prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag anser att det är rimligl - inleminst ur handikappolitisk och principiell synvinkel - att samhället svarar fördessa kostnader. Jag vill mot dennabakgrund förorda atl rikstolkljänsten permanentas fr.o.m. nästa budgetår. Jaganser atl Handikappinsfilutel lills vidare bör svara för de administrativa ochekonomiska uppgifter som är förknippade med rikstolkljänsten, vilka jag bedömervara av mycket begränsad omfattning. För nästa budgetår bör totalt 1 200 000kr. anvisas för rikstolktjänst. De förordaderesursförstärkningarna under anslaget har finansierats genom omprioriteringarinom huvudtiteln. Med hänvisning lill sammanställningen förordar jag, attanslaget förs upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kosinader förviss verksamhet för synskadade och döva för /87 anvisa eltförslagsanslag av . Statens hundskola iSollefteå säljer dresserade hundar och ger utbildning i hundtjänst. Produktionen av hundar skall tillgodose försvarsmaktens, polisväsendets, tullverkels och andra statliga och kommunala myndigheters 125 behovav ijänslehundar samt Synskadades riksförbunds behov av ledarhun- Prop.1986/87:100 dar. Utbildning i hundtjänst sker genom kurser för personal fränbl.a. 7 försvarsmaklen och , personer från frivilligaförsvarsorganisalioner saml för synskadade. Skolan får även lillhandahålladjursjukvård och andra tjänsler åt myndigheter och enskilda, om del kan skeulan att övriga arbetsuppgifter eftersatts. Hundskolan leds av enslyrelse. Ledamöier är chefen för skolan och sex andra ledamöier, som utses avregeringen. Statens hundskola har dragitsmed belydande underskott. Statskontoret har genom en utredning och rapportpekal på olika vägar all lösa hundskolans problem. Skolan kommer alt vidtaga enrad ålgärder för alt vända den negativa resultatutvecklingen. För atl genomförade föreslagna åtgärderna krävs en särskild finansiering för de omställnings-och avvecklingskostnader som uppstår. Skolan beräknar anslagsbehovel förverksamhetens genomförande till . under /88. De ulbildade hundar som statens hundskolalevererar har erkänt goda egenskaper. Vikliga förutsättningar för della äryrkesskicklig dressyr och avel. Verksamheten har emellertid under senare århaft slora ekonomiska problem. Slalskonlorel har på regeringens uppdragombesörjt en utredning och lämnat förslag lill ålgärder. Jag avser all senareunder innevarande budgelär föreslå regeringen att återkomma lill i fråga om hundskolansframlida organisalion och finansiering. I avvakian på della bör för budgelåret1987/88 beräknas oförändrat anslag. Chefen för juslitiedepariemenlet och jaghar samrått i dessa frågor. Under anslag förordadeslidigare elt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statenshundskota för budgeiårei 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Statens handikapprådskall verka för förbätlrade levnadsförhållanden för handikappade och främja samarbelel i handikappfrågor mellan samhällsor ganen saml mellan dem och handikapporganisalionerna. Rådel, som utses av regeringen, består av ordförande och 17 övriga ledamöier. I rådel ingår 126 förelrädareför handikapporganisationerna saml för , ,, bosladssiyrelsen, slalens planverk, arbelsmarknadsstyrelsen,arbetarskyddsstyrelsen. och Svenska kommunförbundei. Reglerom rådets organisation finns i förordningen (1979:421) med instruktion förstatens handikappråd. 1986/87:100 Bil. Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Beräknad ändring 1987/88 3 062 000 (2 428 000) + 53 000 (+ 44 000) hemsläller om dels löne-och prisomräknade medel dels ökade medel om . för förbätlrade insatservad avser information, kontakt och kunskapsförmedling. En redukfion enligthuvudförslaget skulle försvåra rådets möjligheter att fullgöra sina viktigauppgifler inom flerhandikappområdet. Slatens handikappråd skall främja samordning ochsamarbete inom handikappområdet. Särskild uppmärksamhet har inomhandikapprådel ägnats frågor om insatser för flerhandikappade.Sådana frågor förutsätter en samordnad verksamhet mellan många organ isamhällel. Denna inriktning av arbete bör enligt min meningfortsätta. tillställde regeringen enrevisionsrapport angående bl.a. slalens handikappråd. Av handikapprådelsyttrande över rapporten framgår att rådet f.n. genomför en översyn av rådetsuppgifter och organisation. Rådet avser att fill regeringenkomma med förslag till ny instruktion. Jag finner att ävenstatens handikappråd bör omfattas av huvudförslaget och beräknar således ennedskärning fördelad . Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Statenshandikappråd för /88 anvisa etl förslagsanslag av . Bidrag till handikapporganisationer Prop.1986/87:100 Från anslaget erhållerhandikapporganisalionerna bidrag till sin verksamhet. Regeringen beslular omfördelningen av anslagsbeloppel mellan organisalionerna efter förslag avslatens handikappråd. Följande 29 organisationer har fått bidrag underinnevarande budgelår. i ,Bi östcancerföreningarnas riksorganisaiion, Riksförbundel för döva och hörselskadadebarn, . i ,Föreningen . för utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna. , ILCO/för ileo-, colo- och urosiomiopererade,Neurologiskl . Svenska psoriasisförbundei,Riksförbundel för rörelsehindrade barn och ungdomar. , Riksförbundel för mental hälsa. Svenska epilepsiförbundei, , saml . Handikapporganisationernas iniressepolitiskaverksamhet fullföljer en folkrörelsetradition. Deras insatser har haft enavgörande betydelse för ulvecklingen av en ny syn på handikapp ochhandikappfrågor. Statsbidraget lillhandikapprörelsens riksorganisationer utgör innevarande budgetår 49 milj. kr.Handikapporganisationerna har i flera sammanhang betonat vikten av attstatsbidragen till dem fortsätter all utvecklas. Jag bedömer det viktigt att såsker. Handikapporganisationerna spelar en betydelsefull roll både för den poliliskainrikiningen och för den konkreta utformningen av handikappåtgärderna.Organisationernas insatser kommer även i fortsättningen av vara nödvändiga församhällels utveckling. Förutsättningarna förhandikapporganisationernas arbete har i hög grad påverkats av de mer övergripande samhällsförändringar som genomförts . Jag länker här på ulvecklingen mot decentralisering, den minskade statliga detaljregleringen och reformeringen av viss lagstift ning. Dessa förändringar har inte bara påverkat inriktningen av organisatio nernas verksamhet, ulan också ökat kraven på deras medverkan i samhällsar betet. Lål mig i sammanhanget bl.a. erinra om all de för handikappolitiken kanske mest grundläggande lagarna - socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårds lagen och den nya omsorgslagen - samtliga innehåller klara uttalanden om vikten av samråd mellan de skilda huvudmännen och handikapporganisatio nerna. Denna utveckling - vars syfte bl.a. är attförstärka den kommunala Prop. 1986/87:100 demokraiin och skapa förutsättningarför ett utökat brukarinflylande - har Bil. 7 sammanlaget inneburit attriksorganisationerna slår inför många vikliga uppgifler.Det gäller för dem att utveckla organisation och bedriva verksamhel på etl sällsom stämmer överens med de ändrade förutsättningarna. Atl handikapprörelsenverkligen kan utveckla arbetsformer som ger möjligheter lill brukarinflylande och samverkan, ligger i såväl samhällels somorganisaiionernas iniressen. Mot den här bakgrundenanser jag all bidragsgivningen lill handikapporganisalionerna ävenfortsätiningsvis bör vara etl priorileral område. För bidrag tillhandikapporganisalionerna beräknar jag för näsla budgetår elt belopp omsammanlagt . Av delta belopp bör . avse sådanainsatser som organisationerna gör för alt på olika sätl skapa förutsättningarför ell förstärkt brukarinflylande. Del bör ankomma påstatens handikappråd all efler ansökan från organisationerna lämna förslag till regeringen om fördelningen av dessasärskilda medel i samband med fördelningen av det allmänna bidraget. I detla sammanhang villjag även erinra om handikapporganisationernas möjligheter alt finansierasärskilda projekl med understöd från allmänna arvsfonden. har ca19 milj. kr. ställts till förfogandeför ändamålel, och jag räknar med all regeringen har möjlighel atl beviljasådant understöd i ungefär samma omfattning . Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag Ullhandikapporganisationer för budgetårel 1987/88 anvisa ett reservationsanslag av55 . 9 1986/87 1saml. H.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Prop.1986/87:100 skall svara för omsorg ochservice till familjer och enskildasom behöver detla. Till uppgifler hör också alt delta isamhällsplaneringen samt all genom uppsökande och förebyggande verksamhel ochpå annal säll främja förulsällningarna för goda levnadsförhållanden.Socialstyrelsen kommer all presentera förslag till allmänna råd för medverkan isamhällsplaneringen. Inom pågårelt omfattande utvecklingsarbete som rör såväl meloderna i del sociala arbeletsom frågor om organisalion, vårdinnehåll m.m. Staten lämnar olika former avstöd och stimulans till sådana utvecklingsinsatser. Totall beräknas drygl 29 milj.kr. för utveckling av det socialaarbetet bland barn och ungdom och kring krisproblemalik i familjerna,missbrukarvård saml socialbyråernas arbete. Socialberedningen (S1980:07) överlämnade beiänkandei (SOU 1986:20) Barns behov ochFöräldrars rätl. Betänkandet behandlar arbete med utsattafamiljer. Beredningen föreslår bl.a. en hell ny lag om ivångsomhänderlagande avunga (LTU). Ulredningens ledamöter och sakkunniga har redovisat skilda åsikterpå en rad väsenlliga punkler vilket ger anledning lill ytterligareöverväganden. Mol denna bakgrund har en särskild utredare tillkallats för atlgöra en viss översyn av lagen (1980:621) med särskilda beslämmelser om vård avunga (LVU). Arbetet skall bedrivas skyndsamt och beräknas vara färdigt underförsta halvårel 1987. Socialberedningen harvidare lämnal beiänkandei (SOU 1986:19) Aktuella socialtjänslfrågor som bl.a. tar upp frågor om vistelsekommunensansvar, insalser för människor med handikapp,klagomöjlig-heierna enligt socialtjänstlagen, föreningslivet och socialtjänstenm.m. Betänkandet har remissbehandlats och bereds isocialdepartementet. Socialberedningenfortsätter sitt arbele med en översyn av lagen (1981:1243) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM). Utredningsarbetet beräknas vara färdigt underförsta . belänkande (DsS 1986:5)som lämnades 1986 har varit föremål förremissbehandling . Betänkandet behandlar bl.a. socialnämndernas personregister saml frågan om journaler och regisler vid hem för vård eller boende. Min avsikt är atl 1987 föreslå regeringen alllägga en proposiiion kring dessa frågor. Utvecklingen av socialbidragen kännetecknades av en stadig minskning av såväl antalet bidragstagaresom kostnaderna för utgivet socialbidrag. vände emellerlid dennatrend och har det skett en krafiig ökning av både anlaletbidragstagare och kommunernas kostnader för utgivet socialbidrag. Antaletbidragstagare har ökat med nästan 200 000 personer sedan är 1980 och del lolaltutgivna socialbidraget har mer än fördubblals , räknat ifasta priser. tillsatteregeringen en arbelsgrupp med uppgifl alt analysera socialbidragsutvecklingen under 1980-talel. Arbelsgruppen har i 30 presenterat en delrapport (DsS 1986:7)Socialbidrag - en faklare- Prop. 1986/87:100 dovisning och probleminvenlering.Denna innehåller en sammanställning Bil. 7 och belysning av tillgängligtfaktamaterial samt en probleminvenlering utifrån uppgifter inhämtade från olikakommuner i landet. Arbetsgruppen har dessutom initierat etl antal egnaundersökningar. Dessa kommer all redovisas i arbelsgruppens slutrapportlillsammans med arbetsgruppens egen analys av orsakerna lillsocialbidragsulvecklingen under 80-lalet. Arbelsgruppens sluirapport beräknasvara färdig . FamUjevåld är elt begreppsom ibland används när man talar om kvinnomisshandel, barnmisshandel ochsexuella övergrepp mot barn. Dessa former av våld utspelas mellan människor somhar nära känslomässiga relationer lill varandra vilkel gör frågorna särskiltkomplicerade alt arbeta med. anslogsmedel, som disponeras av , lill en treårig försöksverksamhel förall utveckla vårdinsatserna för misshandlade kvinnor och deras familjer. Två avde projekt som startats syftar lill alt utveckla behandlingsmetoder för mändömda för kvinnomisshandel. Resultaten av försöksverksamheterna kommer atlredovisas . harvidare erhållil särskilda medel lillförsöks- och utvecklingsarbete som bedrivs av kvinnojourer och andraorganisaiioner som slöder misshandlade kvinnor. Kvinnojourernas verksamhel ärbretl inrikiad och är enligt min mening ell utmärkt exempel på hur ideellverksamhel väl kan komplettera samhällets insalser. har påflera orter startats s.k. mansjourer.Dessa har som syfte atl ge råd och slöd till män som befinner sig i en svårlivssituation. Vidare har regeringenbeviljat medel lill ett projekl som bl.a. skall kartlägga omfattningen avsexuella övergrepp mol barn. Projektet drivs av en arbetsgrupp inombrottsförebyggande rådet. Gruppen behandlar även frågor kring den informationsom behöver ges till vissayrkesgrupper för atl dessa skall kunna upptäcka sexuella övergrepp, frågor omhandläggningen hos myndigheterna saml hur alternativa behandlingsmetoder skallkunna utvecklas. Barns uppväxlvillkor ären fråga som behöver uppmärksammas mer. 1 samband med hustrumisshandel,missbruk och andra krissituationer i familjen drabbas barnen ofta mycket hårt. Socialslyrelsen hargivils ett uppdrag angående insatser för all förebygga sociala problem,ordningsproblem och brottslighet i samband med slörre och andra allmännafestdagar. Ett liknande uppdrag har lämnals lill rikspolisslyrelsen.Socialslyrelsen skall bl.a. uireda frågan om förebyggande insalser inomsocialtjänsten. Arbetet har bedriviis skyndsami och kommer attredovisas lill regeringen. Socialslyrelsen har allsvara för viss utbildning och forlbildning av familjepedagoger och annanpersonal inom som arbelar med flyktingar. Vad gäller kommunernasinsalser för zigenare kommer statligt stöd liksom att kunna lämnas från socialslyrelsen lill familjepedagogiskainsalser och lill andra former av socialt arbete av projektkaraktär. Omfattande insalser görsnär det gäller atl utveckla arbetet med barn- och ungdomsfrågor. Regeringen har tidigare beslutat atl 131 ur allmänna arvsfonden på att förbättra barns och ungdo- Prop.1986/87:100 Dessa medel har fördelals till områdena ulvecklings- Bil. arbele vid fritidsgårdar, insalser med anledningav FN:s världsungdomsår samt idrollsrörelsens barn- ochungdomsverksamhet. beslutat att ytterligare 12 milj.kr. avarvsfondsmedel skall användas för alt utveckla tidiga insalser mol drogmissbruk blandungdomar. område har tillsalts en särskild arbetsgrupp somfortsätter sitl arbete med all dokumentera och följa upp de olika projekten. Under anslaget H 4.Ulvecklings- och försöksverksamhet har medel beräknats för att utvecklasocialbyråernas meloder i arbelet med familjer i kris. Syftet är bl.a. attfinna allernaliv lillomhändertagande. Vidare har socialstyrelsenbeviljals medel för alt siödja ulvecklingen av familjebehandling påinstitution. Detla sker bl.a. genom konferenser och seminarier för personalenpå barnhem som oflasl omvandlats till hem för både barn och föräldrar. Försäljningen av alkoholdrycker i Sverigeminskade med drygl . varförsäljningen alkohol per invånare och däröver, dvs islort densamma som . statistik för första halvåret 1986visar en försäljningsökning med . Systembolagets försäljning de tre försiakvartalen 1986 pekar mot en fortsatt ökning. Försäljningssiffrorna indikerarall alkoholkonsumtionen åter har börjat öka. Konsumtionsutvecklingenbland barn och ungdomar följer i huvudsak samma mönsier. Efter en positivutveckling sedan 1970-talels mitt bedöms en viss ökning ha börjat ske undersenare tid. De genomförda elevundersökningarna och andraundersökningsresultat visar atl den positiva trenden när del gälleralkoholkonsumtionen håller på att brytas. Rådet för alkohol- ochnarkoiikapolitiska frågor har diskuterat de nu redovisade utveckUngstendensernaoch behovel av åtgärder. Som en följd härav har regeringen inrättat en särskildberedningsgrupp inom rådel med uppgift att intensifiera och utveckla deopinionsbildande insatserna. Insatserna skall ha sin utgångspunkt i ungdomarslevnadsvillkor och värderingar och skall bl.a. ta sikte på att utveckla arbeletmed att skapa drogfria miljöer. Kopplingen mellan våld och missbruk skall ocksåuppmärksammas. Arbetet skall genomföras med stor skyndsamhet och slutföras föresommaren 1988. Det finns ingalillgängliga data som entydigl visar omfaltningen av alkoholskadorna. En deluppgifter kan dock ses som indikatorer på ulvecklingen. Flera sådanaindikatorer har förändrals i anslutning lill den minskade totalförsäljningensedan milten av 1970-talel. Således har antalet omhändertaganden enligt lagen(1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB) minskal markantpå senare år. Vidare har dödligheten i levercirrhos och vissa andraalkoholrelaterade dödsorsaker minskat sedan sluiet av 1970-lalel. Molsvarandeminskningar har kunnal noleras i statistik från sjukvården. Grunderna för alkoholpolitiken enligt 1977 årsriksdagsbeslul bör ligga 132 Vi skall således även i fortsättningen föra en akliv prispolitik, Prop. 1986/87:100 genomföra försäljningen av alkohol i kontrollerade former ochbedriva en Bil. 7 omfattande opinionsbildning. har sedan förraåret ställt sig bakom WHO:s målsättning alt fram lill minskaalkoholkonsumlionen med ytterligare minsl . När det gäller reglernaför försäljning och servering är del som tidigare ullalat viktigt allrestriktionerna på alkoholområdei begränsas lill sådana som människor uppfattarsom meningsfulla. Det finns risk för alt förtroendet för alkoholpolitikensgrunder minskar om regelsystemet är onödigl krångligt eller omalkohollagstiftningen uppfattas som föråldrad eller inkonsekvent. En mer omfattande översynav reglerna på alkoholområdei har genomförls av alkoholhandelsuiredningen.Utredningen har överlämnal två betänkanden (SOU 1985:15) Handel medalkoholdrycker och (SOU 1986:35) Handel med teknisk spril m.m. saml promemorian(DsS 1986:4) Partihandel med starköl. Betänkandena och promemorian innehållerförslag om förenklingar i lagen (1977:292) om tillverkning av drycker m.m.,lagen (1977:293) om handel med drycker och lagen (1961:181) om försäljning avleknisk spril och alkoholhaltiga preparat. Förslagen har remissbehandlats. Jagavser atl föreslå regeringen all lämna en proposiiion om vissaändringar av reglerna på alkoholområdet. Regeringen för en offensiv och beslutsamnarkolikapolilik. Målet för samhällets insatser är att stoppa allt missbruk avnarkotika. Allt icke medicinskt bruk av narkotika skall mötas av entydigareaktioner. Av flera skäl är detsvärl alt göra en säker bedömning av missbruksutvecklingen. De mått man brukarbegagna - som enkätundersökningar av skolungdom och värnpUktiga, data frånrättsväsendel etc. - har var för sig svagheier. De kompletterar emellertidvarandra och kan tillsammans ligga till grund för vissa slutsatser. En försiktig tolkning avtillgängliga data lyder på alt det grava missbrukei inle har ökat. Det finnsivärlom klara lecken på atl injekiionsmissbruket har minskat bland de unga. Narkotikamissbruketdomineras i huvudsak av missbruk av cannabis vilket är spritt över hela landel.Heroinmissbruket är däremoi centrerat till Stockholms- ochMalmö-Lundregionerna. Amfetaminmissbrukel förekommer i hela landet. Under detsenaste året har olika myndigheter rapporterat om etl ökat missbruk avamfetamin bland såväl unga som vuxna som är socialt elablerade. Missbrukei skeri första hand oralt och kombineras med missbruk av alkohol och cannabis. En faktor som tillkommitoch som har letl lill atl mer intensiva ansträngningar behövs är spridningen avHIV-smitla bland narkotikamissbrukare. AIDS-hotel utgör ytterUgare etlutomordentligt starkt moliv för all stärka insatserna mol narkofikamissbruketdär injekiionsmissbruket utgör en särskild risk. För att nå målet etl narkotikafriti