prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — 2.26 : Vi ser egentligen en enda påtaglig brist i rapportens förslag, dock en viktig sådan. Del saknar helt insatser på kunskapsuppbyggande processteknisk forskning, som därmed hamnar i ett ingenmansland mellan , STUFoch STU. Om---- getts ansvaret för denkonsumenfinriktade livsmedels forskningen och STU ansvaret för den industriinriktade FoU-verksamhe ten, är det av största vikt atl överlappande områden inte får "fallamellan stolama". Processleknisk FoU är just ett sådant överlappandeområde, där ty vän- förslag fill insatser helt saknas i programförslag.Grundläggande processteknisk forskning som syftar till att ta fram underlagetför utveckling av förbättrade eller helt nya skonsamma metoder och processerhar avgörande betydelse för atl den forskning föreslär verkligen lederfram till nyttigheter för konsumenterna. ---- program bör omfatta kunskapsutvecklingpå processtek nikområdet (och kanske även på distributions- och konsumentteknik), om den önskade helhetssynen från råvara lill konsument skall kunna realiseras och : s forskningsinsatser ge påtagliga praktiska resultat i form En principiellt riktig arbetsfördelning mellan och Prop.1986/87:80 är önskvärd, men viktigare är att en samlad insats inom hela livsmedels forskningen, enligt forskningspropositionens intentioner, verkligen kan Bilaga7 komma fill stånd. 2.27 Stiftelsen näringsforskning: Utredningensslutsatser och förslag till framlida satsningar överensstämmer i alltväsenfiigt med Stiftelsens uppfattning. Sfiftelsen konstaterar med särskildtillfredsställelse att utredningen föreslår en betydande satsning på området"Kost och hälsa". Sfiftelsen vill emellertid framhålla att eftersomde livsmedelslekniska processernas utformning har etl stort inflytande päprodukternas näringsvärde är det angeläget att också den livsmedelslekniskaforskningens behov tillgodoses. 2.28 Biodynamiska föreningen:- forskning som belyserodlingsåtgärdernas inverkan på näringskvaliteten hos produkterna måste ges högprioritet. Ingenstans i rapporten finns sådan forskning överhuvudtaget antydd. Iett framtidsinriklat program för forskning för bättre mat är det en allvarligbrist att där helt saknas förslag till forskning om odlingsåtgärdernasinverkan på kvaliteten. Det är också en allvarlig brist att programgmppeninte beaktat den forskning och den praktiska verksamhet som redan finns när detgäller sambandet mellan produktionsätgärder och näringskvalitet, och inteheller tagit kontakt med någon av de institutioner som inom det biodynamiskaarbetet sysslar med dessa frågor. 2.29 i stöder i principSJFR:s förslag gällande forskningsprogrammets huvudområden. 2.30 Centralorganisationen /SR kan--- - inte---- gäin närmare på de föreslagnaforskningsområdena ulan kan bara rent allmänt tillstyrka inriktningen. Kunskapmåste tas fram inom hela livsmedelskedjan. Detta är väsentligt när man idagtalar om malkvaUtet. /SR noterar att inget av programområdena specielltdiskuterar innebörden av "kvalitet", men fömtsätter attkvalitetsfrågorna går som en "röd träd" genom de föreslagnaprogramområdena. Kvalitet och kontroll måste prägla all forskning som rörlivsmedel. Forskning i kvalitets- och kontrollfrågor är därför ett angelägelkrav. Frågan om informafion lill och utbildning avkonsumenter berörs endast i förbigående men bör icke desto mindre vara ettutomordentligt vikfigt led i forskningsprogrammet och ägnas ökad uppmärksamhet. 2.31 : Rapporten beskriver och uttryckerbehov av forskning för att man skall få en mer gedigen vetenskaplig grund förproduktion, industriell förädling, hantering och konsumtion av livsmedel. Motbakgmnd av detta är del då förvånande och olyckligt atl områdetLivsmedelsteknik icke beaktas i : s förslag, I uppdra- getanges visserligen atl "STU även i fortsättningen skall ha ansvar för Prop.1986/87:80 teknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet med anknytning till livsme delsindustrin." Men det hade dock varit lämpligt att i samband med att ett Bilaga7 lolalförslag presenteras också se över denna förutsatta uppdelning. Medelför grundforskning inom Livsmedelsteknikens områden kommer ----- inteatt finnas tillgängliga varken i : s eller STU:s program, vilketframför allt kommer att drabba avdelningen för livsmedelsteknik vid Lundstekniska högskola. Detta vore olyckligt för såväl svensk livsmedelsindustrisom de exportföretag som tillverkar utrustning för livsmedelsindustrin. SLIM vill därför föreslå att fill denlivsmedelstekniska forskningens förfogande ställs nödvändiga medel och atlLivsmedelsteknik inbegrips i det föreslagna gemensamma forskningsprogrammet. 2.32Alfa-Laval Food : I mänga avseenden är förslaget väl utarbetat. Iett avseende anser vi emellertid att forslaget är bristfailigt, och det gällerområdet Livsmedelsteknik. ---- I uppdraget anges visserligen alt"Styrelsen för teknisk utveck ling skall även i fortsättningen ha ansvar för teknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet med anknytning till livsmedelsindustrin" men det hade varit lägligt alt i samband med att man lägger ett lötalförslag som detta också se över den förutsatta uppdelningen. Utredningen synes inte heller ha dragit några slutsatser om behovet av livsmedelsteknisk forsk ning från de internationella jämförelser man gjort - . Även om avser att söka undvika vissa praktiskaolägenheter för anslagssökande forskare genom inrättande av ettberedningsutskott för "... att i samband med behandlingen av inkomnaansökningar genom direktkontakter med FRN, STU och MFR söka verka för ensamordning som hindrar alt ansökningar hamnar mellan olika organ ..."löser detta inte de reella problemen om inte berörda anslagsgivare har niedelatt fördela fill förfogande. Så som förslag och STU:s planer nu ärutformade kommer medel för gmndläggande FoU inom större delar av områdetLivsmedelsteknik inte att finnas tillgänglig frän någondera instaiisen. Ensådan utveckling vore ytterst olycklig såväl för svenskalivsmedelskonsumenter, som för den industri som betjänar dem. Det vore ocksåolyckligt för den svenska industri som framgångsrikt tillverkar och exporterarutmstning för livsmedelsindustrin. Viyrkar därför att området Livsmedelsteknik på lämpligt sätt inbegrips i detframtida livsmedelsforskningsprogrammet; 3.1Socialstyrelsen anser att det är myckel angelägel att livsmedels forskning ges större resurser. ---- ombegränsningar i forskningens omfattning blir nödvändig bör de konsumenfinriktadeinsatserna prioriteras framför den mer produktions- och förädlingsinrikladeforskningen. Bilaga 7 Jordbruksdep. 3.2------------------- : Motbakgrund av den betydelse livsmedels området har för de enskilda hushällens ekonomi och därmed också för samhällsekonomin, för folkhälsan och för miljön anser att en ökad resursinsats till forskning pä området kan försvaras. Om del statsfinansiella läget omöjliggör en ökad tilldelning av föreslagen storlek anser att möjligheten fill omfördelning inom på nytt bör ses över. Vidare bör en omfördelning inom samtliga berörda forskningsråd noggrant prövas för alt säkerställa tillräckliga resurser för en samlad forskning på målområdet, ---- Verketönskar framhålla att även företag inom distribution och handelbör ta ett större finansiellt ansvar varför även bör söka få etl samarbetetill stånd med dessa led i livsmedelskedjan, 3.3----------------------------------------------------- Uppsalauniversitet tillstyrker yrkandet om ökade basresurser för livs medelsforskning och vill samfidigt understryka att en betydande forsk ningspotential för livsmedels- och nutritionsforskning finns i , men att den inte till fullo utnyttjas pga. bristande resurser. Den existerande forskningskompetens som f. n. finnsatt bygga vidare på anser rektorsämbetet inte vara fillräcklig för att fullgörade mål som skisseras i rapporten. Det krävs en specifik kompetensuppbyggnadbl.a. via en ökad satsning på forskarutbildning inom den typ av projekt som programgruppenföreslår och en initiering av forskningssamarbete, som programgruppenföreslår, anses nödvändig. 3.3Lunds universitet: Utredningen ger inget förslag lill medelsresurser för dentekniska grundforskningen inom livsmedelsområdet. Det förutsätts att ansvaretför den tekniska gmndforskningen på livsmedelsområdet skall ligga hos STU.Detta bör också innebära atl STU på delta område ges befogenhet ochbudgetmässiga resurser att verka som etl forskningsråd. STU har i sina förslagtill program och äskanden för /88-1989/90 emellertid ejlivsmedelsteknik som eget programområde. Man kan därför starkt tvivla på attSTU kan motsvara de förväntningar på stöd till livsmedelsteknisk grundforskningsom ställs med tanke på den breda och inlerdisciplinära gmndforskningutredningen önskar. 3.5Fiskeristyrelsen:- Det är en angelägen uppgift för det allmänna att garanterahälsosamma och giftfria livsmedel. Området bör därför tillföras de 21 miljonerkronor per är som föreslår. 3.10Forskningsrådsnämnden: - - Om prutningar måste ske anser nämnden alt de intebör drabba forskningen inom distributions- och konsu- mentledet--- eftersomdenna är mer eftersatt än andra områden och Delär i första hand inom dessa tvä led av kedjan som betydande förstärkningarbehövs. Om medel ej kan tillskjutas är en alternativ lösning till pmtningaratt man omdisponerar ytterligare medel genom att ex. överföra medel frånforskning kring primärproduktionen till forskning rörande de senare leden ilivsmedelskedjan. Vadgäller satsningar på området kost och hälsa bör enligt nämndens mening förutsättas att MFR ökar sina insatser inom området i enlighet med det huvudansvar för näringsfysiologisk forskning man har. Delta innebär att satsningar inom området Kost och hälsa inte skulle behöva ligga inom det basala näringsfysiologiska forskningsområdet. Även inom del tillämpade näringsfysiologiska området har MFR elt huvudansvar men det framgår av att man bedömer området som viktigt och är beredd till stora insatser. 3.11Medicinska forskningsrådet: Det hade varit fördelaktigt om givit en någotmer detaljerad kostnadsmotivering i samband med de konkreta anslagssummor somföreslås tillföras de olika programområdena. 3.14--------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: Vi vill särskilt betona vikten av attde universitet och högskolor som fortsättningsvis skall vara involverade ilivsmedelsforskningen filldelas fasta basresurser för forskningen. Det kan skegenom överföring av vissa av de resurser som givits i form av projektanslag. Vi stöder krav på resursförstärkningarför livsmedels forskning. Inom ramen för de anslag som SLU förfogar över har en viss omfördelning av resurser lill Hvsmedelsforskning redan skett. 3.15 : Det är också viktigt att denna forsk ning kan finansieras. En möjlighet är att här aktuell forskning fårkonkurrera med övrig forskning om de medel som flyter in i form av miljöavgifter. Vidare bör undersökas om inte prioriterade forskningsprojekt inom primärproduk- tionen kan finansieras via de medel som anvisas till olika undersökningar inom ramen för jordbruksprisregleringen. 3.16-------------- Statskontoret anserdet angeläget att särskilda resurser avsetts för denna typ avforskning. Statskontoret kan däremot inte på gmndval av rapporten ta ställninglill omfattningen av det föreslagna medelsbehovet.. Enligt statskontoretsbedömning bör man i första hand pröva fömtsättningarna all läcka medelsbehovelgenom omfördelning av medel från traditionell jordbmksforskning i primärledetfill den framtida livsmedelsforskningen. ---- Enligtstatskontorets uppfattning bör ett samarbete med industrin omsamfinansiering av forskningsprojekt inom livsmedelsområdet eftersträvas iökad omfattning. De positiva erfarenheter som redovisas i försla- get bör utgöra en gmnd förett vidare samarbete. 3.17Riksrevisionsverket konstaterar till att börja med atl programgmppens förslagbaseras på förutsättningen att huvudsakligen nya resurser kan avsättas förlivsmedelsforskning, trots alt utgångspunkten för uppdraget var att föreslå ettforskningsprogram som i huvudsak kan finansieras inom ramen för tillgängligaforskningsresurser. RRV är kritisk mot att förslaget inte närmare redovisarskälen till att ytterligare omprioriteringar inte anses möjliga. EnligtRRV kan programgmppens syn på möjligheterna lill omprioriteringar förklaras avden alltför snäva avgränsning av begreppet tillgängliga forskningsresurser somgjorts. Enligt RRV bör basen för möjliga omprioriteringar fill förmån för livsmedelsforskning,givet principen om en helhetssyn på livsmedelskedjan, inte enbart omfatta demedel som används för livsmedelsforskning ulan vidgas lill såväl forskningsom utförs vid avseende primärprodukfion som forskninginom det medicinska området. RRV tar därvid inte ställning fill om det ärmöjligt eller önskvärt att undandra vare sig jordbmksforskning eller denmedicinska forskningen resurser men verket anser att programgmppen borde haprövat den frågan. 3.18------------------------------ hälsar inifiativ till samver kan med näringslivet inom särskilda program för mer tillämpad forskning med tillfredsställelse. Denna modell bör kunna vidareutvecklas. vill förbundet understryka nödvändigheten av att redan befintliga FoU resurser, t.ex. den forskningsverksamhet som bedrivs vid Köttforsknings- insfitutet, utnyttjas för att undvika att en dubblerad verksamhet byggs upp. LRF utgår ifrån att får ett resurstillskott på21 milj. kr./år för livsmedelsforskning enligt del förslag som framlagts. 3.19------------------- : ' - Även konstaterandet att livsmedels forskningen utomlands i flera länder är av betydligt större omfattning per capita och att därför svensk livsmedelsindustris konkurrenskraft blir hotad anser KF är starka argument för att stödja utredningens förslag om att medel avsätts på forskningsprogrammets huvudområden enligt [förslag].- 3.21 ; Den grundläggande, långsiktiga kunskapsuppbyggnad och dengmndforskning som otvivelaktigt behövs bör handhas och finansieras av staten.Industrins FoU-insatser som redan nu är relativt betydande bör disponerasför forskning inom det egna företaget, för åtaganden gentemotbranschforskningsinsfitut och för viss (eventuellt utökad) uppdragsforskningvid universitet och högskolor. Förbundetvill slutligen framhålla, atl vi självfallet delar den i rapporten uttrycktaåsikten att en väsentlig förstärkning av de statliga basresurserna förlivsmedelsforskning är mycket angelägen. Vi har dock svårt att se hur en sådanförstärkning skall kunna komma till stånd annat än i begränsad utsträckning medtillämpande av regeringens direktiv att finansiering i huvudsak skall ske inomramen för tillgängliga forskningsresurser. 3.22Sveriges grossistförbund: I stället för att pröva möjligheterna til! om- Bilaga 7 prioriteringar - som självklart alltid finns inom en så omfattandeverksam- Jordbruksdep. het som skogs- och jordbmksforskningen - har rådetvalt att föreslå ytterligare medel. Detta finner vi otillfredsställande. 3.24Trädgårdsnäringens riksförbund: Utredningen diskuterar den föreslagnaresursförstärkningen till livsmedelsforskningen under etl antal huvudmbriker. Diskussionen upplyser inte om vilka prioriterade forsk ningsprojekt som är tänkta eller tänkbara och det är därför svårt att göra skälighetsbedömningar av de respektive medelsbehoven. Förbundet har inget att erinra mot formuleringen av huvudforskningsområdena - rubri kerna. Dock ifrågasattes starkt de knappa anspråken under mbriken "mat och säkerhet". Förbundet upplever att det är inom detta område som prioriteringar måste göras. 3.30Centralorganisationen /SR: När det gäller högskolans forskartjänster villSACO/SR betona att resurser avsätts till rekryterings- och meriteringstjänsterför disputerade forskare. Forskningssatsningar kan bli meningslösa om intetillgången på goda forskare säkras. 4.1 Socialstyrelsen:- För en positiv utveckling är detenligt uppfattning myckel angeläget att de olika forskningsråden(FRN, MFR, STU) samarbetar och att lar tillvara den kompetens och deerfarenheter som där finns. 4.2 : föreslår att rådet färansvaret för det föreslagna forskningsprogrammets genomförande.Konsumentverket har inget atl invända mot detta men vill understryka betydelsenav att ett sammanhållet forskningsprogram kan säkerställas. I likhet med SJFRanser att elt rådgivande organ med representanter för andraforskningsråd, jordbmksnäring, industri, distribufion och handel, konsumenteroch berörda myndigheter bör inrättas bl.a. för att tillförsäkra en sådan samordningav forskningen. Verket finner det lämpligt atl, såsom föreslår,forskningsprogrammet utvärderas efter 5 är. 4.3 universitet:- det förefallerpraktiskt att får ansvaret för den sammanhållande funktionen, men att somled i detta även kontakt bör tagas med SAREC, Sfiftelsen svensknäringsforskning och Stiftelsen svensk livsmedelsteknik. 4.3 : Det antyds att ett beredningsutskott inom skulle verka för en samordningmellan råden. Vi vill starkt tillstyrka viklen av atl ett sådantsamordningsorgan verkligen kommer till stånd och fär erforderiig kompetensoch inflytande. 4.3Göteborgs universitet ser myckel positivt på förslaget atl , Bilaga 7 MFR,FRN, STU och skall göra en gemensam satsning på närings- Jordbruksdep.forskning genom en gemensam kommitté som skulle ta ställning fill inkomnaansökningar för vidare beredning. 4.3 önskar - - framhålla detväsentliga i atl blir det statliga organ som ihändelse av en satsning på "kost och hälsa" får del omedelbaraansvaret för anslagsfördelningen bland landets näringsforskare. Det torde varauppenbart att är mest kvalificerat atl prioriterabland anslagsansökningar från forskare vid medicinsk fakultet. 4.4 Lantbruksstyrelsen anser att det är en bra lösningom får till uppgift att svara för samordningen av forskningsinsatser somberör hela livsmedelskedjan. Styrelsen tillstyrker förslaget alt inrättaren rådgivande samrädsgmpp för livsmedelsforskningen. Lantbruksstyrelsen är bereddatt medverka i en sådan gmpp vad gäller frågor som berör styrelsensansvarsområden. 4.5 : avser atl tillsätta ettrådgivande organ för vägledning i de övergripande prioriteringsfrågor somuppstår under programmets genomförande. fömtsätter attfiskets intressen blir representerade i detta organ. 4.6 : - Den ökade satsningenpä livsmedelsforskningen som kommer alt ske enligt : s program bör intefå leda till en minskning av de insatser som övriga råd ort inomområdet. Det ligger därför vikt uppå att och övriga berörda räd utvecklarsamarbetsformer på sätt som föreslagits i rapporten. I det sammanhanget anserlivsmedelsverket alt inrättandet av ett rådgivande organ är ändamålsenligt. 4.7 : Med hänsyn fill[jordbruksnämndens] ansvari fråga om kvalitelsbelalningen och fördelningen av prisreglerings medel för forsknings- och utveckUngsändamål utgår ] från att nämnden blir representerad i det rådgivande organet. Det är allmänt sett angeläget med en samordning av insatserna på kvalitetsområ det. 4.9Styrelsen för teknisk utveckling anser det riktigt att det övergri pande ansvaret till samordning av forskning inom hela livsmedelskedjan liggerpä och att man knyter etl rådgivande organ lill sig . mer konkretagränsdragningsfrägor mellan STU och torde dock direktkontakt mellan denhandläggande personalen vara nödvändig. 4.10 hälsar---- medglädje de inviter till samarbete kring dettaprogram som ger, som vi i detta samarbete också måste bevaka attde av nämnden igångsatta forskningsprojekten kan få fortsätta enligt planerna. 4.11Medicinska forskningsrådet - - - vill för sin del påminna om att huvudansvaret för stöd lill den gmndläggande medicinska näringsforsk ningen --- skall ligga hos MFR. Det ler sig därför logiskt att eventuella nya anslagsmedel förforskning inom programområdet "kost och hälsa" - - i första handadministreras av MFR. - MFR finner det angeläget alt det bildas en för deolika råden gemensam samordningskommitté som bl.a. kan bidra till attkatalysera mera tvärvetenskapliga kontakter inom livsmedelsforskningen ochdärmed till genomförandet av ett mera sammanhållet forskningsprogram inom dettaområde. Självfallet kommer MFR atl vilja medverka i en sådan kommitté. ---- [föreslår]att institutioner som får ta del av de extra medlen för livsmedelsforskningefter en viss prövotid bör få sig medel tilldelade på en permanent basis-- . MFRdelar inte detta synsätt. programforskningsmedel avdet aktuella slaget alltid bör vara tidsbegränsade (med möjlighet fillförlängning) samt föremål för regelbunden vetenskaplig granskning enligt denkutym som normall tillämpas inom forskningsråden. På sä sätt främjas enligtMFR:s mening bäst god forskning och optimal användning av anslagsmedel. 4.12Humanistiska samhällsvetenskapliga forskningsrådet anser att området forskningom mat måste tillföras ökade resurser för humanisfisk-samhälls-vetenskapliggmndforskning. har beslutat atl tillsammans med , , MFR och STUmedverka i den föreslagna gemensamma satsningen på närings- ochlivsmedelsforskning under förutsättning att statsmakterna, enligt : sförslag, ställer särskilda medel till förfogande för ändamålet. Vidare kommerrådet att låta sig företrädas i en samrädsgmpp med olika intressenter, om SJFRbeslutar atl inrätta en sådan. fömtsätter att forskningen kommer att hållahög kvalitet och vara konkurrenskraftig gentemot annan humanistisk-samhällsvetenskapligforskning. 4.14 Sverigeslantbruksuniversitet: Med hänsyn lill den splittrade bild somlivsmedelsforskningen uppvisar bör ges ett fortsatt övergripande ansvarför utvecklingen av forskningsområdet. Vi menar att rådet har godafömtsättningar att la fram de särskilda forskningsprogram på delområden sombehövs och att göra de prion'teringar som alltid krävs. 4.16Statskontoret delar utredningens förslag att tillsätta en gemen sam kommitté för berörda forskningsorgan. Utredningenöverväger vidare all inrätta ett rådgivande organ, en sam rädsgmpp för livsmedelsforskning . Statskontoret är av den uppfatt ningen alt ett konstmkfivt arbete endast kan komma fill stånd om målsätt ning och syfte med gruppens arbete preciseras mera i detalj. Gmppens arbete bör tidsbegränsas och utvärderas. 4.18 ---- tillstyrker denna av föreslag na samordning speciellt som det finns en del obesvarade frågor, t.ex. vem som skall ha huvudansvaret för viss livsmedelsteknisk forskning. har ansökningar hamnat mellan olika forskningsråd och därmed har finansiering av angelägen forskning försvårats, LRF tillstyrker också inrät tandet av en samrädsgmpp för livsmedelsforskning i vilken företrädare för andra forskningsråd samt representanter för industri, jordbmksnäring, handel, konsumenter etc. ingår. 4.20 ICA-förbundet:Den gemensamma satsningen på näringsforskning mellan , , , STU och är bra. På så sätt kan forsk ningsresurserna samordnas och utnyttjas effekfivare. Om förslaget att inrätta ett rådgivande organ ensamrädsgmpp kommer fill genomförande är vi givetvis intresserade av att aktivt medver ka i en sådan. Vi noterar med tillfredsställelse att livsmedelskedjans alla led blir representerade.- 4.21 : Det övergripande organisatoriska ansvaret för forskningsprogrammets genomförande kan lämpligen ligga hos , med uppgift att samordna och finansiera hela livsmedelsforskningen. Vi fömtsätter då atl industrin blir företrädd såväl i själva forskningsrådet som i det föreslagna rådgivande organet. 4.25 har inget att invändamot atl far ansvaret för programmet. 4.26 :------ En samordningfinns ossveterligt inte och kan knappast uppnås enbart genom tillkomsten av gemensammaberedningsutskott för bedömning av ansökningar, av det slag som föreslår. 4.27 StiftelsenSvensk näringsforskning: Det är Stiftelsens förhoppning att det för , , och gemensamma be redningsorganet skall fungera så att inga ansökningar i fortsättningen ris kerar att falla mellan olika anslagsbeviljande instanser. 4.29Landsorganisationen i stöder förslag att inrätta ett rådgivandeorgan med företrädare för berörda statliga organ samt för konsumenter ochproducenter som kan ge vägledning i de övergripande prioriteringsfrågorsom uppstår under programmets genomförande.