prop · GA0320 · 1986-12-31 00:00:00 — Inlåningen från företag sjönk och ökningen avhushåUsinlåningen hölls lillbaka av allemanssparandets tillväxt. Provisionsinläklernautvecklades gynnsamt med en tolal ökning på (). Särskilt ufiandsprovisionernasleg snabbt, -)- . Ökningen var särskilt pålaglig inom arbilragerörelsenmedan provisionerna för långfristiga krediler minskade. Utfallet påverkades av att fondrörelsens provisioner sjönkkraftigt på grund av omläggning av obligalionshandeln och minskadeobligationsemissioner. Utlåningsprovisionerna sleg och övriga inhemskaprovisioner . Ökningenav bankens lotala kostnader stannade vid mot föregående år.Uppbromsningen av ökningstakten berodde hell på att kreditförluster inklusivereserveringar för länderrisker samt kursförluster på valutor sjönk med drygt entredjedel. För de egenlliga driftskoslnadema sleg ökningstakten från 11 till14%, vilket främsl berodde på ökade kostnader för databehandlingen, ökadepersonalkostnader saml den pågående satsningen på PKkori. Driftskostnadernauppgick sammanlagt tUl 2391 milj. kr. Ersättningen lill , somutgjorde den slörsta enskUda kostnadsposten, ökade tiU 872 milj. kr. Personalkostnaderna sleg (11) fill 656 milj.kr. Dengynnsamma resultatutvecklingen avspeglades i en höjning av vinstnivån, d.v.s.rörelseresullal i relalion lill bankens lotala lillgångar (dags-medelsaldo),från 0,fill 1985. Även avkastningen på eget kapilelförbättrades. Räknat efter schablonskatt sleg räntabiliteten till 13,6%jämfört med 12,föregående år. Avkastningsnivån var därmed tillräcklig förall öka del egna kapitalets andel av balansomslutningen räknal påmedelsaldobas. uppgick konsolideringsgraden, d.v.s. egetkapital och värderegleringskonlon i relation till balansomslutning, liU 6,6%mot 6,vid sluiet av . Medhänsyn bl.a. tiU de förändringar inom kreditpolitiken som genomförls ochsom öppnar helt nya möjligheter för bankverksamheten på privatsektorn, harPKbankens slyrelse ijanuari fastställt ramar för en ny organisation avbanken. Bankendelas i en privalpersondivision och en företagsdivision. Divisionernakommer all ledas av varsin verkställande direktör med tolall operativt ansvar. Dessa blir direkt understäUda förste VD, tillika koncernchefen. Denna kommer,förutom atl ha del totala samordningsan- 96 svaret för koncernen, även att ha ett direkt ansvar förlikviditetsförvalt- Skr. 1986/87:20 ningen. Syftet med omorganisationen är att skapa förutsättningarför en ytterligare utveckling av PKbankens redan nu slarka privalpersonseklor. översikt 1985/86* 1984/85 (milj.kr.) 1985*») 1984/85 * Samtliga uppgifler avser perioden juli-december 1985.Fr.o.m. är 1986 gör Posten bokslut per kalenderår. ** Avser kalenderårel 1985. Poslen är ell affärsdrivande statligt förelag medhuvuduppgift att svara för landels postservice inklusive poslgiroverksamheten.Det innebär atl Poslen i första hand skall förmedla försändelser, lätlare godsoch betalningar. Detla sker genom ell effeklivl utnyttjande av Postens unikariks-läckande distributionsnät som når alla förelag, organisationer ochhushåll. Dessulom skall Posten bedriva annan verksamhel som den harspeciella förutsättningar för. a. skall Poslen mol ersällning ulförauppdrag för statens räkning och åt PKbanken. Poslen åtar sig också uppdrag åtandra bankinstitut. Posten skall som allmännyttigt, marknadsinriklal förelagbedriva sin verksamhet så all både företagsekonomiska och samhällsekonomiskainiressen tillgodoses. Staten slyr Poslen via beslul om servicemål och ekonomiskamål. Underiag för dessa beslut lämnas av Posten i rullande treårsplaner. Densuccessiva övergången till målstyrning som skett har varil en viktig förutsättningför Postens möjligheter att agera som etl marknadsinriklal företag. Postservice och betalningsförmedling utgör väsentligadelar i ett lands infraslruklur. Verksamhelen inom Posten skaU därför bedrivasså att den bidrar till hög effeklivilel inom näringsliv och förvaltning. Denskall också tillgodose efterfrågan från enskilda människor. Tillföriitlighetennär det gäller att klara uflovade servicemål skall vara hög. Postens samlade verksamhel skall vara lönsam så all elllångsiktigt ekonomiskt oberoende garanteras. Denegentliga postverksamheten bedrivs inom två resultalansvariga hu vudaffärsområden, etl område för förmedling av försändelser och lätlare gods benämnt Brev och Paket och ett område för förmedling av betalningar benämnt och . Kontinuerlig uppföljning av servicenivån sker 97 7 1986/87. Landel är i poslalt hänseende indelat Skr. 1986/87:20 i32 regioner. Fömiomden egentliga postverksamheten som bedrivs inom de resultatansvarigaaffärsområdena finns inom postkoncernen åtta särskilda resultatenheter och tvådotterbolag. Inomresultatenheterna och dotterbolagen bedrivs verksamheter som är ett naluriigtkomplemenl lill den egenlliga postverksamheten. Verksamheten är lällavskiljbara från den egentliga postverksamheten och har bedömts kunna drivaseffeklivare i resultalenhelsform eller dotterbolagsform. Verksamheten bedrivsunder resultatansvar och i konkurrens med privata förelag och annanföretagsamhet. Förnärvarande finns inom posikoncernen åtta särskilda resultatenheter nämligenPostens Adressregister PAR, PFA Postens Frimärksavdelning, PoslensDiligensirafik, , Postens Tryckeri, Postens Inköpscenlral,Postfastigheler och en enhel för . Inomposikoncernen finns två dotterbolag. PoslbolagenAB är ell helägt dollerbolag lill Posten. Bolagels främsla uppgifl är all varamoderbolag i en dolterbolagskoncern som består av , , AB, och . Eflerfråganpå Poslens tjänster inom brev- och paketområdel har varit god. Bortsell frånintäktsökning p.g.a. höjda porton ökade försäljningen totalt setl med drygl 4,. Postensmål är att inte höja portot för den egentliga monopoltjänsten 20 gramsinrikes normalbrev mer än den allmänna prisökningen i samhället. Sedanslutet av 1970-talel har den allmänna prisnivån i samhället ökat snabbare änportot. Antalelbrev - brev svarar för av postens inläkler - beräknas ha ökat . Påmarknaden för information riklad till olika mottagargrupper har massbrevenökat . Pålätlgodsmarknaden arbetar Poslen i stark konkurrens med andra distributions-och transportföretag. Posten har hävdat sin ställning på marknadenoch antalet paket ökade . Den nya produkten företagspaket har haft storframgång. Sverigeär ett av väridens tidningsrikaste länder. Posten dislribuerar för närvarandeca. 