prop · GA0348 · 1986-12-31 00:00:00 — Rabatten bör även kunna lämnas till hus sompåbörjas , om preliminärt beslut om bostadslån - eller beslut omdispens för påböriande - har fallals efler . Rabattenbör lämnas endast på de orter eUer inom de bostadsförsörjningsområden somregeringen bestämmer. Rabattenbör lämnas med /m under del försia årel efter färdigställandet och /munder . Det bör ankomma på regeringen atl besluta ombegränsningar i fråga om slorieken av det stöd som kan lämnas till enskildalägenheter. Temporärahyresrabatter med i huvudsak samma utformning lämnas för sådana ny- ochombyggnader av hyres- och bosladsrättshus som påbörjades och1984. Del finns därför väl etablerade rutiner för hanleringen av sådanarabatter. I huvudsak samma administrativa regler bör användas . a. all rabatterna bör beslutas av länsbosladsnämnden. Jag villemellertid peka på en väsenllig skUlnad. 1983 och hyresrabatter varavsedda all sänka koslnadema i boendel. De nu föreslagna rabatterna är avseddaall göra del möjligl att få fram den nyproduktion som annars inte hade kunnatbära sina kosinader. Det finns mol den bakgmnden inle anledning atl kräva altrabatterna skall föras vidare till de boende genom atl hyrorna sätts lägre än bmksvärdeshyran. Jagvill lill slul stryka under all del är kommunerna som har ansvaret för all bosladsförsöriningenär ordnad på ell sätt som lillgodoser allas behov. Kommunerna svarar för attdel finns en tillräcklig planberedskap och en ändamålsenlig planering av bostadsförsöQningen.Atl dessa frågor är lösta på etl tillfredsställande sätt är en nödvändig fömtsättningför all de olika ålgärder som jag här har redovisat skall få någon effekl. Delär självklart atl regeringen inle kan vidta ålgärder som syftar till alt på enviss ort hålla lillbaka annal byggande lill förmån för bostadsbyggandet, om detinle finns betryggande försäkringar atl kommunen på sin sida kan la fill varaden därigenom lediga kapaciteten på avseit säll. Jag kommer självfallel föregen del inte heller alt föreslå regeringen alt införa hyresrabatter på en ort,utan att dessa förutsättningar är uppfyllda. 7.2Rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter Mittförslag: Regeringen får genom beslulsramar begränsa dels bosladslån fillombyggnad, dels ränleslöd vid förbättring av bostäder och inomvissa orter eller bostadsförsörjningsområ-den. Sådana begränsningar fårbeslutas om det behövs för alt skapa förutsättningar för en lillräcklignyproduktion av bostäder, eller om del av annal skäl är nödvändigl för all nåbalans på byggmarknaden. Skälentill mitt förslag: Jag har i det föregående (avsnitt 7.1) utvecklat bakgmndentill mina förslag om särskilda åtgärder för att främja nyproduktion avbosläder på vissa orter. Balansproblem kangivetvis förekomma på regionala eUer lokala byggmarknader, ulan alt det förden skull råder brisl på nya bosläder. Även i sådana fall bör regeringen kunnabesluta atl begränsa stödet till bosladsför-bättringsverksamhelen, om slödelbedöms öka riskerna för siörningar för byggandet inom andra seklorer. 8.1 Beräkningen av låne- och bidragsunderlaget för ny- ochombyggnadslån m.m. Statensdirekla och indirekta slöd lill bostadsproduktionen är belydande. Enbart dendel av stödet som beviljas i form av räntebidrag uppgår lill ca 2 miljarderkronor under del första året efter färdigsläUandel. Räntebidragets omfattning besläms,vid given sammansättning av bostäder och skillnad mellan garanterad ränla ochmarknadsränta, av kosinaderna för att bygga bostäderna. Nuvarande regler förberäkning av ränlebidrag innebär, med några undantag, att räntebidragen, alltannat oförändrat, ökar i takt med byggnadskoslnadema. Del kan enligl min meningifrågasättas om man även framgent skall ha kvar den starka koppling som nufinns mellan kostnadsstegringar och räntebidragens storlek. Nuvarande reglerinnebär ett mycket långtgående subventionsålagande från statens sida. Enliglmin mening är ell sådanl åtagande motiverat till den del det är fråga