prop · GA0347 · 1986-12-31 00:00:00 — Systemet innebär vidare atlgrundbeslut, som fattas ulan skatlenämnd, måsle ha varil föremål för omprövninginnan den skattskyldige kan få sin sak prövad i domstol. Vadbeträffar omprövning på skattemyndighetens initiativ föreslås samma ordningsom för den skattskyldige om omprövningen sker till dennes förmån. Gårtaxeringsändringen till hans nackdel måste skattemyndigheten fatta beslulelinom elt år efter taxeringsårets utgång ulan annan begränsning än all laxeringsändringenbör översliga etl visst minsta belopp, fastställt i administrativ ordning. Beslulom taxeringsändring pä särskild grund molsvarande i stort selt dagens eftertaxeringsinstilut- får fattas efter taxeringsåret men flera sådana beslul, avseendesamma års taxering för en skallskyldig, kan liksom komma i fråga bara om beslulenavser olika grunder. Även för omprövning på skattemyndighetens iniliativ gällerden begränsningen alt en domslolsprövning ulesluler omprövning av sammasakfråga. Kravetpå obligalorisk omprövning innan en fråga får föras upp lill domslol har någraundanlag. Ett av de viktigaste gäller grundbeslul om taxering som fattas avskattemyndigheten med skatlenämnd. Sådana beslul kan överklagas direkt tilllänsrätten. Etl annat undanlag avser besvär från det allmännas sida. Härföreslås besvärsrätt för allmänna ombudei (AO, delta begrepp används fortsätiningsvissom benämning på det allmännas företrädare i skalleprocessen) över såvälgrundbeslut som omprövningsbeslut utan krav på föregående särskildhandläggning i skattemyndigheten. Somen konsekvens i första hand av den utvidgade omprövningsrällen men även i vissmån av en övergång tiU sakprocess anser vi all förlustavdraget bör fastställasredan vid taxeringen för föriuslårel. Somantytts i det föregående har den skattskyldige rätt att klaga till länsrättenöver grundbeslut om sin taxering om beslutet fattas av skattemyndigheten medskallenämnd och över ömprövningsbeslut. En förutsättning är atl beslutet gållemot honom. Besvärstiden sammanfaller med omprövningsfiden. Om del femårigaalternativet väQs har den skatiskyldige alltså besvärsmöjlighet intUl utgångenav femte året efter taxeringsåret. Med ettårsallemalivet går besvärstiden ulvid utgången av året efter taxeringsåret. Beslut, som skattemyndigheten fattarefter under besvärstidens sista år, skall av rättssäkerhetsskäldelges den skatiskyldige. Syftet är att den skattskyldige skall garanteras enbesvärstid av . AO:srätt att besvära sig till den skaltskyldiges fördel sammanfaller med denskattskyldiges besvärsrätt. Besvär till hans nackdel får AO anföra eflertaxeringsåret med endasl en viss beloppsmässig begränsning. Därefter kan AObesvära sig från det att skattemyndighetens beslut meddelas.Vill AO efler etlårstidens utgång i övrigl föra talan om någon laxeringinför domstol fordras alt han kan åberopa Prop. 1986/87:47 särskildagrunder för sin talan. Förall underlätta ÄO:s urval av ärenden, som han bör överväga att överklaga,föreslår vi etl visst obligatoriskt underrättelseförfarande. Kommunernaavses få samma besvärstider som AO. Beträffande kommunernas besvärsräll har viingel ändringsförslag. Skattskyldigaoch kommuner, som överklagar skattemyndighetens beslul, föreslås ge in sinabesvär fill den myndighet som fatlat det överklagade beslutet. AO däremotskall liksom hittiUs ge in besvären direkt liU länsrätten. Somvi förulskickade i vårl betänkande Förenklad självdeklaration anser vi delmöjligt atl lidigarelägga utsändningen av skattsedel pä slutlig skall i delsystem som vi föreslog till införande i betänkandet och som i huvudsakaccepterats av . Vibeskriver i vårt nu föreliggande belänkandet en ordning där granskningsförfarandetbeträffande de förenklade deklarationerna, som beräknas omfatta ca 4 milj.skallskyldiga, skall vara avslutat i sådan tid att skattsedel på slullig skattbeträffande dem kan sändas ul före utgången av juni månad. För övrigadeklaranter avses nuvarande system behållas oförändrat men alternativa förslagläggs fram