prop · GA0313 · 1986-12-31 00:00:00 — Att redan nu ' avskaffa boställsnämnderna innebär inte bara en förenklingav den nuvaran- Prop, 1986/87:13 de förvaltningen, utan även en förenklingav genomförandet av kyrkokommitténs förslag i denna del. De i regeringens skrivelse anförda skälen för en avvecklingav boställsnämnderna är enligt utskottets mening bärande. En avveckling av boställsnämndernabör därför kunna ske utan olägenhet. Omfattningen av det kyrkliga faslighetsinnehavet växlarstarkt mellan de olika stiften, liksom också behovel av lokalkännedom ochjordbruksexpertis. I motion 1986:65 framhålls behovet av att ta till vara densakkunskap som finns hos boställsnämnderna samt behovet av samordning närdet gäller förvaltningen av det kyrkliga jordinnehavet. I motionen anges tvåolika lösningar som kan diskuteras. Den ena lösningen innebär att boställsnämndernabehålls som frivilliga organ i de stift som har behov därav. Den andra innebäratt boställsnämndernas ordföranden obligatoriskt förordnas att fullgöra boställsnämndernasnuvarande uppgifter. Utskottet vill med anledning av motionens förslag erinraom att boställsnämnderna i likhet med stiflsnämnderna är statligaförvaltningsmyndigheter under regeringen. Ett system med frivilliga statligaförvaltningsmyndigheter slrider mot den statliga förvaltningsorganisationensuppbyggnad och funktion. Någon sådan lösning är därför enligt utskottetsmening utesluten. När det gäller det andra angivna alternaflvet anserutskottet, i likhet med vad som anförs i regeringens skrivelse, att det börankomma på sflftsnämnderna själva att bedöma vilket behov av biträde som kanföreligga i det egna stiftet. Stiftsnämnderna bör bäst kunna avgöra i vilkenform ett sådant behov lämpligen skall tillgodoses. Med den av regeringenföreslagna lösningen åstadkoms en flexibel organisation som kan anpassas efterde lokala behoven och förutsättningarna. Denna ordning förutsätter emellertidatt tillräckliga resurser ställs till stiftsnämndernas förfogande för attanlita experter och sakkunniga. Dessa kan t. ex. sökas bland de nuvarande boställsnämndsord-förandena.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag att avskaffa boställsnämnderna. Utskottet tillstyrker också förslaget att föra över boställsnämndernastillsynsuppgifter på stiftsnämnderna. I motion 1986:50 föreslås att stiftsnämnderna får tilluppgift att föreslå arrendevillkoren när kyrklig jord, som inte förvaltas avnämnden, skaU upplåtas på arrende för jordbruk. I motionen framhålls att ettframträdande skäl till att boställsnämnderna genom reform fick hand omarrendesättningen var att tillgodose intresset att nå enhetliga arrendenormer,att man får räkna med att denna enhetlighet går förlorad om besluten förs övertill dem som förvaltar jorden samt att stiftsnämndernas tillsyn inte bliveffektiv om flllsynsorganet inte får inflytande över innehållet i arrendeavtalen. Utskottet kan för sin del inte dela de farhågor som kommertill uttryck i moflonen. Pastoraten torde på de flesta håll ha den kompetenssom behövs att göra de riktiga ekonomiska och tekniska bedömningarna. Genom enaktiv tillsyn och genom att bistå pastoraten kan stiftsnämnderna verka för attenhetlighet i fråga om arrendevillkor m. m. kan uppnås i hela stiftet. Utskottet anser därför att några särskilda regler om attnämnden skall föreslå . arrendevillkoren inte behövs. Utskottettillstyrker sålunda de av regeringen framlagda lagförslagen såvitt Prop.1986/87:13 avser frågan om att avskaffa boställsnämnderna. Vissa andra förslag till ändringar i lagen om förvaltningav kyrklig jord Regeringensnuvarande befogenhet att besluta om avvikelser från reglerna om uppsikt överförvaltningen av kyrklig jord föreslås bli upphävd. Iskrivelsen föreslås vidare att regeringen inte längre skall pröva besvär överen sliftnämnds beslut enligt lagen om förvaltning av kyrklig jord. Enhgt förslagetfår ett sådanl beslut i stället överklagas till kammarkollegiet som sistainstans. Kammarkollegiet skall emellertid kunna överlämna särskilt viktigaärenden till regeringen. Iskrivelsen tas även upp vi.ssa andra ändringar i lagen. Det gäller ökade möjligheteratt sälja fast egendom på vilken en församlingskyrka eller domkyrka av stiftelsekaraklärär belägen (2 § lagförslaget). Vidare föreslås att regeringen skall ha möjlighelatt besluta om förvaltning i annan ordning beträffande all slags kyrklig jord(9 § lagförslaget), alltså även beiräffande löneboställen och prästgårdar. Somen följd av förslaget om prästernas tjänstebostäder föreslås vidare att ettpastoral skall få använda försäljningsmedel från en såld prästgård för att anordnainte bara en ny prästgård, utan åven ny annan boslad ål en präst och nyaexpeditionslokaler, om sliflsnämnden medger det. Förslageninnebär endast smärre ändringar i lagen och innefattar delvis förenklingar.Utskottet har för sin del ingen erinran mot förslagen. Tidpunkten för genomförandet av förslagen Enligtregeringens förslag skall de föreslagna ändringarna träda i kraft den 1 juli1987. Utskottet tillstyrker förslaget. Förslagetinnebär bl.a. att det fr.o.m. ikraftträdandetidpunkten inte kommer att finnasnågra boställsnämnder. torde del dock finnas åtskilligaledamöter i boställsnämnderna för vilka förordnanden ännu inte löpt ut. mening behövs en övergångsbestämmelse i lagen om förvaltning avkyrklig jord i vilken föreskrivs att uppdragel för ledamöter och ersättare fördessa upphör . 1.beträffande tjänsiebosläder för präster att kyrkomötet med anledning avregeringens skrivelse 1986:3 och med avslag av molionerna 1986:16, 1986:24yrkande 1 och motion 1986:59 tillstyrker regeringens förslag till ändring ilagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och 11 § lagen (1970:939) om förvaltningav kyrklig jord. 2. beträffande prästgårdarnas framtida användning Prop. 1986/87:13 att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1986:3 och med bifall till motion 1986:24 yrkande 2 anhåller attregeringen låter utreda frågan om prästgårdarnas framtida användning m. m. ienlighet med vad utskottet ovan har anfört, 3. beträffande bosladsband för präster att kyrkomötet med anledning av motion 1986:83 anhålleratt regeringen låter uireda frågan om prästers bostadsort i enlighet med vadutskottet ovan har anfört, 4. beträffande boställsnämnderna att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse1986:3 och med avslag av motionerna 1986:50 och 1986:65 hos regeringen anmäleratt kyrkomötet tillstyrker regeringens förslag till ändring i lagen (1970:939)om förvaltning av kyrklig jord såvitt avser 5,7,8,15, 19, 22, 30 och 31 §§, 5. beträffande uppdraget för ledamöter i boställsnämnderna att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse1986:3 anhåller att regeringen föreslår en sådanövergångsbestämmelse till det framlagda förslaget om ändring i lagen (1970:939)om förvallning av kyrklig jord att uppdraget för ledamöter och ersättare i boställsnämndernaupphör , 6. beträffande övriga lagförslag att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse1986:3 hos regeringen anmäler att kyrkomötet tillstyrker regeringens övrigaförslag till ändringar i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Närvarande: ordf., , , , , , , *, , , ,Per , , och . * Inte närvarande vid betänkandets justering. Reservation har avgetts av , som ansett dels att utskottets yttrande under avsnittet Prästernastjänstebostäder bort ha följande lydelse: I den statliga utredning som ligger till grund förregeringens förslag till kyrkomölet på denna punkt (Översyn av bestämmelserna om förvaltning av kyrkhg jord m. m. - DsC 1984:13) föreslogs att tjänstebostadssyslemet för prästerna skulle avvecklas med utgången av . atttillgodose skyddet av prästgårdar som är särskilt värdefulla ur kulturhisto- Prop. 1986/87:13 risk eller miljösynpunkt. Präster som vid den angivnatidpunkten innehar ordinarie tjänst, som är förenad med tjänstebostad, får hakvar sin rätt till bostaden så länge de kvarstår i tjänsten. Skyldigheten attbo i tjänstebostaden föreslogs däremot upphöra. Medden av utredningen föreslagna övergångsregleringen skulle man troligen kunnaräkna med att åtskiUiga präster skulle komma att vilja begagna sig av rättenatt bo kvar i tjänstebosiaden även efter upphävandet av tjänstebostadstvånget.Någon brådstörtad avveckling av prästgårdsbeståndet skulle inte behövas utanpastoraten skulle i många fall få god tid på sig att överväga vad man skullevilja erbjuda för alternativ till tjänstebostaden som bostad för sina prästereller hur man skulle disponera prästgård som blir övertalig. Samtidigtså skulle den enskilde prästen få frihet att anflngen bo kvar med tjänstebostadsrätteller flytta till annan bostad så länge han kvarstår i samma tjänst. Nuhar emellertid regeringen i sitt förslag till kyrkomötet frångått utredningensförslag på en väsentlig punkt. Regeringen föreslår nämligen att pastorat skallkunna besluta atl ha kvar tjänstebostadssyslemet även om tjänstebostadsinnehavarenskulle vilja befrias ifrån tvånget att bo i bostaden. Detta kan ställa denenskilde prästen i en mycket svår situation. Regeringensförslag till kyrkomötet har varit föremål för centrala förhandlingar. FrånSACO/SR och från TCO-S har skarp kritik mot förslaget framförts på denna punkt(se protokoll , bilaga). Det framhålls bl. a. från arbetstagarnassida att problemet med prästens närkontakt med sin församling inte löses genomatt uppehålla ett bostadstvång. Vidare understrykes att kulturhistoriskahänsyn inte får innebära tvång eller ekonomisk skada för den enskildearbetstagaren. Rekrytering bör ske med stimulansåtgärder och inte med tvång.Organisationerna yrkar därför att tjänstebostadssyslemet avskaffas. Medanledning av ovanstående föreslår utskottet att kyrkomötet avstyrker regeringensförslag om ändring av lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och av 11 § lagen(1970:939) om förvaltning av kyrklig jord och beslutar bifalla motionerna1986:16 och 1986:59 saml alt kyrkomötet anhåller att regeringen föreslårriksdagen sådan lagändring atl tjänstebostadssyslemet för präster heltavskaffas. delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa attkyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1986:3 och med bifall tillmotionerna 1986:16 och 1986:59 hos regeringen anmäler att kyrkomötet avstyrkerregeringens förslag till ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och11 § lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord samt att regeringenföreslår sådan lagändring att ijänstebostadssystemet för prästerhelt avskaffas. Vid förhandling enligt 11 § MBL om regeringens skrivelsetill kyrkomötet 1986:3 om vissa ändringar av bestämmelserna om tjänstebostäderför präster och om förvallning av kyrklig jord m. m. har /SR och TCO-Syrkat att kopia av protokollet från denna förhandling skall översändas avstatens arbetsgivarverk (SAV) flll kyrkomötet. SAV översänder härmedbifogade protokollskopia. Protokollet har ännu inte justerats av alla parter. Kopiaav slutgiltigt justerat protokoll kommer att översändas möjligt. Arbetsgivarsidan; () Arbetstagarsidan; Centralorganisationen /SR (/SR) TCO:s statstjänstemannasektion (TCO-S) Förhandlingenligt 11 § MBL om regeringens skrivelse till kyrkomötet 1986:3 om vissaändringar av bestämmelserna om tjänstebostäder för präster och om förvaltningav kyrklig jord m. m. Förhandlingenhar påkallats av SAV. Tilljusteringsmän utses , och . Ensidigaprotokollsanteckningar av SAV; Företrädarenför SAV får enligt verkets arbetsordning inte teckna kollektivavtal i dettaärende. Tillförhandlingen har kallats även . SAVredogör för den fråga förhandlingen avser och det preliminäraställningstagandet i frågan. SAV överlämnar vissa ändringar iförhandlingsunderlaget. /SRoch TCO-S framför följande; CentralorganisationenSACO/SR och TCO-S delar helt den uppfattning som framförs i civildepartementetspromemoria "Översyn av bestämmelserna om förvaltning av kyrklig jord m. m"(DsC 1984:13). Tjänstebostadssyslemet bör avvecklas. Problemetmed prästens närkontakt med sin församling löses inte genom att uppehålla ettbostadstvång. Kulturhistoriskahänsyn får inte innebära tvång eller ekonomisk skada för den enskildearbetstagaren. Rekryteringbör ske med stimulansåtgärder och inte med tvång. /SRoch TCO-S yrkar därför att det nuvarande tjänstebostadssyslemet för prästeravskaffas. SAVbifaller inte yrkandet under 5 §. /SRoch TCO-S framställer följande yrkanden. I skrivelsen utsägsklarare att avsikten med reformen är ett första steg mot tjänstebostadstvångetsavskaffande. Kopia av prolokolletfrån denna förhandling översänds av SAV tUl kyrkomötet. SAVbifaller yrkande nr 2 under 7 §. Beträffande yrkande nr 1 under 7 § meddelar SAV följandeändringar i förhandlingsunderlaget. Sista meningen i första stycket på s. 8 förs över tillandra stycket på samma sida. Första meningen i andra stycket på s. 9 ändras till; "Mitt förslag......... bestämma om de undantagsvisskall anvisa tjänstebo stad åt sina präster." SAV avser föreslå att beslut meddelas i enlighet med detställningstagande som SAV har gett uttryck för i denna förhandling. /SR och TCO-S vidhåller yrkandet under 5 §. Parterna enas om att förklara förhandlingen avslutad dennadag. Protokollupprättas i tre exemplar varav varje part erhåller ett. Justerat1986- - Justerat 1986- - Justerat 1986- -TCO-S Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 2 oklober1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , R. , , , , Proposition om tjänstebostäder för präster och om förvaltningenav kyrklig jord 1 Anmälan av kyrkomötets yttrande Föredraganden anmäler kyrkomötets yttrande' över deremitterade förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader, 2. lag om ändringi lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Föredraganden redogör för kyrkomötets yttrande och anför. Kyrkomötet har tillstyrkt förslagen, som enligt min meningnu bör föreläggas . Beiräffande uppdraget för ledamöter i boställsnämndernahar kyrkomötet emellertid föreslagit att del i en övergångsbestämmelse tillförslaget om ändring i lagen om förvallning av kyrklig jord skall föreskrivasatt förordnandena för ledamöter och ersättare i boställsnämnderna upphör attgälla . Enligt vad jag har erfarit löper de nuvarande förordnandenaför ledamöter och ersättare ut . Länsstyrelserna kantidsbegränsa nya uppdrag till utgången av . Det kan visserligen inteuteslutas att det kan förekomma något fall där en länsstyrelse har förordnatnågon . Men sådana fall mofiverar enligt min mening inteinförandet av någon lagregel. Förordnandena upphör automatiskt i och med att boställsnämndernaavskaffas. Jag anser därför att det inte behövs någon särskildövergångsbestämmelse. Kyrkomötet har vidare anhållit atl regeringen låter utredafrågorna om prästgårdarnas framtida användning och prästernas bostadsort. Behandlingenav denna anhållan kräver inte medverkan. Jag vill dock redan nu framhålla att jag inle avser att återkomma till regeringen med förslag om utredning av dessa frågor. Jag utgår ifrån att de kulturmin nesvårdande myndigheterna bevakar frågan om prästgårdarnas framtida användning. Beträffande frågan om prästernas bostadsort anserjag i likhet med kyrkomötet att det är olämpligt med en lagreglering. Jag anser därför atl inte heller denna fråga behöver utredas. ' Beslut om skrivelse till kyrkomötet (RegSkr 1986:3)fattat vid regeringssammanträde . 4 1986/87.1 saml. 2 Hemställan Prop. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att anta de till kyrkomötet remitterade förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkligakostnader, 2. lag om ändring i lagen (1970:939) om förvaltning avkyrklig jord. Regeringenansluter sig lUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1986/87:13 Bilaga 1 ÖVERSYN AV BESTÄMMELSERNA OM FÖRVALTNING AV KYRKLIG JORD M.M. Promemoria upprättad i . 2 ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN 9 3 TJÄNSTEBOSTÄDER FÖR ORDINARIE FÖRSAMLINGSPRÄSTER 12 3.5 Angelägna kulturskyddsätgärder 20 4.4 Utvecklingenav boställsnämndernas funktion 25 4.5 Kritik avboställsnämndsorganisationen 26 4.6 Behövs boställsnämnderna? 5 DELEGERING AV REGERINGSÄRENDEN OCH BEGRÄNSNING AV BESVÄRSRÄTTEN 31 5.2.1 Beslut rörande uppsikten 32 5.2.2 Försäljning och köp m.m. 33 5.2.3 Undantag frän skyldighet att fondera inflytande försä] jningsmedel m.m. 36 5.3 Begränsning av besvärsrätten 37 5.3.3 Kammarkollegiets beslut 38 6 FÖRTYDLIGANDEN AV FÖRFATTNINGS TEXTEN M.M. 39 6.2 Definitionav "löneboställe" och "prästlönefondsfastighet" 40 6.4 Avskriftav köpehandling 42 1986/87; 13 I denna promemoria föreslås förändringar främsti gällande bestämmelser om förvaltningenav kyrklig jord. Förslagen syftar till att förenkla administrationen, skapa kortare och därmed snabbare beslutsvägar, flytta besluten närmare dem som berörs av dem och undanröja en del oklarheter i nuvarande bestämmelser. Det föresläs att tjänstebostadssystemet för prästernaavskaffas med utgången av . Åtgärder föresläs för att tillgodose skyddet av prästgårdar som är särskilt värdefulla frånkulturhistorisk eller miljösynpunkt. Präster som vid den angivna tidpunkten inneharordinarie tjänst, som är förenad med tjänstebostad, har kvar sin rätt till den sålänge de kvarstår i tjänsten.Skyldigheten att bo i tjänstebostaden upphör däremot. Pastoratenavgör själva i fortsättningen om de vill erbjuda bostad ät sina präster. Vidare föreslås att boställsnämnderna skall upphöra. Sedan ett nytt system med ekonomisk utjämning förpastorat och församlingar via kyrkofonden har trätt i kraft och har ersatt den tidigare ekonomiska avräkningen mellan enskilda pastorat och kyrkofonden,minskar det statliga intresset av en uppsikt över pastoratens boställsförvaltninggenom boställsnämnderna. Andra uppgifter som har åvilat nämndernakan numera tas över av andra organ. För en del av deras uppgifter, som dä fär fullgöras av stiftsnämnderna,kan dessa emellertid behöva anlita särskild expertis. Behovet härav kan växlai olika stift. Reformen föreslås samordnas med slopandet av tjänstebostadssystemet.Till dess bör stiftsnämnderna beräknasitt behov av ökad resurstilldelning . Delegation från regeringen till lägre myndigheter Prop.1986/87:13 föreslås beträffande en rad beslut i olika ärenden. Bl.a. föreslås regeringens befattning med beslut rörande köp och försäljning av kyrklig jord upphöra utom i fråga om vissa besvärsärenden. I enlighet med riktlinjer som har antagits av föresläs vidare vissa begränsningar av besvärsrätten. Stiftsnämndernas beslut föreslås få överklagas genom besvär till kammarkollegiet i stället för regeringen som sista instans. Slutligen föreslås kompletteringar och förtydliganden av gällande författningar i vissa avseenden, där nuvarande bestämmelser har visat sig varaoklara eller ofullständiga och därmed svära att tillämpa. Kyrkans egendom är av mycket skiftande ursprung och karaktär. Större delen av den omfattas av speciella rättsregler. Detär ett samhällsintresse att egendomen bevaras och används för det ändamål för vilket den ursprungligen har anvisats. Till den specialregleradekyrkliga egendomen hör dorakyrkor och församlingskyrkor med deras lösa inventarier samt kyrkogårdar och begravningsplatser. Denna egendom har genom invigning avskilts för sitt särskilda ändamål att tjäna kyrkans gudstjänstliv resp.begravningsväsendet. Men till kyrkans specialregleradeegendom hör också biskopsgårdar och prästgårdar, vilka anvisas somtjänstebostäder, och vidare löneboställen, präst-lönefondsfastigheter, kyrkofondsfastigheter samt domkyrkors och församlingskyrkors fastigheter, som alla har till uppgift att med sin avkastning iolika avseenden tjäna den kyrkliga verksamheten. Även för de fonder som har uppkommit genom försäljning av sädan egendom finns särskilda forvalt-ningsbestämmelser. Utöver den nu nämnda kyrkliga egendoraen finns det kyrkokommunal egendom, som ägs av en församling eller kyrklig samfäUighet. Sådan egendom kan i vissa fall vara specialreglerad. Det gäller kyrkor och begravningsplatser sora i senare tid har anskaffats av församlingarna. Den mesta kyrkokommunala egendomen, t.ex. församlingshem och personalbostäder, är emellertid fri och förvaltas enligt kommunalrättsliga regler. Inom den kyrkliga verksamheten finns också stiftelse- eller föreningsegendom. Den kan bestå av fastigheter eller fonder somhar tillkommit genom donationer eller insamlingar och tjänar olikakyrkliga ändamål. I denna promemoriabehandlas enbart vissa frågor Prop. rörande förvaltningen av kyrkans specialreglerade fasta egendom och därur härrörande fondmedel. Bestämmelserna härom finns i lagen (1970:939, LFKJ) om förvaltning av kyrklig jord och i förordningen (1971:860, FFKJ) om förvaltning av kyrklig jord. Den nya lagstiftningen, som avlöste ecklesiastika boställsordning m.fl. författningar innehöll fleranyheter. En mängd civilrättsliga bestämmelser utgick, så att den kyrkliga lagstiftningen kom att reglera endast formerna för förvaltningen av kyrklig jord. Förvaltningen av löneboställenas skogcentraliserades till stiftsnämnderna medan däremot jordbruket liksomtidigare skulle förvaltas av pastoraten. Deras befogenheter är dock starkt begränsade, dels genom stiftsnämndernas och boställsnämndernas beslutanderätt och tillsynsansvar, dels genom de detaljerade regler som gäller för förvaltningen av egendomen. Med växande erfarenhet av de nuvarande förvalt-ni ngsbestämmelseirna har kritik mot dem framförts i olika sammanhang. Delvis har den resulterat i framställningar till regeringen om mer eller mindre omfattande författningsändringar. Behandlingen av dessa ärenden har fått anstå i avvaktan pä att en mera genomgripande översyn av lagstiftningen pä detta omräde skulle komma till stånd. ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN Prop. Den övergripande kritiken mot lagstiftningen omförvaltningen av kyrklig jord kan sammanfattas i några punkter. Förvaltningsansvaret är fördelat på för många händer och enligt ett alltför komplicerat mönster. Beslutsvägarna är för långa. Därigenom försvåras en effektiv jord- och skogsbruksdrift och den önskvärda strukturrationaliseringen av den kyrkliga jorden. Vid en uppvaktning hos civilministern och jordbruksministern belyste företrädare för stiftsnämndskon-ferensens arbetsutskott och olika problem mednuvarande förvaltningsformer. har en arbetsgrupp inom med företrädare även för kammarkollegiet, stiftsnärondskonferensens arbetsutskott och pastoratsförbundet granskat lagstiftningen i syfteatt kartlägga problemen och finna möjligheter till förenklingar. Efter fortsatta överväganden inom har utarbetats denna promemoria med förslag till förändringar inom den nuvarandelagstiftningens ram. Syftet med arbetet har alltså varit en översyn av regelsystemet och inte ett upphävande av skyddet för den specialreglerade kyrkliga egendomen. Med utgångspunkt i den kritik som riktats mot nuvarande förvaltningsbestämmelser har översynen framförallt tagit sikte på att förenkla administrationen, skapa kortare och därmed snabbare beslutsvägar, flytta besluten närmare dem som berörs av dem och undanröja en del oklarheter i nuvarande bestämmelser. I ettavseende har emellertid de förslag somfram- Prop. 1986/87'13 läggs i promemorian fått en någotlängre räckvidd. Det gällertjänstebostadssystemet för prästerna.Inom har funnits långtavancerade planer pä en delegation av besluten om befrielseför pastorat från skyldigheten att hålla tjänstebostad, resp. för präst frän tvånget attbebo tjänstebostaden. Händelseutvecklingen på tjänstebostadsområdet har emellertid lett till att förslagnu i stället läggs fram om ett avskaffande av tjänstebostadssystemet . I ett annat avseende har frän olika utgångspunkter önskemål om en meragenomgripande förvaltningsreform framförts, som inte har bedömts möjliga att ta upp i dettasammanhang. Det gäller frågan om en effektivare förvaltning av löneboställenas jordbruk. Enligt 9 § LFKJ förvaltaslöneboställena, med undantag av tillhörande skog, av pastoraten. Skogen förvaltas av stiftsnämnden.