2000 olika lidningar som kommer ul med minsl 4 nummer . Antaletposidistribuerade lidningar var under verksamhetsåret i slort sell oförändrai. Postenskontorsnäl består av ca. 2 200 postkontor som besöks av 600000kunder per dag. Dessutom finns ca. 2 700 lanlbrevbärarlinjer på vilkalantbrevbärama fungerar som ambulerande postkontor. Arbetsmängdeni Poslens kassor ökade sammantaget någol även 1984/ 85. En ökande andelkonloinsällningar gör dock att vissa tjänsler minskar. Postgirotshuvuduppgifl är all förmedla belalningar och medverka lill all betalningarunderlättas. En bärande princip är alt betalningsuppdragen effektueras sammadag de kommer till Posigirol (24 limmars service). Den30juni 1985 fanns det 1 287477 postgirokonton. Antalet konton och behållningensstorlek är vikliga förutsättningar för all Postgirot skall kunna erbjudaavgiftsfria gireringar och övriga tjänster till låga avgifter. Anlaletbetalningsuppdrag i postgirorörelsen ökade under /85 med2% lill 365 miljoner uppdrag. 195 miljoner var inbetalningar, 48 miljonerulbelalningar och 122 miljoner gireringar. Del förmedlade beloppet sleg med19% lill . På uppdrag avPKbanken svarar Postgirot för driflen av personkonto-systemet. 1,6 miljonerpersoner får sin lön eller pension genom personkonto. /85 bokfördespå personkonto 114 miljoner transaktioner till ell belopp av 363 miljarder kr.Antalet transaktioner ökade . Poslenspersonalkostnader ökade /85 tiU 7 162 milj. kr. En slor del avökningen beror på höjda löner och sociala avgifier. Personalvolymökningen var2,. Personalkostnadernas andel av de lotala kostnaderna minskar. Postenssakkoslnader ökar bl.a. som en följd av satsningar på rationella lekniskalösningar och på modemisering av lokalbeslåndet. Även serviceförbättringarnadriver på sakkostnadsulvecklingen. Poslenär ell av landets personalmässigt slörsta förelag. Antalel anslällda uppgick1984/85 till ca. Av dessa var ca. anställda på deltid.Uttryckt i årsarbetskrafter var personalstyrkan under verksamhelsårel igenomsnitt 50350 personer. Rörelseintäklernaför /85 uppgick till 10147 milj. kr. (9130). Därav uigjordeförsändelseinläklerna 6631 milj. kr. (5970), räntenettot 1290 milj. kr. (1089),entreprenadersättningen från PKbanken 774 milj. kr. (766) och övriga intäkter1452 milj. kr. (1305). Personalkostnaderna uppgick lill 7162 milj. kr. (6552)och sakkostnaderna lill 2401 milj. kr. (2141). Efleravskrivning enligl plan och finansiella intäkter redovisas etl resultat föreavsättningar på 496 milj. kr. (298). 1984/avsättning på 386 milj. (361) inkluderar, förulom normala avskrivningar uiöver plan, en av regeringenföreskriven extra avskrivning på 300 milj. kr. Enligl gällande förräntningskravskall Posten inleverera 13,(13,00) på det av staten tillskjutna kapilalel,vilkel innebär 29 milj. kr. (74). Resterande överskott fonderas. Kommunikationsmarknaden är en mycket expansiv marknad därPosten arbelar under stark konkurrens. Särskilt stark konkurrens råder inomområdena bank- och betalningsverksamhet, vamdislribution och direktreklam.Brevmonopolet betyder allt mindre för Posten. För all möla den hårda konkurrensen satsar Posten framföraill på hög servicekvalitet och på en teknisk utveckling som är nödvändig föratl kunna behåUa konkurrenskraftiga priser. Några exempel på nya salsningar ärutökad övernattbefordran med flyg, inköp av en ny generation poslkassamaskiner,omfattande investeringar inom postbehandlingen och Poslgirokontoret samt enaffärsmässig inriktning av Postens nya organisation. (milj.kr.) Antal anställda 24349 24392 har sitt ursprung 1970 bildadeStatsföretag. Syflel var att organisatoriskt samordna del stora flertalet av destafliga aktiebolagen. gjorde den gamla Stalsföretagsgmppenslora förlusler. Problemen accentuerades då de finansieUa resursernatömdes och gruppen knappasl längre kunde fungera. Genom en rekonstruktion som genomfördes per den 31december 1982 fick Staisförelagsgruppen en ny struktur. Rekonstruktionen gav enrimlig avvägning mellan egna resurser, resursgenereringsförmåga och förutsettkapitalbehov. En struktureringsprocess inleddes i syfleatt skapa en långsiktigt livsduglig industrikoncern med uthållig lönsamhel.Stmkture-ringsarbetet har bl.a. inneburit en koncenlration till färreverksamhetsområden inom koncernen. bytte koncernen namn lill . Omstmktureringen och koncentralionen av verksamheten harfortsatt un der . Under verksamhetsåret har förelag med en omsättning pä 100 1151 milj. kr. och 1317 anslälldaavyUrats. har 8 företag förvår- Skr. 1986/87:20 vals. Blandförvärven märks bl.a. i och i . Omstmktureringenhar förl med sig avsevärda exiraordinära kostnader. Årels resultat belastas med198 milj. kr. härför efter det att såväl kosinader som intäkter beakiats. Underår 1985 påverkades såväl rörelseresultatet som nettoresultatet negafivt av enresuUatförsämring för KabiVitrum. RörelseresuUatel för detla bolag föU från 200milj. fill 34 milj. kr. Den alldeles övervägande orsakentill denna resultatförsämring är beslutet om att dra lillbaka tUlväxlhormonetCresocormon. Koncernensfakturerade försäljning uppgick lUl 12214 milj. kr., en ökning motföregående år. Efterjuslering för slörre strukturförändringar blevförsäljningsökningen för jämförbara enheter. Värdet av leveranser fillkunder utanför uppgick till 4445 milj. kr. (4246). Avutlandsförsäljningen utgjorde (73) export från . Resultatetefter finansiella poster ökade till 733 milj. kr. (533) eller . Etlförsämrat rörelseresultat med 37 milj. kr. har mer än väl kompenserats av ellförbättrat räntenetto och slora posifiva valutakursdifferenser. Avkastningenpå sysselsatt kapital ökade till 13,(12,8). Delfortsatla struktureringsarbetet i koncernen gav upphov till ökade extraordinärakostnader. Resultatet före bokslutsdisposifioner och skatter minskade därförlill 535 milj. kr. (628). Koncernensinvesleringar i anläggningar uppgick till 647 milj. kr. (574).Dessutom lillkommer 399 milj. kr. avseende anläggningar i under året förvärvadebolag. Anläggningar som försvunnil genom att dotterbolag avyttratsuppgår till 478 milj. kr. Investeringari immateriella tiUgångar uppgick tUl 386 milj. kr. (154). Större delen avbeloppet eller 291 milj. kr. avser goodwill värde i . Investeringar iakiier i andra bolag än dotterbolag uppgick tUl 31 milj. kr. (50). Delånga skulderna ökade milj. kr. fiU 3384 milj. kr. Orsaken härtUl ärframför allt Pinkerlonsförvärvel som finansierades genom lån i dollar. Likvidamedel inklusive kortfristiga placeringar var milj. kr.eller av omsättningen. Soliditetenfortsätter all förbällras och uppgår till 26,(25,6). Underåret har nyemissioner gjorts i och KabiVi- 101 trum AB med 100 milj. kr. vardera och i ACO Läkemedel ABmed 39,9 Skr. 1986/87:20 milj. kr. Nyemissioner har också gjorts i och . Beslul har därutöver fattatsom en nyemission i på 75 milj. kr. Medelantalet anställda i har underårel minskat tUl 24349 (24392). Av dessa har 3789 (2804) varit anstäUda iutlandet. Vid ulgången av årel uppgick personalen uUryckt i helårsanställdalill 25499 personer. Händelser efter verksamhetsårets utgång undertecknades ett avtal mellan ProcordiaAB och siaten om alt skall förvärva samfliga akiier i AB Gambrinus,vars främsta lillgångar är av aktiema i AB Bryggerier och avaktierna i . I första hand lar över statens aktiepost iGambrinus, som omfallar av akfierna. Staten skall därefter utnyttja sinrätl enligt konsortialavlalet mellan siaten och AB all lösa in Volvosaktiepost på i Gambrinus och överlämna den fill . såldes alla akiier i såväl som . har därmed avyttrat samtligabygg-vamföretag. Någonpåtaglig försämring av del allmänna konjunkturläget förväntas inle ske under år1986. Omstruktureringen under /1985 förvänlas ge fulleffekt . De exiraordinära kosinaderna härför beräknas heller inte komma attuppgå till samma belopp som . KabiVitmms resultat för förväntasbli väsentligt bälire än beroende på den snabba introduktionen av delnya fillväxthormonet Somatonorm. Mot denna bakgrund bedöms koncernens resullalkomma alt förbättras. (milj.kr.) Antal anställda 1070 283 , som ärhelägt dotterbolag till , står- Skr. 1986/87:20 tade sinverksamhet . Del skedde på så säll atl f d. AB Eiser eltdotterbolag lUI - namnändrades och att livsmedelsföretagen i f d.Investment AB av den gemensamma ägaren överfördes tillProcordia . ProcordiaFood utgör sålunda moderbolag i en livsmedelsgmpp. När bolaget bildades fanns igruppen de rörelsedrivande bolagen ,, AB och AB Boviks Konservfabriker. Under år1985 har och F. . förvärvats till ochandelen i utökats från 40 fill . Dessutom ingår i gmppenbl.a. följande rörelsedrivande förelag; (dollerbolagfill ), , (dollerbolag till ) och (dotterbolag lill ). ProcordiaFood-gmppen har följaktligen hafl en krafiig expansion under årel. De förelagsom ägdes vid årets början represenlerade en omsättning på ca. 360 milj. kr.för . Omsättningen på helårsbasis för den nuvarande gmppenuppgick lill ca. 930 milj. kr. Jämfört med motsvarande gmpps helårsförsäljningår 1984 innebar detta en ökning med ca. , varav ungefär hälften utgörs avvolym. Det är bäUre än livsmedelsbranschen i sin helhet, som hade enkvantitativ ökning på elt par procent. Konkurrensen på vissa marknader därProcordia Foods förelag finns represenlerade har dock fortsall att vara hårdmed bl. a. olika priskrig, vilkel medfört all vinstmarginalerna sjunkil någolunder årel. Antaletanställda har genom företagsförvärven ökal med ca. 630 personer under årel ochuppgick vid uigång till ca. 1 020 personer. Investeringar ianläggningar uppgick för gruppen tolall lill 77,5 milj. kr., varav 45,5 milj.kr. är hänförligt till fastigheter och 32,0 milj. kr. Koncernomsättningenår 1985 blev 557 milj. kr. (exkl. övriga rörelseintäkter) och vinslen efterfinansnetto 24,9 milj. kr. I koncernresullaträkningen är Önos Gruppenkonsoliderad och för årets två sisla månader. ProcordiaFood handlägger övergripande frågor för koncernens räkning såsomaffärsutveckling, organisationsfrågor, ekonomi- och finansförvaltning,juridisk rådgivning, administrativ utveckling m. m. Bolagelfortsätter arbetet med alt utveckla gruppen ytterligare,bl. a. genom all la lillvara de samordningsfördelar som kan finnas. Genomsådana ålgärder och genom kapUalfrigörelse och kostnadspress räknar bolagelmed att ytterligare kunna öka lönsamheten. Målsättningen är att inom etl par årha uppnått en avkastning på sysselsatt kapital för gruppen på ca. , vilketär klart över branschens genomsnitt . EkströmsLivsmedelsProdukter hade en omsättning av 225 milj. kr. I detta belopp ingår . Jämfört med motsvarande omsättning innebär det en ökning . Koncernvinslen efter finansnelto blev c.a. 14 milj. kr. Tyngdpunkten i sortiment är torra livsmedel med inriktning mot desserter och meUanmål, där bolaget är 103 Förelagel planerar alt utvecklasortimentet, särskilt Skr. 1986/87:20 