prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Tills vidare kan verksamheten utvecklasvidare enligt nu gällande ordning, där BITS efler samråd med institutet lämnarförslag om en verksamhetsplan som underställs regeringen för godkännande. Det av BITS beräknade sammanlagda medelsbehovet förexperlutbyte, 101 u-stipendieroch kuhurutbyte innebär en ökning med 3 milj. kr. i förhällan- Prop. 1986/87:100 de till innevarande budgetår. Merpartenav ökningen avser kulturutbytes- Bil. 5 programmet och främsl en planeradstörre satsning på en presentation av indiskkultur och vetenskap i och är enligt min mening väl motiverad. Med hänsyn till den föreslagna omdisposifionen av långtidsstipendieprogrammetberäknar jag ett totalt medelsbehov om ca 11,5milj. och föreslår att det exakta beloppet liksom fördelningen på olikaprogram fastställs senare av regeringen. Genom u-krediter överförs finansiella resurser påförmånliga villkor lill vissa för investeringar i prioriterade projektsom främjar deras utveckling. U-krediter har främst lämnats för projekt inomenergiförsörjning, transporter och kommunikafion samt industriell verksamhet, bl.a.Uvsmedelsindustri. Omfattningen av beviljade krediter visar på ett växande intresse försvensk teknologi och kompetens för att fillgodose angelägna behov på dessa områden isamarbetsländerna. 1 takt med atl alltfler projekt genomförs och färdigställs har ocksä utbetalningarnastigit snabbt . Anslagsbelastningen /86 innebarnästan en fördubbling jämfört med föregående år. Den utgående reservationen varsamtidigt helt intecknad för utestående ut fästelser, Den snabba ökningen avutbetalningarna sammanhänger dock delvis med eftersläpningar i systemet och övergångentill ett modifierat u-kreditsystem , vilket innebaren höganslagsbelastning /86. Jag anser att en viss expansion av verksamhetenär mofiverad och föreslår därför ett belopp om 650 milj. kr. för /88. Enligtbemyndigandeav äger BITS rätt att göra utfästelser om biståndsmedel föru-krediter med belopp om högst två gånger de vid vaoe tillfälle tillgängliga medlen. I BITS prognosbeiräffande lämplig omfattning av nya utfästelser har myndigheten även tagit hänsyn till den beredskap som behövs inför en eventuell höjning av det minsta lillåtna gåvoelementet enligt inlernationel la regler för blandade krediter vilket skulle höja biståndskostnaden för u-krediterna. Denna fråga har fått ökad aktualitet genom de överläggningar somäger rum mellan flertalel . Jag delar BITS uppfattning atl detbl. a. av della skäl och i syfte att begränsa de kostnader för biståndet somkan uppslå genom nuvarande utformning av u-krediterna finns anled ningalt överväga tekniska förändringar av systemet av sådant slag som förutsågsi budgelpropositionen /86 (prop. 1984/85: 100, bil. 5, s. 107).Sådana förändringar kan efter beslut av regeringen genomföras av BITS och andra berörda myndigheler och institutioner. Som BITS påpe kar, finns flera fördelar med elt system bestående av tvä komponenter, en bislåndsdelsom gåva och en kredit, jämfört med nuvarande ordning med gåvo-och länemedel i en inlegrerad transaktion. Beräkningen av gävode- lenvid en viss förmånlighetsgrad påverkas inte av valutaval och ränteläge. Kursriskerskulle inle belasla biståndsanslaget. En nackdel kan vara atl ett sådant system kräveradminislralion av tvä separata finansieringsavtal, 102 eventuellt med olika parter i mottagarlandet. Fördelarnatalar dock för att Prop. 1986/87: 100 ett tvåkomponentsystem bör prövas.Med ledning av BITS fortsatta utred- Bil. 5 ning av vissa tekniska aspekler ochkonsekvenser av en sådan ordning och efter samråd med andra berörda organ ärdet regeringens avsikt att bemyndigaBITS att inleda en försöksverksamhel med kombinerade u-krediter i ett begränsatantal länder. 1986/87 Beräknad ändring Förvaltnings kostnader 3 821 000 + 376 000 (varav löne kostnader) (2 618 000) +(278 000) Lokal kostnader 265 000 + 85 000 4 086 000 + 461 000 BITS verksamhet har expanderat mycket snabbt. Minaförslag innebär en fortsalt utbyggnad av verksamheten. Inom det tekniskasamarbelel genomförs ett mycket slort antal insatser i mänga länder. Med elt växandeantalgenomförda insatser ökar också behovet av uppföljning och utvärdering.Beredningen bör därför lillföras en kvalificerad handläggartjänsl huvudsakligenmed inriktning på analyser, uppföljning och ulvärdering såväl planerade sompågående och avslutade insatser inom BITS verksamhetsområde. Det växandesamarbetet med många länder motiverar dessutom en belydande rese- och kontaktverksamhet, inte minst i desamarbetsländer där svensk beskickningsaknas. BITS administrativa kostnader för budgeiårei 1987/88 beräknas till . I beräkningen har enreduktion skelt enligt etl treårigt huvudförslag om varav under budgetårel1987/88. uppgift är att främja industriell utveckling iu-länder genom engagemang i samägda företag, s. k. joint , lillsammans medmotparteri och svenska förelag. Verksamheten är inrikiad på fattigare ,främsl programländer och samarbetsländer för BITS. På regeringensförslag godkände en höjning av fondens grundkapital med 150milj. till 250 milj. kr. Uppbyggnaden av kapitalel skulle ske steg för steg med hänsyn lillforOöpande erfarenheler av verksamhelen.Av den beslutade kapitalförstärkningen har fonden under föregående ochinnevarande budgetår tillförts 25 resp. 40 milj. kr. Vid ulgången /86 uppgick fondens finansiella ålagandenför aktiesatsningar, lånegarantier och förstudier till 165 milj. kr. Vidsamma tidpunkt hade 112 milj. kr. För /86 Prop.1986/87:100 redovisade fonden ett underskott i verksamheten, som bl. 5 hängde med driftssvårigheter i projekl i vissa afrikanskaländer. De samverkansformerSWEDFUND arbetar med bör bidra till industri-etableringar i som annars inteskulle komma till stånd och som har positivaulvecklingseffekter. Erfarenheterna visar de svårigheter som kan vara förenade med en sådan verksamhet ifattiga u länder med svaga ekonomier och outvecklad infrastruktur. I sådanaländer krävs ofta betydandeplanering och förberedelser tillsammans med de motparter som skall förverkliga projekten liksom en långsiktigmedverkan från fondens sida. I vissaprojekl har genom samverkan med BITS och SIDA biståndsmedel tillskjutits för aft täcka kostnader förinsatser beträffande driftledning, utbildning och tekniskt bistånd. Under1985/86 inledde fonden en intern översyn av behovet av och formerna förstödinsatser i projekt i fatfigare samarbetsländer. Jag anser att en fördjupadanalys av dessa frägor vore värdefull ochavser återkomma till regeringen om en fortsatt översyn. resurser utgörs förutom avgrundkapitalet av fondens bemyndigande atlmed statsgaranti låna upp medel på kapitalmarknaden inom en ram på högst tregånger det inbetalda kapitalet och av avkastning på fondens investeringar. Med hänsyn till det besvärliga ekonomiskaläget i flertalet samarbetsländer och de relafivt begränsade erfarenheterna av projekt i drift bör verksamheten tills vidarefrämst baseras på egna medel. Den beslutadeförstärkningen av grundkapitalet syftar till att ge en vidgad ram förplanering och utveckling av verksamheten. Jag föreslår att 40 milj. kr. avsättsför detla ändamål för /88. För budgetårel 1986/87 ställdes elt belopp på 8 milj.kr. till förfogande för IMPOD:s verksamhel. Dessulom gavsIMPOD då möjlighel att ansöka om ytterligare högst 1,5 milj. kr. förbeg)ränsade insatser i länder av bistånds-politiskt intresse. Efter samråd med statsrådet föreslår jag förbudgeläret 1987/88 etl sammanlagtbelopp pä 11,5 milj. kr. Stödtill länder med akuta betalningsbalansproblem m.m. Motbakgrund av växande skuldkris inrättades /86 ett särskilt biståndspolitiskt instrumentför stöd till fattigare länder medakuta betalningssvårigheler. 400 milj.kr.anvisades för ändamålet. Regeringenbeslutade att lämna särskilt betalningsbalansstöd till , , och . Stödelavsåg att täcka skulder till svenska staten. För innevarandebudgetår har 400 milj. kr. anvisats för åtgärder på skuldområdet. Stödet skall i första hand lämnas inom ramen för internatio nelltsamordnade aktioner som syftar till an åstadkomma mer långsikfiga lösningarpå de fattigaste skuldproblem. Hitlills har regeringen lämnat särskilt stöd tillTanzania om 50 milj. kr inom ramen för en med 104 andra givare samordnad aktion i anslutning till enöverenskommelse Tan- Prop. 1986/87: 100 zania ingått med IMF om ettekonomiskt anpassningsprogram. 5 insatser av detta slag kan bli aktuella. Som framhållils iinledningen befinner sig många av de fattigaste i enakut betalningskris till följd av en svår skuldsituation. Resursbristen utgörockså ett allvarligt hinder för dessa länders ekonomiska och socialautveckling. Det är uppenbari att de metoder som hillills använts för atthantera skuldproblemen inte förslår för att skapa förutsättningar för defattigaste atl sanera sina ekonomier och lägga grunden för enlångsiktig ekonomisk utveckling. Det finns därför behov av internationelltsamordnade åtgärder för skuldlättnad till förmån för de fattigasteu-länderna, inte minst för de skuldtyngda länderna i söder om . Särskildhänsyn måste därvid las till dessa länders bristande förutsättningar attgenomföra nödvändiga ekonomiska reformer för att komma tillrätta med de grundläggandeproblemen. En fortsatt ekonomisk strukturanpassningmåste kombineras med betydande resurstillskott utifrån i form av etl ökat bistånd på mycket förmånliga villkor. Industriländerna haretl gemensamt ansvar för alt bidra till varaktiga lösningar av de fattigasteu-ländernas skuldkris. Regeringen har i olika internationella sammanhang pekat på behovet av samordnadeinsatser mellan bilaterala givare ochinlernalionella biståndsorgan för att ålgärderna skall bli effektivaoch av långsiktig karaklär. Regeringen har vidare inlett sonderingar i andra givarländer för atl söka bidra lill attinternationellt samordnade aktioner kommer till stånd. Det är såledesangeläget alt kan fortsätta att bidra lill särskilda insalser på skuldomrädet för de fattigasteoch mest skuldtyngda . Detta böri första hand ske inom ramen för gemensamma aktioner med andra länder i syfte att medverka tillreella skuldlältnader. Stöd bör ocksäkunna lämnas i anslulning till omförhandling av enskilda länders skulder föratl åsladkomma rimliga villkor i förhållande lill det berörda landetsbetalningsförmåga. Stödet bör lämnas som ett komplement till genomförande avekonomiska reformer och strukluranpassningsprogram, som syftar till att skapa förutsättningar för enlångsikfig ekonomisk utveckling. Iandra hand, exempelvis om förutsättningar för samordnade åtgärder inom rimligtid inle bedöms föreligga, bör stöd kunna lämnas som bilateralainsatser i programländer för svenskl bistånd eller länder med vilka Sverigebedriver elt reguljärt ekonomiskt samarbete. Mot denna bakgrundföreslår jag atl ett belopp om 460 milj. kr. anvisas för budgeläret1987/88 för särskilda insatser på skuldområdet i de fattigaste . För FN-slipendier m. m. och för uiredningar m. m. beräknar jag . under budgetårel 1987/88. 1986/87: 100 Ril 5 Jaghemställer att regeringen föreslår att " 1. godkännade riktlinjer och bidrag somjag förordat i det föregå ende under . m., 2. fill Övriga u-landspoliliska insalser m.m. för /88 anvisa eU reservationsanslagav . D.Information om i utlandet Prop-1986/87:lOO Bil.5 D 1.Svenska institutet 1985/86 Utgift 38 863 241 Reservation 2745 341 1986/87 Anslag 42 121 000(1) 1987/88 Förslag 42 968 000 (1) inkl. engångsanvisning300 . 1986/87 Beräknad förändring 1987/88 Handläggande personal 54,0 of Övrig personal 50,5 of Summa 104,5(1) (1)Inkluderar även anställda i svenskakulturhuset i är en statligt finansierad sliftelsemed uppgift att främja kultur- och erfarenhetsutbyte med andra länder och genominformalionsverksamhel i utlandet förmedla kunskap om svenskt samhälls- och kullurliv, samt att svara för verksamheten vidsvenska i (Centre Culturel Suédois). Institutet ger stöd tillinformationsarbetet om del svenska samhället genompublikationer, filmer och utställningar samt en dokumentafions-tjänst och besöksservice i . Kulturutbytetfrämjas genom publikationer,filmvisningar, utställningar, seminarier och personutbyle. Studier ochforskning stöds genom sfipendier, person- och forskarutbyte, kurser och konferenser samt bidrag till undervisning isvenska vid utländska läroanstalter.Institutet får inom sitt verksamhetsområde mol ersättning utföra uppdragoch tillhandahålla produkter och Ijänster. Institutet har bl. a. fäll ansvarei för olika program som syftartill att öka kontakterna mellan del svenska samhället och länderna itredje världen i form av person- och erfarenhetsutbyte samt kulturutbyle. Inslilutel har vidare i uppdrag atlbedriva försöksverksamhet med s. k.integrerad ullandsutbildning samt all administrera stipendier ål svenskarför forskning i ullandel. Inslilulet leds aven styrelse bestående av institutets direktör och elva ledamöter,som utses av regeringen. Bland ledamöterna ingär företrädare för utrikes- och utbildningsdepartementen saml för universiteten och hög skolorna, kullurlivet, folkrörelserna, de fackliga organisationerna och nä ringslivel. För konlakl med samhällsinstitutioner och andra organ, som har beröring med institutets verksamhel,finns rådgivande referensgrupper sorn tillsätts av styrelsen. begär för /88 ett anslag på Prop. 1986/87:100 ( + 2 371 000 under anslaget Dl). Därutöver begärs under anslaget C. Övriga u landspoli-fiska insatser m. m.samt över åtlonde huvudfiteln. Ökningen under anslaget Dl avser höjdambitionsnivå med : Informationsinsatser i samband medhandels- och lurismfrämjande ulomlands . Stöd tillsvenskundervisning utomlands . Vikarier och extrapersonal . Institutet föreslårvidare att undantag skall göras från besparingarom under /88 och 1988/89i avvaktan på den utvärdering av de samlade statliga insatserna på kultur- och informationsområdet utomlandssom nu påbörjats, oeh alt frågor rörande institutels resurser prövas i dettasammanhang. spelar en central roll för att främjakultur- och ert"aren-hetsutbytetmellan och andra länder. Det innebär verksamheier inom många olika områden. Ryggraden i insfitutetsverksamhet utgörs av Irycksaker, utställningar, film samt piogramläggning förulländska besökare. Det är därtorvikfigt att institutet har en effektiv och flexibel organisafion som snabbt kan möta nya krav utan att geavkall på grundläggande basfunktioncr.Jag välkomnar däiför den inlerna översyn som institutet görav sin organisation. Institutet har begärt tilldelning av medel för utökat ADB-stöd i verks.amheten. Jagförutsätier atl sådana effektiviseringarskall kunna komma till stånd inom ramen för den interna organisationsöversynen. En särskild uiredare har ocksä - somtidigare aviserats - tillkallats för atlkartlägga hur de av fastlagda riktlinjerna för del allmänna informalions- och kulturutbytet med utlandetlillämpas i praktiken. Kartläggningen skall också avse hursverigeinformationen inom övriga områden fungerat. Utredaren skallmol denna bakgrund belysa framtida behovsamt lämna förslag lill en effeklivare resursanvändning genom omprioriteringar och omdisponeringar av tillgängligaresurser. Sedan budgetårel1985/86 har medel ställts till institutets förfogande för informationsverksamheti samband med handels- och turismfrämjande insatser utomlands. Dessakompletterande insatser har givit god utdelning ochjag anser att institutet inom givnaramar bör kunna utöka sin verksamhelpå områdel. Del är i detta sammanhang angeläget atl undersiryka viklen av att inslilutel samråder medutrikesdepartementet och de export-och lurismfrämjande organisationernai dessa frågor. För institutettillämpas /87 ett treårigt huvudför slag som innebär reduktion av första året och under nästföl . Jagföreslår en ökning av anslaget för institutets verksamhet om Prop. 1986/87:100 847 000 kr. Vad gäller deanslag som disponerar under ättonde huvudtiteln hänvisarjag till vad chefen för kommer att anföra . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Riksradiosprogramverksamhet för utlandet Föredraganden I slatsbudgelen för innevarande budgetår finns uppförtett anslag avseende Riksradios utlandsprogram. Medelsanvisningen förändamålet uppgår till . i 1984/prisläge. I betänkandet (Ds1986: 5) Påvåglängd med har en särskild utredare lämnat förslag avseendemålsättning och inriktning av ullandsprogrammen. Förslagen har remissbehandlats. Beredningen i dessafrågor är ännu inte avslutad. Jag avser efter samråd med statsrådetGöransson lägga fram en särskild proposition om Riksradiosutlandssändningar. Jag förutsätter att medel kommer att anvisas undersamma anslag som innevarande budgetår. Det synes lämpligt atl för det berörda ändamålet la upp etl oförändratbelopp om . inkl. ersättningför sändningskostnader. Jag hemställer att regeringenföreslår atl, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Riksradios programverksamhet för utlandetför budgetårel 1987/88 beräknaett reservationanslag av . Övrig information omSverige i utlandet 1985/86 Utgift 12 246 752 (1) Reservation2 363 853 1986/87 Anslag 12 870 000 (2) 1987/88 Förslag 14 602 000 (3) (1) Inkl. engångsbidrag på . (2) Inkl. engångsbidrag på . (3) Inkl. engångsbidrag på . Frän anslaget finansieras sådanl informations- ocherfarenhetsutbyte som skergenom press- och informationsenhet (anslags posten 1. Samordnad informationsverksamhet) samt bidrag lill Svensk internationella pressbyrån(SIP) och Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA). 1986/87 Beräknad ändring1987/8 1986/87:100 Bil. 9 675 000 + 1 636 000 1 995 000 + 60 000 1 200 000 + 36 000 Inompress- och informationsenheten fördelar informationsbyrän medel från detta anslag främst till de svenskautlandsmyndigheterna för informationsinsatser och kulturutbyte, såsompersonutbyte, seminarier, lokala kostnader isamband med film- och ulställningsverksamhet m. m. Vidare finns medel bl.a.för olika regionala insatser,utländska journalistbesök, informalions-och kulturinsatser i anslutning tillkonferensen om säkerhet ochsamarbele i (ESK) saml prenumeration på fidskrifter, såsom AMBIO,Now och Inside . Vidare ställs ocksä medel främst till Svenska institutets förfogande för särskilda uppdrag avintresse för utrikesdepartementet.Informalionsbyrån svarar härutöver för långsiktig information i om utrikespolitiska frågor i form avtrycksaker, föredrag, seminarier m. m. SIP distribuerar nyhetsbulleliner på nio språk till ca 7000 utländska fidningar och facktidskrifter. Bulletinerna innehåller dels nyheter inomde industriella, tekniska och vetenskapliga sektorerna i , dels nyheter om svenskapolitiska, samhälliga och ekonomiska frågor. SIP begär för /88 etl bidrag med . IVA begär bidrag medsammanlagt . för avialsbundet samarbete, främsl forskarutbyte, mellan IVAoch vetenskapsakademier eller motsvarandeorganisationer i östeuropeiska länder och . Beloppet avser inte höja ambilionsnivån utan skall enligtIVA täcka de beräknade faktiska kosinaderna för forskarutbyte med nämnda länderi dess nuvarande omfattning. Sedan budgetåret1984/85 stöds en försöksutgivning av tidskriften som utges avArbetarrörelsens internationella centrum. Bidraget uppgår till sammanlagt . /87 höjdesemellertid bidragsbeloppet lill , varvid elt engångsbelopp om . Utgivningen skall, som tidigare aviserats, nu utvärderas.Arbetarrörelsens internationella centrumföreslår att utgivningen permanentas och begär för /88 ett bidrag på , vilket utgör cahälften av de budgeterade kosinaderna för tidsskriflen. Föredragandens överväganden Prop. Jag beräknar en sammanlagd prisökning om 632 000kr. för /88. Härutöver bör anslaget tillföras enengångsanvisning om I . för informalionsinsalser i samband medprojektet -88 i . Jag räknar med ytteriigare ettårs försöksverksamhet för Inside och avsätter för ändamålet 500 000 kr.Den tidigare aviserade utvärderingen av tidskriften kommer att ske i sambandmed den utvärdering av de samlade statliga insatserna på kultur- ochinformationsområdet somjag lidigare redovisat. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Övriginformation om i utlandet för /88 anvisas etl reservationsanslagav 14 602 000 . kr 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag 4 528 000(1) (1) Nytt anslag, i budgetpropositionen 1986upptaget som del av anslaget med . Anslagen för nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor har förts samman i etl nyll anslag F. Nedrustnings-och säkerhetspolitiska frågor m. m. har anslagsposlen avseendeUtrikespolitiska institutet (UI) och dess administration och information somlidigare låg under anslaget . Information om mellanfolkligt samarbete,nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor förts till ell nyttanslag D 4, . UI skall enligt sinstadga främja kunskap om och intresse för utrikespolitiska frågor. Delta skergenom att UI publicerar tidskrifter, böcker, skrifter och broschyrer omaktuella ulrikespolifiska frågor, anordnar seminarier och föreläsningar samlförser massmedierna med information och dokumentation om internationellafrågor. UI:s bibliotek har vidare största offentliga specialbibliotekför inlernalionella frågor. Utrikespolitiskainsfitutet har ett 60-tal ledamöter. Dessa är individuella medlemmar, mennormalt ingår i såväl samfundet som dess slyrelse förelrädare för en del storaorganisationer. UI vänder sig till en vidmålgrupp, från specialister på internalionell politik till massmedia och allmänhet. Spridningskanalerna är främsl biblio tek, skolor, tidningar, bildningsförbund, folkrörelser, militära förband, universitet och vetenskapliga institutioner samt enskilda som prenume rerar på UI:s publikationer. Föredragandens överväganden Prop. Utrikespolitiska insfitutet har begärt ,vilket är en ökning med ''- . Denna summa täcker också den verksamhet som tidigare bedrevs avEuropainstitutet. Jag föreslår att bidraget till Utrikespoliliska institutetökas med . för kostnader för institutets lokaler samt gängse bidragsuppräkning vid nuvarandeoförändrade verksamhetsnivå. Jag hemställer att regeringen föresliir att tillUtrikespolitiska inslUulel för /88 anvisa ett reservationsanslag av . E. Utrikeshandel och exportfrämjande p '- Världsekonomin och internationell handel Den ekonomiska aktiviteten i industriländerna underförsta hälften av blev betydligt svagare än förutsett. Oljeprisfalletoch de lägre internationella räntorna stimulerade inte tillväxten i den taktoch den omfattning som hade väntats. BNP-tillväxten i OECD-området under år1986 väntas nu bli drygt2,. I torde dock den ekonomiska aktiviteten ha förstärkts , bl. a. genom en förutsedd lageruppbyggnad och förbättrad utveckling av utrikesbalansengenom dollarns nedskrivning gentemot yenen och de västeuropeiskavalutorna. står inför uppgiften att anpassa sin ekonomi lill ell mindreexportberoende. Den inhemska efterfrågantorde emellertid inte snabbt kunna kompensera den markerade neddragning avneltoexporlen som uppskrivning av yenen resulterat i. I Västysklandväntas förbättringen av bytesförhållandet genomoljeprisfallel och D-markens uppskrivning ge stimulans till den inhemska efterfrågan. Exportens betydelse förtillväxten avtar gradvis. De oljeexporterande länderna har drabbats hårtav oljeprissänkningarna. Den svenska handelsbalansen förbättrades kraftigt åren1983 och 1984. Underskottetår 1982 pä förbyltes i ett överskott på och på 24,2miljarder kronor. visade elt överskott - om än något lägre - på16 miljarder kronor. Försämringen från år1984 med hänger samman med en minskad exportökningstakt under försia delen av året, somimporten sleg betydligt. beräknashandelsbalansöverskottet mer än fördubblas ochuppgå till ca . Oljeprisfallet är orsaken till drygt hälften av denna förbättring.Valutakursutvecklingen har också varit gynnsam för den svenska exportens konkurrenskrafi. Båda dessa fakiorer är emellertid externa och tillfälliga. Långsiktigbalans i de samlade svenska utrikesaffärernahar ännu inte skapats. Det är därför väsenthgt att ansträngningarna attnä dithän inte avtar. Det nordiska samarbetet är i hög gradinriktat pä konkreta frågor som rör den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen.