prop · GA03122 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt utredningens förslag skall kravet på tillståndsprövning finnaskvar utom i de fall "när åtgärden är av ringa betydelse för jordbruket på bmkningsenheten".Innebörden av detta är atl nedläggningar som kan föranleda ölägenheter förandra intressen än jordbruksintresset fortfarande kan genomföras ulanföregående prövning. 1 förarbetena lill naturvårdslagen anges som exempel på arbelsförelagdär samråd enligt §20 naturvårdslagen kan vara motiverat bl.a. förvandling avåkermark till skogsmark samt omföring av lövskog till bartskog. Inom har därför övervägts möjligheterna attgöra omförandel av kullurmark till skogsmark samrådspliktigl enligt 20 §naturvårdslagen för hela eller delar av länet. Bakgrunden är dels en genomgångav ca 200 fall som aktualiserats för skogsplantering dels ettstudium av resultaten av de omfattande igenplanleringar som genomfördes på1950-och 1960-lalel. 1 en del fall genomfördes omvandlingen med ett medvetethänsynstagande till enskilda intressen och med känsla för bygdens natur ochkulturvärden. Denna omsorg i hanteringen har visat sig ha etl slort beståendevärde. I andra fall har man gått en okänslig väg och utformat planteringarna såalt betydande värden gått förlorade. har emellertid funnit alt etl samråd enligtnaturvårdslagen skill från lillståndsprövningen enligt skötsellagen skulle ledatill betydande komplikationer för såväl bmkare som myndigheter. Del stöd för naturvårds- och kullurminnesvårdsintressetsom finns i gällande skogsvårdsförordning framstår som otillräckligt.Förordningen bör enligl mening båttre anpassas till dagenshotbild och till de allt starkare önskemålen om etl mer aktivt tillvaratagandeav landskapets estetiska och övriga värden. Lånsstyrelsen har godaerfarenheter av samarbetet med i dessa frågor men sersamtidigt atl skogsvärdsmyndighelens handlingsutrymme är alltför begränsat. Med anledning av vad som ovan anförts förordarlänsstyrelsen alt §4 utformas så atl allt omförande av jordbruksmark tillskogsmark kommer lill lantbruksnämndens kännedom antingen i form av en ansökanom tillstånd till förelaget eller i form av en anmälan. Sedan bör del ankommapå lantbruksnämnden atl tillse atl samråd äger rum med lånsstyrelse, skogsvårdsstyrelseoch i vissa fall med berörd kommun. Hanteringen kan förenklas genom attkommunala handlingsprogram för lantbruk - naturvård - kuliurminnesvårdupprättas. Kommunen bör beredas utrymme atl agera i dessa frågor och ocksä taen stor del av ansvaret för den. Eftersom mänga brukare känner ett motstånd mol allt fördramatiska förändringar av den bygd i vilken de verkar bör elt krav pä anmälanom nedläggning av kulturmark inle upplevas som besvärande. Syftet med anmälanär atl ge rådrum. Detta kan leda till ett även för berörd markägare välkommetresonemang om allernativ markanvändning eller lill speciella insatser avnaturvårdande karaktär i allmän eller enskild regi. Det kan också vara etltillfälle atl diskutera hur långt brukarens egen rätt all bedriva landskapsvårdsträcker sig utan att han hamnar i konflikt med skogsvårdslagen. Länsslyrelsen välkomnar ändringarna i §5 och §6. Deinnebär en för stärkning av bäde landskapsvårdsintressel och de regionalekonomiska intressena. Värdet begränsas dock av den i utredningens förslag begränsa de lillståndsplikten. 2.11.15 Länsstyrelseni : Skötsellagen: Tdlsiånd till ned- Prop. 1986/87:122 läggning får ges om inte marken bl.a. behövs för atl tillgodose särskilda omständigheter t. ex. landskaps- eller kulturminnesvårdssynpunkter. I frå gan om jordbmksproduktion bör fortgå ur landskapsvårds- eller kultur vårdssynpunkt anges att samråd bör ske meUan lantbmksnämnden och Länsstyrelsenbefarar att nämnda samrådsförfarande kan bli tungrott för länsslyrelseneftersom kontakten med berörda kommuner torde bli viktig. Det bör därförövervägas om inte det löpande samrådet istället bör ske mellan lantbruksnämndoch berörd kommun. Länsstyrelsenbör istället kunna hjälpa till att med berörda parter ta fram underlag somvisar värdefulla områden från landskapsvårds- och kulturminnesvårdssynpunkt. 