inom segmentet varma soppor, för allfå större möjligheter att konkurrera på dagligvarumarknaden. Jede-Automater hade en mycket bra utveckling. Omsättningenökade till ca. 90 milj. kr. och vinslen efler finansnelto uppgick tillnågot över 8 milj. kr. - en förbättring med drygt 1 milj. kr. Jede-AutomatertUlverkar dryckesautomater och levererar ingredienser tUl dessa. Sortimentetutökades med störte automattyper under slutet av året genom förvärv av någramindre företag, som integrerats under namnel . - etl import- och agenturföretag medvälkända livsmedelsprodukler - uppnådde en någol högre försäljningsnivå änårel innan eller ca. 47 milj. kr. Resultatet efter finansnelto, 3,3 milj. kr.är klart bälire än trots bortfallet av etl större säljuppdrag. Boviks Konservfabriker, som fillverkar och marknadsförfiskkonserver, uppnådde en omsättning av 25 milj. kr., vilket innebar en ökningmed . Bolaget redovisade en förlust av 2,5 milj. kr. efter finansneltoberoende på utökade marknadsföringsinsatser. är en fiskgrossist, som förvärvades från böijan av . Omsättningen kring 30 milj. kr. är något bäftre än åretföre. Vinslen efter finansnelto blev nära 1 milj. kr. Önos Gruppen ägdes liU vid 1985 års utgång.Aktieinnehavet utökades till 81,. Omsättningen uppgickför fill 205 milj. kr. Del innebar en ökning . Önos Gmppen, somlillverkar sylt, saft, gurkinläggningar och fiskkonserver, är starkt beroendeav råva-mförsörjningen. De två senasle åren har inneburit vissa siörningar ifillgången på råvaror, vilkel medfört alt vinsten på drygt 4 milj. kr. blivitnågol lägre än som förväntats. Fabrik - mera känd under namnet Läkerol -förvärvades . Företagel fillverkar och säljer halstabletter ochkonfektyrer. Del är del slörsia företagel i gruppen med en omsättning somuppgick till ca. 280 milj. kr. Försäljningsmässigt hade förelagel elt framgångsriktår och lyckades öka försäljningen mer än sina konkurrenter. Resultatet blevdock inte tillfredsställande på gmnd av inte fömtsedda kostnadsökningar.Vinsten efter finansnelto stannade vid drygt 11 milj. kr. (milj.kr.) Bolagethar lill uppgift att initiera och utveckla export- och importverk- Skr.1986/87:20 samhet med COMECON (). represenlaiionskonlor finns i . är fr. o. m. elthelägt dotterbolag till . har beslutat allen samordning av verksamheterna inom () och (Svetab) skall ske och all verksamhelen skaU drivasgenom . har även överförts aktierna iSwedish , , som var Procordiakoncernenskontaktföretag i . I ingår också iSingapore som är en marknadsföringsresurs för Procordiakoncernen i bortreAsien. (milj.kr.) Bolagel fillverkadeoch marknadsförde isoleringsmaterial. Under 1950- och 1960-lalen växteföretaget snabbi. Fabriker för tillverkning av isoleringsmalerial startades iGimo och I slutet av 1960-lalet köpte , fiUver- kare av bl.a. isoleringsmaterial. bidrogbolaget tiU en stmkturrationalisering av den svenska marknaden förentreprenader inom områdel isolering genom en sammanslagning av en rad mindreföretag inom branschen fill nuvarande . Den starka tillväxten på företagetsisoleringsprodukter under 1970-lalels senare del tillgodosågs genom starten av en ny fabrik i . avyttrades dotterbolaget ventila- tionsverksamhel samt marinenhet, vilken sammanfördes med i . AB, ellledande undertaksförelag och investerades ca 40 milj. kr. i en Skr.1986/87:20 produklionsanläggning för plaslisoierprodukler.Anläggningen logs i bmk Dessa båda salsningaruigjorde väsentliga inslag