prop · GA03134 · 1986-12-31 00:00:00 — I 3 § utlänningslagen (1980:376, omtryckt1984:595 -UtlL) återfinns en definition och en skyddsbestämmelse rörandeflyktingar som överensstämmer med konventionens. Bestämmelserna i 5 och 6 §§ UtlLom skydd åt krigsvägrare och åt personer som, utan atl vara flyktingar, kanåberopa starka polilisk-humanilära skäl för att få stanna i , ger skyddäven åt personer som inle omfattas av flyktingkonventionen. Denna vidareasylrätt ligger i linje med vad UNHCR rekommenderar. Den som pä egen hand kommer till för att söka asylhär skall redovisa sina skäl för polisen redan vid gränsen. Polisen gör en första utredning för att kunna avgöra om asylsökanden skall avvisas eller om ärendet skall överlämnas till för handläggning. Om den asylsökande anför politiska skäl - och dessa inte är uppenbart oriktiga eller inte kan lämnas ulan avseende skall ärendet överlämnas till . Finner polisen däremot att skälen är uppenbart oriktiga kan beslut fattas om avvisning. Detta får emellertid inte verkställas innan underrättats om fallet och beslutat atl inle överta ärendet. kan häva polisens beslut om avvisning och i stället undersöka fallet närmare. Regeringentillsatte är 1984 den s. k. asylutredningen (A 1984:01) för att Skr.1986/87:134 undersöka om det var möjligt att genom ändringar i utlänningslagenöka räUssäkerhelen för de asylsökande. Efler ett förslag från utredningen ändradesutlänningslagen fr. o. m. den (prop. 1985/86:133, SfU 21, rskr.303). Ändringen innebär aU en utlänning kan överklaga vissa avpolismyndighetens beslut i verkställighelsärenden. ändrades lagen såall kan ompröva sina avslagsbeslut efler det att dessa överklagats. lämnade sill slutbetänkande (SOU 1986:48) Rällssäkerhetenvid direktavvisningar . I belänkandet, som f. n. remissbehandlas,föreslår utredningen ändringar rörande polismyndighetens befogenhet atl fattabeslut om s. k. direktavvisningar och rörande rättshjälp ål asylsökande. Regeringen tillsatte två utredningar isyfte all kraftigt förkorta väntetiderna i utlänningsärenden. Den ena ulredningen(Dir 1987:3) skall göra en i första hand teknisk översyn av ullänningslagslift-ningen.Framför allt skall utredaren undersöka hur ändringar i lagstiftningen kanbidra till att handläggningstiderna för utlänningsärenden förkortas ulan atlberättigade anspråk på rättssäkerhet eftersatts. Utredaren bör även bl. a.undersöka om det är möjligt atl mer ingående ange skälen för ett beslut ulan auäventyra skyddet för den enskilde. I den andra utredningen (Dir 1987:4) skallorganisatoriska frågor rörande handläggningen av utlänningsärenden gås igenomi syfte att undersöka möjligheterna till väsentligt kortare väntelider. De bådautredningarna skall arbeta snabbt och i nära samarbete. Arbetet skall varaslutfört /88. 7 Asylsökande och flyktingar i Kvolfiyktingarna utgör endast en mindre delav den totala flyktinginvandringen till . Mångdubbelt fler var under år1986 de som på egen hand reste hit och sökte asyl vid gränsen eller efterankomsten lill . uppgick dessa, inberäknat barn, lillnärmare 15 000 personer, varav ca 1 700 direktavvisades. Under är 1985 var antaletasylsökande ca 14 500 medan antalet direktavvisade uppgick till ca 2 900. De största grupperna av asylsökande kom under är 1986 frånIran, , och . Antalet iranska asylsökande fortsätter att öka. Under år1986 ansökte 6282 iranska medborgare om asyl här. Frän att tidigare ha kommitvia , kommer de asylsökande nu till påandra vägar. Åven om de åberopade asylskälen generelll sett inle är av sammastyrka som tidigare, beslutas del sällan om utvisningar till . Antalet avvisningartill tredje land försvåras också i och med att den asylsökande i de flesta fallgjort sig av med passhandling och andra resehandlingar som visar flyktvägen.Andelen unga män som inle vill delta i del fortsatta kriget mot äroförändrat hög. beviljades 5934 iranier uppehållstillstånd avflykting- eller flyktingliknande skäl. är fortfarande del land i som svararför den största 21 invandringentill , Antalet enskilt inresta har ökat avsevärt under Skr.1986/87:134 . sökte 1 825 chilenska medborgare asyl iSverige. beviljades ca I 200 chilenska medborgare uppehållstillståndpå skäl hänförliga till 3 eller 6 §§ utlänningslagen eller av humanitära skäl.Motsvarande siffra för var ca 500. ökade antalet asylsökande etiopier kraftigt.Drygt 1000 sökte asyl . I slort sell samtliga saknade passhandling närde sökte asyl. har en viss ökad invandring skett avnordafrikaner. I övrigl kan noteras atl viss ökning skett genomgående från deafrikanska länderna, även från länder varit mycket lågtrepresenterade. Omkring 5 000 polska medborgare besöker varjemånad. Mänga av dessa ansöker om uppehållstillstånd för bosättning här. Underår 1985 beviljades 385 polska medborgare uppehållstillstånd på grunder som äratt hänföra till 3 eller 6 §§ utlänningslagen. Under är 1986 var antalet 414personer. Även anknylningsinvandringen har ökal . Antalet asylsökande llbaneser har minskatnågot. ansökte drygl 500 libanesiska medborgare här omuppehållstillstånd på politiska grunder. Därtill kommer ett antal stalslösapersoner ca 350 personer varav många är av palestinsk härkomst och harvistats under en lång följd av år i . Asylsökande från utgöresockså av personer med ursprung i och . En ökad inströmning frånLibanon har kunnat märkas under senare hälften av ; speciellt har andelenkristna asylsökande ökat. I ökad utsträckning anländer de asylsökande ulan attinneha passhandlingar. Antalet personer med falska passhandlingar och falskasvenska viseringar har också ökat markant. Antalet irakiska asylsökande har minskal under år 1986.Den största gruppen är, liksom när del gäller , unga män som inte villdelta i kriget mellan och . Minskningen av antalet asylsökande irakierskedde efter det atl skärpt sina visumregler. Endastetl fåtal irakier kommer direkt från hemlandet eller via där de vistats iläger. Flertalet asylsökande är personer som vislats i nägotösteuropeiskt land för studier. Då studierna avslutas har de inte velatåtervända till sitt hemland. beviljades 375 turkiska medborgareuppehållstillstånd i av poliliska skäl medan 460 personer erhöll lillståndpå gmnd av anknytning. har polisen och invandrarverketfattat 27 avvisningsbeslut saml ulvisningsbeslul beträffande 133 vuxna turkiskamedborgare. Antalet asylsökande jugoslaver har de senaste två årenökat och uppgått till ca 350 vuxna personer. Endast ett fåtal harbeviljats uppehållslillslånd på skäl hänförliga till 3 eller 6 §§ ufiänningslagen.Det stora flertalet kommer från provinsen och uppger sig vara förföljdapå grund av sitt albanska ursprung. Antalet asylsökande wrtrare har och år 1986uppgått lill ca 250 . Siffrorna visar en dryg fördubbling jämfört . Antaletasylsökande rumäner har ökat från 1984 till Skr.1986/87:134 1985 och 1986. Från etl dussintal fall ökade antalet asylsökande tamilerfrån Sri Länka fill eU 70-tal fall men sjönk åter till etldrygl 20-tal. Antalet asylsökande indier uppgick lill eltknappt 100-tal fall. Det är oftast fråga om sikher. har antaletasylsökande minskat till ca hälften. och är 1986 har antalet asylsökande som ärmedborgare i uppgått till ca 60 , en minskning jämfört med år1984 då antalet var ca 340. Antalet medborgare från som sökt asyl i Sverigeuppgick är 1985 och lill ett 30-tal per är. Sammanlagi beviljades ca 13400 uppehållslillslåndpå skäl enligl 3, 5 eller 6 §§ utlänningslagen eller av politiskt-humanitäraskäl. Etl betydande antal av dem som beviljats uppehållstillståndhade ansökt om asyl . Den ökade tillströmningen av asylsökande harmedfört att många av de enskilt inresta alltjämt väntade påbeslut vid ingången av . Tillståndsgivningen under är 1986 har i huvudsak följttidigare års praxis. Den undersökning avseende SIV:s och regeringens praxis somredovisades i förta årets skrivelse till om flykfingpolitiken (Skr1985/86:129) visade att ungefär hälften av de asylsökande beräknades ha fåttuppehållstillstånd på skäl hänförliga till 3 § UtlL, på skäl hänförligatill 5 § UtlL medan resterande fick stanna med stöd i 6 § UtlL. Dämtöverhade uppehållsfillstånd beviljats 868 personer på humanitära gmnder(31 § i utlänningsförordningen). för från och med fjärde kvartalet 1986 regelbundenstatistik över tillståndsgivningen på flykfing- och flykfingliknande skäl. Avde ca 3000 uppehållstillstånd som beviljades av flyktingskäl I/IO 31/12 1986 avsåg 3 § UtlL, 5 § UtlL och 6 § UtlL. Med bam inräknade fördelas den utomnordiska invandringenunder år 1986 på följande sätt: Flykting-och flyktingliknande skäl inkl. humanitära skäl 17400 8500 Anknytningsfall 8 800 8 300 Total utomnordisk invandring 28000 18800 (Total utomnordisk utvandring 6600 4 900) 8Handläggningen av asylärenden Skr. Detstora antalet asylsökande har medfört långa handläggningstider i asylärenden.Hos såväl polisen och invandrarverket som inom ()år handläggningsliderna väsentligt längre än enligl de mål somangavs i prop. (1983/84:144) om invandrings- och flyktingpolitiken. Polisenshandläggningstid varierar mellan olika polismyndigheter. Den har under år 1986uppgått till . ökade den genomsniltliga handläggningstiden i asylärenden fråntvä . Under är ökadehandläggningstiden ytterligare och uppgick i genomsnitt till tre och en halvmånad. Förden asylsökande som får etl negativt beslut av invandrarverket och överklagardetta hos regeringen överstiger den totala väntetiden frän det ansökan görs hospolisen lill dess regeringen meddelar sitt beslut i allmänhet . Ialltför många fall fär de sökande vänta på ett slutligt beslut. Delånga handläggningstiderna i asylärenden är ett myckel allvarligt problem.Framför allt medför de stora påfrestningar för dem som söker asyl. Långahandläggningslider medför även betydande kostnader för samhället. Regeringenhar därför vidtagit en rad åtgärder för att hålla handläggningstiderna nere. Föratt komma till rätta med polismyndigheternas balanser av asylärenden uppdrogjustitieministern ät en arbetsgrupp inom atlfölja de särskilda insatser som polisen då vidtog för atl kunna handläggaasylärenden snabbare. I en promemoria konstaterade arbetsgruppenatt polismyndigheternas balanser av asylärenden hade arbetats ned till engodtagbar nivå. I promemorian föreslogs också organisatoriska förändringar somsyftade till att polisens handläggning av asylärenden skulle koncentreras tillnågra få utredningsförläggningar. Regeringenuppdrog åt och statens invandrarverk att, motbakgrund av förslagen i promemorian, gemensamt redovisa hur organisationen förförläggning och utredning närmare borde utformas. Uppdraget redovisades i enrapport . En del förslag har invandrarverket och rikspolisstyrelsenfält i uppdrag att vidareutveckla enligt ett regeringsbeslut den 18 december1986. Rikspolisstyrelsenredovisade atl balanssituationen beträffande asylärenden varotillfredsställande. Regeringen beslöt mot bakgrund av detta att inom poliseninrätta 23 göromålsförordnanden för asylutredningar under innevarandebudgetår. Invandrarverketsresurser för handläggning av utlänningsärenden förstärktes fr.o.m. den Ijanuari 1986 permanent med tio årsarbetskrafter. För /88föreslås i årets budgetproposition att invandrarverkets grundbemanning utökasmed 44 årsarbetskrafter för atl bl.a. möjliggöra ytterligare förstärkningar i tillståndsverksamhelen. Undervåren 1986 tillfördes verket därutöver - efter beslut av 24 - temporära resurser förlönekostnader med 1,9 milj. kr. för bl.a. fill- Skr. 1986/87:134 siåndsverksamheten. Budgetåret1986/87 har regeringen genom skilda beslut tillfört verket temporäraresursförstärkningar avseende bl. a. lönekostnader motsvarande ca 80årsarbetskrafter. Av dessa har ca 35 årsarbetskrafter beräknats somförstärkning av resurserna för handläggning av utlänningsärenden. Dessa besluthar anmälts till i filläggsbudget II förinnevarande budgetår. Arbetsmarknadsdepartementetsresurser för handläggning av utlänningsärenden förstärktes den 1 januari 1986långsiktigt med medel motsvarande lio tjänster. Dämtöver fick departementetunder en Ullfällig förstärkning motsvarande fem tjänster. Underhösten 1986 har arbetsmarknadsdepartementels utlänningsenhet förstärkts med enextra insatsstyrka på 25 personer för att arbeta av balansen avutlänningsärenden. Målel all balansen skall ha minskal med ca 2000 ärenden tillapril 1987 har uppfyllts. Somjag tidigare redovisat tillsatte regeringen två utredningar i syfte attkraftigt förkorta väntetiderna i utlänningsärenden. Sedandet nya systemet för atl la emot flyktingar infördes den harantalet flyktingar och asylsökande varil väsentligt högre än vad som beräknadesinnan reformen genomfördes. De ca 5000 kommunplatser som beräknades varatillräckliga för att genomföra det nya systemet har inte räckt. Under år 1985mottogs ca 14000 asylsökande och flyktingar i 137 kommuner med vilkainvandrarverket träffat överenskommelser. Under är 1986 tog 197 kommuner emot flykfingaroch asylsökande enligt överenskommelser med invandrarverket. Det totala antaletflyktingar och asylsökande som togs emot i kommunerna var närmare15000. Detstora antalet asylsökande har också inneburit att det har varit nödvändigt attväsentligt öka förläggningskapaciteten. Den inrättades en nypermanent förläggning i . Antalet permanenta föriäggningar uppgårdärmed till sex. fanns därutöver tio tillfälligautredningsförläggningar och sex s.k. slussföriäggningar där asylsökande vistasunder i avvaktan på plats i utredningsförläggning. Antaletflyktingar och asylsökande pä invandrarverkets föriäggningar var /86 omkring 3 300. /87 fanns 16 tillfälliga utredningsföriäggningar och 10 slussförläggningar.Totalt var ca 5600 personer inkvarterade på förläggningar.Därav var ca I 700 på slussförläggningar. Underförläggningsvistelsen skall enligt nuvarande riktlinjer polisens asylutredning genomföras, hälsoundersökning ske och lämplig bostadsort erbjudas. Målet är att förläggningsvistelsen inte skall överstiga fyra vec kor. Det stora antalet asylsökande och svårigheter atl snabbt få fram kommunplatser i tillräcklig omfattning har dock tvingat fram väsentligt längre förläggningsvistelser. Den genomsnittliga vislelsefiden på förlägg- 25 ning underår 1986 har varit ca . De längre förläggningstiderna Skr.1986/87:134 har ställt krav på en viss förändring av verksamheten. Bam- ochfritidsverksamheten har byggts ut liksom informationsverksamheten och de kurativainsatsema. Huvuddelen av de asylsökande som tas emot på förläggninghar sökt asyl i direki anslutning till inresan i . Under är 1986 haremellertid också utlänningar som sökt asyl efler en kortare tids vistelse i enkommun tagits emot på förläggning i ökad utsträckning. Totalt har under år 1986ca 2 800 sådana asylsökande tagits emot på förläggningar. har ca 8000 flyktingar och asylsökandeplacerats ut från förläggningar i kommuner. Därutöver har kommunerna tagit emotca 6900 personer som rest in direkt i kommunerna. Det är främst kommunerna iStockholmsregionen samt , och som har tagit emot ettstort anlal direklinresta asylsökande. Flyktingmottagningen i kommunerna fördelarsig enligt följande: Län Kommuner med avtal Mottagna år1986 och 11 1 297 De 60 nya kommuner som deltagit i flykfingmottagningenär främst små och medelstora kommuner. I var och en av dessa har placerats2550 flyktingar. Inom i stort sett alla län utom har fler flykfingartagits emot än . räknar man påinvandrarverket med att upprätta avtal med över 250 kommuner. Brist på bosläder har försvårat och försenat mottagningenav flyktingar i en del kommuner. Vidare har också nytillkomna kommuners behov av planeringstid för att förbereda mottagningen lett till att utflyttningen av flyktingar från föriäggningar inte har kunnat ske i önskad takt. Tillgången på bostäder i kommunerna är en central fråga för att flyktingmottagningen 26 Arbetsmarknads- och bostadsdepartementen anordnade i Skr.1986/87:134 december1986 ett särskilt seminarium om bostäder för flyktingar. a. atl det är viktigt alt behovet av bostäder för flykfingarbeaktas särskilt i kommunernas bostadsförsöriningsplaner. all fåfram mer bostäder för flyktingar och asylsökande i kommunerna på kort sikt och för all därmed minska vistelsetiderna påförläggning har invandrarverketförsökt stimulera kommunerna att anordna kollektiva Kommunerna erhåller statlig ersättning för de faktiskakostnaderna för bostad och uppehälle lill asylsökande och flyktingar under detre första åren. Vidare får kommunerna för varie flykting man tar emot enschablon-beräknad summa som skall täcka vissa andra kostnader. Utöver schablonersättningenkan särskilda bidrag också lämnas för vissa speciella insatser. Sjukvårdshuvudmännenfår ersättning för akut sjukvård som lämnas för asylsökande och för vissasärskilda vårdkostnader för flyktingar. utbetalades ca 800 milj. kr. i ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar och asylsökande. Därav avsåg 535 milj.kr. ersättning för ekonomisk hjälp och bostadskostnader. Ca 265 milj. kr. avsågschablonbidrag och särskilda bidrag. Till sjukvårdshuvudmännen utbetaladesunder ca 50 milj. kr. Kostnaderna för förläggningar uppgick tUl ca405 milj. kr. De sammanlagda direkta kostnaderna för staten förflyktingmottagningen i kan därmed uppskattas till ca 1255 milj. kr. Insatserna för flyktingar i omfattar självfalletäven andra ätgärder än hjälp till bostad och uppehälle samt annat stöd underden första liden. En myckel viktig åtgärd är svenskundervisning. En ny lag(1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare trädde i kraftden (prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr 143). I lagen stadgas omkommunernas skyldighet att svara för att grundläggande undervisning anordnasoch alt nyinflyttade invandrare erbjuds undervisning. Arbelsmarknadspoliliska åtgärder är ocksä väsentliga förflyktingarnas anpassning och integration i det svenska samhället. /87 har anvisals extra resurser, 14 milj. kr., för arbelsförmedlingsser-vicetill flyktingar. AMS har utarbetat en praktisk handledning iförmedlingsarbetet med nyanlända flyktingar. Genom alt etl stort antal kommuner utan tidigareerfarenhet av arbete med flyktingar har engagerats i flyktingmottagandet underde har del ställts ökade krav på invandrarverket i fråga ominformations- och utbildningsinsatser i kommunerna. Ökade krav har också ställtspå opi-nionspåverkande åtgärder i syfte att lokalt förankra den svenskaflyktingpolitiken och underlätta kommunernas arbete med flyktingmottagningen. Fr.o.m.den har därför särskilda medel avsatts för dessa ändamål. Iårets budgetproposition har föreslagits särskilda medel även för nästa budgetårför information till allmänheten och opinionsbildande verksamhel iflyktingfrågor. Mottagandet av flyktingar i har invandrarpolitiska proposition och proposition om forskning angetts som ett angelä get forskningsområde. Elt exempel på sådan forskning förtjänar att näm- 27 1986/87; 134 har påbörjat ett projekt om flyktingmottagningen iSverige. elt urval av de kommuner som sedan är 1985 fält ett ökatansvar för genomförandetav flyklingmotlagningen, dels studeras hur några av de siörre flyktinggrupperna blivit mottagna i det nyasystemet. ingår även en statsvetenskapligt inriktad studie avgenomförandel av det nya mottagningssystemet, alltifrån den första politiskaintentionen i börian av 1980-talel till den faktiska organisatoriskaomläggningen den första ansluter sig lill den inlernalionellt vedertagnauppfattningen att frivilligt återvändande är den bästa lösningen pä flyktingproblem,om förulsätlnin>|arna härför föreligger. I enlighet med det invandrarpolitiskavalfrihetsmäJet bör den enskilde flyktingen ha reella möjligheter all frittkunna inrikta sig på en permanent bosättning i eller på att såsmåningom återvända. Återvändande har främst aktualiserats förlatinamerikanska f.d. flyktingar sedan en politisk normalisering ägt rum iflera av deras hemländer. har från tredje huvudtitelnsanslagspost Humanitärt bistånd i bidragit med ca 12 milj. kr tillintegrations-program för återvändande i , främst i ochUruguay. Slödel har främst utgått genom och . 