prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Statens energiverkingår bland de myndigheter som deltar i en försöksverksamhet med treårigabudgetramar. föreslås nu få treåriga ramar för säväl sinaförvaltningskostnader som sin utrednings- och informationsverksamhet. Slatens kämkraftinspektions och statenskärnbränslenämnds verksamhel finansieras med avgifier från kärnkraflförelagen.Kärnkraftinspek- tionen föreslås få ytteriigare tre tjänsler föråtgärder pä beredskapsomrä- Prop. 1986/87:100 det och för insatser förbevakning av kärnteknisk verksamhet utomlands. För verksamheten vidSludsvik föreslås en anslagsökning om sammanlagt ca 12 milj.kr. För planeras en särskildproposition vären 1987. Anslagsförändringarna totalt inom miljö- ochenergidepartementets verksamhetsområde i förhällande till motsvarande anslagunder jordbmksdepartementets resp. industridepartementets huvudtitel /87 framgår av följande sammanställning. Medel pä tilläggsbudgethar inte tagits med. Beloppen anges i milj. kr. Anvisat Förslag Förändring 1986/87 1987/88 534,6* -72,9 Miljö- och energi departementet m. m. Totalt for miljö- och 4 906,4 4888,9 -17,5 * I sammanställningen ingårvissa anslag där oförändrai belopp beräknals i avvaktan på särskildapropositioner . Statsrådsberedningen Prop.1986/87: lOO Bil, 16 Uidragur prolokoll vid regeringssammanlräde Anmälan till budgetpropositionen 1987 Regeringen har lidigare beslutat att inrätta eltmiljö- och energidepartement. Departementet som i huvudsak består av delar avjordbruks- och industridepartementenbörjar sin verksamhel , Miljöoch svarar för ärenden som berör miljöskydd och naturvärd samt energianvändning ochenergitillförsel. Departementet har ävenett övergripande och pådrivande samordningsansvar för miljöfrågor inom även om dessa frågorhandläggs inom annat departement. 1 Miljöpolitiken Utvecklingen inom miljöområdet Miljövård i modern mening har bedriviis i idrygt tvä decennier. Miljövårdenhar successivt utvecklats lill en central politisk fråga som berör alla delarav samhället. Av grundläggande belydelse för detpraktiska miljövårdsarbetet har varit denlagstifining som successivi utvecklats. De viktigaste lagarna har varit naturvårdslagen ochmiljöskyddslagen , som båda omarbetats vid skilda tidpunkter.Därtill kommer lagen om hälso- och miljöfarliga varor som kom och somår 1986 ersattes av lagen om kemiska produkter. Vid sidan av dessa gmndläggandelagar har lillkommil särskild lagstifining om bl. a. begränsning avsvavelulsläpp och bilavgaser saml omrenhållning, lerrängkörning och förbud mol dumpning. I lagstiftningen inomolika samhällssektorer har vidare förts in regler om hänsynstagandetill miljöintressena. För atl underiällaför kommunerna och induslrin all möta de nya miljökraven utgick underen övergångsperiod omfattande statsbidrag till miljöinvesteringar.Därigenom möjliggjordes den snabba och omfattande ulbyggnaden av bådekommunala avloppsreningsverk och reningsanordningar vid äldreindustrianläggningar som genomfördes främst under första hälflen av . Genom bl.a. arbetetmed den fysiska riksplaneringen och genom utvecklingen av samhällsplaneringen i övrigl har möjligheterskapals att i ökad ulslräckning beaktamiljöfrågor redan på planeringsstadiet inom olika samhällsområden. Andraviktiga instmment i miljövårdsarbetet har varit övervaknings-och invenleringsverksamhet samt forskningoch UtveckUng. 1986/87: 100 Också utbildning och informalion ommiljöproblemen och om olika sätt alt Bil, 16 komma lill rätta med dem har varil betydelsefulla inslag iarbetet, I takt med atl vår insikl har ökal ommiljöfrågornas internationella karaktär hardet ocksä blivit en allt viktigare del av arbetet inom miljövårdsområdetatt söka lösningar av problemen i samarbete med andra länder. För attadministrera den snabbi växande verksamheten på miljöområdet harmiljövårdsorganisationen successivi byggts ut. Vid sidan av ,, länsstyrelsema och de kommunala hälso- ochmiljöskyddsnämnderna som har det huvudsakliga ansvarei för bevakningen avmiljöfrågorna på cenlral, regional resp. lokal nivå är etl stort antal andra organ engagerade imiljövårdsarbetet. Det är svårt atlgöra en samlad värdering av utvecklingen inom miljöområdet . I mänga avseenden har miljövårdsarbetet i varitframgångsrikt. Stora insatser har gjorts bl. a. när del gäller avloppsfrågornai våra tätorter och för att komma lill rätta medindusirins föroreningsproblem. Utsläppen av vissa miljöfariiga föroreningarhar minskat kraftigt. Användningen av en rad hälso- och miljöfariiga kemiska ämnen har ocksä begränsats.AvfaUshanteringen har förbättrats. Skyddet av värdefulla naturtyper harförstärkts. Arealen mark som skyddats som naturreservat eller på annat sätthar ökal kraftigt. Medvelenhelen om miljöfrågornas betydelse är nu ocksåslörre. Som ell resullal av de gjorda insatsernahar i flera avseenden kunnat konstateras klara förbättringar av tUlståndet imiljön. Det gäller l.ex. siluationen i mänga inlandsvatlen ochkuslvaltenomräden. Också luflför-oreningssiluationen i många tätorter harförbättrats som en följd av ulbyggdQärrvärme och krav på minskade utsläpp. I andra avseenden är situationen mera svårbedömd. Vi får ocksä inom enrad områden informalion som lyder på en försämring av situationen trotsde insatser som har gjorts och som görs. Delångsiktiga effekterna av tillförseln till miljön av olika föroreningar måsle härvid särskiltuppmärksammas. Försurningen av markoch samt utvecklingen i våra havsområden är exempel på miljöfrågor därulvecklingen är oroande. När det gäller flera av de miljöproblem som vi sersom de allvariigasle i vårt land är utvecklingen likartad i andraländer. Vi kan därför inte lösa dessa problem ulan samordnade insalserinlernationellt. Utgångspunkterför det fortsatta miljövårdsarbetet För all vi skaU komma tiUrälta med dagens ochmorgondagens miljöproblem krävs en kraftfull miljöpolitik. Omsorgen om miljönmåsle ges en cenlral plals inom samtliga samhällsområden. Genom inrättandet av miljöochenergidepartementet läggs gmnden för en kraftsamling och organisatorisk samordning av miljöpolitiken.Departementet skall vara pådrivande och samordnande i regeringens arbele överhela miljöområdet. Det fortsatia miljövårdsarbetet måslebedrivas på bred fronl med insatser av en rad olika slag. Vi måste öka vårakunskaper om tillståndet i miljön, om miljöproblemenoch om olika metoder alt lösa problemen. 1986/87:100 måste effektivisera det löpande arbetet med atttiUämpa olika lagar, utnytt- Bil. 16 ja andra styrmedel och användatillgängliga resurser. I detta sammanhang kräver tillsynsfrågorna särskilduppmärksamhet. Vi måste ularbela och genomförasärskilda åigärdsprogram för all lösa akuta miljöproblem. Försurningen,havsföroreningarna, avfallshanteringen, utsläppen av miljö- . gifter,freonutsläppen och bekämpningsmedelsanvändningen är exempel på frägor somkräver en samlad behandling. Vi måste dessutom i högre grad än hittillskomplettera de löpande direkta miljövärdsinsalserna med ett systematiskt arbetepå alt förebygga miljöproblem genom en god hushållning med naturresurserna och genom att miljöhänsyn.på ett genomgripandesätt integreras i utvecklingsplaner för olika samhällsområden. Energipolilikenhar till stora delar redan en sädan inriktning. Också när det gäller trafikpolitiken och de areella näringarnahar elt sådanl arbete påbörjats. Forskning, utveckling, övervakning m. m. Ett framgångsrikt miljövårdsarbete måste bygga på godakunskaper om de problem som skall behandlas. Miljöpolitiken böremellertid till deområden där beslut kanbehöva fattas trots att underiaget är ofullständigt. Det är ofta inle möjligi att undandra sigsläUningstaganden med hänvisning tiU atl sambanden är komplicerade och svåröverskådliga saml atl kosinaderna för och effekterna av en åtgärd inte är fuUständigtklarlagda. Ställningstagandenpå miljöpoUtikens område får i aUl flera fall stora ekonomiskakonsekvenser. Kostnaderna för att vidta reningsåtgärder eUer förändra produktionsprocesser är numeraofta belydande, Samhällels kostnader på siktpå gmnd av miljöförstöringen är dock sannoUkt ofta ännu större. Med hänsyn lill de stora värden del kanvara fråga om är det utomordentiigtangeläget att kunskapsunderiaget vid beslul i vikliga miljöfrågor blirsä fullständigt som möjligt. Det satsas betydande resurser påforskning och utveckling, övervakning,inventering och kartläggning samt uiredningar, undersökningar och sammanställningar som syflar tiU att öka vårakunskaper om tUlståndet i miljön, omolika miljöproblem och om metoder alt lösa problemen. Av skäl som jag här beskrivit anser jag emellertidatl del är nödvändigt med ökade insatser för att säkerställa att viktigabeslul på miljövårdsområdet kan gmndas pågoda kunskaper. Forskningen är här av grundläggande betydelse för all skapa och upprätthåUa denkompelens och kunskap som behövs idel löpande miljövårdsarbetet. 1 bereds frågan om inriktningen av den framtidaforskningspoUtiken. Arbetet bedrivsmed sikle på att en proposition skall kunna föreläggas . Jag avser attåterkomma till miljövårdsforskningen i det sammanhanget. Vid sidan omforskningen behövs en fortlöpande övervakning av tillståndet i miljön.Naturvårdsverket driver en sådan verksamhet inom ramen för det s. k.programmet för övervakning av miljökvalitet. Ulvärderingar har under det senaste ärel gjorts avprogrammei. Det är angelägel att nalur- värdsverket i anslutning till sin anslagsframställning för budgetåret1988/89 Prop. 1986/87:100 redovisar en samlad plan för den fortsatta verksamheteninom programmet Bil. 16 iett längre perspektiv. Inom såvälnaturvårdsverket som andra organ finns belydande laborato rieresurser m. m. avseende, olika delar av miljövårdsområdet. Höga krav på effektivitet och kvalitetbör ställas på denna verksamhet. Resurserna bör fortlöpande kanaliseras till de områdeninom miljövården där behovet av insalser är störst. Inom ramenför den översyn av miljövårdsorganisa tionen som pägår och somjag straxåterkommer tiU skaU bl. a. studeras hur verksamhel av nu berört slagbäst kan organiseras. När del gäller vissa typer av kvalificerade analyser av miljögifter, främsl dioxiner, föreligger en akut brist på resurser. har föreslagit att särskilda resurser anvisas inom della omräde. Jagdelar verkets bedömning att det är . nödvändigt atl ytterligare analysresurser tillskapas:Jag avser all, så snart beredningen av ärendel är avslutad, återkomma med förslagtUl hur en förstärkning avkapaciteten skaU genomföras. Utvecklingen av nyleknik för rening av utsläpp eller för framtagande av mera miljövänligaprodukter och produktionsprocesser är en angelägen del i arbetet med atllösa miljöproblemen. Del är i huvudsak ell ansvar för industrin atl göra de insatser som behövsinom detta område. På samma sätt som inom andra områden är det emellertidväsentligt att samhället slöderteknikutvecklingen. Det är i första hand styrelsen för teknisk utveckling(STU) som har till uppgift att svara för detta stöd. STU har tillsammans mednaturvårdsverket och andra organ utarbetal etl program för forsknings- ochutvecklingsinsatser på miljövårdsområdet. Programmet har redovisals ien rapport benämnd Forska för bättre miljö. De förslag som tas upp i rapporten kommer all behandlas i denforskningspoliliska proposilionen. har i sinanslagsframställning också tagh upp frågan ometl slalligl slöd liU s. k. pilotanläggningar eller demonstrationsanläggningar inom del miljölekniska området. Etl sådantslöd ligger ulanför de ramar somgäller för STU: s verksamhel. Med hänsyn till att del företagsekonomiska intresset av att prova nya lekniskalösningar i många fall är svagl inom miljövårdsområdet, som del församhället kan vara angelägel alt påskynda introduktionen av nya process-och reningsmetoder, delar jag uppfattning att möjligheterbör skapas att i vissa fall med ekonomisktstöd stimulera införandet av ny miljöskyddsteknik.Jag föreslår därför i det följande alt möjlighet öppnas alt användabränslemiljöfonden för stöd i de faU jag här beröri. EfTektivisering av det löpande miljövårdsarbetet Miljövårdsarbetet i vårt land har fått en aUt slörrebredd och omfattning. Många myndigheter arbetar med miljöfrågor i vid mening.Lagstiftningen har blivit svåröverskådlig. Arbetsuppgtftema hos elt flertalmyndigheler är så mänga att del ibland kan vara svårt att effektivt planera ochprioritera verksamheten. Denna situation hänger samman med miljöproblemens faktiska omfattning och betydelse. Arbetsuppgifternasomfattning gör det nödvändigt alt vi arbelar ratio- Prop, 1986/87:100 nelltoch all vi noga prioriterar insatserna. Det behövs därför fortlöpande Bil.16 översyn av olika delar av miljövårdsverksamheten i syfte att säkerställaeffektivitet och rätl användning av begränsade resurser. Inom flera delar av miljövårdsområdet har sådan översyn genomförtsunder de senasle åren eller är nu aktueU. De kemiska hälso-och miljöriskerna är elt sådant område. Hälsoproblemen i arbetslivet orsakade av kemikalierhar bearbetats intensivt men är ännu långlifrån lösla. Detsamma gäller problemen med kemikalieuisläpp i luft ochvatten. Särskilda krav på säkerhel rnåste ställas pä kemiska produkter somanvänds i hemmen. För alt vi skall kunna minska riskema vid olika slag av användning av kemikalier behövs åtgärder för att fåtiU stånd en säkrare hantering men också en utveckling mol produkter somkan hanteras utan risk för hälsa ellermiljö. TiUverkare och importörer av kemikalier har en nyckelroll iarbetet med atl minska de kemiska hälsoochmiljöriskerna. På grundval av kemikommissionens arbele beslutade riksdagenvåren 1985 om en ny lag om kemiska produkler samt om en ny myndighet, kemikalieinspektionen. InspektionenstUlsynsverksamhet skall främstriklas mol tillverkare och importörer. I propositionen om kemikaliekontroll anförde föredraganden atl han bedömdedet som lämpligt atl de nyaarbelsformerna inom kemikaliekontrollen prövades efter en ivåårsperiod varvid särskilt resursavvägningen ochsamverkansformerna mellan de myndigheter som arbelar inom delta områdeborde övervägas. Kemikalieinspektionen påbörjade sin verksamhet den I januari1986. kan det därför varalämpligt atl la upp frågan om en sådan utvärdering av verksamheten inom detla omräde som aviserades inämnda proposiiion. Det nuvarandesystemet för prövning och lillsyn enligt miljöskyddslagen har på senare årutsatts för kritik. Det finns flera förslag lUl ändringar av lagstiftning ochprövningsordning. Jag av.ser atl inom korl ta upp vissa av dessa förslag i enproposition om ändringar i miljöskyddslagen. Del är emellertidnödvändigt att bl. a. de frägor som rör olika organs uppgifter när det gäller bäde prövning och tillsyn sesöver ytterligare. Detta sker inom ramen förden översyn av hela miljövårdsorganisationen som regeringen nyligenbeslulat om (Dir. 1986:25). Ulgångspunklen för översynen är alt de samlade resurserna för miljövård bör utnyttjasså effektivt som möjligt för atl lösa vikliga miljöproblem. Översyneninriktas på frågor som rör olika organsuppgifler och roller inom den samlade miljövärdsorganisa-lionen.Översynen skaU redovisas senasl . Hur angelägna åtgärder inommiljövårdsområdet skall finansieras är självfallel en viklig fråga. har avgifter i ökad utsträckning införts på miljövårdens område. För bl.a. prövning och tiU syn enligt miljöskyddslagen las sålunda ulavgifier liksom för kemikaliein spektionens verksamhet. Avgifter tas också ut på handelsgödsel och be kämpningsmedel bl. a. i syfle att begränsaanvändningen av sådana ämnen. Del är viktigt all användningen av ekonomiska siyrmedel pä miljövårds området noga följs upp. Berörda myndigheter har också i flera fall fåtti uppdrag all ulvärdera de avgiftssystem som finns. Jag vill i detla samman hang även nämna alt frågor om finansieringen av vissa kostnader för 10 återstäUningsätgärder och ersättning vid miljöskador utreds avmiljöskade- Prop. 1986/87:100 fondsutredningen(Jo 1985:02). Utredningen skaU redovisa sina förslag Bil. Atl skydda och vårda värdefull nalur är en belydelsefulldel av naturvårds-, arbelet. Med stöd av naturvårdslagstiftningen harbetydande arealer skyddals mot exploatering. Skyddet ges i oUka former alllfrån nationalparker skydd av enstaka naturföremål, nalurminnen. I vårtland finns 20 nationalparker, drygt 1200 naturreservat, ett 50-talnaturvårdsomräden, drygl 600 djurskyddsområden och I 300 naturminnen, dvs.mer än 3000 naturvårdsobjekt. Dessa omfattar en totalareal av ca 2,3 mUj. Underår 1986avsattes bl. a. Stenshuvud i län som landets 20:e nationalpark och Sjaunjai som naturreservat med en areal av 285 000 ha. Även omarealen och anlalet nalurvårdsobjekt har ökat kraftigl sedan 1960-taletåterstår stora områden som behöver säkerställas för naturvärden. Endastca av landets riksobjekt för vetenskaplig naturvärd och friluftsliv harhittills blivh skyddade på ett tillfredsställande sätl. släller krav påfortsatta resurser. För /88 föreslås en bibehållen anslagsnivåav 40 milj. kr. för säkerställande av mark för nalurvårdsändamål. Omfattande resurser avsäits för vård ochförvaltning av skyddade arealer. Betydande naturvårdsinsaiser har kunnal görasgenom arbetsmarknadspoliliska ålgärder,främsl beredskapsarbeten. Andelen arbetsmarknadsmedel för direkta nalurvårdsätgärderhar minskat kraftigl under de senasleåren. Ökade värd- och förvaUningskostnader har uppstått liU följd av underflera år tiUkomna nalurvårdsobjekl samt vårdåtgärder för redan säkerställdaobjekl där en belydande eftersläpning skett i medelstilldelningen. Yllerligaremedel måsle tiltföras för att naturvårdsobjekien långsiktigt skall kunnaskötas på ett tillfredsställande säll. Anslaget för vård av naturreservat föresläs för nästa budgelår öka med ca 11 milj.kr. till drygt 47 milj. kr. beslutadeår atl låta restaurera i överens stämmelsemed ell av utarbetat förslag. Restaureringen skulleenligt förslaget ske genom en höjning av vattenståndet i sjön med ca 1,5 m.Etl reviderat förslag till restaurering av presentera des avnaturvårdsverket för regeringen . Regeringen upp drogden ål atl närmare utreda det nya alternativet. Delta förslag skall liksom del lidigare framtagna förslagel prövas av vattendomstol. Sedan behandlat ansökningar nakommer regeringen atl ta ställning tUI vilkel allernaliv till reslaurering som bör utföras. Omregeringen förordar del nya alternativet kommer frågan all underställas . Underförutsättning alt del nya förslaget accepteras kan restaureringen vara genomförd omkring . De åter stående kostnaderna beräknas enligtdet reviderade förslaget tiU ca 38 milj, kr, 11 har under år 1984startat ett särskilt program för flora- Prop. 1986/87: 100 och faunavård. Underde har kunskaper om hotade och Bil. 16 sällsynta arter tagits fram och hol mot dessa kartlagts. Dagens teknikinom framför allt de areella näringama åstadkommer mycket snabba förändringarvad gäller djurens och växternas livsbetingelser. Arbetet bör nu inriklas på engenomgäng av vilka åtgärder som behövs för olika arter i avsikt att vändaulvecklingen, liksom en bedömning av var resurserna bäst bör användas och hurde bör samordnas. har också etl inlernationeUt ansvar för flera arter.Förutom vissa växtarter gäller detta flera av de stora rovdjuren, exempelvis björn, lo och järv. Även salarna är aktuella idetla sammanhang liksom pilgrimsfalk och örn. För all möla de behov jag här beskriviiföresläs elt nytt anslag för särskilda insalser för vård av hotade arter. Handlingsprogrammet mot luftföroreningar och försurning Arbeletmed alt begränsa svavelutsläppen och atl motverka försurningen har bedrivas aktivt sedan sluiet av 1960-lalet.Genom successiva ålgärder har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat frånca är 1970 till mindre än . De svenskainsatserna har dock inte kunnat hejda en fortsatt försämrad situation.Försumingsproble-mel kommer därför också i fortsättningen alt vara en av deviktigaste miljövårdsfrågorna. behandlade ett avregeringen framlagt handlingsprogrammot luftföroreningar och försurning. Programmeiinnehåller en serie åtgärder för att minska de svenska utsläppen av försurandeämnen. Vidare behandlas ålgärder inom jord- och skogsbrukel för att minskaeller motverka markförsurningen. Inom ramen för programmet haromfattande insatser gjorts för kalkning och andra åtgärder för att motverka ochdämpa försurningens effekter samt när det gäUerforsknings- och utvecklingsarbete, övervakning och inventering. Programmetredovisar också behovel av insatser internationellt för att få till slåndminskning av utsläppen av försurande ämnen i övriga . Som elt led igenomförandet av handlingsprogrammet har en rad utredningsuppdrag lämnals.Möjligheterna atl ytterligare minska svavelhalterna i lunga och lälta eldningsoljor harutretts av slatens energiverk. Ett handlingsprogram förminskning av kväveoxidutsläppen frän förbränningsanläggningar skallutarbetas av och slalens energiverk. Förslag väntas i börjanav är 1987. Frågor om luftföroreningarnas skadeverkningar på historiskaminnesmärken och byggnader behöver ägnas ökad uppmärksamhel. Regeringen haruppdragil ål att göra ett förslag lill handlingsprograminom detta omräde. När det gällerbilavgaser beslutade om nya avgas reningskrav för personbilar.Kraven moisvarar gällande amerikanska ut släppsnormer och innebär en avsevärdskärpning i förhållande liU nuvaran de bestämmelser. De skärpta avgaskraven införs i två sleg, frivilliglfrån modeller och obligatoriskt från1989 års modeUer. För att slimule ra tiU köp av bUar av 1987 och modeUer som uppfyUer de nya 12 skärpta avgaskraven utgår en lägre försäljningsskatt försådana bilar. 1986/87:100 ulomhar beslut fattats om införande av blyfri bensin. Fr. o. m. Bil.16 1987 får blyad bensin inte säljas vidtankslällen med mer än en bensinpump om inte blyfri bensin samtidigttillhandahålls. har underhösten 1986 beslutat om eh ny bilavgaslag (prop. 1986/87:56, JoU 7, rskr. 106).Den innehåller dé grundläggande beslämmelser som behövs för att genomföra de skärptaavgasreningskrav som riksdagentidigare beslutat om. Till en början kommer lagen att utnyttjas för införandetav de skärpta obligatoriska avgaskraven för personbilar fr. o. m. Genom lagen läggsett ökat ansvar på biltillverkarna för bilamas funktion och hållbarheti fräga om ulsläpp av avgaser. Ansvaret gäller bilar som är högst fem är gamlaeller som har körts högsl . Lagen ger också myndigheterna möjligheterall ta ut avgifter av biltillverkarna för prövning, tillsyn ochkontroll. Den närmare framlida utformningen av avgaskontrollen när del gällerbilar i trafik utreds på regeringens uppdrag av . Förslag i frågan väntas 1987; utreder påregeringens uppdrag också vilka av gaskrav som skaU gäUa för lastbUar ochbussar. förslag kommer att presenleras under våren1987. Överläggningar har i avvaktan ' på delia förts med avseendeen skärpning av' föreningens rekommendationer beträffande avgaskrav vid upphandling av stadsbussar. När det gällerskogsbmkel har skogsslyrelsen givit ul allmänna räd som begränsar skogsgödsling och hellrädsutnyltjande inom känsliga områden. ' Ettarbete med att ta fram en s.k. lövskogs-policy pågår i samarbete meUanskogsstyrelsen och . Vad avser jordbmket har i samråd med lantbmksstyrelsenutrett möjligheterna till användningav icke-försurande gödselmedel samt möjligheterna atl minska ammoniakavgången från jordbmksmark. Försök medökad markkartering har bedrivhs avlantbmksstyrelsen som också bl. a. arbetar med all la fram ett handlingsprogram när det gäller användningenav växtnäring och kalk. Ihandlingsprogrammet redovisades förslag vad avser bl. a. kalknings-verksamhelensom omfattar Ireårsperioden /86-1987/88. Inom har påböljats ett arbete medall utarbeta ell förslag lill en fortsättningav handlingsprogrammet efler den nu gällande treårsperioden. Resultatet av detta arbele väntas i anslutningtill verkets anslagsframställning för budgetårel 1988/89.1 avvakian påresultatet av det arbete med att se över handlingsprogrammet som nupågår inom nalurvårdsverkel och med hänsynlill den belydande reservation som finns pä anslaget Ålgärder mol försurningen föresläs all anslaget för näslabudgelär förs upp med etl oförändrai belopp av 163 milj. kr.