beiräffande kvarskalteuppbörden. Enföljd av den nya ordningen blir atl lidpunkten för fyllnadsinbetalning avpreliminär skatt, som är året efter inkomståret, måsleflyllas till den 10 i samma månad. Vidare kan förtida återbetalning avpreliminär skall normall inte komma i fråga för dem som får sin skattsedel påslutlig skatl redan ijuni månad taxeringsåret. De får i stället generelllmöjligheten alt disponera ev. överskjulande skatt i omedelbar anslutningdärtill. Enlidigareläggning av skattsedelsutsändningen motiverar också justeringar av ränleberäkningenför överskjulande skall. En annan effekt av del nya taxeringsförfarandel är altde nuvarande, relativt snäva möjligheterna att medge anstånd med att betalaskall kan mjukas upp betydligt. Dagensskatleprocess sägs i princip vara en beloppsprocess. Därmed avses atl dengäller slorieken av taxerade och beskattningsbara inkomsler. Processens föremålär principielll sett laxeringen och inle de olika inkomst- och avdragsfrågorsom bildar taxeringen. Processföremåletär emellertid oftast enskilda sakfrågor och processen får då i realiteten karaktär av vad man brukar kalla sakprocess. Skalle processen har trols sin principiella karaktär av beloppsprocess mer eller mindre renodlade inslag av sakprocess. Sådana framslår speciellt tydligt i den extraordinära processen. I praktiken gestaltar sig skatte processen även i övrigt som en sakprocess genom att det är enskilda sakfrågor som parlerna tvistar om. I våra direktiv sägs att särskilt om 11 rättelse- och omprövningsinstitutenutvidgas finns del anledning att över- Prop. 1986/87: 47 väga att takonsekvenserna av utvecklingen och införa en formlig sakprocess, därdomstolens prövning och befattning med saken inskränks till just den sakfrågasom överklagandet gäller. Enligtvår mening är sakprocessen den ordning som låter sig bäst förenas med ettvidgat omprövningssystem. Verkningarna av en reform av denna innebörd bör dockinte överdrivas. Inslaget av sakprocess dominerar redan i dagensskatteprocess. Slarkaskäl, främsl servicen mol de skattskyldiga, lalar för alt skaltedomstolarnaäven i fortsättningen anger taxerade och beskaitningsbara inkomsler m.fl. för skattedebileringenavgörande uppgifler i sina domar även om skalleprocessen också formelll blir ensakprocess. Enligtvåra direkliv skall vi förutsättningslöst pröva hur det allmännas processföringbör organiseras. Denna fråga har nära samband med våra övriga överväganden. Somen följd av våra överväganden om ny beslutsordning och elt utvidgatomprövningsförfarande bör det allmännas processföring ändras såväl i inriktningsom i omfattning. Processverksamhelen bör i försia hand uigöra en ordning föratt rättsligt pröva tvister lill skillnad mol nuvarande starka inslag av enförlängning av beskattningsverksamheten. Tyngdpunklen läggs på den defensivaprocessen som även fortsättningsvis skall uigöra ett led i de enskildasrättsskydd. Den offensiva processen skall huvudsakligen inriktas på frågor avrättsutvecklande karaklär och fall som av särskilda anledningar inte kan ellerbör avgöras slutligt inom beskattningsorganisationen. Volymerna i den framtidaordningen beräknar vi lill några tiotusental möjligen 30000 mål . F.n. förs det allmännas talan i processen om inkomst- och förmögenhetsbeskattningenav skattechefen i varje län och under honom av taxeringsintendenter medplacering på besvärsenhelen inom länsstyrelsernas skatteavdelning. Härtillkommer ett centralt placerat AO och s. k. RiksTI. På mervärdeskattens områdeliksom i fråga om punktskatterna m. fl. skatter har i slället en särskiltförordnad Qänsteman, etl AO, uppdraget atl bevaka del allmännas rätt infördomstol. Isyfle att skapa en mer enhetlig ordning för processföring föreslår vi bl. a.att det allmännas olika partsroller inom skatte- och avgiftsområdet sammanförstill en processfunktion - ett gemensamt ombud - som har atl förelräda delallmänna i domstolsprocessen. Vi redovisar här olika alternafiva lösningar. Medvårt förslag all skattemyndigheterna skall fatta