2.11.16 Länsstyrelseni : Utredningen föreslår en viss lisering i skötsellagen samt att tillstånd till nedläggning får förenas med villkor. Tillstånd skall dock fortsättningsvis kunna vägras om jordbmks produktion bör fortgå från landskapsvårds- eller kulturminnesvärdssyn punkl. Länsstyrelsenanser att för atl sistnämnda motiv skall få någon praktisk effekt måste ocksåaktiva åtgärder kunna krävas för i och för sig icke bmkningsvärd jordbruksmark,dvs. mer långtgående åtgärder än vad som är möjliga med 6a § i skötsellagen.Detta innebär atl föreläggande enligt 9 § i skötsellagen ocksä måste kunna skemed åberopande av naturvårds- och kulturminnesvårdsskäl. Staten kan då bliinlösenskyldig, en garanti för att bestämmelsen endast kommer au åberopas förde mest angelägna objekten. Föreläggandei fråga om naturvårds- och kulturminnesvårdshänsyn bör i normalfallet endasiavse öppethållande av marken, ej normal jordbmksproduktion. Det kan då räckaatt markägaren slår den aktuella marken en eller ett par gängar . Föratt naturvårdsintressena skall kunna behandlas på ett objektivt och enhetligtsätt vid förelägganden vore det önskvärt med någon form av politiskt förankradplan som visar var denna bestämmelse skall kunna tillämpas. Antalet samrädsyttrandenskulle då också kunna minskas som seklorsintressenas vikt ochbetydelse fastställs. Markägarna får möjlighet att agera utifrån vadsom redovisats i planen, dvs. att alternativt följa denna eller avyttra aktuellmark. 2.11.17 Länsstyrelseni : Utredningens förslag innebär att det blir lättare atl la jordbruksmark ur jordbmksproduktion utom om marken behövs för utvecklade eller utvecklingsbara lantbmksföretag eller av regionalpolitiska skäl. Energiskogsodlingskall i fortsättningen betraktas som jordbruksgröda. Länsstyrelsentillstyrker förslaget liksom förslaget att tillstånd till nedläggning skallkunna kombineras med villkor om skogsplantering. anser atldenna senare möjlighet kan bidra lill alt sådana marker snabbare än annars blirskogbärande. 2.11.18 Ljusdalskommun: Avslutningsvis kan påtalas atl i "Lag om sköt sel av jordbruksmark" 4§ mildras kravet på bmkande av jordbmksmark när nedläggningsåtgärder är av ringa betydelse. Dennaförändring av lagtexten kan ej accepteras. 2.11.19 Bräckekommun: kommun anser att det är rikligt med 176 hänsyntill rådande produktionsförhållanden i landet atl jordbmksmark får Prop.1986/87:122 tas ur produktion efter tillstånd. Ur regionalpolitisk aspekt ärdet mycket angeläget att det i lagen finns inskrivet atl tillstånd inte fårlämnas om 7 § jordförvärvslagen är tillämplig. Vidare bör anmälningspliktfinnas om jordbmksmark som är av ringa betydelse för jordbruket på bmkningsenhetentas ur produktion. Lantbmksnämnderna bör ha möjlighet att följa upp hurenskilda brukare tolkar begreppet "ringa betydelse" för att kunnaingripa om det visar sig att lagen tolkas vidare än vad som är avsett. 2.11.20 : Den nya plan- och bygglagoch den naturtesurslag som träder i kraft den innebär en betydandedecentralisering till kommunerna av ansvaret för frågor som rör den lokalamiljön. Alternativ användning av jordbmksmark berör i allra högsta grad denlokala miljön och därmed det kommunala ansvarsområdet. pågårockså en livaktig diskussion i kommunerna om alternativ odling som kan kommaatt få icke oväsentlig betydelse för synen på alternativ användning avjordbruksmark. Förbundet anser därför alt lantbmksnämnderna också i dessafrågor vid behov skall samråda med kommunerna. 2.11.21 : delar utredningens uppfattning att en anpassning av skötsellagenmed hänsyn till jordbrukets utveckling är nödvändig. Utredningen lämnar dockmöjligheter till nedläggning som kan vara av betydelse för enskilda lantbmkare.Sidoarrenden är av slor betydelse även för sådana lantbruksförelag som fallerutanför begreppen utvecklade eller utvecklingsbara lantbmksföretag. Det gällerhär främst de geografiska områden som inte berörs av § 7. Utredningens förslagkan komma att innebära alt utbo- eller dödsboägare kan ha intresse av att lägganed som disponeras som sidoarrende av bofasta i bygden. Det ärdärför väsentligt atl vid tillstånd till nedläggning hänsyn tas till hurifrågavarande mark disponeras. Begreppen utvecklat eller utvecklingsbartlantbruksföretags verksamhet bör tas bort så att hänsynstagandet kan omfattaalla jordbruksfastigheter. vill påpeka att skötsellagen kommit att utnyttjas alltför litetför att främja fömtsättningarna för en aktiv brukning. Ofta förekommer bmkningshinder,undermålig valtenavledning eller bristande skötsel som medför ogräshärdar.Skötsellagen måste enligt Lantbmkarnas riksförbunds uppfattning aktivtutnyttjas för att undanröja sädana problem. Detta gäller i landet som helhet. 2.11.22 : Utredningen före slår atl det skall bli lättare att få lägga ned jordbruksmark. Vi anser detta nödvändigt med hänsyn till den överproduktion som f. n. råder på jordbruksprodukter. Vi delar utredningens uppfattning att det ligger både i markägarens och samhällets intresse att dessa bördiga marker omförs till alternativ produktion. För en betydande del av dessa marker är skogsplantering det mest realistiska alternativet i samband med nedlägg ning. Utredningen föreslår vidare att tillstånd om nedläggning kan villkoras med plantering med visst trädslag. Vi vill påpeka att när jordbruksmark överförs till skogsmark faller frågor av den här karaktären under skogs vårdslagen och att skogsvårdsorganisationen då bör engageras i rådgiv ningen. Självfallet bör när det gäller valet av trädslag största hänsyn tastill markens och trädslagens produktionsförmåga samt förutsättningarna att nyttja det producerade virket. allmänna debatten ges ibland intryck av att skog inte är en rumsren I77 12 1986/87. Vi vill med skärpa reagera mot detta och påpeka attskog odlad på Prop. 1986/87:122 f.d. jordbruksmark är etl väl så miljövänligtsätt atl använda marken som flera av alternativen, som den kan bidratill ägarens utkomst och skogsindustrins virkesförsörining. 2.11.23 : Den stora överproduktionen i jordbruket gör det slutligenenligt TCOs mening naturligt att ändra lagen om skötsel av jordbruksmark ienlighet med vad utredningen föreslår, så all del blir enklare all lägga neråkermark. TCO noterar dock med tillfredsställelse atl tillstånd att lägga neråkermark föreslås kunna förenas med villkor. Enligt TCOs uppfattning bör delregelmässigt prövas om det skall krävas att nedlagd utnyttjas för allernativproduktion, till exempel av skogs- eller energiråvara. 2.11.24 Landsorganisationeni : LO tillstyrker utredningens förslag alt en relativt omfattandenedläggning av jordbmksmark bör tillåtas där marken inte är av intresse förförstärkning av utvecklade eller utvecklingsbara företag. Det är angeläget altjordbruksmark som inle längre behövs för all livsmedelsproduktion även ifortsättningen kommer att utnyttjas effektivt i syfte att nå en långsiktig ochsamhällsekonomiskt lönsam hushållning med dess produktionsförmåga. Det ärviktigt att ansträngningarna intensifieras för atl finna alternativa grödor. Det är vidare angeläget atl jordbruksmark som får läggasned används för annan produktion. Denna torde i de allraflesta fall komma att utgöras av skogsproduktion. Vi delar utredningens mening atltillslånd atl la mark ur jordbmksproduktion förenas med villkor om skogsplanteringinom . Skötsellagen bör också innehålla bestämmelser som främjarlandskapsvården och kulturminnesvården. Det är dock inte alltid nödvändigt medjordbruksproduktion för att tillgodose dessa intressen. Detta bör även kunnaske med arbetsinsatser av annat slag. 2.11.25 Svenska sparbanksföreningen:Utredningen föreslår sädana änd ringar i skötsellagen att det blir lättare för fastighetsägare atl la jordbruks mark ur jordbruksproduktion. Eftersom en utgångspunkt för jordbrukspolitiken intelängre är att nuvarande åkerareal skall behållas i stort setl oförändradinnebär gällande skötsellag en inkonsekvens. Den föreslagna lagtexten är bättreanpassad till gällande beslut om jordbrukspolitiken. Mot den bakgrundentillstyrker förslaget. Beträffande de villkor, somförutsålts kunna knytas till ett tillstånd att skogsplantera åker villföreningen betona att markägaren därigenom inte får utsättas för en oskäligekonomisk belastning. 