om atltrygga en god gmndslan-dard i bosladsproduklionen. Detla bör dock vara möjliglatt uppnå även med en mer begränsad anpassning till kostnadsutvecklingen. En begränsning avräntebidragens följsamhet till kostnadsutvecklingen bör, utöver all den minskarstatens utgifler i form av ränlebidrag, leda tiU ell ökat koslnadsmedvelande ibostadsproduktionen. Genom etl minskal subventionsinslag vid ökandebyggkostnader förstärks nämligen byggherrarnas och låntagarnas incitament atlpå olika sätt begränsa kostnadsstegringarna. Ellsleg i denna riklning kan sägas ha lagils i och med de ändringar som tidigarei år har gjorts i fråga om den produktionskoslnadsanpassade belå- Prop.1986/87:48 ningen (prop. 1985/86:95, BoU 13, rskr 171). Ändringarna medför alldet slatliga stödet till bostadsprojekt med höga kostnader begränsas. Teknisktinnebär ändringarna atl helt räntebidrag lämnas endast för produktionskostnaderupp tUl av det schablonberäknade pantvärdet. För hyres-och bostadsrättshuslämnas räntebidrag molsvarande halva ränlekostnaden för återstående del av produkiionskostnaderna,dock högst av del schablonberäknade panlvärdet. För produktionskostnaderdärutöver, dvs. kosinader som översiiger av detta pantvärde, lämnas ingelräntebidrag. För sådana småhus som byggs för försäQning lämnas med hänsyn tillägarens avdragsrält för ränlor vid beskallningen inget räntebidrag förproduktionskostnader som överstiger av det schablonberäknade panlvärdet. Möjligheternaalt ta ytteriigare steg i denna riktning bör enligt min mening prövas närmare.En inlern arbelsgrupp inom har bildats för atl tafram underiag för en sådan prövning. Arbetsgruppen skall också behandla vissafrågor om beräkningen av låne- och bidragsunderlag. Jag återkommer i delföljande tUl dessa. Närdet gäller frågan om räntebidragens föQsamhel till kostnadsutvecklingen finnsdel anledning all pröva om del inte är möjligl alt ytterligare begränsabidraget lill projekt med höga kostnader. Tekniskt kan en sådan begränsning skepå flera sätt. I första hand bör prövas vilka möjligheter som finns attvidareutveckla den nämnda begränsningen av bidragen för projekl med höga kosinaderoch produktionskoslnadsanpassad belåning. Till gmnd för en sådan prövning börman så långt det är möjligt la till vara de erfarenheter som harvunnits av den nya ordningen. Jag vill i sammanhangei påminna om altbostadsstyrelsen har fått i uppdrag atl studera effeklerna av den. Slyrelsen skaUvarannan månad redovisa vissa statistiska uppgifter om de projekl där den nyaordningen tillämpas och i de fall produktionskostnaderna avviker frångenomsnittet också ange orsak till avvikelsen. Slyrelsen skall dessulom göra enmer aUmän genomgång av effekterna av den nya ordningen. Resuhatel skallredovisas i anslagsframställningen för /89. Del bör dock varamöjligt att i ett lidigare skede göra vissa preliminära bedömningar aveffekterna av den nya ordningen. Enbegränsning av räntebidragens följsamhet till kostnadsutvecklingen får inleförsämra utgiftspariteten mellan olika årgångar av bostäder. Även ulgiflsneuiralitelenmellan olika upplåtelseformer måste bevaras. Detla är ett viktigtbostadspolitiskt mål som inte får eftersättas i strävandena att uppnå en ökad koslnadspressinom bostadsbyggandet. Isamband med nyssnämnda uppdrag fick också i upp drag all överväga behovel av ändring av grunderna för hur belåningen skall anpassas fill kostnadsförändringar i liden och koslnadsskillnader mellan olika regioner. Styrelsen har redovisal resullatet av sina övervä ganden. Bl.a. föreslås en ny ordning för atl fastställa de ortskoefficienter som används för att fånga upp regionala skiUnader i byggnadskostnader. Styrelsens förslag bygger på förutsällningen alt man skall anpassa låne- och bidragsnivån till prisutvecklingen. Som jag nämnde finns det 76 anledningatt ifrågasätta om det bör ske i full utsträckning. Arbetsgmppen har därförfått uppdraget atl belysa dessa frågor med den utgångspunkten atl anpassningenskall begränsas i förhållande fill nu gällande ordning. Ett arbele med allundersöka möjlighelema att förenkla låneberäkningsmetoden har bedrivits av enarbetsgrupp med företrädare för , bostadsstyrdsen.Byggentreprenörerna, , , och . Arbetsgmppenhar utformat tre modeller fill en ny beräkningsmetod. Modellema har redovisatsi en departementspromemoria (Ds Bo 1986:2) Ny låneberäkningsmetod - tre modeller.Promemorian har remissbehandlats. Remissinslanserna har överlag ställt sig bakom arbetsgmppens målsättning om en förenkling avberäkningsmetoden. Flera remissinstanser anser dock att underlaget för att fattaett beslut om en ny beräkningsmetod inte är tillräckligt och att ytteriigare ulredningmåsle göras. Några inslanser har också framhållit behovet av att ävenmarkbelåningen blir föremål för en motsvarande genomgång. Jag delar remissinslansernasuppfattning att del behövs ytterligare överväganden innan ett beslut kanfattas om ny låneberäkningsmetod. Den interna arbetsgmppen har fått i uppgiftatt ta fram del ytterligare material som krävs som underiag för ell beslut. Arbetsgmppenskall också behandla markbelåningen. Arbetsgmppen skall såledesta fram ett underiag som ger möjlighet alt bedöma vilka förändringar som mol bakgmndav de nya fömtsätiningarna kan göras för alt förenkla och effekliviserabelåningssystemets olika delar. Vidare skall gmppen studera oUka möjligheteralt begränsa räntebidragsökningen till följd av ökade produklionskoslnader. Gmppensarbete skall vara avslutat före . Jag återkommer fill dessafrågor när arbetsgmppen har redovisal resultatet av sitt arbele. 8.2 Räntestöd för underhåll m.m. Mitt förslag: Kravelpå konsolideringsfond för aUmännyttiga bostadsföretag ändras i fråga om detfastighetskapital på vilkel fondens slorlek skall beräknas, så atl endast dedelar av kapitalet behöver beaktas som berättigar lill del statliga ränleslödelför gemensaml underhåll m.m. Skälen för mitt förslag: Ränlebidragenligt förordningen (1983:974) om statligt ränleslöd vid förbällring avbostadshus lämnas för vissa underhålls-, reparations- och energisparåtgärder.De bidragsberättigande åtgärderna är indelade efler sin varaktighet i tio- ochQugoårsåtgärder. Det innebär bl.a. att ränleslödel i princip inte omfattar husyngre än . Ett villkor för att eltallmännyttigt bostadsföretag skall kunna få det statliga räntestödet förunderhåll m.m. är att förelagel, uiöver gmndfond, har en konsolideringsfond sommotsvarar minsl av det fastighetskapital som förelaget förvallar. Villkorethar införts för att det finansiella stödellill gemensaml underhåll m. m., i vilkel del statliga ränleslödel är en del,inte skall leda lUI att de allmännyttiga bostadsföretagens soUditel försvagas. Enligtde gmnder som antog (prop. 1983/84:40 bil.9, BoU 11, rskr 63)skall vid beräkningen av konsolideringsfonden i princip hela företagelsfastighetskapital beaktas. Fråga har väckls om även nyproducerade bostadshus måslelas med i underlaget för beräkningen av fondens slorlek. har påpekal alt fondkravel,om del gäller även nyproducerade hus, kan få oavsedda effekler för företag medslor nyproduktion. Enligl borde hus yngre än undantas hell ellerdelvis från fondkravel, eflersom de inle är berättigade till ränleslöd förrän fr.o.m.del tionde årel. Jag delar uppfallning.Somjag har nämnt har fondkravet införts för att det sätt på vilket underhåll m.m.numera kan finansieras, inte skall försvaga företagets soliditet. gällerdå givetvis inle alldeles nybyggda hus. Jagförordar alt gmnderna för beräkningen av konsolideringsfondens storlek ändrasså all endasl fasligheter med hus som är minsl skall beaktas.Ändringen bör träda i krafl och lillämpas även i fall där bidragredan har beviQats. Förtydlighetens skull vill jag tillägga alt min ståndpunkt inte innebär någonändring i grunderna för beräkningen av gmndfond. Kravet all bostadsföretagetskall ha en grundfond som moisvarar minsl av förelagels fastighetskapitalinnebär självfallet att även nya hus skall inräknas i fastighetskapitalet. 