taxeringsbesluten kan principiella skäl anföras mot att myndigheterna också besiämmer om överklagande av samma taxeringar. Myndigheten bör inte heller vara de skaltskyldigas moipart i de fall dessa överklagar beslulen. Vill man bevara systemel med ell utpräglat tvåpartsförfarande i processen har vi arbetat fram en organisationsmodell. A, där processförarna är mer eller mindre självsländiga i förhållande fill taxeringsmyndigheterna. Modellen har två 12 alternativ.I det ena är processförarna administrativt knutna till den regio- Prop.1986/87:47 nala och cenirala skattemyndigheten men självständiga i sin processföring(alternativ A 1). Alternativet överensstämmer principielll med nuvarande AO:sställning i mellankommunala mål, punktskallemål m. fl. ärenden inom denindirekta beskatlningen. Det andra alternativet innehåller enorganisationsskiss som har sin förebild i åklagarväsendet. Processförarna är i detlaalternativ såväl administrativt som funktionellt helt fristående (alternativ A2). I della alternativ tillskapas en helt ny myndighetsorganisalion. B, tar vi ett mer radikalt grepp. Vi skisserar där en organisalionsom bygger på alt skattemyndigheten har hela ansvarei för alt beskattningenblir korrekt. I linje med huvudprinciperna för våra överväganden utgår vi frånatt skattemyndigheterna själva rättar uppdagade felaktigheter enligl omprövningssyslemel.Är den skatiskyldige inte nöjd med myndighetens beslut får han klaga hosdomstol. Hans naturliga moipart är då myndighelen. Något behov av en besvärsrällför det allmänna finns inle om detta synsätt renodlas och därmed inte hellernågot behov av ett särskilt AO. Denna lösning aktualiseras av SFU:s förslag omen hierarkisk uppbyggnad av skatteförvaltningen. Lösningen av frågan om delallmännas processföring i enlighet härmed utvecklar vi i två allernaliv sombåda bygger på alt överordnade myndigheter (RSV och den regionala skattemyndigheten)ges rätl att initiera ändring av underordnade myndigheters (den regionalaskattemyndigheten och LSM) beslut. Det ena alternativet kännetecknas av besvärsrällför överordnade myndigheter över underordnade myndigheters beslul (alternativB 1). I det andra alternativet är besvärsräiien ersatt med en överprövningsräll(alternativ B 2). Vihar ulgåll från fömtsättningen all alla deklaralioner skall granskas på Qänstetidav Qänsteman inom skatteförvaltningen. En överslagsmässig resursberäkning handen att detla skulle kräva elt tillskoll av ca 165 årsarbetskrafter. Förhandläggning av omprövningsärenden i första insians skulle dessutom krävas ett tillskotlav ca 200 årsarbetskrafter. Vi beräknar vidare att beslutsförfarandet medskattenämnder kräver etl tillskott i form av personalresurser motsvarande 45årsarbetskrafter och dessutom i form av medel för arvoden m. m. åt ledamötermed i mnt tal 17 milj. kr. Åandra sidan räknar vi med att inbesparingar och möjligheter lill omfördelningav personal kan ske på flera andra områden. Den nuvarande medarvoden till funklionärer och ledamöter, ersättning för fritidsgranskning etc.kostar i runt lal 185 milj. kr. Dessa medel bör kunna las i anspråk. Av LST:snuvarande administrafion för kan ca 10 årsarbetskraflerlösgöras. Vidare beräknar vi att behovet av processförande och övrig personalpå LST-besvärsenheter kommer alt minska krafligl. För handläggande personalberäknar vi minskningen lill mellan 130 och 180 årsarbetskrafter och för övrigpersonal meUan 50 och 70 årsarbetskrafter. Den personal som därigenom kanlösgöras bör successivt kunna föras över till granskningsorganisalionen. Vi bedömer dock att Prop. 1986/87:47 denna överföring måsle företas päförhållandevis lång sikt. Närsystemet är fullt utbyggt begränsar sig alltså netlotillskotlet av handläggaretill ungefärligen (l65-f-20O-)-34-l5O=) 250 årsarbetskrafter. Koslnaden härförkan beräknas lill ca 40 milj. kr. Om koslnaden för dagens TN-organisalion,minskad med koslnaden för skaltenämnderna (185-17=) 168 milj. kr., avräknasuppkommer en samlad, årlig neitobesparing inom skatteadministrationen av ca 130milj. Ävenför domstolsväsendel bedöms våra förslag leda till väsentliga besparingar.Uttryckt i koslnadstermer uppskattar vi den möjliga besparingen förlänsrätterna till 30-50 milj. kr. och för kammarrätterna till 5 milj. kr. Tidigastetidpunkt för genomförande är . Vi bedömer det vara möjligtatt genomföra de delar av reformen som avser taxerings-förfarandet vid 1989 årstaxering. När det gäller det ulvidgade omprövningssyslemel lorde genomförandelfå ske successivi över en längre tidsperiod. Förteckning över remissinstanserna (SOU 1985: 42) Efterremiss har yttranden över betänkandet (SOU 1985:42) Förenklad taxering avgettsav justitieombudsmannen , justiliekanslern, riksåklagaren,, , , slatskonlorel, riksrevisionsverkei,statistiska cenlralbyrån, kammarrätterna i och ,länsrätterna i , , och ,länsstyrelserna i , , , ,och , , och län.Centralorganisationen /SR, , Föreningen taxeringsintendenier. Förelagens uppgtflslärnnardelegation, Kooperaliva förbundel.Landsorganisationen i , , Lantbmkamas riksförbund.Svenska arbetsgivareföreningen, , Svenska revisorsamfundel,, , hantverks- och induslriorganisalion- FamiQeföretagen, , , och . har åberopat ett inom Lantbmkamas skaltedelegation upprättatutlåtande. och har inkommit med ett gemensamtyllrande. Länsstyrelseni har bifogal yttranden av de lokala skattemyn digheterna i , och fögderier. Länssty relserna i , , och Göleborgs och Bo- , 194 hus län har var för sig bifogat gemensamma yttranden avresp. skattemyndigheter i länen. i länhar bifogat etl gemensaml yllrandeav de lokala skattemyndighelerna i Boriänge och gemensamtyttrande av de lokala skattemyndigheterna i och Förteckning över remissinstanserna (Ds Fi 1986:5) Efter remiss har yttranden över belänkandet (Ds Fi 1986:5)Mellankommunala skatterätten m. m. avgells av justitieombudsmannen , justitiekanslern, , , statskontoret,, kammarrätterna i Siockholm och , länsrätterna iMalmöhus län saml Göleborgs och län, mellankommunala skallerätlen, länsslyrelsernai , , och län saml Västernortlandslän, allmänna ombudet för mellankommunala mål. Centralorganisationen /SR,Föreningen revisorer. Centralorganisationen /SR har åberopat etl inom Förbundelför jurisler, samhällsvetare och ekonomer () upprällat yttrande. har åberopal elt inom Lanibrukarnas skalledelegation upprätlalutlåtande. och industriförbundhar åberopat etl yltrande som avgells av Näringslivels skaltedelegation. Yttranden har också inkommii från Stockholmshandelskammare och . (del av) Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs atl 9 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen(1980:100)' skall ha följande lydelse. Lagen omtryckt 1985: 1059. Sekretessgäller i myndighets verksamhet, som avser besiämmande av skalt eller som avser laxeringeller i övrigl faslslällande av underlag för besiämmande av skalt, för uppgiftom enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Molsvarande sekrelessgäller i myndighels verksamhet som avser förande av eller ullag ur register somavses i skalleregisieriagen (1980: 343) för uppgift som har tillförts sådantregister. Uppgifl hos tuUverket får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiflenkan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hosdomstol gäller sekretessen endast om det kan antas att den enskilde liderskada eller men om uppgiflen röjs. Har uppgiften erhåUils från annan myndigheloch är den sekretessbelagd där, gäller dock denna sekretess hos domstolen, omuppgiften saknar betydelse i målel. Med skalt avses i dellakapitel skatl på inkomsi eller förmögenhet samt omsättningsskatt, tull ochannan indirekt skatl. Med skall jämställs arbetsgivaravgift,prisregleringsavgift och liknande avgifi saml skalle- och avgiftstillägg ochförseningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skalt jämställs verksamhelsom avser besiämmande av pensionsgrundande inkomst. Sekretessengäller inle beslul, varigenom skalt eller pensionsgrundande inkomsi beslämseller underlag för besiämmande av skalt fastställs, såvida