svenskmedborgare i fråga om allmän rättshjälp. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9§ Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. Såsom kostnad för rättshjälpen anses den rättssökandeskostnad för ' Lagen omtryckt 1983:487. Lydelseenligl beslut (prop. 1986/87: 26, JuU 13, rskr. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 2. bevisning vid allmän domstol, bostadsdomstolen, eller arbetsdomstolen samt nödvändig utredning i angelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövning eller som skall prövas av skiljemän. 1. biträde somvarit behövligt för tillvaratagande av den rättssökandes rätt.