2.11.26 allmänna hypoteksbank: Hypoteksbankentillstyrker i frå ga om den föreslagna skötsellagen att möjligheten alt ta jordbmksmark ur produktion ökas när marken inte behövs för livsmedelsproduktion och när detta är företagsekonomiskt motiverat. Hypoteksbanken vill i samband härmed understryka vikten avatl jordbruksmark som tas ur jordbruksproduktion användsför annan produktion exempelvis för produktion av grödor för energiändamåleller annan industriell användning. 2.11.27 : tillstyrker, att möjligheterna att ta jordbruksmark ur produktion ökasmen anser att 178 dettaborde ha gjorts i ännu störte utsträckning än vad utredningen före- Prop.1986/87:122 slår. Andra skäl atl vägra tillslånd lill nedläggning avjordbruksmark än att marken behövs för en företagsekonomiskt lönsamjordbruksproduktion, bör ej komma i fråga. Om jordbruksproduktion bör fortgå urlandskapsvärds- eller kulturminnesvårdssynpunkt, bör detta regleras med denspeciallagstiftning som finnes för atl tillgodose dessa intressen. 2.11.28Sveriges skogsägareföreningars riksförbund: Enligt sista styckel i § 5 får"tillstånd förenas med villkor". SSR vill understryka - med hänvisninglill vad som sägs i molivlexlen (sid. 95) om skogsplantering - att inga andrakrav får ställas än vad som följer av skogsvårdslagens bestämmelser om beskogning.Krav dämlöver måste bekostas av samhället. 2.12.1 Länsstyrelseni län: Utredningen föreslår att den nya lagstiftningen skall träda i kraft och atl en ingiven ansökan skall prövas efter de nya reglerna om slutligt besked fattas . Denna mening delas inle av styrelsen. Utredningsför slaget skulle medföra att en ansökan som behandlas av lantbruksnämnden kan följas av besvär vilka då finge behandlas av lant brukssiyrelsen eller regeringen efter de nya reglerna. Detta förhållande kan ej anses tillfredsställande. Enligt styrelsens mening bör de nya regler na tillämpas på fång gjorda efter , för exekutiva förvärv lagakraftvunna (köpebrev) efler detta datum. Ifrågaom övergångsskedet lorde tillämpningen av gällande regler i viss mån fåanpassas till de nya så snart dessa fastställts av . 2.12.2 Länsstyrelseni : Enligt utredningens mening är det lämpligt att lagförslaget tillämpas även på ansökningar som har gjorts före de nya reglernas ikraftträdande. Länsstyrelsenifrågasälter ovanstående svävande formulering. För enhetlighet och likhetinför lagen är det nödvändigl att såväl parter som beslutsfattare exakt vet närde nya reglerna skall börja tillämpas. De har sedan att agera utifrån delta. Såhar alltid varit fallet i samband med tidigare lagändringar och motiv för någonförändring härvidlag föreligger inte. 3 Lagtekniska synpunkter 3.1 Jordförvärvslagen 3.1.1 Kammarkollegiet: Med den föreslagna ändringen av 4§ jordförvärvslagen förefaller det ologiskl alt behålla inledningen till 5 §oförändrad. Avsnittet "utöver vad som följer av 4 §" bör utgå. 3.1.2 : Lagens presumtion synes vara atlen fysisk person skall ha förvärvstillslånd medan en juridisk person inle skallha något sådant tillslånd. Det kan därför vara lämpligt att föra samman debestämmelser som avser enbart fysiska personer i några särskilda paragraferoch att därefter ange de särskilda förutsättningar som gäller för juridiskapersoners möjlighel att få förvärvstillstånd. Detta kan ske genom följande ändringari del remitterade förslaget. 4§ kan inledas med orden "Förvärvstillslånd får vägras fysisk person, Prop.1986/87:122 Debestämmelser som finns i 6 § förs lill 4 § genom att i 4 § första styckettas in en ny punkt, punkt 5, av följande lydelse; "om förvärvet avseregendom på vilken drivs etl utvecklat eller utvecklingsbart jordbmks- ellerträdgårdsnäringsföretag och det kan antas alt förvärvaren inte kommer attbosätta sig på orten eller yrkesmässigt bruka egendomen eller att förvärvareninte har sådana yrkeskunskaper som behövs för atl driva företagel". Debestämmelser som finns i 5 § tredje slyckel och som avser fysiska personerskulle kunna tas upp i en särskild paragraf, 5 §, och förslagsvis ges följandelydelse: "Fysisk person som bedriver skogsinduslriell verksamhet i vilkenegendomens virkesavkastning behövs får, om förvärvet avser huvudsakligenskogsmark och sker för verksamheten, lämnas förvärvstillstånd endast på de i 6§ första och andra styckena angivna gmnderna." Specialreglernaför juridiska personer, nuvarande 5 § första och andra styckena, bildar en ny paragraf, 6 §. Denna kan då inledas med att "disk person skall vägras förvärvstillslånd om inle ". sammaparagraf kan formuleras "Avser förvärvet huvudsakligen skogs mark och bedriver förvärvaren skogsinduslriell verksamhet syssel sättningen där". I10 § bör i enlighet med vad som sägs på sid. 78 i moUven orden "som avregionalpolitiska skäl behövs för att främja sysselsättningen på orten"ändras till "i sådana områden som a\ ses i 7 §" (jfr vad som sägs ibetänkandet sid. 76yf)- Idet i 16 § tillagda sista stycket bör i anslutning till ordvalet i paragrafen iövrigt ordet "säljer" utbytas mot "avyttrar". 3.1.3Luleå tingsrätt: Om avsikten i fråga om egendom, som av regionalpolitiska skälbehövs för att främja sysselsättningen på orten, är alt föreskrifter omyrkesmässigt brukande och bosättning skall kunna meddelas bara i kommuner, förvilka regeringen har meddelat föreskrift enligt 7 §, bör detta komma tilluttryck i lagtexten, till exempel genom följande tillägg: ---- elleregendom, "som är belägen i en kommun, för vilken regeringen harmeddelat en föreskrift enligt 7 §, och" som av . 3.2 Lagen om skötsel av jordbruksmark 3.2.1 Malmötingsrätt: I fråga om förslaget till ändring i lagen om skötsel av jordbruksmark vill tingsrätten anmärka alt 5 § första stycket 3 bör ges lydelsen "om andra särskilda omständigheter föreligger", detta medhän visning till vad som uttalas på sid. 106 i motiven. Innebördeni tillägget i 5 § att tillstånd får förenas med villkor är oklar. Bestämmelsenhar språkligt sett en betydligt vidare omfattning än vad som anges i motiven,sid. Eftersom skyldigheten att plantera skog på nedlagd jordbmksmark redanfinns enligt skogsvårdslagen bör stycket antingen utgå eller ersättas med enhänvisning lill skogsvårdslagen. 3.2.2 Luleåtingsrätt: 5 § lagen om skötsel av jordbruksmark. Avsikten med första stycket 2 är tydligen att tillstånd till nedläggning av jordbruks mark får vägras endast om regeringen har meddelat en föreskrift enligt den föreslagna 7 § jordförvärvslagen. Detta bör komma till uttryck i lagtexten, lillexempel genom denna lydelse: om marken är belägen i en kommun, för 18o vilken regeringen harmeddelat en föreskrift enligt 7 § jordförvärvslagen Prop. 1986/87:122(1979:230) och marken behövs för att främja sysselsättningen på orten. Tredjepunkten i första stycket bör ges ett mera specifikt innehåll, till exempel; omjordbruksproduktion bör fortgå ur landskapsvårds- eller kulturminnesvärdssynpunkleller en nedläggning skulle medföra betydande men för en intilliggande bmkningsenheteller andra särskilda skäl föreligger. 3.2.3Länsstyrelsen i : Av motiveringen lill den föreslagna ändringenav 5 paragrafen lagen om skötsel av jordbmksmark framgår atl landskapsvårds-eller kullurminnesvårdsskäl kan vara gmnd atl vägra tillstånd till nedläggningav jordbruksmark eller atl meddela villkor i samband med att lillstånd till sädanåtgärd meddelas. För att göra lagtexten klarare bör 5 paragrafen första styckelpunkt 3 ha följande lydelse; 3.om andra omständigheter föreligger, t.ex. naturvårds- eller kulturminnesvårdsskäl. 3.3.1Lantbrukarnas riksförbund: finner atl utredningenlämnat etl språkligt lillfredsställande förslag. Bilaga 4 Prop. Lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230) Härigenom föreskrivs i fråga om jordförvärvslagen(1979:230) dds all nuvarande 1 och 2 §§ skall betecknas 2 och 3 §§ samlatt nuvarande 3 § skall betecknas 1 §, åe/ialidenya 1 och 3 §§ samt 4, 5, 7, 8, 11, 12, 14 och 16-18 §§ skall ha följande lydelse, dels alt rubriken närmasl före 3 § skall sältas närmastföre 4 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid prövning av fråga om för- Syftet med denna lag är att vid värvstillstånd skall beaktas att upp- förvärv avjordbruksfastigheter komsten och utvecklingen av ra- främja utvecklingen av företag företag inom Jordbruket, inom Jordbruket, skogsbruket och skogsbruket och trädgårdsnäringen trädgårdsnäringen (lantbruksföre- (lantbruksföretag)främjas. Vid tillämpningen av lagen skall eftersträvas atl från regionalpolitisk synpunktändamålsenliga förelag bildas. Förvärvstillslånd enligt 1 § be- Förvärvstillstånd enligl 2 § be- hövs inte, hövs inte, 1. om egendomen förvärvas från staten genom överlåtelseav lantbmks- nämnd eller lantbruksstyrelsen, 2. om egendomen förvärvats av staten genom annan myndighelän statens affärsdrivande verk, 3. om kommun förvärvar egendomen frånstaten eller utövar förköpsrätt enligt förköpslagen (1967:868), 4. om egendomen förvårvas av kredilinrättningsom enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning, som regeringen harfastställt, är skyldig atl åler avyttra egendomen, 5. om förvärvaren är gift medöverlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvargemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, alll under fömtsättning att överlålareninte är skyldig att avyttra egendomen enligl 16 § eller enligt 3 kap. I §lagen (1982:618) om utländska förvärv av fasl egendom m. m., 6. om förvärvet skall prövas enligtlagen om utländska förvärv av fast egendom m. m., 7. om egendomen enligt detaljplaneller områdesbestämmelser är avsedd för annat ändamål än jordbmk ellerskogsbruk, 8. om förvärvet omfattar område som är avsett för annatändamål än jordbmk eller skogsbruk eller sådan fastighet som har nybildals för annat ändamål än jordbmk eller skogsbruk och som därefter inte har undergått taxering. Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1985/86:90föreslagna lydelsen. Prop.1986/87; 122 9. om andel i fastighet förvärvas av någon som redanäger till samma taxeringsenhet hörande andel i fastigheien och som inle är skyldig atl avyttra sistnämnda andel enligl 16 8, 10. om förvärvet sker genom inrop pä exekutiv auktion. Förvärvstillslånd skaU vägras, /. om köpeskillingen eller aimanersättning inte endast obetydligt överstiger egendomens värde med hänsyn tUldess avkastning och övriga omständigheter, 2. om det kan antas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalpla cering, 3. om egendomen behövs för Jordbrukets eller skogsbrukels ra tionalisering, 4. om förvärvetkan antas medföra att två eller flera utvecklade eller utvecklingsbaralantbruksföretag, som bör förbli självständiga, förs samman till ett företag, 5. om förvärvetkan antas medföra all utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, sombedrivs på mer än en fastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet avnågon belydelse för företaget. Första stycket / gäller inte i fråga om tillstånd attförvärva egendom på offentlig auktion enligl 17 § eller enligt 3kap. 3 § lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. Utöver vad som följer av andra stycket får förvärvslillståndlämnas utan hinder av första styckel, om särskilda skäl föreligger. Förvärvslillstånd/å;- vägras. om del är av allmänt intresse atl egendomen tus ianspråk för jordbrukets eller skogsbrukels rationalisering, 2. om förvärvet kan antas medföra alttvä eller flera utvecklade eller utvecklingsbara lantbruksföretag, som börförbli självständiga, förs samman till ett företag, 3. om förvärvet kan antas medföra altutvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, som bedrivs på mer än enfastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet av nägon betydelse förföretaget, 4. om det är uppenbart alt köpeskillingeneller annan ersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde.