prop · GA0391 · 1986-12-31 00:00:00 — Närmålmedvetna och långtgående insatser gjorts i decentraliseringsarbetel genomlokala organ, har reformen på kort fid gett förutsättningar för atl flermedborgare kan medverka, bli delaktiga i och ta ansvar för kommunalverksamhet. Reformen med kommundelsnämnder ger ökade möjligheter lillhelhetssyn och samordning av kommunala verksamheter. Arbetet översektorsgränserna underiättas och ekonomiska samt personella resurser kanlättare ulnylQas. Förutsättningarna ökar också för att förbättra den kommunalaservicen. Innanen ny kommunallag kan träda i kraft anser beredningen att det behövs åtgärdersom sfimulerar och underiätlar utvecklingsarbetet med lokala nämnder. Detgäller framför allt verksamheten i kommundelsnämnder. Beredningen föreslårdärför vissa förändringar av gällande lagstiftning. Förändringarna innebärfrämst följande: - Kommuner med kommundelsnämndereller dislriktsnämnder i hela kommunen får i huvudsak frihet att själva utformaden centrala nämndorganisafionen. Specialreglerade nämnder får dras in ochderas uppgifter får överföras fill andra nämnder. - Del blir möjligt atl lägga utförvaltningen av kommungemensamma och kommundelsövergripande anläggningar äveninom skolan och socialQänsten på den lokala nämnd inom vars område de ärbelägna. - Institufionsstyrelser kan inrättasäven inom skolan och socialQänsten. - Begränsningen i lokalorganslagenbeträffande de statligt reglerade Qänsterna slopas. Detta innebär attkommunerna själva kan avgöra i vilken grad som de lokala nämnderna skall taöver ansvaret för de statligt reglerade Qänsterna. - Lokala nämnder blir heltlikställda med andra kommunala nämnder. 1 avvaktan på en nykommunallag samlas bestämmelserna i en särskild lag. Denna kallas Lag om lokala nämnder i kommunerna och ersätter den 73 fidigare gällande lokalorganslagen.När det gäller speciallagstiftningen fö- Prop. 1986/87: 91 reslås eltklarläggande i socialQänstlagen avseende möjligheterna att delegera vissabeslut till utskott. 1.3Folkrörelserna gör betydande insatser Folkrörelsernahar ofta lättare än kommuner och landsting att skapa engagemang och kvalitet iverksamheter som vänder sig till breda befolkningsgrupper. På detta sätt kanockså brukarinflytandet breddas. Fler människor kan direkt vara med iplaneringen, bli delaktiga och la ansvar för gemensamma angelägenheter. Denkommunala och landstingskommunala verksamheten får inte tränga utfolkrörelserna. Innan verksamhet byggs ut på områden där folkrörelserna ärverksamma bör man pröva att starta folkrörelseanknulen verksamhet.Folkrörelserna och det lokala föreningslivet bör också få chans att ta överansvaret för vissa verksamheter som drivs i offentlig regi. - Kultur- och fritidssektornliksom den sociala omsorgen är några områden där folkrörelserna redan i daggör betydande insatser men där verksamheten kan utvecklas. För alt underiättaen sådan samverkan bör kommuner och landsting fastställa målinriktade program. - Närmiljön och bostadsområdetkommer att få ökad betydelse i framliden. Här spelar föreningslivet en viktigroll för människors möjligheter att medverka, bli delaktiga och ta ansvar försin fysiska, sociala och kulturella miljö. - Kommuner som inrättar dislriktsnämndereller kommundelsnämnder fär en ny möjlighet att i närmiljön utveckla ensamverkan med folkrörelserna. Det bör vara ett gemensamt intresse för både denlokala nämnden och folkrörelserna att ta vara pä de resurser som finns ikommundelen för alt skapa goda förutsättningar för etl aktivt fritids- ochkulturliv samt god omvårdnad för människor i alla åldrar. - För att underlättaföreningslivets kontakter med kommunen bör en samordning mellan förvaltningarnakomma till stånd vad gäller t. ex. bidrag, lokaler och information. Denna kanta formen av en särskild föreningsfunktion vars personal har som sin främstauppgift atl stödja och stimulera del lokala föreningslivet i kommunen. - Samhällets ekonomiska bidragtill folkrörelser och föreningar bör vara enkla och obyråkrafiska.Folkrörelserna bör få störte frihet att använda bidragen så att de främjarförnyelse- och utvecklingsarbete och aktiverar nya grupper av människor.Beredningen föreslår därför att regeringen tar initiativ till en översyn av destatliga reglerna för stödet till folkrörelserna. 1.4be anställdas roll i förändringsarbetet Beredningenhar i detta kapitel behandlat de anställdas roll i förändringsar betet. Deras arbetssituation påverkas av förnyelseverksamhelen med in slag av serviceutveckling, decentralisering, brukarinflytande och ökad folkrörelseaktivitet. - Förändringarnabör genomföras genom de anställdas aktiva medverkan. 1986/87:91Erfarenhetsutbyte och lärande av varandra bör uppmuntras. - Ökade insatserbör göras för att utbilda de anställda för nya arbetsuppgifter. Kommuner ochlandsting bör bedriva en utbildningsplanering i samarbete med de fackligaorganisationerna. - En demokratiskarbetsorganisation med ökat ansvar för de anställda skapar engagemang ochkvalitet i verksamheten. Ett delegerat budgetansvar skapar goda fömtsättningarför ett ökat brukarinflytande. - Ett grupporganiseratarbete stärker det personliga engagemanget i arbetet. Därigenom frigörsresurser för arbetsledningen atl ägna mer lid åt långsiktig planering ochsamordning av verksamheten. - En effektivareintern information till de anställda är en förulsällning för att de skall kunnautöva ett mer självständigt ansvar inom ramen för de pohtiska målen. - Det är viktigtatt parterna både centralt och lokalt medverkar till en lokal utveckling avmedbestämmandet som präglas av tidig, smidig och välfungerande samverkan. Beredningen har även konstaterat att de utvecklingslinjersom redovisats och de förslag som läggs fram inle i sig innebär alt detbehöver uppstå några arbelsrätlsliga problem. Kommunerna och landstingenansvarar såsom arbetsgivare för att arbetsrätten upprätthålls. Del innebär attell ökat bmkarinflytande inom de kommunala verksamheterna måste ske med hänsyn lillatt kommunen eller har ansvaret för personalensanställningsförhållanden. 1.5 Nya möjligheter för partier och förtroendevalda Beredningen har i delta kapitel pekat på atlförändringsarbetet i kommunerna och landstingen med inslag avdecentralisering, brukarinflytande och etl ökat föreningsansvar skapar nyamöjligheter för partierna och de förtroendevalda atl utveckla sina arbetsformer. - Flerkontaktvägar bör skapas mellan de förtroendevalda och medborgarna. Ett sättatt åstadkomma detta kan vara att inrätta lokala nämnder. - I de falllokala nämnder inrättas är del angelägel att partierna lokalt medvetet utnylQarmöjligheten till atl utöva inflytande genom den lokala nämnden. - För partiernaär det angeläget all förstärka och effektivisera den politiskabasorganisationen sä att partierna fär bättre kontakter med medborgarna. - Utbildning ochinformation som särskilt riktas till de förtroendevalda kan ha slor betydelseför de förtroendevalda att mer akfivt delta i det utåtriktade arbetet. - De politiskapartierna och studieförbunden bör starta ett brett upplagt studiearbete kringde frågor som beredningen belyst i detta betänkande. - Deförtroendevaldas arbete måste i ökad utsträckning inriktas på atl formuleratydliga mål för den kommunala verksamheten och följa upp atl målen omsätts i den praktiska verksamheten. - Budgetensom styrmedel behöver kompletteras med andra slyrinstm- Prop. 1986/87:91 ment som mer tar sikte på verksamhetens innehåll. denpolitiska styrningen kan det finnas behov av särskilda verksamhetsprogram. - Förhållandetmellan den politiska ledningen och förvaltningen bör präg las av följande rollfördelning: De förtroendevalda lägger fast målen för verksamheten. Förvaltningen väljer metoder och arbetsformer för atl nå de uppsatta målen. Beredningensöverväganden och förslag om de förtroendevaldas roll i förändringsarbetet harkonsekvenser för innehållet i en moderniserad kommunallag. För att underlättaövergången till en målstyrd förvaltning i kommuner och landsting föreslår beredningeni betänkandet (SOU 1985: 29) Principer för ny kommunallag bl. a. atlfullmäktige och landsting i ökad utsträckning skall kunna delegerabeslutanderätt till styrelsen och nämnderna. Vidare föreslås att revisionenskall ges en mer framträdande plats i den kommunala och landstingskommunalaverksamheten. Beredningen föreslår också att revisionsansvar skall kunnautkrävas av den som har den faktiska beslutanderätten. 2.1Lag om lokala nämnder i kommunerna Kommunfullmäkfigefär filisätta lokala nämnder med uppgifter som anges i 2 8, även om annatföljer av kommunallagen (1977:179) eller av annan författning. har till uppgift atl i en del av kommunen eller för en eller fleraanläggningar sköta förvaltning och verkställighet som 1. kan skötas av en eller flerasädana nämnder som avses i 3 kap. 13 6 andra stycket kommunallagen (1977:179)eller 2. ankommer på socialnämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden, , irafiknämnden ochskolstyrelsen. Fullmäktigebestämmer de lokala nämndernas uppgifter och verksamhetsområden. Befogenhetsom stafiig myndighet med slöd av författning har lämnat fill sädan nämnd somfinns uppräknad i 2 6 får överföras till en lokal nämnd endast om myndighetenmedger det. Ledamöler och suppleanteri lokala nämnder väljs för den tid som Prop. 1986/87:91 fullmäktigebestämmer. Förlokala nämnder som enbart har uppgifter som kan skötas av sådan nämnd som avsesi 3 kap. 13 6 andra styckel kommunallagen (1977:179) gäller bestämmelserna om sädannämnd. Förlokala nämnder som har uppgifter som ankommer på socialnämnden, miljö- ochhälsoskyddsnämnden, , trafiknämnden och skolstyrelsen skall vadsom är föreskrivet om den nämnden gälla den lokala nämnden med det undantag somframgår av 3 6 tredje styckel. kommun som har inrättat lokala nämnder i hela kommunen får fullmäktigeuppdra åt en eller flera centrala nämnder atl helt eller delvis handhaförvaltning och verkställighet som annars enligt lag eller annan författningankommer på en viss annan central nämnd. Detta gäller inle uppgifter somankommer på kommunstyrelse, folkhögskolestyrelse och valnämnd. fullgör sådant uppdrag som avses 15 5, gäller vad som är föreskrivet ilag eller annan författning om den nämnd pä vilken uppgifterna annarsankommer. Omen nämnds uppgifter helt har överlåtits ät en eller flera andra nämnder, färfullmäktige entlediga ledamöterna och suppleanterna i nämnden. Dennalag träder i kraft den. , då lagen (1979:408) om vissa lokalaorgan i kommunerna skall upphöra att gälla. Omkommunfullmäktige i en kommun där del finns sociala distrikts nämnder enligt socialQänsfiagen inrättar lokala nämnder med uppgifter som enligt lag eller annan författning ankommer på socialnämnden, upphör distriktsnämndernas verksamhet när Qänstgöringsfiderna för ledamöterna i de lokala nämnderna börjar. Om fullmäktiges beslul innebär att redan inrättade lokala nämnder skall sköta sådana uppgifter, upphör distrikts nämndernas verksamhet, när de lokala nämnderna övertar de nämnda uppgifterna. Vadsom nu har sagts om att social distriktsnämnds verksamhet upphör gäller dockendast i fråga om de delar av kommunen där uppgifter som enligt lag eller annanförfattning ankommer på socialnämnd skall skötas av lokala nämnder. 2.2 Lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620) Prop. 1986/87: 91 Härigenomföreskrivs atl 47 6 socialQänstlagen (1980:620) skall ha nedan angivna lydelse. Uppdragatl besluta pä socialnämndens vägnar får inte avse vad som ankommer på nämndenenligt 2,5 och 6 55,11 5 första och andra styckena, 17 6 tredje stycket saml 186 lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om värd av unga. /de kommuner där sociala di- Beslutanderätten i frågor som av- slrikisnämnder inte har inrättats ses i första stycket får dock upp far dock beslutanderätten i frågor dras åt en särskild avdelning som som avses i första stycket uppdras består av ledamöter eller supplean- åt en särskild avdelning som består ter i nämnden, av ledamöter eller suppleanter i nämnden. Dennalag träder i kraft den 2.3Lag om ändring i lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation Härigenomföreskrivs all 4, 7 och 8 86 i lagen (1984: 382) om försöksverk samhet med en friare nämndorganisation skall upphöra att gälla vid utgången av. 3 Särskild motivering till lagförslagen 3.1 Lagen om lokala nämnder i kommunerna Itidigare avsnitt har behandlats vilka förändringar i gällande lagstiftning somföreslås samt skälen härför. Förändringarna innebär i huvudsak: Det blir möjligt atl lägga ul kommungemensamma/kommundels-övergripandeanläggningar även inom skolan och socialQänsten på den lokala nämnd inom varsområde de är belägna. Institutionsnämnder/-styrelsermöjliggörs även inom skolan och socialQänsten. Lokala nämnder blir heltlikställda med andra kommunala nämnder. Kommuner med kommundelsnämnder/distriktsnämnderi hela kommunen får i huvudsak frihet att själva utforma den centralanämndorganisationen. Specialreglerade nämnder får dras in och deras uppgifterfår överföras till andra nämnder. Dessaförändringar kräver medgivande i lag. Iavvaktan på ny kommunallag bedömer beredningen det lämpligast att no samla bestämmelserna i ensärskild lag. När det gäller speciallagstiftningen Prop. 1986/87:91 föreslås nuendast etl klarläggande i socialQänstlagen avseende möjligheterna att delegeravissa beslut till utskott när lokala nämnder med socialQänstuppgifter finnsinrättade. Genom förslaget blir även de paragrafer överflödiga som reglerarlokala organ i lagen om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation. I5 6 lokalorganslagen föreskrivs att fullmäkfige kan besluta om det lokalaorganet/den lokala nämnden fär väcka ärende hos fullmäktige och lämna sittbudgetförslag direkt fill den centrala facknämnden. De lokala nämnderna börenligt beredningens uppfattning handha förvaltning och verkställighet på sammavillkor som andra kommunala nämnder. De bör lämna budgetförslag och kunna väckaärende i kommunfullmäktige pä samma villkor som andra nämnder. Del finns därföringen anledning all ha kvar dessa särbestämmelser. Om man har kvar en kan fullmäktige ändå höra nämndens uppfattning om budgetförslaget. Härinförs en ny benämning på de lokala organen nämligen lokala nämnder. Genom attbyta ul begreppet organ mot begreppet nämnder fär man en mera enhetlig benämningpå politiskt valda församlingar som sköter förvaltning och verkställighet ikommunen. Liksom tidigare kan man givetvis kalla dessa lokala nämnder kommundelsnämnder,dislriktsnämnder, institutionsnämnder (institutionsstyrelser) allt efler derasfunktion. Kommundelsråd,dvs. polifiskt valda beredningar som verkar inom ett geografiskt område, ärinte en nämnd i kommunalrältslig mening. Sådana räd kan inrättas enligtkommunallagen och behöver därför inle regleras här. Sistameningen i 1 8 lokalorganslagen lyder: "Om det i lag eller annan författningfinns en särskild bestämmelse om att en uppgift av ett visst närmare angivetslag inle får handhas av lokalt organ, gäller dock den bestämmelsen. "Denna mening har tagits bort här. Beträffande tidigare lagstiftning kan denvålla oklarhet. Vad gäller kommande lagstiftning har man givetvis alltidmöjlighet att göra inskränkningar av detta slag om man anger alt inskränkningenavser lokala nämnder enligt denna lag. Idenna paragraf regleras vilka uppgifter en lokal nämnd kan ha. För del kommunallagsregleradeområdet gäller samma regler som i lokalorganslagen. Pä det specialregleradeområdet är det fortfarande samma fem nämnders verksamhet som kan fördelas ul pålokala nämnder. Nyheterna är dels, att del hårdare kriteriet för utläggning avspecialreglerad verksamhet "som på grund av sin anknytning tillkommundelen och beskaffenhel i övrigt lämpar sig för handläggning i etl lokallorgan" har tagits bort, dels att institutionsnämnder(-styrelser) möjliggörs även på det specialreglerade Prop. 1986/87:91 området. 1fortsättningen gäller alltså samma regler för ufiäggning av de fem uppräknade specialregleradenämndernas verksamhet som för kommunallagsreglerad verksamhet. Detta harnärmare mofiverats i kap. 3. Atten lokal nämnd kan vara institutionsnämnd (-styrelse) för en eller flera anläggningar inom både kommunallagsreglerade och de fem uppräk nade specialreglerade nämndernas verksamhet. Om öppen verksamhet är knuten fill insfilutionen kan institufionsnämnden sköta även den. Detta har närmare motiverats i avsnittet om institufionsnämnder. Lokalanämnder som är verksamma inom ett geografiskt område, dvs. distriktsnämnder och kommundelsnämnder, kan sköta all förvaltning och verkställighet som avser kommundelen och hör till kommunallagsreg lerade eller de fem uppräknade specialreglerade nämndemas verksamhet. De anläggningar eller instilufioner som är belägna inom en kommundel får oavsett upptagnings- eller serviceområde skötas av en lokal nämnd som sköter förvaltning och verkställighet inom kommundelen. Delta har när mare motiverats i kap. 3. Lokalanämnder kan också ha beredande och rådgivande uppgifter inom andraverksamhetsområden än som omfattas av deras förvaltning och verkställighet. Lokalorganslagenskrav pä dispens från regeringen för atl uppgifter som avser statligt reglerade Qänsterskall handhas av etl lokalt organ har tagits bort. Detta har närmare motiveratsi kap. 3. Andrastycket i denna paragraf avser t. ex. befogenheter som kanöverföra till en byggnadsnämnd. För atl sådana befogenheter skall få överförasfrån fill en lokal nämnd krävs del att fullmäktige ochlänsstyrelsen är ense om detta. GenomIredje stycket kan fullmäktige bestämma mandattid även för lokala nämnder somsköter specialreglerad verksamhet. Härigenom gäller samma regel för alla lokalanämnder, oavsett verksamhetsområden. Bestämmelsen innebär inte någonförändring i förhållande till lokalorganslagens bestämmelser om mandattid.Ändringen är endast av lagteknisk natur. som enbart har kommunallagsreglerade uppgifter skall följa samma regler som gäller för kommunallagsreglerade nämnder. Men om en lokal nämnd har någon specialreglerad uppgift gäller samma bestäm melser som för den centrala nämnden med del undantag som framgår i paragrafen. Bl.a.blir bestämmelserna i 4 och 5 66 i förvaltningslagen om jäv lillämpliga på alla ärenden hos lokal nämnd som har både specialregle rade och kommunallagsreglerade uppgifter. I övrigt gäller förvaltnings- 80 lagen för lokala nämnderutom när dessa haiidlägger ärenden i vilka beslu- Prop. 1986/87:91 tenöverklagas genom kommunalbesvär eller besvär hos besvärsnämnd Qämför2 8 2 förvaltningslagen). Förkommuner som har kommundelsnämnder eller dislriktsnämnder inrättade i helakommunen införs här en möjlighet att i hkhel med frikommu-nema göra ändringar iden centrala specialreglerade nämndorganisationen. Av uttrycket "inrättatlokala nämnder i hela kommunen" framgår att det inte kan avseinstitutionsnämnder (-styrelser) utan endast gäller lokala nämnder som har ettgeografiskt verksamhetsområde dvs. kommundelsnämnder och dislriktsnämnder. Uppgiftersom ankommer pä en viss specialreglerad nämnd får enligt paragrafen fördelasbland andra centrala nämnder. När del gäller uppgifter som sköts av kommunallagsregleradenämnder finns inte någol behov av en motsvarande bestämmelse. Det är möjligt all fritt fördela sådana uppgifter mellan olika nämnder. Bestämmelsenger stöd för alt lga ul allt ifrån några smärre uppgifter pä en annan nämndtill att skifta ut en nämnds samtliga uppgifter pä en eller flera nämnder.Detta gäller alltså även obligatoriska specialreglerade nämnder. Möjlighetfinns också att inrätta en helt ny nämnd med uppgifter som förs över fränbefintliga nämnder. Man kan också dra in en obligatorisk specialregleradnämnd, vilket närmare framgår av 7 6. De uppgifter som ankommer päkommunstyrelse, folkhögskolestyrelse och valnämnd omfattas inte avbestämmelsen. Ikommentarerna lill 3 6 anges att bl. a. sädana uppgifter som länsstyrelsenöverfört till byggnadsnämnd inle ulan medgivande av kan överförastill lokal nämnd. Någon motsvarande begränsning när del gäller att överförauppgifter från lill en annan central nämnd har inte ansetts erforderiig.Det kan vara vikfigt för att avgöra om uppgiften i fråga fårfördelas på lokala nämnder eller om den skall vara kvar centralt i kommunen.Vilken central nämnd som handhar uppgiften spelar däremot inte nägon roll förlänsstyrelsen. Bestämmelsernaför central nämnd är annorlunda utformade jämfört med dem som gäller för lokalanämnder 14 5. Här kan alltså olika beslämmelser bl. a. om jäv vara lillämpligapå samma nämnd i olika typer av frågor. Se även kommentarerna fill 4 6. Härges möjlighet atl dra in en specialreglerad nämnd vars verksamhet hell överlåtitsåt andra nämnder. 6 1986/87. Ikraftträdande ochövergångsbestämmelser Prop. Dennalag ersätter lagen om vissa lokala organ i kommunerna (1979:408). Bestämmelsernaom initiativrätt till kommunfullmäktige och budgetgäng, som blir de samma somför andra nämnder, gäller utan särskild övergångsbestämmelse från och med dagenför lagens ikraftträdande. 1andra punkten finns intagen en övergångsbestämmelse som är tillämplig omfullmäktige under pågående mandatperiod i en kommun med sociala distriktsnämnderenligt socialQänstlagen vill inrätta lokala nämnder med socialQänstuppgifter.Fullmäktige har då möjlighet att dra in de sociala distriktsnämnderna antingeni hela kommunen eller också inskränka deras område när man inför lokala nämnderi delar av kommunen. 3.2 Lagenom ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Dennaändring medför att nämnda frågor kan delegeras till utskottet även när lokalanämnder med socialQänstuppgifter finns inrättade i kommunen. 3.3 Lagenom ändring i lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation Ilagen om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation är 4, 7 och8 65 mera inskränkande än motsvarande bestämmelser i förslaget till lag omlokala nämnder i kommunerna. Det finns ingen anledning att strängarebestämmelser skall råda för frikommunerna än för andra kommuner. Därför bördessa paragrafer upphävas. 4 6 i frikommunlagen innehåller en jävsregel medavsikt att förhindra att sinsemellan svårförenliga funktioner läggs på sammanämnd. Beredningen förutsätter att kommunerna själva beaktar detta utan atl enuttrycklig lagregel införs. Isamband med att slutligt lagförslag upprättas bör termerna lokala nämnder ochsärskilda nämnder i stället för lokala organ och särskilda organ inarbetas äveni kommunallagen (1977: 179) och lagen om särskilda organ i landstingskommunerna(1985:127). Sammanställning av remissyttrandena över demokratiberedningensbetänkande (SOU 1985:28) Aktivt folkstyre i kommuner och landsting Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivils avkammarrätterna i , , och , civilförsvarsslyrelsen, , (), , statens ung domsråd, statens invandrarverk, jämslälldhetsombudsmannen (JämO), statens planverk, statskontoret, riksrevisionsverkei (RRV), (), (), läns styrelserna i , , , , , och , , och . , , , , , , Salems, Sig tuna, , , , , , , , , , , , , Nort- , , , , , , , boda, , , , , , Bjuvs, borgs, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Skinnskatte- ' bergs, ,, , , , , danstigs, , , , , , , , , , , , tea, , , , , och kommuner, , läns, läns, läns, läns, läns, läns, läns. , läns, och läns. läns, läns, läns, läns, läns, Gäv leborgs läns, Västernortlands läns, läns, läns och , . Landstingsför bundet, (), Tjänstemännens central organisation (TCO), Centralorganisationen /SR, Landsorganisa tionen i (LO), kommunaljuridiska förening. (), Byg- degårdamas riksförbund. (), Folkets husföreningamas riksorganisation. Förbundet , (), hem och skola, . hem och samhälle. , lOGT-NTO, Kooperativa för bundet (KF), Kooperativa konsumentgillesförbundel. Lantbrukarnas riks förbund (LRF), , Pensionärernas riksorganisafion (PRO), vuxenskolan. Svenska korporafionsidrottsförbun- del, kristna ungdomsråd (SKU), , ot (), Ungaörnars riksför- bund, -arbetarnas nykterhetsförbund och Våra Gärdar - Riksför- Prop. 1986/87:91 eningenför . Undertemisserhar inhämtats av i från , , ,, och kommuner samt från länsskolnämnden i Jämtlandslän. Utanföregående remiss har yttranden avgivits av Falu arbetarekommun.