inte beslulelmeddelas i ärende om 1. förhandsbesked i laxerings-ellerskattefråga, 2. befrielse från tiUämpning avbestämmelserna om beräkning av skattepliktig realisationsvinst vid avyttring avaktier och liknande egendom i samband med strukturrationalisering, 3. rält att erhålla avdrag vid laxeringenför avsättning lill särskild nyanskaffningfond, 4. rätt att erhålla avdrag vid taxeringenför kostnad för exportkredit, 5. beskaltning av utländska forskarevid tillfälligt arbele i när beslutet har fatlats av forskarskattenämnden. Sekretessengäller inle beslul, varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestämseller underlag för bestämmande av skatt fastställs, eller uppgifl, somregistrerats enligt 15 kap. 2 § första stycket 3 eller 4, såvida del inte ärfråga om ärende om 1. förhandsbesked i laxerings-ellerskattefråga, 2. befrielse från tillämpning avbestämmelserna om beräkning av skattepliktig realisationsvinst vid avyttring avakiier och liknande egendom i samband med slruklur-rationalisering, 3. rätt all erhålla avdrag vid laxeringenför avsätining till särskild nyanskaffningsfond, 4. rätt all erhålla avdrag vid taxeringenför kostnad för exportkredit, 5. beskattning av ufiändska forskarevid tillfälligl arbele i när beslutet har fattats av forskarskattenämnden. Utan hinder av sekretessenfår uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lag om förfarandelvid beskaltning eller om skalleregisler. I fråga om uppgift i allmän handlinggäller sekretessen i högsl Qugo år. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 47 1. särskilt ärende om kontroll beträffande skatt ellerom säkringsätgärd i samband med sådan kontroll samt annan verksamhel som avser tullkon troll och Som inle faUer under 1 §, 2. ärende om kompensalionför eller återbetalning av skalt, 3. ärende om ansiåndmed eriäggande av skalt för uppgifl om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden. I fråga om sekreless enligt denna paragraf fillämpas 1 §första slycket tredje-femte meningarna. Sekretessen gäller inle beslut i Sekretessen gäller inte beslul i ärende som avses i försia slycket 2 ärende som avses iförsta stycket 2 och 3. och 3, och inte heller uppgift, som registreras enligt 15 kap. 2 § första slycket 3 dier 4 i sådanl ärende. I fråga om uppgifl i allmän handling gäller sekretessen i högslQugo år. Denna lag iräder i krafl . Utdrag LAGRÄE)ET PROTOKOLL Närvarande: jusfifierädet , f.d. justitierådet Sterzel,regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 11 september1986 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. lag Om ändringi taxeringslagen (1956:623), 2. lag Om ändringi uppbördslagen (1953:272), 3. lag Om ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatl, 4. lag Om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 5. lag Om ändringi lagen (1986: 169) om ändring i lagen (1971: 289) om allmännaförvaltningsdomstolar, 6. lag Om ändringi sekretesslagen (1980:100), 7. lag Om ändringi lagen (1951:442) om förhandsbesked i laxeringsfrågor. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessor och kammarrättsfiskalen föranleder följande yttrande av lagrådet: Senaste lydelse 1986:618 197 Förslaget till lag omändring i sekretesslagen Prop. Denändrade ordning för ingivande av besvär, som föresläs i anslutning lill den nyaförvaltningslagen, medför all de lokala skatlemyndighelerna kommer all fåhantera överklaganden som f.n. ges in direkl lill länsrätt. Lagrådet delaråsikten all de nya uppgifterna inte kan vid lillämpningen av sekretesslagen betraklassom endasl en service åt länsrätterna utan kommer all falla under reglerna omabsolut sekretess hos skattemyndighet. leder lill ett merarbete bl.a. viddiarieföringen. Man kan enligt lagrådels mening ha viss förståelse för atl delokala skallemyndighelerna vill minimera detta merarbete. Onekligen kan detockså anses naturiigt att samma sekretesskydd gäller för diarieföringen avöverklaganden hos lokal skattemyndighet och hos länsrätt. Manmåsle emellertid beakla även andra synpunkter. Till en början bör manuppmärksamma alt uttrycket "mål hos domstol" i 9 kap. 1 § sekretesslagenfår en ändrad innebörd. inleds målet då klaganden har kommit in med sinbesvärsinlaga. Med den nya ordningen blir det fallet först då handlingarna haröverlämnats lill länsrätten. Under mellanskedel kommer inte bara korrigeringarenligt 72 a § laxeringslagen alt genomföras utan även omprövning enligl de nya beslämmelsersom förulskickas i remissen. Utan all ingå på dessa i sak vill lagrådet strykaunder del angelägna i all sträva efter effektivare omprövningsregler. Deuppgifter som lämnas i remissen om anlalet i sak onödiga ärenden hoslänsrätterna ger kraftigl slöd för denna mening. Vad som i nu förevarandesammanhang måste uppmärksammas är atl den i huvudsak absoluta sekretessen skallgälla i det "nya" rätl belydelsefulla skedet mellan ingivandet avbesvär och deras (eventuella) överlämnande till länsrätten. Delär mol denna bakgrund man har att granska förslaget lill ändradesekretessregler för diarieföringen av överklaganden. Enligl lagrådels meningkan det tfrågasättas om man inte borde skjuta upp ställningstagandet isekretessfrågorna lills det nya förfarandel, vars principer skisseras i remissen,är närmare utarbetat, främst bestämmelserna om omprövning. Visst merarbeie förde lokala skaltemyndigheterna borde kunna accepleras åtminstone under en kortövergångslid med tanke på del känsliga ämne det gäller. Lagrådet villemellertid inte motsätta sig att sekretesslagen, om del anses angeläget, ändrasredan nu så all samma regler kommer att gälla för diarieföring av överklagandeni skatteärenden hos domstol och hos annan myndighet. I det remitterade förslagelskulle i så fall den jämkningen få vidtas, att elt skaderekvisit införs ävenhos förvaltningsmyndighet. Remissensförslag går emellertid vidare. Det innebär en generell uppmjukning av den sekrelesssom f.n. gäller för diarieföringen vid skaltemyndigheterna. Lagrådet har intekunnat finna att bärande skäl har anförts för förslagel i den delen. Klart ärvisserligen alt en uppmjukning av sekretessen skuUe innebära administrativaförenklingar hos skattemyndigheterna, men de måste givetvis noga vägas mot denackdelar som kan uppkomma för de enskilda och för systemet i stort. Förslageli förevarande del har emellertid beretts uteslutande som en för skattemyndighelerna internfråga av adminislrafiv art. Utomstående intresse har inte kommit till 198 lals iärendet. Lagrådetvill erinra om att de grundläggande avvägningarna mellan Prop. 1986/87:47motstående intressen i sekretesslagen gjordes så senl som 1980, då lagenstiftades efter mångårigt förarbete. Del är inle känl för lagrådet att någolförhållande har inträffat som motiverar att man nu går ifrån lagenskonstruktion på förevarande punkt. Huruvidaden framtida ordning, som i vissa huvuddrag presenteras i remissen, kommer attmotivera några ändringar i sekretesslagen kan lagrådel inle överblicka. Detkan endast anmärkas att lagrådet ansluter sig till vad som anfördes i denskrivelse som nämns i remissen - och som lagrådet har tagit del av -om den stora betydelsen av det absoluta sekretesskyddet på skatteområdet bådeför skattesystemet och för de enskilda och om atl insynsbehovel inte ärpåfallande stort i fråga om just de uppgifter som registreras i diarierna. Avnu anförda skäl avslyrker lagrådet förslaget i vad det går utöver det som direklhänger samman med den ändrade ordningen för ingivande av besvär. Om förslaget isistnämnda del anses så angeläget, all del inte kan avvakla det kommande,större förslagel i fråga om förenklad taxering, bör del enligt lagrådets meninggenomföras i form av etl tillägg och en mindre jusiering i 9 kap. 1 § förstastycket sekretesslagen. Därigenom kan del nämnda skaderekvisitet införas påenklaste sätt. I 2 § erfordras endast den redaktionella jämkningen atthänvisningen lill Iredjefemte meningarna i I § första stycket kommer atl avsetredje-sjätte meningarna. Första stycket i I § skulle kunna avfattas påföljande sätl: