prop · GA03150 · 1986-12-31 00:00:00 — Vissa särskildautgifter har, som tidigare nämnts, vid beräkningarna i löpande priser anpassatstill pris- och löneutvecklingen även om någon formell indexkoppling inte föreligger. Efteromräkningen blir den genomsnittliga åriiga ökningen av statsutgifterna ilöpande priser (exkl. statsskuldräntor) 2,. Utgifternaför slatsskuldräntor beräknas under slutåret uppgå till . Fören närmare beskrivning av slatsskuldräntornas utveckling hänsvisas lillappendix I. Tabell 4 Utgiftsutvecklingen, lågalternalivet Miljarder kr., löpande priser Prop.1986/87:150 Bilaga 1.2 f/% r ri ri rl r-i r» n snittlig 1987/88- Hälso, sjuk- och social- Allmänna bidrag till den -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -5,4 -3,0 -3,5 -0,6 3.3Jämförelse mellan alternativa utgiftsutvecklingar I tabell 5 redovisas utvecklingen /88-1991/92 om utgiftsökningen följer BNP-utvecklingen . Beräkningarnautgår från utgifterna exkl, statsskuldräntor /88, Som tidigarepåpekats beaktas inte att de ökade utgifterna normall påverkar aktiviteten iekonomin och därmed även inkomsterna. deförutsättning för att ökade utgifter skall leda till en ökad aktivitet i Prop.1986/87: 150 ekonomin är att del finns icke outnyttjad kapacitet hos företagen.De Bilaga 1.2 multiplikativa effekterna av alt öka statsutgifterna vid dagenshöga kapacitetsutnyttjande skulle sannolikt lill största delen leda tillprisstegringar, ökad import och höjda räntor och därmed ytterligare försämrabudgetsaldot. Däremot har effekterna på utgifterna för slatsskuldräntor av ettstörre budgetunderskott inkluderats i beräkningarna. Resultatet visar att om utgifternaökar i takt med BNP-utvecklingen - trots den beräknade låga prisutvecklingenunder försämras budgetsaldot avsevärt . Tabell 5 Utgiftsutveckling i takt med BNP-utvecklingen,jämfört med lågalternativet Saldopåverkande miljarder kr. 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 saldopäverkan - +4,3 +10,9 +15.8 saldopäverkan - +0,5 +1,0 +1,5 Totalt saidopåverkan - +4,8 +11,9 +17,3 I tabell 6 redovisas utvecklingen under perioden1987/88-1991/92 om de underliggande utgifterna som andel av BNP fortsätter altutvecklas på samma sätt som /831986/87, Denna realautveckling har räknats upp till löpande priser med hjälp av den prognostiseradeprisutvecklingen. Tabell 6 Utgiftsutvecklingen i takt med den underliggandeutgiftsutvecklingen som andel av BNP, Jämfört med lågalternativet 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 saidopåverkan -11,3 -18,8 -24,4 -32,3 saidopåverkan -1,0 -2,0 -2,5 -3,0 Totalt saidopåverkan -12,3 -20,8 -26,9 -35,3 Beräkningarna kan, i förhållande till kalkylerna ilågalternativet, betraktas som en känslighelsanalys. Resultaten visar på denkraftiga försämringen av budgetsaldot som uppkommer om en stram utgiflsprövninginte kan upprätthållas. 3.4 Effekterna på utgifterna av andra antaganden. I detta avsnitt redovisas effekterna på utgifterna av del s.k. högalternalivet. I tabell 7 redovisas en jämförelse mellan utgifternaenligt låg- och högal ternalivet. Den största skillnaden kan hänföras lill statsskuldränlorna vil ket beror på den betydligt högre räntenivån i högalternativet. räntenivånbidrar även lill skillanden mellan alternativen för räntebidragen lillbosläder. I övrigt bidrar bl. a. den högre pris- och lönenivån till attutgifterna för folkpensioner och andra indexbundna transfereringar ökatsnabbare. Men även utgifternaj för offentlig konsumtion (inkl. löner) blirhögre i högalternativet. Tabell 7 Högalternativet Jämfört med lågalternativet Effekt på utgifterna. 1986/87: 150 Bilaga1.2 Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -5,5 -2.0 -4,9 -13,4 -7,0 -11,7 -25,3 -14,0 -24,6 -33,3 -19,0 -31,3 De tidigare presenterade beräkningarna av statensinkomster och utgifter har sammanställts i tabell8, Utöver den framräknande utvecklingen redovisasutfallen för budgetåren 1981/82-1985/86 och nuvarande beräkning för budgetåren1985/86 och 1986/87. Tabell 8 Budgetsaido budgetåren 1981/82-1991/92 Miljarder kr., löpande priser -68,1 -86,6 -81,4 -77,1 -66,3 -68,5 -58,9 -46,8 -42,7 -33,6 -33,3 -30,5 -31,8 -32,0 -32,0 -27,1 -27,1 -17,9 -17,9 -19,9 -19,9 -36,9 -36,9 -38,8 -38,8 -42,5 -42,5 -51,2 -51,2 I årets långtidsbudget görs inga beräkningar av detunderliggande saldot Prop. 1986/87: 150 för långtidsbudgetperioden, eftersomdet inte finns några särskilda åtgår- Bilaga 1.2 der somskulle skapa en skillnad mellan det redovisade och det underliggandebudgetsaldot. Budgetunderskottet försämras i lågalternativet från 30,5miljarder kr. /88 till . /89.Därefter förbättras gradvis budgetunderskottet för att uppgå till 19,9miljarder kr. Uttryckt som andel av BNP innebär detta enminskning frän 3,/88 till 1,/92. I tabell 9 redovisas BNP-andelarna för inkomster, utgifterexkl. stats-skuldräntor, slatsskuldräntor och budgetunderskott förlångtidsbudgetens första och sista år. Tabell 9 Inkomster och utgifter i procent av BNP 1987/88 1991/92 1991/92 I avsnitt 1.2, Samhällsekonomisk bakgrund, har påtalatsvikten av alt beakta de kopplingar som finns mellan statsbudgeten och andradelar av den offentliga sektorn samt till samhällsekonomin i dess helhet.Vidare påpekades långlidsbudgetkalkylens statiska karaktär. Det är mot dennabakgrund viktigt att också föra en diskussion om långtidsbudgetkalkylensresultat är förenligt med kalkylförutsältningarna. Härvid är det nödvändigt altåven beakta utvecklingen inom övriga delar av offentlig sektor. I det följande redovisas först en samlad beräkning för denstatliga sektorn och socialförsäkringssektorn under långtidsbudgetperioden.Framställningen koncentreras lill ATP-systemets avgiftsinkomster och utgifter.Därefter följer en redogörelse för kommunsektorns ekonomiska utveckling.Avslutningsvis förs en diskussion om den offentliga sektorns finansiellasparande. De beräkningar som presenteras nedan för den samladestatliga verksamhetens inkomster och utgifter baseras på samma grunder somberäkningarna för statsbudgeten som redovisats ovan. Det innebär att ingaavgiftshöjningar, förutom redan beslutade, har antagits. I tabell 10 redovisasdels vilka principer som gäller för redovisningen av socialavgifter, dels de iberäkningarna antagna avgiftsuttagen . Tabell 10 Lagstadgade socialavgifter Prop. 1986/87: 150 Avgifter vars inkomster helt redovisas på statsbudgeten Folkpensionsavgift 9,45 9,45 9,45 Sjukförsäkringsavgift 9,3 9,3 10,1 Barnomsorgsavgift 2.2 2,2 2,2 Vuxenutbildningsavgift 0,264 0,27 0,27 Allmänlöneavgift 2,0 2,0 2,0 Avgift vars inkomster delvis redovisas på statsbudgeten Arbetsmarknadsavgift 1,586 2,006 2,16 Avgifter vars inkomster inte redovisas på statsbudgeten Summa 37,65 38,276 39,53 Av de skäl som har redovisats inledningsvis är resultatetav kalkylerna inle är fullständigt jämförbara med de beräkningar sompresenteras i den reviderade nationalbudgelen och långtidsutredningen. Beräkningarna över den samlade statliga verksamhetenresulterar /88 i totala inkomster på ca , ochtotala utgifter på ca . I tabell 11 presenteras resultaten avberäkningen för den konsoliderade statliga sektorn. Tabell 11 Statens och socialförsäkringssektornsinkomster, utgifter och nnansiella sparande budgetåren 1987/88-1991/92 -4,5 -8,4 -6,0 -7,0 tioner (netto) -4,5 Inkomsterna i den konsoliderade beräkningen överstiger dei statsbudgeten redovisade med ca . för /88. Beräkningenav utgifterna för den konsoliderade statliga sektorn visar att de överstigerstatsbudgetens utgiftsnivå för /88 med ca 176 miljarder kr.Skillnaden beror i huvudsak på utbetalningar av ATP. 1 tabell 12 redovisasutgifterna och inkomsterna för ATP-syslemet . Tabell 12 AP-fondens utveckling budgetåren1987/88-1991/92 Miljarder kr., löpande priser Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 Räntor m. m. (därav pä statspapper) Beräkningarna visar att utan avgiftshöjningar måste enallt större del av avkastningen på fonden tas i anspråk. Detta illustreras idiagram 3. Diagram 3 AP-fondens finansiella sparande 1986/87: 150 I föregående avsnitt har utvecklingen av det finansiellasparandet i den ""ga 1.2 statliga sektorn ochsocialförsäkringssektorn redovisats. I det perspektivet är det även av intresseatt kort belysa de förutsättningar som kommer att gälla för kommunsektorn denärmaste åren. En redogörelse för den kommunala sektorns reala och finansiellautveckling har tidigare presenterats i långtidsutredningen. Somtidigare nämnts är resultaten från långtidsutredningen och långtidsbudgeten ejdirekt jämförbara, bl. a. beroende av olika beräkningsmetoder. Trots dessaskillnader kan de beräkningar som redovisas i långtidsutredningen vara avintresse för att i förevarande sammanhang kunna belysa utvecklingen inom denkommunala sektorn. Formellt gäller att den kommunala budgeten skallbalansera. Detta innebär atl kommunsektorn inte kan lånefinansiera utgifterför konsumtion, men all man har full möjlighet alt lånefinansierainvesteringar. De samhällsekonomiska kalkyler som gjorts avlångtidsutredningen leder i det s.k. balansalternativet lill att nuvarandeåriiga underskott i kommunsektorns finansiella sparande kvarstår i stort settoförändrade . Den kommunala verksamheten förutsätts i dettaalternativ växa realt med . Vidare förutsätts visslånefinansiering av investeringar. Av tabell 13 framgår den kommunala sektorns finansiellasparande . Tabell 13 Den kommunala sektorns flnansiella sparande -3,8 -3,2 Det finansiella sparandet påverkas i stor utsträckning aväven mindre förändringar i den reala tillväxten i kommunsektorn (volym samtrelativ kostnadsutveckling). Om den reala tillväxten blir iställetför den i kalkylen förutsatta tillväxten på . kommer det finansiellasparandel att försämras med i storleksordningen . Som framgår av tabell 14 har den kommunala sektornskonsumtionsutveckling legat avsevärt över den förutsatta nivån under perioden1980-1986. Tabell 14 Den kommunala konsumtionsutvecklingen Långtidsbudgetens lägalternativ baseras i huvudsak på denallmänna eko- nomiska utvecklingen i långtidsutredningens s.k.balansalternaliv. I balansalternativet förutsätts alt det nuvarandeunderskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande reduceras underperioden och beräknas balansera . Mot denna bakgrund ärdet viktigt atl åtminstone grovt bedöma huruvida resultatet av långiidsbudgelberäk-ningarnaär förenligt med de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som kalkylengrundas pä. Härvid måste även utvecklingen i övriga delar av den offentligasektorn beaktas. I del föregående har statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparande setts sammanlaget. Beräkningarna visaratt nuvarande regleroch de antaganden som ligger till grund för långtidsbudgelberäkningarna lederlill ett försämrat finansiellt sparande i socialförsäkringssektorn. Sammantagetuppvisar staten och socialförsäkringssektorn en viss förbättring av delfinansiella sparandet i en kalkyl grundad på längtidsbudgetberäk-ningensanlaganden och övriga förutsättningar. kalkyler pekar på all kommunsektorn iförhållande till nuläget kommer att ha ett i slort sett oförändrat finansielltsparande förutsatt att den åriiga volymökningen i sektorn inteöverstiger drygt I %. Med de beräkningsförutsättningar som har gällt ilånglidsbudgetberäk-ningarna uppnås i stort sett den förbättring i detfinansiella sparandet i staten och socialförsäkringssektorn som har förutsattsi långtidsutredningens balansalternativ. Resultatet avlånglidsbudgetberäkningarna kan därför i elt dynamiskt perspektiv inte ansesoförenliga med de antaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen som liggertill grund för beräkningarna. Del bör dock observeras att den trendmässigaförbättringen av det finansiella sparandel bryts . Vidarefinns skäl att upprepa vissa viktiga förutsättningar för atl bilden inte skallförsämras. o I beräkningarna anlagna volymer får inte överskridas förvolymstyrda utgifter pä statsbudgeten eller i socialförsäkringssystemet. Sjuktalet, som stigit får exempelvis inte överstiga dennuvarande nivå. Statsbidraget lill skolan måste anpassas till det sjunkandeelevunderlaget. o Utgiftsökningar på statsbudgeten och isocialförsäkringssektorn utöver de som beaktas enligt långtidsbudgetensberäkningsförutsättningar måste finansieras genom motsvarande minskning avandra utgifter. o Den kommunala volymexpansionen får inte överstiga drygt 1 %.Expan-sionslaklen måste således märkbart minska från nuvarande nivå. Omavvikelse i negaliv riktning sker i någon av dessa förutsättningar kommer detfinansiella sparandet att försämras under i övrigt oförändrade antaganden. Det samlade inhemska sparandet årdefinitionsmässigt likamed bytesbalansen. Ett försämrat finansiellt sparande inom någon sektorförutsälter således ett motsvarande förbättrat finansiellt sparande inom privateller offentlig sektor om en försämrad bytesbalans skall kunna undvikas. 2 1986/87. skatteroch avgifier höjs för att bibehålla den offentliga sektorns finansiella Prop.1986/87: 150 sparandeutveckling innebär detta en ytterligare belastning på denprivata Bilaga 1.2 sektorn. Detta påverkar inflationstakt och konkurrenskraft.Tillvåxtbe-tingelserna i samhällsekonomin försämras och därmed i sin tur ävenskatteunderlagets utveckling . Risken att den ekonomiska utvecklingenkommer att bli sämre än den som förutsatts i antagandena, med åtföljande sämreutveckling även av den offentliga sektorn ekonomi, är därvid uppenbar. Med de ekonomiska betingelser som gäller i högalternativetskulle det finansiella sparandet i offentlig sektor utvecklas avsevärt sämre äni lägalternativet. som den allmänt sämre ekonomiska utvecklingen kanställa högre krav på offentlig sektor skulle således kraftfulla åtgärderbehövas för att begränsa utgiftsökningarna. En ekonomisk utveckling enligthögalternalivet kan uppkomma av olika anledningar. En sämre internationellutveckling än den som förutsatt i balansalternativel får således snabbi negaliveffekt på svensk ekonomi. En sämre ekonomisk utveckling kan också vara förorsakadav inhemska faktorer. En sådan utveckling beskrivs i långtidsutredningensreferensalternativ med högre nominella löneökningar och högre inflation. Ensämre utveckling kan också bli följden om den offentliga sektorns finansiellasparande utvecklas pä ett sätt som inte är förenligt med ekonomisk balans. 1986/87: 150 Statsbudgetensutgifter fördelade på '' '- För att lättare kunna analysera utgiftsutvecklingen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv görs i detta kapitel en uppdelning av utgifternai realekonomiska termer. Denna uppdelning, som i huvudsak bygger på det inomnationalräkenskaperna tillämpade internationella SNA-systemet (System ofNational Accounts), innebär att utgifterna indelas i utgifter för konsumtion,investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Vid en analys avutvecklingen i reala termer måste de finansiella transaktionerna särskiljasfrån utgifterna i övrigt. Realekonomiskt betraktas de finansiellatransaktionerna som en del av kreditmarknaden. Det är dessutom viktigt attskilja mellan ä ena sidan utgifter där staten slutligt förbrukar produktionsresurseroch å andra sidan utgifter som består av transfereringar till andra sektorer iekonomin. De statliga konsumtions- och investeringsutgifterna visar statensdirektanförbrukning av reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktasugifler för statliga myndigheters produktion av tjänster inom l.ex. försvaret,undervisningssektorn och rättsväsendet. Konsumtionsutgifterna beslår tillnärmare av lönekostnader, inkl. sociala avgifter. Återstoden är omkostnaderi den löpande verksamheten, exempelvis inköp av konsumtionsvaror, hyror,reparationer och underhåll. Försvarels investeringar, som inle antas ha någoncivil användning, betraktas i enlighet med SNA-systemet som konsumtion. Det investeringsbegrepp som används skiljer sig i principinle från det som gäller för den privata sektorn. Som statliga investeringarbetraktas utgifter för byggnader och anläggningar samt malerialinköp för civilaändamål. Precis som för övriga utgifter på statsbudgeten belastarinvesteringarna budgeten för utbetalningen.Invesleringsulgifterna periodiseras således inle. Till skillnad från vad somgäller vid en strikt tillämpning av SNA-systemet räknas i långtidsbudgetenäven affärsverkens investeringar i den mån de finansieras över statsbudgetensom statliga investeringar. Det bör understrykas alt gränsen mellan konsumtion ochinvesteringar i vissa fall kan vara flytande. Det kan sålunda hävdas att iutgifterna för l.ex. utbildning och forskning, vilka klassificeras somkonsumtion, ingår produktiva investeringar i olika hög grad, t. ex. inköp avmaskiner. Transfereringarna indelas i undergrupper med utgångspunkti vilken sektor av ekonomin som är mottagare av inkomstöverföringen. I långtidsbudgetendelas transfereringarna upp i överföringar till hushåll, kommuner och företag.I SNA-systemet räknas också ränteutgifter för statsskulden som transfereringar.I långtidsbudgeten redovisas dock dessa för sig. Till gruppen nnansiellatransaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning m. m. Utgifterna för konsumtion på statsbudgeten beslår tilldrygt hälften av löner. beräknas de statligakonsumtionsutgifterna minska med i genomsnitt -0,i fasta priser. Iberäkningarna har schablonmässigt lagts in en fortsatt tillämpning av del s.k. huvudförslaget. Tabell 1 Konsumtionsutgifternas utveckling Miljarder kr., oförändrad pris och lönenivå Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettamedför att de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte ärhelt jämförbara. Pä statsbudgeten finns utgifter för invesleringsändamälinom såväl statlig som och privat sektor. Staten påverkar ytterligareen betydande andel av den totala investeringsvolymen eftersom betydande delarav affärsverkens (inkl. dotterbolagens) totala investeringar inte finansierasöver statsbudgeten. Vidare klassificeras utgifter på budgeten för investeringari och privat regi som transfereringsutgifter. I långtidsbudgetenredovisas som direkta statliga investeringar endast de medel som på budgetenanslås för investeringar inom statliga myndigheter och siafiiga affärsverk. Dedirekta statliga investeringarna på budgeten uppgår /88 till ca13,. beräknas dessa i princip vararealt oförändrade. Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell förändring 1981/82- procentuell förändring 1987/88- Transfereringarna beräknas under /88 svaraför av statsbudgetens totala utgifter. Som framgår av tabell 3 hartransfereringarna minskal med mellan budgetåren 1981/82 - 1985/86 ioförändrad pris- och lönenivå. Transfereringarna lill hushållen har i principvarit oförändrad medan transfereringar till kommuner och företag minskat med1,respektive 4,. beräknas de totalatransfereringarna i oförändrad pris- och lönenivå vara realt oförändrade. Tabell 3 Transfereringarnas utveckling Miljarder kr;oförändrad pris- och lönenivå -0,3 till företag m. Prop.1986/87: 150 Bilaga 1.2 ' inklusive räntebidrag för bostäder inklusivelivsmedelssubventioner Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettagör att de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. Transfereringarna till hushåll beräknas öka med knappt 1 %i oförändrad pris och lönenivå . Den dominerandetransfereringsutgiften inom denna grupp är folkpensionerna som svarar för överhälften av utgifterna. Till följd av att allt fler pensionärer erhåller fullATP minskar kostnaderna på statsbudgeten för pensionsfillskott . Tabell 4 Transfereringar till hushåll Miljarder kr. Oförändrad pris- och lönenivå 1987/88-1991/92 Summa transfereringar till hushåll + 6,-0, + 1,-0, + 10,- 0, De statliga transfereringarna till kommunerna förkonsumtion och inves- Prop. 1986/87: 150 leringar omfattar dels bidrag avseddaför särskilda ändamål, t. ex. löner för Bilaga 1.2 lärare i ochgymnasieskolan, dels allmänna bidrag, främst skatteutjämningsbidrag, Elt drygttiotal bidrag svarar för av de statsbidrag till den kommunalasektorn som utgår för särskilda ändamål i form av s. k. specialdestineradebidrag. Transfereringarna lill kommunsektorn beräknas vara realt oförändradeunder långtidsbudgetperioden. Av tabell 5 framgår transfereringsutgiflerna lillkommunsektorn. Bidrag lill skolväsendet m. m. avser till löner lillgrundskole- och gymnasielärarna. Tabell 5 Transfereringar till kommunsektorn 1987/88-1991/92 Bidrag till skolområdet. m. m. Bidrag till sjukvård, social hemhjälp m. m. Transfereringar till företag m. m. inkluderar överföringartill såväl privata som statliga företag. I fasta priser minskar dessa utgiftermed . Som framgår av redovisningen under ändamålsgruppenNäringspolitik har de statliga insatserna till krisdrabbade förelag och branschervarit förhållandevis stora /82 - 1985/86. Förlångtidsbudgetperioden har några nya sådana insatser inte lagts in i beräkningarna.Transfereringsutgifterna till företag beräknas i lågalternalivet varaoförändrade i löpande priser . I högalternalivet ökar utgifternamed 4,till följd av tillkommande utgifter för A- och I-politik p. g.a. den låga ekonomiska aktiviteten i detta alternativ. De internationella transfereringarna består till störstadelen av anslag lill utvecklingsbistånd (u-hjälp). Utgifterna för biståndetföljer bruttonationalinkomstens (BNI) utveckling. I fasta priser ökartransfereringarna med . Denna beräkning baseras pålågaliernativels antagande om en viss årlig volymtillväxt i BNI. I löpandepriser innebär delta en åriig genomsnittlig ökning med 4-4,i lågalternafiveloch i högalternalivet. Utgifterna för statsskuldsräntor, m. m. beslår dels avränteutgifter för upptagna lån inom och utom landet, dels avvalutakursförluster lill följd av 22 1986/87: 150 Bilaga 1.2 Utgifterna beräknas totalt uppgå till62,. I lägalternativet ökar utgifterna förslalsskuldsränlor m.m. till . /89 och lill60,0 miljarder /92. Motsvarande utgifter uppgår ihögalternalivet till . /89 och 79,0 miljarderkr. Av tabell 6 framgår utgiftsutvecklingen förstatsskuldsräntor i löpande priser . Tabell 6 Utgifter för statsskuldsräntor, m. m. ilöpande priser 1987/88-1991/92 -3,0 -3,5 - räntor på inhemska lån -3,9 -0,9 - räntor på utländska län -0,4 +0,3 +4,0 -0,3 + 1,2 + 2,0 -0,7 -1,7 + 2,0 -0,4 + 1,1 +9,0 +41,4 + 6,3 - räntor på inhemska lån - räntor pä utländska lån -0,4 +0,3 -0,3 + 1,2 -0,6 -1,7 -0,2 + 1,1 - 3,8 +41,4 Den genomsnittliga räntesatsen för nyupplåning på densvenska kreditmarknaden beräknas f, n, till . I lägalternativet antas enfallande räntenivå i nominella termer för /92 uppgå lill . Detta innebär i denna kalkyl en fullständiganpassning till den internationella räntenivån mot slutet av perioden. Ihögalternalivet antas den nominella räntan vara . Statenredovisar inkomster och utgifter i huvudsak kassamässigt. Del kassamässigabudgetunderskottet bygger upp en statsskuld som i princip motsvarar summan avde nominella budgetunderskotten. Detta innebär att värdeförändringar på statensskulder inte påverkar den redovisade statsskuldens storlek så länge deupptagna lånen inte omsätts. Utländska lån är bokförda till värdet i kronor viduppläningslillfället. Om lånets värde i kronor vid inlösenlidpunkten, lillföljd av valutakursförändringar avviker från del bokförda värdet uppstår envalutaföriust eller valutavinst. Vid utgången av /86 var statensutlandsskuld lill den kurs som gällde vid upplåningstillfället värderad till120,. medan den värderad lill aktuella valutakurser uppgick till122,. Finansiella transaktioner Prop. 1986/87: 1.50 Bilaga 1.2 Iposten finansiella transaktioner ingår dels statlig utlåning lill olika ändamålsåsom studiemedel, lokaliseringslån och övriga lån lill förelag, dels aktieköp,köp och försäljning av mark samt förändringar i dispositionen av rörligakrediter. ingick lån lill bostadsbyggande i denna grupp men från ochmed /86 redovisas bostadslånen utanför statsbudgeten. Av tabell7 framgår utvecklingen av posten finansiella transaktioner underlångtidsbudgetperioden. Tsbell 7 Finansiella transaktioner Genomsnittlig äriig förändi 1987/88-1991/92 Oförändrad pris- och lönenivå därav Statliga lån varav Studiemedel +0,-0, + 1,+ 1, + 10,+ 2,