samhällemåsle det finnas elt bretl 133 folkligt engagemang för narkolikafrågan. Folkrörelseroch frivilliga organi- Prop. 1986/87:100 sationer har kontinuerligt ökat silt engagemang. Regeringens slöd till Bil. 7 organisationernas arbete för att förebygga, vård eller för attdriva allmänt opinionsarbete inom narkolikaområdet är en av de cenirala delarnai regeringens narkolikapolilik. En effektiv ochkonsekvent kontrollpolilik är en annan viklig del av narkotikapoliliken. Denlagsfiftning och praxis som finns för alt bekämpa narkotikabrott är därförmycket sträng i . Alll innehav av narkolika är straffbelagt. Chefen förjustitiedepartementet har lidigare anmäll all en promemoria utarbetats omförslag lill ändring avnarkotikastrafflagen. Förslaget innebär all del straffbara områdel ulvidgas lill alt gälla också annan befattning äninnehav av narkolika. För drygl sedaninrättades elt samordningsorgan för narkolikafrågor inom regeringskansliet.Samordningsorganet har under årel tagil iniliativ inom en rad olika områden sombl.a. berör frågan om utveckling avsamordnade insalser på lokal och regional nivå. Samordning mellan polis,kriminalvård och socialtjänst är ett annat område där särskilda verksamheterhar iniiierats. Del internationellasamarbetet utgör en viklig del av narkotikapoliliken. För del skerdelta dels i nordiska och europeiska sammanhang, dels genom FN. En nordisk handlingsplanför har slutförts. Planen följs nu upp med en rad olikaaktiviteter inom polis- och tullområdet samt etl fortsatt fördjupaterfarenhetsutbyte inom förebyggande-, vård- och forskningsområdet. Inom den s.k.Pompidougruppen, som är en samarbelsgrupp för narkolikafrågor inom ,har ell tvåårigt handlingsprogram slutförts. Etl ministermöte kommer atl ägarum då ställning skall las till etl nyll program. harlillsammans med övriga nordiska länder aktivt medverkat till att WHO kommer allvidga sin verksamhet på områdel. I oklober 1986 hölls i Siockholm enWHO-konferens om AIDS och narkotika för vilken den var värd. arbetar aktivtföi ett ökat engagemang för narkotikafrågorna inom FN. En världskonferens omnarkotika på ministernivå skall äga rum i FN:s regi. I september1986 var den värd för en om de frivilligaorganisaiionernas roll i narkolikaarbetet. På konferensen förbereddes vissafrågor inför världskonferensen. För innevarande budgetårhar anslagit lOmilj.kr. lämnar också elt ärligt bidrag lill narkotikafondensallmänna verksamhet. Under anslaget 11. beräknas . för detla ändamål.Vidare beräknas under anslaget . som ett särskilt stöd förutvecklingsländernas kamp mot missbrukei. har stor vikl lagts vid allgenom förebyggande insalser försöka förhindra alla former av drogmissbruk. Opinionsbildning genom information och upplysning samt olika drogfria fritidsarrangemang har 134 Folkrörelserna och organisationslivet är centrala i Prop.1986/87:100 detta sammanhang. Genom rådet för alkohol-och nurkotikapoUtiska frågor finns numera en konlinuerlig dialog mellanorganisalionslivel och regeringen på det drogpo-liliska området. Rådels ledamöier är förelrädare för de folkrörelseroch organisationer som i sin verksamhel arbelar med drogfrågor. Som jag nyssnämnt har inom rådel tillsatts en särskild beredningsgrupp med uppgift allintensifiera opinionsbildningen mol alkohol och droger. Information ochupplysning om alkohol, narkotika och andra droger har sannolikl slor belydelseför utvecklingen när del gäller såväl alkoholkonsumtionen somnarkotikamissbruket, inle minst iungdomsgrupperna. Socialslyrelsen har del samlade ansvarei för den statligadroginformationen. Bl.a. har styrelsen utarbetat rapporlen Strategi fördroginformation, som utgör ett långsiktigt program för den statligadroginformationen. har Också utarbetat en omfallande kalalogöver drogupplysningsmale-rial. föralkohol- och narkolikaupplysning (CAN) har främsl rollen av ellbasfaktaförmedlande organ som en länk mellan forskningen och olika avnämare. Enav de cenirala uppgiflerna är all samlal följa drogproblemens förändringar.