ien beslulad ny expansivt inrikiad strategi. avyttradeProcordia Rockwoolkoncernen till Nordisk Byggvaruutveckling Rockwoolkoncernen omfattar moderbolagel ,saml dotterbolagen , , Ecomax (UK) Ltd, Northamplon, (), Mosas. har dämtöver ägarintressen iRockwool-Ecoprim AB (), , samt (), . utvecklar, tillverkar och marknadsför produkteroch system för isoleringsändamål för bygg-, VVS- och akustikområdena. Koncernenbedriver även kvaliflcerad entreprenadverksamhet inom områdena industriochmarinisolering. Koncernen är organiserad i produkt- och marknadsmässiglavgränsade affärsenheter med resultatansvar och slark kundorientering. Koncernens försäljning uppgick tUl 940 milj.kr., en minskning med 5 milj. kr. Minskningen ärframförallt beroende på en fortsatt krympande inhemsk marknad. Nedgången kan i huvudsak hänföras till bostadsbyggandet,där nivå på ca. 35000 lägenheter sjönk tiU knappa 30000. Även"ROT-byggan-det" Utvecklades negativt, dock i begränsad omfattning.Dessa nedgångar kompenserades till viss del av en uppgång i efterfrågan frånindustri och handel. Det /85 genomförda förvärvet avITAAB-gmppen har inneburit ökad volym. Även exporten har under årel utvecklatspositivt, främst på de franska och västtyska marknaderna. Koncernen har väl hävdat sin stäUning på densvenska marknaden, trots de kärva marknadsförutsättningarna. Det ekonomiska resultatet uppgick efter finansieUa postertUl 45,0 mUj. (, 59,6). Resultatförsämringen, som är hänförbar fillmoderbola- get, är i huvudsak orsakad av försämratkapacitetsutnyttjande med högre Skr. 1986/87:20 tillverkningskostnader som följd. Underårel har elt antal personella och finansiella satsningar av iångiktig karaktärgenomförts, vilka belastat resultatet. Avvecklingen av Rockwoolsmarinverksamhet har också belastat resultatet. har tolall setl varit posi-fiv. Entreprenadrörelsen,, redovisade dock en smärre resultalnedgång främst beroende påkostnader vid etableringen av det finska dotterbolaget. Isenta-gmppensverksamhet i har givit elt mycket positivt resultat. ITAAB-gmppen, somtillverkar plåtundertak, har hafl en posiliv utveckling med väsentligtförbällral resullal som följd. Koncernenshelägda brittiska dotterbolag, Ecomax (UK) , har trots mycket hårdkonkurrens visat ell förbättrat resultat. Koncernensstrategiska inrikining drivs enligt två huvudlinjer. Den ena linjen innebär attförutsättningar skapas för en varaktigt hög resullatnivå genom höga krav påeftékiivitel och kapacitetsutnyttjande inom basverksamheten; bygg- ochtekniska isolerprodukter. Den andra linjen innebär alt, med basverksamhetensstabila finansiella gmnd som ulgångspunkl, en satsning görs på nya produkteroch syslem för avsällning på tillväxtområden inom den nordiska marknaden. Somett led i den förslnämnda huvudlinjen beslöl styrelsen hösten att underår 1986 anpassa produktionskapaciteten tUl den förväntade efterfrågevolymengenom nedläggning av en tUlverkningslinje i samt en iGimo . Föratt ytterligare förbättra produkfionseffektiviteten i basverksamhetengenomfördes omfattande investeringar vid fabriken i . Underår 1985 togs två väsentliga steg inom ramen för den mer expansivi inriktade,strategiska huvudlinjen. Såledesgenomfördes en samordning av Akustik & Interiör ochITAAB-gmppen. Genom samordningen kan kunderna erbjudas elt komplett och myckelkonkurrenskraftigt sortiment av undertaksprodukter. andra steg logsi och med siarten av den nya plastisolerfabriken i . 40 milj. kr.