prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Senast föreden stämma där årsredovisningen resp. koncemredovisningen skall behandlas,skall avskrifter av denna och revisionsberättelsen resp. koncernrevisionsberättelsensändas till samtliga huvudmän. En bestämmelse om detta tas upp i fjärdestycket. 10 § Om bestämmelser i denna lag, bankrörelselagen(1986:000) eller reglementetrörande kallelse flll sparbanksstämma eller tillhandahållande avhandlingar har åsidosatts i ett ärende, får stämman inte besluta i ärendet utan samtycke av alla huvudmän som berörs av felet. Stämman får dock ävenutan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har lagits upp i kallelsen,om ärendet enligt reglementet skall förekomma på stämman eller omedelbartföranleds av ett annat ärende som skall avgöras. Den får också besluta alt extra sparbanksstämma skall sammankallas för behandling av ärendet. Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande SpL överensstämmer isak Prop. 1986/87: 12 med8 kap. 9 8 bankaktiebolagslagen. Om styrelsen intevidlar föreskrivna åtgärder för att kalla huvudmännen till stämman och gedem information om ärenden på denna, medför del i regel attsparbanksstämmans beslut inte kan anses ha tillkommit i behörig ordning.Beslutet kan därför genom bli upphävt enligt 17 8. Om kallelseväsentligen har eftersatts inträder i vissa fall enligt nämnda paragraf Iredjeslycket punkt 3 t. o.m. ogiltighet oavsett klandertalan. Ett åsidosättande skernaturligtvis också när kallelsen eller handlingarna inte har det erforderliga innehållel. I förevarandeparagraf uppställs som en undantagsregel alt sparbanksstämma, trots fel av det slag som nyssnämnts kan fatta giltigt beslut, om de berörda huvudmännen samtycker. En sådanundantagsregel gäller i själva verkel föralla fall då ett sparbanksstämmobeslut är behäftat med formella fel. Särreglering av de nu ifrågavarandeformella felen har emellertid skett av prakliska skäl. Om försummelsenbeträffande kallelse osv. skulle ha drabbat endast viss eller vissahuvudmän, t.ex. om kallelse inte behörigen sänls till dem, ärderas samtycke lillräckligt för alt giltigt beslut skall kunna fattas. Det är också en allmän regel att formella felaktigheter ifråga om kallelse eller i annat avseende inte gör ett stämmobeslut ogiltigt, omdet är tydligt att felet inte harinverkat på beslutets innehåll. En huvudman som genom försumlighet av styrelsen inte i rätt tid fått den i reglementet föreskrivna skriftliga kallelsen men infinner sig på stämman och medgeralt han likväl i rätt tid tagit delav en till annan huvudman sänd kallelse, kan rimligtvis inte, under åberopande av att han inte fått någon kallelse,motsätta sig atl sparbanksstämman fattar beslut. Sparbanksslämman kan vidare avgöra eltärende trots all detta inte tagits upp ikallelsen, om ärendet enligt reglementet skall förekomma på stämman. Del mest praktiska fallet är de tillden ordinarie slämman hörande ärendena som nämls i 6 8 och som också skallvara angivna i reglementet. Dessaärenden tas också oflasl upp i kallelsen under en samlad benämning. Hitkan ocksä höra val av styrelseledamöter och revisorer och eventuellt andra i denna lag eller reglementetangivna ärenden som skall förekommapå den ordinarie stämman. Sådana ärenden kan få las upp och avgöras av stämman utan hinder av att de inteangivits i kallelsen. Bestämmelsen gäller däremot inte andra fel, t.ex. att kallelse inte skell i rätt tid. Med ärenden somenligt reglementet skall förekomma på den ordinarie stämman börlikställas ett sådant ärende som föranleds av ett ordinariestämmoärende. Ett sådant ärende kan alltså tas upp till behandling trots attdel inle särskilt angivits i kallelsen. Om stämman fattar beslut i en fråga ochbeslutet som en mer eller mindre nödvändig eller självskriven följd kräver beslut i ett därmedsammanhängande ärende eller om frågornaannars står i så nära samband med varandra att de rimligtvis bör behandlas ochavgöras samlidigt, kan de ofta i förevarande hänseende betraktas som enenhet, dvs. som ett ärende. Sparbanksstämmankan alltid besluta att en extra stämma skall samman kallasför behandling av ett ärende som inte har angivits i kallelsen. 11 6 Sparbanksstämman öppnas av styrelsens ordförande eller av den Prop.1986/87: 12 som styrelsen har utsett. Ordförande vid slämman ulses av denna bland I reglementet kan dock beslämmas vem somskall öppna slämman och varaordförande vid denna. Ordföranden skallsörja för att det förs prolokoll vid stämman. I protokollet skall antecknas devid stämman närvarande samt införas stämmans beslut och, om röstning skett, hur den utfallit. Protokollet skallundertecknas av ordföranden och minst en justeringsman som utses avstämman. Senast tvä veckor efter slämman skall avskrift av det justeradeprotokollet sändas till huvudmännen. Protokollen skall förvaras på betryggande sätt. Paragrafen,som saknar motsvarighet i SpL eller SpK motsvarar 8 kap. 10 8bankaktiebolagslagen. 1 sparbankernanormalreglemente 12 8 upptas de frägor som behandlas i denna paragraf. Detankommer enligt reglementet på styrelsens ordförande atl öppna slämman ochdärefler leda stämman under det att val av ordförande företas. Han bördessförinnan ha sett till att så många huvudmän är närvarande som krävs förbeslutförhet enligt 14 8 första slyckel. Enligt första stycket skall huvudmännen vid stämmanbland sig utse en ordförande atl leda förhandlingarna. I reglementet kan föreskrivas alt slämmoordförandenskall utses på annat sått än av stämman. I andra stycketfinns bestämmelser om prolokoll vid sparbanksstämma. Protokollet skallföras genom ordförandens försorg. Av protokollet skall framgå vilkahuvudmän som närvarit vid slämman. Vidare skall stämmans beslut framgå ochom omröstning har skett, hur denna har utfallit. Några andra regler om vadprolokollet skall innhålla ges inle i förslaget. Det är emellertid givet attbl. a. gjorda reservalioner bör framgå av protokollet. Ordföranden och minst enjusteringsman, som stämman utsett, skall underteckna protokollet. Delta skallsenasl efter stämman sändas lillsamtliga huvudmän, således även tilldem som varit förhindrade att närvara pä slämman, 12 8Styrelsen skall, om en huvudman begär det och styrelsen finner att det kan ske utan nämnvärd olägenhel förenskild, på sparbanksstämman lämna upplysningar om förhållanden,som kan inverka på bedömandet av årsredovisning och dessställning i övrigt eller av ett ärende på stämman. Ingår i en koncern, avser upplysningsplikten även förhållande till andra koncernföretag saml, om sparban ken är moderförelag,koncernredovisningen liksom sådana förhållanden som kan inverka på bedömningen avdotterföretagens ställning. Kan en begärdupplysning lämnas endast med stöd av uppgifter som inte är tillgängliga påstämman, skall upplysningen hållas skriftligentillgänglig för huvudmännen hos samt sändas lill de huvudmän som har begärtupplysningen. Finner styrdsen atten begärd upplysning inte kan lämnas till huvudmän nenutan nämnvärd olägenhet för enskild, skall upplysningen i stället på huvudmans begäran lämnaslill revisorer efter stämman. Revisorerna skall inom enmånad efter stämman till styrel sen skriftligen ytlra sig huruvidaden begärda upplysningen har lämnats lill dem saml huruvida upplysningen enligt deras mening borde ha föranlett 47 ändring irevisionsberättelsen eller, beiräffande sparbank som är moder- Prop. 1986/87:12 företag, i koncernrevisionsberättelseneller om upplysningen i övrigt ger anledningtill erinran. Om så är fallel, skall ändringen eller erinringen anges i yttrandet. Styrelsen skall hålla revisorernasyttrande tillgängligt för huvudmännen samt sända det i avskrift till dehuvudmän, som har begärt upplysningen. Paragrafen som saknar motsvarighet i SpL motsvarar 8 kap.11 8 bankaktiebolagslagen. För att huvudmännenpå ett flllfredsställande sätt skall kunna fullgöra den uppgift deblivit ålagda enligt denna lag eller reglementet, bör de av styrelsen erhålla informationi olika frågor som rör förhållanden. Den viktigasteinformationskanalen är sparbanksstämman, på vilken en huvudman iprincip bör ha en obegränsad frågerätt vad gäller förhållanden som rörsparbankens verksamhet. För huvudmännen uppställs i 2 8 särskilda jävsreglersom syftar lill alt skydda mot otillbörligt inflytande frånkonkurrerande penninginrällningar. Bl.a mot denna bakgrund och med beaktande av huvudmansställning i kan etl uppgiftslämnande till en huvudman knappast i något fall innebära ett väsentligt förfång för . Även medbeaktande av huvudmännens särskildaställning och ansvar i och det intresse huvudmännen har av att få en fullödig information omsparbankens förhållande bör emellertid,med hänsyn till de stora huvudmannakärerna, styrelsen kunna underlåta att tillhuvudmännen lämna uppgifter om det skulle innebära nämnvärd olägenhet för enskild. Som framgår avparagrafen sista stycke kan enupplysning, som på grund av denna begränsning inte kan lämnas på sparbanksstämma, i stället lämnas lillrevisorerna. Deras yttrande över upplysningenskall därefter hållas tillgängligt för huvudmännen. Upplysningspliktenavser även förhållanden till övriga företag i samma koncern. Särskildkoncernredovisning skall lämnas av . Upplysningsplikten för ledning gällerdå i fråga om koncernredovisningen. ledning bör också vara skyldigatt ge upplysningar omdotterföretagens förhållanden. Särskilda bestämmelser om detla har tagits in i paragrafen. Huvudmännens frågeräll vad gäller koncernförhållanden är såtillvida begränsad attstyrelsen har att i varje särskiltfall pröva, om en begärd upplysning kan lämnas utan nämnvärd olägenhetför enskild. Kan en begärd upplysning lämnas endaslmed stöd av uppgifter, som inte ärtillgängliga på stämman, skall enligt andra slyckel upplysningen skriftligen hållastillgänglig hos för huvudmännensamt sändas till de huvudmän som begärt upplysningen. Enligt tredjestycket ankommer det på styrelsen att pröva om en begärd upplysning kan lämnaspå stämman utan nämnvärd olägenhet för enskild. Finner styrelsen att en begärdupplysning mot denna bakgmnd inte kan lämnas, skall upplysningen i stället påbegäran av huvudman lämnas till revisorerna för yttrande, huruvida den begärdaupplysningen lämnats till dem samt humvida upplysningen enligt deras meningbort föranleda ändring irevisionsberättelsen eller, beträffande sparbank som är moderföre- tag, i koncernrevisionsberättelsen eller om upplysningeni övrigt ger anled- Prop. 1986/87: 12 ning till någon erinran. Anser revisorema att så är fallet,skall de i yttrandet ange den ändring i berättelsen som enligt deras meningupplysningen bort föranleda ellerden erinran som upplysningen annars ger anledning till. Styrelsen skall hålla revisorernas yttrandetillgängligt hos för huvudmännensamt sända det i avskrift till de huvudmän som begäri upplysningen. Anser en huvudman imolsals lill slyrelsen atl en begärd upplysning kan lämnas utan nämnvärd olägenhel förenskild torde han kunna föra lalan infördomstol med yrkande om utlämnande av den begärda upplysningen. 13§ Vid omröstning har varje huvudman en röst. Huvudmännen får endast personligenutöva sin rösträtt. Huvudman får dock inte rösta i fråga om 1. talan mot honom, 2. hans befrielse frånskadeståndsansvar eller annan förpliklelse gentemot , eller 3. talan ellerbefrielse som avses i I eller 2 beträffande annan, om huvudmannen i fråganhar etl väsentligt intresse som kan strida mol . Paragrafensförsta stycke överensstämmer med 28 6 försia slyckel SpK och andra stycket motsvarar 56 8 SpL och 8 kap. 36 andra slyckel bankaktiebolagslagen. \ första slyckelföreskrivs att vaije huvudman har en röst vid omröstning och att huvudman endast personligen fårutöva sin rösträtt. En huvudmans rättatt få delta på en sparbanksstämma är ovillkoriig. Däremot är del inte likauppenbart att varje enskild huvudman skall ha rösträtt i samtliga frågor. Enligtgällande rätt har huvudman inte ens räll alt delta i behandlingen av en fråga ivilken han kan ha ell inlresse stridande mot . Enligt paragrafen inskränksbegränsningen till huvudmännensrösträtt. En jävig person får delta i behandlingen av ärendet på stämman så att han får tillfälle att utvecklasina synpunkter i frågan och lämna kompletterande upplysningar. I andra stycket anges i vilka fall enhuvudman på grund av jäv är förhindrad att delta i röstningen på ensparbanksstämma. Enligt SpL får enhuvudman inte delta i behandlingen av frågor om avtal mellan honom ochsparbanken eller mellan och iredje man om huvudmannen ifrågan äger en väsenfligt intresse som kan vara stridande mot sparbankens.Inte heller får en huvudman della i beslul angående avtal mellan och en Iredje man, somhuvudmannen ensam eller jämte annanföreträder. Vidare får en huvudman som är styrelseledamot isparbanken inte delta i val av revisor eller beslut om ansvarsfrihet förstyrelsen. I förslaget harantalel jävssituationer reducerats påtagligt. De föreslagna jävsbestämmelsernabör innebära ett tillräckligt skydd mot illojala förfaranden av sparbanksstämman. De beslut somhuvudman alltjämt är förhindrad atl della i vid sparbanks slämma är dels när del ärfråga om att väcka talan mot honom själv, dels 49 4 1986/87. närdet gäller att utkräva skadestånd av honom. Detsamma gäller när Prop. 1986/87:12 sådana frågor berör någon annan, omhuvudmannen i frågan har ett väsentligtintresse som kan strida mot . En huvudman som är styrelseledamotfår inte rösta när det gäller att bevilja honom ansvarsfrihet eller utkrävaskadestånd av honom. Till oinrådet för jäv hör också frågor om befrielserfrån andra förpliktelser mot , t.ex. på grund av ett vanligt kreditavtal eller på grund avskadegörelse på egendom. 14 § Sparbanksstämman är beslutför, när de på stämmannärvarande huvudmännens antal översiiger hälften av huvudmän, om inteför beslutförhet ett högre antal föreskrivits i reglementet. Om en närvarandehuvudman enligl 13 8 är förhindrad att rösta i ett särskilt ärende och till följd därav antaletav de deltagande inte uppgår till det för beslutförhet bestämda, utgör detta inte hinder förärendets avgörande. Sparbanksslämmansbeslut utgörs av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller,vid lika röstetal, den mening som ordförandenbiträder. Vid val anses den vald som fått de flesta rösterna. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning, ominte annat beslutas av stämman innan valet förrättas. Andra stycket gällerinte om annat följer av denna lag, bankrörelselagen (1986:000) eller reglementet. Beträffandebeslut som avses i 15-16 68, 6 kap. 1 8andra stycket och 7 kap. 3 6 kan dock i reglementet endast föreskrivas villkorsom går längre än som anges i dessa paragrafer. Paragrafenmotsvarar 28 6 andra och tredje stycket SpK och dess tredje och fjärde stycke motsvarar 8 kap. 12 8bankaktiebolagslagen. Bestämmelserna iandra stycket anger vad som fordras i rösthänseende för att ett giltigtstämmobeslut skall föreligga. Dessa bestämmelser är en parallell till vadsom gäller för styrelsen enligt 3 kap. 12 8 andra stycket. Sparbanksstämmans beslut utgörs av denmening, som har fått mer än hälften av deavgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som ordförandenbilräder. Detta innebär att det i andra frågor än sådana som rör val, krävsröstmajoritet för giltiga beslut. I fall där fler än två förslag har väckts kandet således bli nödvändigt atl ställa voteringsproposition medkontraproposition, så att vid den slutliga omröstningen endast två förslag står mot varandra. Förslagets bestämmelserskiljer sig således ifrån vad som föreskrivs i 28 8 tredje stycket SpK. Enligtdenna bestämmelse gäller såsomhuvudmännens beslut den mening, om vilken vid stämman de flesta röstandeförena sig. Ordföranden skallsom regel utses bland huvudmännen. Han är därmed röstberättigad och kan delta i själva omröstningen och avgörvid lika röstetal med sin utslagsröst hurbeslutet skall falla. En ordförande som inte är röstberättigad i egenskap avhuvudman får givetvis inte delta i omröstningen. Om lika röstetal förekommer i sådant fall, gäller dock denmening som han biträder. Vidare föreskrivs atl vid val skall denanses vald som fått de flesta rösterna. Vidlika röstetal avgörs valet genom lottdragning. Detta innebär att man vidval inte skall arbeta med systemet med voteringsproposition och kontraproposition. Om valet står mellan fleraän två, kan därför en av dem få de flesta rösterna och därvid bli vald även om han inte får såmånga Prop. 1986/87; 12 sommer än hälften av samtliga angivna röster. Enligt gällande rätl är ett val med sädan majoritet giltigt, om inte någotannat föreskrivs i reglementet. En nyhet är emellertid bestämmelsen attsparbanksstämman, innan valet påbörjas, kan besluta hur man skall förfara vidlika röstetal. Enligl tredjeslycket år bestämmelserna i andra stycket dispositiva, dock med tre särskiltangivna undantag. I sparbankernas normalreglemente förekommeremellertid inte några från huvudregeln avvikande föreskrifter. 116 8(beslut om överlåtelse av rörelsen), 6 kap. I 8 andra stycket (beslut om frivilliglikvidation) och 7 kap. 3 6 (beslut om fusion) ställs emellertid för giltighetav sparbanksstämmobeslut större krav på röstmajoritel än att det skall fattas med mer än hälften av de avgivnarösterna. I sådana fall kan enligtdetta stycke särskilda bestämmelser i reglementet inle minska men väl skärpakraven genom att fordra ännu större röslmajoritet eller ställa andravillkor. 15§ Beslut att ändra reglementet fattas av sparbanksslämman. Beslutet är giltigt om det har biträtts av minst tvåtredjedelar av de på stämman närvarande huvudmännen. Ett beslut omändring av reglementet skall genast anmälas för registrering sedanändringen har stadfästs. Beslutet får inle verkställas förrän registrering har skell. Paragrafen motsvarar 61 6 SpL och 31 8 SpK saml 8 kap.13 6 bankakflebolagslagen. I paragrafenuppställs krav på kvalificerad majoritet för ett beslut om reglementsändring.Den omständigheten att det enligt SpL i vissa fall skall krävas beslut påtvå stämmor kan medföra en alll för lång tidsutdräkt för att få till stånd en reglementsändring.Det kan t.ex. vara angeläget att snabbt få möjlighet alt vidta en reglementsändringsom krävs för en erforderlig omläggning av organisation ellerverksamhet. Av denna anledning har kravet på kvalificerad majoritetreducerals. Reglementsändring bör kunna beslutas på en enda stämma och förgiltigt beslul skall krävas att minst två tredjedelar av de vid stämmannärvarande huvudmännen biträder beslutet. Detta framgår av förstaslycket. För vissa beslut, t. ex. fusion,frivillig likvidaflon samt överlåtelse av rörelse krävs dock beslut påtvå stämmor, se 16 8, 6 kap. 1 6 andra stycket och 7 kap. 3 8. Även om erforderligröstmajoriet uppnåtts kan etl beslul om reglementsändring förklarasogiltigl. I uttrycket "endast giltigt om" ligger att ändringsbeslutetgivelvis kan klandras på helt andra grunder. Sålunda kan exempelvis kallelseflll någon av stämmorna vara behäftad med formell felaktighet eller annat ireglementet uppställt villkor inte vara uppfyllt. Av 14 8 tredje stycket framgår attsparbanken i reglementet kan föreskriva krav på större röstmajoritet än dennaparagraf uppställer. Av andra stycket framgår att ett beslutom ändring av reglementet kräver stadfästelse av regeringen ellerbankinspektionen. Bestämmelserna om stadfästelse återfinns i 2 kap. 3och 4 86. Stadfäslelseprövningen inne bär att reglementsändringen skallkonstateras överensstämma med spar bankslagen och med andra författningar samt att ändringen inte av annan 5' grund framstår somuppenbart olämplig. Efter det att stadfästelse medde- Prop. 1986/87: 12 lats skall ändringsbeslutet genast anmälas flllbankinspektionen för registrering. Beslutet att ändra reglementet fårinte verkställas förrän registreringen har skett. 16 8Ett avtal, som inle avser fusion men varigenom en sparbank för binder sig att överiåta hela eller en ickeobetydlig del av sin rörelse till en annan bank, får inte träffas om inte samtliga huvudmän i den överlåtande förenat sig om beslutet atl skall biträda avtalet eller beslutet fatlals på två på varandra följande stämmor och på den senare stämman bilrätls av minst fyrafemtedelar av de röstande och dessa tillika utfört minst tre Qärdedelar av samtliga huvudmän. Reglementet kan föreskriva ytterligare villkor för beslutels giltighet. Paragrafen motsvarar 79 6 SpL. En överlåtelse av hela rörelsen från ensparbank till en annan bank innebärför den överlåtande att denna måste träda i likvidation. Tvåseparata beslut, ett som avser överlåtelse och etl som avser likvidation, skall därmed inte behövas. För ettgiltigt beslut om överiåtelse skall föreligga, krävs att huvudmännen harställts inför den direkla frågan, om överlåtelse verkligen skall kommatill stånd. Av denna anledning föreskrivs iparagrafen atl beslut om överlålelse måste fattas av stämman i den överlåtande med sammakvalificerade majoritet som krävs förbeslut om frivillig likvidation. Det krävs således att beslutet bilrätts av samtliga huvudmän eller att beslutet fattals påtvå på varandra följande sparbanksslämmor och på den senaste stämman biträttsav minst fyra femtedelar av samtligaröstande och att dessa även utgjort minst tre fjärdedelar av samtligahuvudmän. 1 2 kap. 5 8 bankrörelselagen har tagitsin en bestämmelse om all sparbank fårförvärva annan sparbanks rörelse, om övertagandet inte kan anses vara till skada för del allmänna. Om övertagandet avser hela eller en icke obetydlig del av annan banks rörelse krävsregeringens eller efter regeringensbemyndigande bankinspeklionens tillstånd till förvärvel. I motiven tilldenna paragraf anges bl. a. skälen till varför tillstånd bör krävas (se avsnitt4.1). 17 8 Om elt beslul av sparbanksstämman inte hartillkommit i behörig ordning eller i övrigt strider motdenna lag, bankrörelselagen (1986:000) eller reglementet, kan talan mot om att beslutet skall upphävas eller ändras föras av huvudman, styrelsen eller styrelseledamot. Talan skall väckas förbeslutet. Väcks inte talaninom , är rätten till talan förlorad. Talan får väckas senare än vadsom sägs i andra stycket när 1. beslutet är sådantatt det inte lagligen kan fattas ens med alla huvudmännens samtycke 2. samlycke flllbeslutet krävs av alla eller vissa huvudmän och sådant samtycke inte har getts, eller 3. kallelse tillstämman inte har skett eller de bestämmelser om kallelse som gäller för har eftersattsi något väsentligt avseende. Rätten kan ändrasparbanksstämmans beslut endast om det kan faststäl lasvilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. beslul sådant som enligt denna lag eller bankrörelselagenskall anmälas för Prop. 1986/87: 12 regisirering, skall rätten underrätta bankinspektionenför registrering, om beslulelhar upphävis eller ändrats genom en dom som har vunnii laga krafl elter rättengenom beslut under rättegången har förordnät att sparbanksstämmans beslut intefår verkställas. Paragrafen moisvarar 62 8 och 88 8 andra slycket SpL, 328 SpK samt 8 kap 16 6bankaktiebolagslagen. Enligt försiastycket kan, om stämmobeslutel inle tillkommit i behörig ordning eller iövrigl stider mol denna lag eller reglementet, talan mol omupphävande eller åndring av beslutet föras av huvudman eller av slyrelsen eller styrelseledamot. En föruisättningför talan är således all ett sparbanksstämmobeslut föreligger, även omdet är behäftat med mer eller mindre svåra fel i formellt eller materiellt avseende. Liksom enligtgällande lag kan enligt första stycket talan föras mot ett beslul som ärformelU felaktigt, dvs, felaktigt i fråga om tillkomstsättet. Talan kan ocksåföras mot beslut som är behäftat med ett materiellt fel i den meningen attinnehållet strider mot sparbankslagen, bankrörelselagen eller reglementet. Detfallet att elt beslul slrider mot andra lagar är inte omnämni i paragrafen. Det är klarl altetl beslul som går ut på någon kriminelleller mot goda seder stridande åtgärd alltid är ogiltigt. Atl etl stämmobeslut strider mot vanlig civillag medfördäremot inle atl beslutet i och för sig blir ogiltigt. En annan sak är atlsparbanken kan bli skadeståndsskyldig.