1 beviljade statliga repalrierings-kommissionelt engångsbidrag om 2,5 milj. kr. för repatriering av um-guayanska flyktingarfrån berörda länder, däribland . Svenskt stöd till återvandring ges i enlighet med särskildförordning (SFS 1984:980) i form av resebidrag, vilket är avsett förkostnaderna för resa, uppehälle under resan och efleråterkomsten samt för transport av bagage. Utöver själva resekostnaden kanbidrag lämnas med . per person dock högst . återflyttade 241 personer på medel från SIV.Därav var ca 111 barn. Resebidrag utbetalades främst för återflyttning tillUruguay (75), (74), Argenlina(30) och (22). En arbetsgrupp inom gör förnärvarande en genomgång av olika återvandrarfrågor. Gruppen kommer atl nära samarbetamed berörda departement och ämbetsverk saml invandrar- och flykiingorganisationeroch beräknar atl kunna framlägga en rapport . 11 Opinionsbildning, svenska frivilligorganisationer m. m. Skr. 1 syfte all skapa ett forum för informationsutbyte,diskussion och samråd om akluella flyktingfrågor inrättade regeringen i juni1984 en flyktingpoli-tisk beredning. 1 denna ingår företrädare för samtligariksdagspartier, berörda frivilligorganisalioner och representanten i Nordenför FN:s flyktingkommissarie. Beredningen har sammanlräll femgånger: , februari, maj, . Den ökande flyktingströmmen till vårt land kräver ökadeinsatser från såväl samhälleliga instanser som frivilligorganisalioner ochenskilda människor. Verksamheten mot främlingsfientlighet och diskrimineringhar skärpts, bl.a. genom utnämningen av en särskild diskrimineringsombudsman.SIV har anvisals särskilda medel, I miljon kronor, för all förstärka denopinionsbildande verksamhel m.m. som bedrivs av den s.k. SAMS-gruppen(Arbetsgruppen mot etnisk diskriminering). Förstärkningen av denna verksamhethar bl. a. inneburit ökade satsningar på barn- och ungdomsverksamhet. SIVbedriver också en omfattande informationsverksamhet och har vidare medsärskilda bidrag stött opinions- och informationsprojekt i flyktingmottagandekommuner. Som etl led i arbetet med atl öka gemenskapen mellan olikafolkgrupper i anordnas en s. k. vänskapsvecka att äga rum i slutet avmaj 1987. Syftel är att infödda svenskar och olika grupper av invandrare skalllära känna varandra närmare pä elt personligt plan. Vänskapsveckan sker i ettbrett samarbete mellan folkrörelserna, politiska, fackliga och ideella organisationer,invandrarsammanslutningar m. fl. Projektet har erhållit stöd av . Statligt stöd i olika former utgår till en rad svenskafrivilligorganisationer som i sin tur stödjer och samarbetar med andra flykiingorganisationermed verksamhel bland flyktingar i främst . Flera organisationer bedriveräven bilaterala flyktingprojekt i , och i Syd- och . Svenska röda korset (SRK) kanaliserar sitt bistånd genominternationella röda korset. 1 lämnas stöd lill asylsökande ochflyktingar i form av rådgivning och information. SRK bistår även aktivt bl. a.med bidrag i etl stort antal familjeåterförenings- och efterforskningsärenden.Från år 1987 kommer SRK även att ansvara för verksamheten vid den tillfälligaflyktingförläggningen i . SRK driver även ett särskilt rehabilite-ringscentrumför tortyrskadade, som är placerat vid Röda korsets sjukhus i . Verksamhelen,som bedrivs som försöksprojekt, finansieras förutom av SRK bl.a. med stöd frånvissa kommuner, och staten. Rädda barnen uppmärksammar sårskilt barnens rättsligaställning och skydd vid asylprövning av familjer. barnen ettaktivt arbete för att stärka de asylsökandes och flyktingars Skr.1986/87:134 rättsliga skydd. Rädda barnen arbetar också med olika former av stöd tillflyktingbarn och flyktingfamiljer i del lokala flyktingmottagandet. Det sker isamarbete med Rådda barnens lokalföreningar. Målet är atl finna olika former avverksamhel för flyktingbarn och deras familjer så att kontakterna med detsvenska samhället underlättas och deras möte med blir så positivt sommöjligt. För dessa ändamål har Rädda barnen två tjänster förarbetet med flykting- och invandrarbarn.