prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Förslagetinnebär för huvudförhandlingsmälens del att endomarbehörigheten frikopplas fränhuvudförhandlingens tidsmässiga anknytning till etl förberedelsesammanträde(nuvarande 42 kap. 20 § andra stycket RB) och i stället knyts lill måletssakliga beskaffenhet. Mål av enklare slag skall sålunda alltid fä avgöras avensamdomare, oavsett när huvudförhandlingen äger ram. Även när det gäller målsom skall avgöras pä handlingarna är målets beskaffenhet bestämmande fördomförheten (se närmare 2 kap. 4 § i vårt förslag). De domförhelsregler som föreslås avfamiQelagssakkunniga ankyter - såvitt gäller frågan om ensamdomarkompetens - till vad som gäUer för tvistemål i allmänhet. Skulle vårt förslag i denna del föranleda lagstiftning, kommer således även tingsrätts domförhet i äklenskapsmål alt påverkas. Formella kriterier fär då stå tillbaka för målens sakliga beskaffenhet när 284 det gäller att bestämmavilken sammansättning tingsrätten skall ha vid Prop. 1986/87: 1 avgörandeav ett äktenskapsmål. Från våra utgångspunkter är en sådan utveckling givelvisenbart av godo. (1977:06): Enligl förslagel lill 14 kap. 18 § Äktenskapsbalkenskall i nämnden sitta fem nämndemän. Om det är påkallat med hänsyn till måletsomfattning eller andra särskilda omständigheter, får dock sex sitta i nämnden.Denna bestämmelse innebär ingen saklig förändring i förhållande lill vad somhittills gällt. Det är således möjligt atl i vissa specieUa fall ha med enextra nämndeman i tingsrätt i nu ifrågavarande mål. Bestämmelserna överensstämmerhärvidlag med vad som gäller för brottmål. Vi finner del märkligt alt varken enligl nuvarandelagstiftning eller förslagel motsvarande överensstämmelse finns mellan dessamål och brottmål såvitt avser möjligheten atl i vissa fall ha två lagfarnadomare. Detta förefaller desto mer ologiskt som tingsrätt vid förfall för ennämndeman är domför med fyra nämndemän medan förfaU för den ende lagfaraedomaren givetvis innebär alt förhandlingen får las om. Vidare är atl märka altav förslaget lill 14 kap. 20 § framgår att hovrätt kan hasåväl en extra lagfaren domare som en extra nämndeman. Om man skulle finna att möjlighet bör öppnas förtingsrätt att även i dessa mål ha två lagfarna domare, måsteomröstningsreglerna i förslaget till 14 kap. 19 § Äktenskapsbalkenkompletteras. En jämförelse kan härvid göras med omröstningsreglerna förbrottmål i 29 kap. 3 § andra stycket RB. I förslaget lill 14 kap. 19 § Äktenskapsbalkentalas om atl tingsrätten består av domare och nämnd. Eftersom även nämndemännenär domare, bör man i stället skriva att tingsrätten beslår av lagfaren domareoch nämnd. SCB har i skrivelse tiU regeringenbegärt en utredning om behovet av ett centralt äktenskapsregister. Vidare harSCB framhållit att en rationalisering av nuvarande register är nödvändigt om eneffektiv samhällsservice fortsättningsvis ska kunna upprätthällas. FamiQelagssakkunniga har, efter det att behovet avetl centralt äkten skapsregister dokumenterats, överlämnat registerfrågan tUl särskild utre dare. Denne har i samråd med en arbetsgrupp vid SCB utarbetat etl förslag där den nuvarande helt hanteringen av uppgifter görs om. Dator stöd i kombination med filmbilder av dokument föresläs utnytQas för framlida registerhanlering. Förslaget föratsätter atl ändringar sker i kungö- 285 relsen (1952: 87) angåendeäklenskapsregislret. Detta arbete behöver inte Prop. 1986/87: 1 samordnasmed familjelagssakunnigas förslag rörande de ekonomiska frågorna iäktenskapsregistret, och de ändringar av inregistrerade uppgifter som en följdav förslagel om äktenskapsbalk. Det bör i stället av såväl administrativa somekonomiska skäl genomföras . I föreslås att vissa rättsinstitututmönstras och följaktligen inte heller inregistreras vid äktenskapsregistrel.Samtidigt föreslås alt en utökning görs för nya uppgifter. Deföreslagna upphävda rättsinstituten är - den s. k. hushållsfullmaktenenligt GB 5:13 (sistnämndainstitut har inte föranlett någon inregistrering det senaste SCBhar ingen erinran mot att dessa båda institut utmönstras. Registretföreslås enligt utredningen även fortsättningsvis innehålla - uppgifter om äktenskapsskillnadoch ogiltighet av vigsel - uppgifter om äktenskapsförord - uppgift om bodelning - avtal enligl 12 kap. 2 §fastighelsbildningslagen SCB tillstyrker denna del av förslaget, och villdärvid göra följande detaljkommentarer. Enligt förslaget skall även fortsättningsvisrapportering ske till regislret om ogiltighet av vigsel. Regeringen kan i vissafall godkänna förrättningen som vigsel. Även denna form av beslut bör meddelasregistret. Vidare föresläs att med dom på äktenskapsskUlnadbör även jämställas beslut av om godkännande av ett i främmandestat meddelat beslut om upplösning av äktenskap enligt lagen (1904:26 s. 1) omvissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap.Det är väsentligt att även dessa uppgifter tillförs registret. Uppgifter om äktenskapsförord innebär enligtförslaget endast etl avtal om egendomsordningen. Denna förändring av begreppetpåverkar dock på intet sätt regislerförutsältningarna. Enligtförslagel bör registret utökas med uppgifter om - gåva mellan makar - beslut om betänketid - beslut i vårdnadsfrågor såväl isamband med upplösningen av föräldrarnas äktenskap som senare ändring avvårdnadsform - beslut i vårdnadsfrägor förbarn till icke gifta föräldrar. SCB är positiv till att äktenskapsregistrel ifortsättningen skall innehålla även dessa rättsfakta. I anslutning härtill villvi göra följande kommentarer. Innebär rättshandlingen gåva meUan makar skallregistrering ske såsom gåva. Utan registrering får gåvan ej åberopas motgivarens borgenärer. Enligt förslaget kan ansökning om registrering gesin tiU vilken tingsrätt i riket som helst. Det avgörande är atl uppgiften kommer att ingå i det centrala äktenskapsregistret. En gåva kan vara verksam mellan makarna 286 självaom gåvotagaren fått gåvan i sin besittning. Enligtbalkförslaget skall gåva av fast egendom och tomträtt lagfaras och Prop.1986/87: 1 inskrivas enligt gällande bestämmelser. Skyddet mot borgenärerna inträdernär lagfart eller inskrivning sökts för förvärvet hos inskrivningsmyndighet.Inskrivningsmyndigheten underrättar äktenskapsregistret om gåvan när ansökanom lagfart eller inskrivning bifalles eller förklaras vilande. Makarna kan även enligl förslaget ge in gåvan avfast egendom eller tomträtt till rätten för registrering enligt 16 kap.Äktenskapsbalken för att vinna skydd mot givarens borgenärer. Enligt förslaget skall anmälan om bodelning utansamband med äktenskapsskillnad antecknas i registret. Vidare skall i registretinföras uppgift om bodelningshandling, som av make ingivits lill rätten förregistrering. Bodelning kan även komma att förrättas när mål omäktenskapsskillnad pågår. Denna bodelning kan bli bestående även om frågan omäktenskapsskillnad förfaller. Med anledning av atl betydelsefulla rättsverkningarhar knutits till den dag talan väckts om äktenskapsskillnad föreslås att beslutom betänketid skall registreras i äklenskapsregislret. Förutom att make underpågående mål om äktenskapsskillnad genast kan begära förrättning av bodelning,blir den egendom make förvärvar efter denna tidpunkt enskild. Avlider den enamaken under det målet pågår, påverkas arvsrätten och även bodelningen. Utöverdessa motiv förekommer förfrågningar om betänketid frän bl. a. socialamyndigheter. Uppgifter om betänkelid erbjuder etl värdefulltunderlag för framtida reformer inom familjerättens område och även förforskningen. saknas helt information om i vad mån systemet medbetänkelid motverkar förhastade äktenskapsskillnader. Den enda tillgängligainformationen om förhastade äktenskapsskillnader är de domar påäktenskapsskillnad som undanröjts av hovrätt efter gemensamt överklagande avparterna innan tingsrättens dom vunnit laga kraft. I balkförslaget ingår i 10 §övergångsbestämmelserna att verkan av en hemskillnadsdom helt skulle förfallaom makarna flyttade samman. 1 åtskilliga fall har makarna genomäktenskapsförord upphävt hemskillnadsdomens ekonomiska rättsverkningar, medandäremot i andra talrika fall förfrågningar till äktenskapsregistret visat altmakarna varit okunniga om hemskillnadsdomens ekonomiska rättsverkningar ochdärför inte undanröjt denna kvarstående effekt på egendomsförhållandena. I balkförslaget ingår även att av rätten meddeladevårdnadsbeslut skall antecknas i äktenskapsregistrel. Samtliga vårdnadsbeslutskall ingå, såväl de där föräldrarna är eller varit gifta med varandra, som dedär föräldrarna inte varit gifta med varandra. Även ändringar av tidigarevårdnadsformer skall rapporteras. Registret som inrättades i samband med attden nya antogs 1921, innehöll uppgifter om vårdnad om barn isamband med äktenskapsskUlnad fram . Det får anses vara en allvariig brist att samladinformation om vårdnaden av barn numera saknas. Ökning av skilsmässofrekvensvn, ändrad lagstift ning på familjerättens område genom införande av nya vårdnadsformer, 287 samt ändringar i tidigarevårdnadsavgöranden har medfört svårigheter att Prop. 1986/87: 1 följa uppvad som förekommit i vårdnadshänseende. Såväl domstol som sociala myndigheterhar behov av sådan information. kan äklenskapsregislret endast lämnauppgift om domstol och domsnummer för de vårdnadsärenden som avgjorts i sambandmed äktenskapsskillnad. Ett centralt heltäckande register övervårdnadsbeslui skulle fylla elt viktigt informationsbehov. Domstolar ochsociala myndigheter skulle kunna snabbt och arbetsbesparande få fram dala i envårdnadsfråga. För det pågående och även kommande reformarbetet inomfamiljerätten samt för forskningen är det av stort värde att fäinformationsunderlag om olika vårdnadsformer. De ärliga kostnaderna för en komplettering av ovanangivna uppgifter skulle uppgå till ca enligt särskild beräkning somSCB gjort på uppdrag av familjelagssakkunniga. Delta förutsätter dock att denovan föreslagna rationaliseringen av registret genomförs. En komplettering avnämnda uppgifter i nuvarande register skulle ställa sig mycketkostsamt. Frågan om ett äktenskapsregister behövs även iframtiden har familjelagssakkunniga överlåtit ål en särskild utredningsman altutreda. Denne har föreslagit all registret skall finnas kvar och atl det skallinnehålla beslut om domar i äktenskapsmäl och uppgifter om de rättshandlingarmellan makar som familjelagssakkunniga föreslår skall registreras. Som en nyhetföreslås att även beslut om vårdnad och betänkelid skall registreras. Som skälför förslaget att registrera beslut om vårdnad framhåller utredningsmannen atldomstolar och sociala myndigheter har svårt att få reda på om ettvårdnadsbeslut föreligger och att dessa svårigheter kommer atl öka genom attbeslut i vårdnadsfrägor blir aUt vanligare och att en central registrering avvårdnadsbeslui därför behövs. Detta har också blivit familjelagssakkunnigasförslag (sid. 411, jämförd med sid. 519 ff). Beträffande förslagel om central registrering avbeslut om vårdnad och motiveringen därför vill RSV framhålla dels att domstolfrån och med skall underrätta pastorsämbete om dom eller slutligtbeslut om vårdnad för anteckning i barnets personakt och dels att regeringen imars 1982 lagt fram en proposition (1981/82:168) med förslag till ändringar iföräldrabalkens regler om vårdnad och umgänge m. m. I propositionen föreslåsbl.a. atl sammanboende föräldrar som inte är gifta med varandra skall kunna fågemensam vårdnad genom en enkel anmälan till pastorsämbetet under deförutsättningar som anges i 6 kap. 4 § . Under förutsättning att regeringens förslag antasav kommer RSV i samråd med atl utarbeta närmare anvisningar för pastorsämbetena angående anteckning av gjord anmälan och eventuella underrättelser till andra myndigheter. Behovet av en central registrering har inte påtalats varken i propositionen eller i det betänkande, SOU 1979:63 Om föräldraansvar m. m., som legat till grand för propositionen. RSVanser atl frågan om registrering av vårdnadsbeslut i äkenskapsre- Prop.1986/87: 1 gistret bör överlämnas till utredningen om barnens rätt om så interedan skett. Frågan om registrering av gåva mellan makar harbehandlats under punkt 2.5. (Ju 1977:06): Vi ansluter oss till förslagen i bilaga 2 om attäktenskapsregistret skall finnas kvar och om vad del skall innehålla. I fråga om regislreringsärenden föreslås i 16 kap.4 § atl, om en ansökan om registrering bifalls, registreringskall anses ha skett den dag handlingen kom in tUl rätten. Registreringen i äktenskapsregistrelhar betydelse för möjligheten att åberopa god tro beträffande en uppgift somhar registrerats. Den föreslagna regeln överensstämmer med nu gällande rätt.Regeln bör emellertid ses mot bakgrand av vad som gäller om foram för ansökanom registrering. är bara viss eller vissa tingsrätter behörigaalt i ett enskilt fall ta upp en fråga som skall medföra registrering. För entredje man är det då i vart fall teoretiskt möjligt all ta reda på om någonhandling som skall registreras har kommit in till tingsrätten.Familjelagssakkunniga föreslår nu att ansökan om registrering skall kunna görashos vilken tingsrätt som helst (16 kap. 2 § ). Detta förslaghar fog för sig. Regeln torde emellertid medföra att det blir omöjligt att fåsäkert besked om en uppgift som skall registreras, innan den har kommit in lilläklenskapsregislret. Av principiella skäl är det då betänkligt att behållaregeln att registrering skall anses ha skett redan när handlingen kom in tilltingsrätten. Beträffande 17 kap. om bodelningsförrättare villsamfundet framhålla alt det nya lagförslaget ställer oerhört stora krav påbodelningsförrättaren samt att kostnaderna för en bodelning kommer all ökaväsentiigt. Samfundet anser det riktigt att enbodelningsförrättare skall kunna pröva frågor om vad som skall ingå i bodelningen och hur egendomen skall fördelas men ifrågasätter om inte till bodelningsförrättare bör utses endast advokat, med hänsyn till de särskilda regler som gäller för denna yrkeska tegori. Enligt förslaget kommer även bodelning vid ena makens död atl kräva svära avgöranden. förrättas ofta bodelning mellan efterle vande make och dödsboet av en person med anknytning till begravnings byrån men som saknar juridisk utbildning. 19 1986/87. Del visar sig ofta svårt att fämake att riktigt uppge sina tillgångar och Prop. 1986/87: 1 skulder införbodelningsförrättaren. Samfundet föreslår att make åläggs alt uppge sinatillgångar och skulder under edlig förpliktelse och att under edsansvarunderteckna bouppteckningen hos bodelningsförrättaren. Förslaget att enbodelningsförrättare skall ha möjlighet att ålägga en make större del avkostnaderna om maken orsakat ökade kostnader genom vårdslöshet ellerförsummelse kan enligt samfundels mening ha en viss tillbakahållande effekt päen krånglande make. Däremot anser samfundet inte att kostnaderna skall fördelasav bodelningsförrättaren med hänsyn lill makarnas ekonomiska förhållanden. Redan med nuvarande lagstiftninghar bodelningsförrättarnas arvoden visat sig bli några av de största posternabland rällshjälpsnämndernas utbetalningar. Bodelningar är ofta svära förrättningar,infekterade av makamas övriga motsatsförhållanden. Med det nu framfördaförslaget, som enligt samfundets mening pä etl olyckligt sätt öppnarytterligare möjligheter för makar att begära jämkning av den ängsligtfasthållna likadelningsprincipen, kommer arbetet för bodelningsförrättaren ochdärmed även kostnadema att öka väsentligt. Enligt samfundets mening bordebodelningskoslnaderna vara ett ytterligare tungt vägande skäl för att på sättsamfundet föreslagit gå ifrån principen att all makarnas egendom skall delas.Det kan befaras att om förslaget går igenom makar ändock kommer atl avkostnaderna avhållas från atl UtnytQa alla möjligheter till en mera rättvisfördelning som förslagel velat ställa lill deras förfogande. , juridiska fakultetsnämnden: I 17 kap. om bodelningsförrättareupptas bestämmelser, vilka nu i stor omfattning återfinnes i 23 kap.Ärvdabalken. instämmer i att en överflyttning lilllagstiftningen om makar är motiverad. Särskilt betydelsefullt är i övrigtförslagel om en enligt 17 kap. 6 § utvidgad behörighet och skyldighet förbodelningsförrättaren. att pröva prejudiciella frågor. Nämnden finner förslagetväl motiverat men påpekar, all del av lagtexten bör framgå vad som sägs imotiven (s. 417) om att bodelningsförrättare ej är behörig alt pröva en sådanfråga i vilken det väckts talan vid domstol innan han förordnats. (Ju 1977:06): Enligt förslaget lUI 17 kap. 6 §andra stycket skaU bodelningsförrättare, om makarna inte kankomma överens, pröva sådana tvistiga frågor som är av betydelse för bodelningenoch i en av honom underskriven handling själv bestämma om bodelning. Av motiven framgår atl härmed avsesatt en bodelningsförrättare inte kan undandra sig att pröva en prejudicieU fråga om makarna önskar att han skall ta ställning i frågan (s. 416). Detta innebär en nyhet i förhållande tUl 290 Om däremotendera maken väcker särskild talan vid . 1986/87: 1 föreliggersamma hinder mot bodelningsförrättarens fortsatta handläggning som . Vi vill ifrågasätta om man av lagtexten verkligenklart kan utläsa att bodelningsförrättare inte fär pröva en tvistig fråga omendera maken väljer att föra en särskild talan vid domstol. Enligt lagtextenskall bodelningsförrättaren pröva tvistiga frågor, som är av betydelse förbodelningen. Några inskränkningar görs inte. En klandertalan är av sådan natur att parterna kaningå förlikning. Saken är alltså dispositiv. Principiellt kan den iundantagsfall komma att prövas i den summariska process, som vi har föreslagit.Det torde f.ö. vara möjligt även enligt gällande rätt atl pröva en sådan talansummariskt. Vi räknar dock med att detta kommer att bli en mycket sällsyntundantagsföreteelse. Beträffande konsekvenserna härav hänvisar vi till vad vianfört i vårt betänkande (avsnitt 13.2.3 och 13.2.4). (Ju 1977:06): 1 motiven tUl förslagel till 17 kap. 8 § äktenskapsbalkenanges att -enligt familjelagssakkunnigas mening - ett lagakraftvunnet avgörandeav bodelningsförrättare bör kunna angripas med extraordinära rättsmedel. Vi har ingenting i sak att erinra i denna del påpeka att, eftersom ifrågavarande bestämmelser i enligl sinordalydelse endast avser domstols dom och beslut, en hänvisning bör göras i 17kap. 8 § till om extraordinära rättsmedel. Utformningen av förslaget till äktenskapsbalk ärtilltalande. Dispositionen är klar och överskådlig. Möjligen kan manifrågasätta det berättigade i att låta reglerna i 18 kapitlet bilda ett egetkapitel med rubriken . Dels förekommerdenna rubrik som en särskild underavdelning i 14 kapitlet, något som lätt kanleda till misstag, dels synes innehållet i det föreslagna 18 kapitlet inte hamera artskild karaktär än att innehållet i dess fem paragrafer kunde fördelaspå övriga kapitel i balkens Qärde avdelning. Förbundet noterar med tillfredsställelse attfamiljelagssakkunniga i äk tenskapsbalkens kapitel med rältegångsbestämmelser har tagit upp ett flertal problem, som tillämpning av belänkelidsreglerna har medfört i den praktiska handläggningen av mål om äktenskapsskillnad. De föreslagna reglerna överensstämmer väl med den praxis som har uppkommit. Förbun det tillstyrker förslagen. Övriga föreslagna rätlegängsbestämmelser föranleder ingen erinran Prop. 1986/87: 1 utom pä följande punkt. Se 16 kap. 4 §. På del skalterättsliga områdetgäller samma regler för sambor med gemensamt barn som för gifta(65 § kommunalskatlelagen, KL). En skillnad mellan de båda kategorierna kanemellertid uppkomma, nämligen när förhållandet har upplösts och del därefterutgår underhållsbidrag mellan parterna. Ett periodiskt understöd som utgesav en person till dennes f.d. sambo betraktas nämligen som elt s. k. frivilligtunderstöd (prop. 1973: 181 sid. 35 och 52). Avdragsrällen för ett sådantunderstöd är begränsad till /år. Avdrag för periodiskt understöd f. d. make får emellertid ske med utgivet belopp om underhållsskyldighetenär reglerad i dom eller avtal. Fr. o. m. taxering kommeravdragsrällen för frivilliga periodiska understöd att försvinna (SFS 1982:421,prop. 1981/82:197). Detta leder således till att periodiska understöd mellanf.d. sambor inte längre kommer att vara avdragsgilla. Del nu nämnda har inget direktsamband med familjelagssakkunnigas förslag. RSV vill ändå peka pä förhållandet,eftersom den hittillsvarande (visserligen begränsade) avdragsrätten möjligenkan ha haft betydelse för enskilda personers val av samlevnadsform. För tydlighets skull bör anges attmed sambor avses man och kvinna som, utan alt vara makar, har gemensamt hem ochhushåll och sammanlever under äktenskapsliknande förhållanden. Formen "samlever" tordeej vara språkriktig. Hovrätten föreslår att ordet utbyts mot"sammanlever". Det är bra att få ett kort ord,sambor, för "samboende, ej gifta". FamiQelagssakkunniga definierarsambor i 19 kap. 1 § i förslaget till äktenskapsbalk. Som operaliv definitionanser SCB denna mindre ändamålsenlig. Vi är dock medvetna omsvårigheterna all göra stringenta avgränsningar. 1986/87: 1 Med utgångspunkt i de intressenLandstingsförbundet i första hand har alt företräda finns inte anledning att gånärmare in på förslagens i allt väsentligt civilrättsliga innehåll. Förbundetinskränker sig därför till att konstatera alt definitionen i den föreslagna 19kap. 1 § av begreppet "sambo" är tydligare än denmotsvarighet som återfinns i I § lagen (1973:651) om ogiftasammanboendes gemensamma bostad, vilket i sin tur bidrar till att ytterligareprecisera lokutionerna "nära anhörig" i l.ex. 7 §transplantationslagen (1975:190), 5 § lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m. fl. och 3 § den antagna nya hälso- ochsjukvårdslagen ävensom "närstående" i t.ex. 4 § förvaltningslagen(1971:290), 2 kap. 13 §, 3 kap. 9 § och 5 kap. 2 § kommunallagen (1977:179)samt 7 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). 11.2 Lag om införande av Även om hovrätten i en detalj haransett all vissa äldre rättshandlingar allQämt skall tolkas enligt äldre lag(se betr. 10 kap. 6 §) instämmer hovrätten i de sakkunnigas uttalande atthuvudregeln vid införande av en ny äktenskapsbalk bör vara atl denna i sinhelhet blir tillgänglig från ikraftträdandet. I huvudregeln i förslagel tillinförande av föreslås balken i sin helhet bli tillämplig vidikraftträdandet. De sakkunniga har motiverat förslaget med atl reglerna bör bliallmänt tillämpliga inom rimlig tid. Tingsrätten finner sig böra godta denlösning som valls. Det bör dock påpekas att lösningen kan leda tiU attsvårlösta tvister kommer under domstolarnas bedömning, eftersom svårigheter kankomma att uppstå för enskUda parter, som har haft nuvarande regler somutgångspunkt, när de kommit överens i ekonomiska frågor. , juridiska fakultetsnämnden: De sakkunnigas förslag tUl lag ominförande av liksom förslag till övergångsbestämmelser tUlärvdabalken förefaUer i det stora hela väl avvägda. Även i dessa frågor måstenaturligtvis ett slutligt stäU-ningslagande anslå tiUs det fastslagits vilkamalerieUa nyheter som kommer att genomföras. När det gäUerövergångsbestämmelsemas utformning delar förbundet familjelagssakkunnigasuppfattning att de nya reglerna bör tillåtas slå igenom så snart det ärmöjligt. På en punkt viU förbundet dock ifrågasätta om man inte bör gå framförsiktigare än vad de sakkunniga föreslår. Enligl 6 kap. 8 § gäUer att vad som harträtt i stället för 293 egendom,som make har fått i arv, gåva eller testamente med villkor att Prop. 1986/87: 1den skall vara enskild, skall vara av sådan natur såvida ej annorlundaföreskrivits genom den rättshandling, på grund av vilken egendomen är enskild.Familjelagssakkunniga föreslår att i den motsatta regelnskall gälla, om inte annat får anses föQa av rättshandlingen med hänsyn lilldennas syfte och övriga omständigheter. De rättshandlingar av ifrågavarande artsom har kommit till under giltighetstid har naturligtvisavfattats med hänsyn lill denna balks regler.