8.3Låneandel för kooperativ hyresrätt Mittförslag: Ekonomiska föreningar, vars huvudsakliga ändamål är atl upplåtabostäder med kooperaiiv hyresrätt skaU få bostadslån som motsvarar avlåneunderlaget. Skälentill mitt förslag: Regeringen har (prop. 1986/87:37) föreslagitriksdagen att besluta om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt.Kooperativ hyresrätt innebär atl de boende hyr sina lägenheter av en ekonomiskförening i vUken de själva är medlemmar. Upplåtelse på delta sätt kan somnärmare framgår av propositionen, bli etl av fiera medel för allmännyttigabostadsförelag att utveckla hyresgäsfinflytandet. Sådana förelag får sedanlänge bosladslån till av låneunderlaget. Ekonomiska föreningar, varshuvudsakliga ändamål är att upplåta kooperativ hyresrätt bör enligt min meningfå samma låneandel. Dennya bestämmelsen bör träda i kraft och fillämpas påansökningar som ges in lill kommunen efter ikraftträdandet. 8.4Bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden Mittförslag: Elt statligt bidrag införs fill av kostnaden för konstnärligutsmyckning i samband med ny- eller ombyggnad av bostäder med statligt slöd. Enföruisättning för det statliga bidraget är all kommunen lämnar ett lika stortbidrag som staten. Fastighetsägaren svarar för den återstående kostnaden.Bidragen beslutas av en särskild delegation som regeringen tillsätter. Skälentill mitt förslag: Konslnäriig utsmyckning slöds genom lilläggtill läneunderlaget. Vid ny- och ombyggnad av bostäder är tillägget högst /m".Tillägget utnytQas i liten utsträckning. harar 1984 och begäriatt regeringen skall överväga att kompletlera lilläggel med ett direkt bidrag.En utgångspunkt för övervägandena i denna del borde vara atl det slatligabidraget skulle förutsätta ekonomiska insalser också från berörda bostadsföretagoch/eller kommuner. Enligtmin mening är konstnärliga insatser av stort värde i arbetet med atl skapa braoch tilltalande bostadsmiljöer. För att stimulera arbelet med konslnäriigutsmyckning föreslår jag att liUägg lill låneunderlagel för dessa ändamål ersältsav elt bidrag utom till den del fastighetsägaren själv skall svara förkostnaden. Bidraget, som bör lämnas till projekt som uppförs eller byggs om medstöd av bostadslån, bör motsvara av kostnaderna för utsmyckningen ochförutsätta ett motsvarande kommunalt bidrag. Fastighetsägaren ansöker ombidrag i samband med ny- eller ombyggnadslån. Detbör ankomma på regeringen att besluta om de ytterligare föreskrifter som behövsom bidragsgivningen. Dennya ordningen bör träda i kraft . Bidragen bör börja fördelasfr. o. m. budgetårel 1987/88. Äldre beslämmelser bör tillämpas på ansökningarom lån som ges in lill kommunen före den Ijanuari 1988 om lånesökanden begärdel. Bidragenbör lämnas inom en besluisram som fastställs för varje budgetår. Ramen /88 bör fastställas till 15 milj. kr. Det motsvarar mer än enfördubbling av verksamhelen med konstnärlig utsmyckning i förhållande till vadsom gäller . Jagålerkommer lill de anslagsfrågor mina förslag i del föregående föranleder isamband med min anmälan till budgetpropositionen för budgetåret 1987/88. I enlighet med vad jag haranfört har inom bosladsdepartemenlel i samråd med chefen för finansdepartemenlelupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) omstatlig fastighetsskatt. Förslaget är av så enkel be- Prop. 1986/87:48 skaffenhelatl lagrådels hörande skulle sakna belydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen delsatt anta förslag liU lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt, dels att godkänna de riktlinjer somjag har förordal i fråga om 1. hyresgäslinflylande vid ombyggnad (avsnitt 3.7.2), 2. kvarboendegaranli (avsnitt 3.7.3), 3. lilläggslån för ombyggnad av bostäder som uppfördesunder miljonprogrammet (avsnitt 3.7.4), 4. hissinstallation som villkor för ombyggnadslån(avsnitt 3.7.5), 5. statsbidrag för hissinsiaUationer m. m. (avsnitt3.7.5), 6. avvägningen av bostadsbidragen mot hushållensinkomster (avsnitt 4.3.2), 7. vilka som skall anses ingå i bosladsbidragshushållel(avsnitt 4.3.2), 8. omprövning och indragning av bostadsbidrag (avsnitt4.3.4), 9. bosladsbidrag för (avsnitt 4.3.5), 10. behovsprövatstöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahem (avsnitt 4.4), 11. denbostadspolitiska adminislralionen (avsnitt 6), 12. hyresrabatter (avsnill 7.1), 13. rambegränsningar för bosladsförbätlringsverksamhelenpå vissa orter (avsnitt 7.2), 14. konsolideringsfond för allmännyttiga bostadsföretag(avsnill 8.2), 15. låneandelför ekonomiska föreningar som har lill huvudsakligt ändamål atl upplåla bostäder med kooperaiiv hyresrätt (avsnitt 8.3), 16. bidragoch lån lill konstnärlig utsmyckning av bosladsområ den (avsnitt 8.4) ochdels atl medge att 17. sådanaunder 3 angivna lån får beviljas intill ett belopp av . 30 juni 1987 och . under budgetårel 1987/88, 18. sådanaunder 16 angivna bidrag får beviQas intUl ell belopp av . under /88. Jaghemsläller vidare atl regeringen bereder fillfälle att ta del av vadjag har anfört i fråga om 30-årsregeln för ombyggnadslån (avsnitt 3.7.4), 2. amorteringslid vid ombyggnad utan hissinstallation(avsnitt 3.7.5), 3. ombyggnadslån för energisparåtgärder i egnahem (avsnitt 3.7.6), 80 4. riktade energibidrag för budgetåren 1987/88 och1988/89 (av- Prop. 1986/87:48 snitt 3.7.6), 5. kommunernas arbete med bostadsförbättring (avsnitt3.7.7), 6. bostadsbidragsgmndande bosladskoslnad (avsnill4.3.3). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de ålgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. 6 1986/87. 1 Bostadspolitik och bostadsbyggande 1.1 De första bostadspolitiska åtgärderna Bostadsförhållandenai var bland de sämsla i vid liden för industrialismensgenombrott. Någon akliv bostadspolitik atl lala om förekom dock inte förebörjan av , om man bortser från ålgärder i några av de slörstastäderna. Utlösande för de statliga åtgärderna under 1930-lalet var i försiahand arbelslöshetskrisen. Ävenom 1930-talets bostadspolifik hade en mycket blygsam omfattning hade den fleraprincipiellt setl vikfiga inslag. Samhällels ansvar för bostadsförsörjningenmarkerades. beslul om ålgärder för all förbällra flerbarnsfamiQernasbostadssituation berör deras trångboddhet, betalningsförmågans beroende avbarnantal, problemet med riskkapital för bostadsbyggandet och bostädernasförvaltning utan enskilt vinstsyfte. Vidare behandlades ansvarsfördelningen ibostadsförsörjningen mellan staten och kommunerna. Alla dessa frågor har sedanvarit aktuella inom bostadspolitiken, även om de har angripits med medel somhar anpassais till skiftande förutsättningar från tid till annan. Åren1946, 1947 och 1948, då fattade en rad betydelsefullabostadspolitiska beslut, brukar betecknas som födelsetiden för en ny bostadspolitik.Samlidigt genomfördes andra väsentliga reformer. byggnadslag trädde i krafl är 1948. Jordbrukspolitiken byggdes ut. vilkelpåverkade bostadsbyggandet på landsbygden. En rad socialpolitiska reformergenomfördes: barnbidrag, sjukförsäkring och avsevärt förbättradefolkpensioner. Det är obestridligt alt de slora satsningarna på atl förändra desociala förhållandena, fördelningen av välfärden, fick betydelse förbostadspolitiken och möjligheterna att förändra bostadsförhållandena. Debostadspolitiska besluten, som byggde på förslag från den bostadssocialautredningen i första delen av dess slutbetänkande (SOU 1945:63), måste ses motbakgrund av de förhållanden som rådde vid den fiden. En stor del avbostadsbeståndet var mycket dåligt. Bara var Qärde lägenhet hade tUlgång fillbad- eller duschmm och var tredje hade inte ens vatten och avlopp i lägenheten.Enrumslägenheterna utgjorde av alla bostäder och var en vanlig bosladäven för barnfamiljer. Trångboddhet var elt utbrett problem. Dessutom var det brislpå bostäder. Engmndläggande tankegång i den bostadssociala utredningen var att de bostadspolitiska åtgärderna inte borde begränsas till punktvisa hjälpinsat ser utan skulle inriktas på att förbättra bostadsförhållandena i stort. Här igenom skilde sig utredningen från det synsätt som dittills hade dominerat här i landet och som är förhärskande i praktiskt tagel alla 82 marknadsekonomiska länderi väriden. Utredningen hade två vikliga skäl Prop. 1986/87:48 för all brylamol denna tradilion. Den ansåg alt bostadsstandarden var så låg allbostadsförhållandena allmänl sett måsle förbällras. Vidare skulle punkfinsatsermedföra en inte önskvärd uppdelning av boendel. Denbostadspolitik som utformades kan sammanfattas på följande sätl.Staten och kommunerna skuUe i samverkan skapa fömtsättningar för atltillgodose behovet av bostäder, atl allmänl höja hushållens uirymmesstandardoch avskaffa trångboddheten, alt förbällra de bo-sladshygieniska förhållandenaoch höja lägenhetemas ulrustningsslandard, att påverka prisnivån för bostäderoch att förändra ägarstrukturen på bostadsmarknaden. Vidare fick den bostadspolifiskaadminislralionen den form som den i princip fortfarande har. Grunddrageni de former för finansiering och stöd till bostadsförsörjningen som beslötsåren 1946-1948 bibehölls under ungefär . Det stigande ränteläget medfördedock att de statliga ränlegaranlierna för bollenlån och molsvarande ränla på slalligalån ledde lill räntesubvenlioner som inte var avsedda från början. 1.3 Åtgärder mot bostadsbrist m.m. Under1950- och 1960-lalen var bostadsbyggandets omfallning den avgörandebostadspolitiska frågan. Av samhällsekonomiska skäl var det nödvändigt atlbegränsa bostadsbyggandet i förhållande till eflerfrågan på bosläder. Den högaefterfrågan berodde inte bara på att bostadsstandarden inledningsvis var lågutan också på växande folkmängd, urbanisering och siigande realinkomster.Bostadsbristen blev bestående fram till 1970-lalel på många orter. Omkringmillen av 1960-lalet redovisades förslag från en rad bostadspolitiskt inrikladeutredningar, bl.a. bostadsbyggnadsutredningen, markpolitiska utredningen, byggindusirialiseringsutredningen,bostadspolitiska kommillén och hyreslagstiflningssakkunniga. På grundval avdessa utredningsförslag gjordes en allmän översyn av bostadspolifiken. Inledningenlill denna översyn var uttalande om bostadsbyggandetsomfattning, det s.k. miQonprogrammet. Uttalandet var egentligen en bedömningsom uttryckte att det 1974 var rimligl att byggaomkring en miljon nya lägenheter för alt avskaffa bostadsbristen och förbättrabostadsförhållandena. I realiteten blev dock denna kvantitet ettbostadspolitiskt mål som fick stor betydelse. Målel uppfylldes också näslanexakt. Samlidigtmed att miljonprogrammet lanserades gjordes också nya uttalanden om delångsiktiga målen för bostadsstandarden och om bosladsbyggandels inrikining. Somen riktpunkt för bostadsförsöijningsplaneringen angavs att ingen skulle behöva bo i mindre lägenheter än som motsvarar två personer per rum utöver kök och vardagsrum. För enpersonshushåll skulle dock tills vidare lägenheter med etl rum och kök eller kokvrå kunna godlas. Ett hushåll med två personer skulle alltså inte behöva ha mindre utrymme än 83 två rum och kök, tre ellerfyra personer inle mindre än och kök elc. Deallmänna målen för bostadspolitiken förändrades inle. Allmänt sammanfattadesde på följande sätl i prop. "Syflelmed samhällels bostadspolitiska ålgärder är all främja en god bosiadsförsörjning.Del allmännas engagemang i denna uppgifl motiveras av bostadens grundläggandebetydelse för familjelivet, individens hälsa och arbetsförmåga, vila ochrekreation. Samhällels mål för bostadsförsörjningen bör vara alt helabefolkningen skall beredas sunda, rymliga, välplanerade och ändamålsenligtutrustade bostäder av god kvalitet tiU skäliga kostnader." Demedel som utformades avsåg kommunemas markpolitik, främjande avindustrialiserat byggande, bostädernas finansiering, prisbildningen på bostäderoch bidrag lill vissa hushåll. Detfinansieringssystem som beslutades syftade bl.a. till atl avveckla degenerella räntesubventioner som uppstått på grund av del höjda ränteläget.