prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Vid delning av ett oskiftat bo ingår i boet vad denefterlevande maken innehade då skifte begärdes eller han eller hon avled. efterlevande maken erhållit egendom genom arv eller testamente, ingår dendock ej i boet förrän egendomen har tillträtts. Delas boet i den efterlevande makens livstid, gäller 10kap. 3 och 4 §§ samt 11 kap. 7 och 8 §§ till förmån för denefterlevande maken. När boet delas, har den först avlidnemakens arvingar å ena sidan och den efterlevande maken eller dennes arvingar åandra sidan rätt att på sin lott erhålla egendom som under äktenskapet hartillhört den maken och den efterlevande maken eller dennes arvingar även egendomsom senare har förvärvats av honom eller henne. Överstiger den ena sidansegendom i värde vad som belöper på , äger den sidan i stället för atlutge egendom till den andra sidan betala med pengar. I övrigt gäller om förrättningenoch verkan därav vad som är föreskrivet om bodelning. Var den efterlevande maken om-gift vid sin död skall förebodelningen hans eller hennes behållna egendom delas enligt detta kapitel, om den först avlidnes arvingar då skall ta sitt arv. Skall i den efterlevande makenslivstid bodelning äga rum med make i nytt äktenskap eller dennes arvingar,skall, om efter den först avlidne då finns någon bröstarvinge som är närmasttill arvet, av den efterlevande makens behållna egendom före delningen uttagasegendom till värde, motsvarande vad enligt detta kapitel belöper på sådanarvinge. Finns vid den efterlevande makensdöd någon arvsberättigad bara på den ena sidan, ärver han eller hon allt. Detta kapitel gäller ej om talan omäktenskapsskillnad pågick vid arvlåtarens död. 6 kap. 1 § Vad arvlåtaren i livstiden givit bröstarvingeskall såsom förskott avräknas å hans arv, såframt icke annat föreskrivitseller med hänsyn till omständigheterna måste antagas hava varit avsett. Är mottagarenannan arvinge, skall avräkning ske allenast om detta stadgats eller på grand avomständigheterna måste anses hava varil avsett då egendomen gavs. Är till makars gemensamma Har en make givit förskott på arv bröstarvinge förskott å arv givet av till makarnasgemensamma bröst- enderas giftorättsgods, skall, såvitt arvinge av sådan egendom som det kan ske, avräkning därför äga skall ingå i bodelning, skall avräk- rum å arvet efter den först avlidne. ningen göras på arvet efter den Återstoden skall avräknas å arvet först avlidne maken. Räcker detta efter andra maken. ej, skall återstoden avräknas påar- vet efter den andra maken. Andra stycket gäller också om enefterlevande make av sådan egendom som ingår i oskiftat bo har givit förskottpå arv till en bröstarvinge som är makarnas gemensamma. Var mottagaren ejockså den först avlidnes bröstarvinge, skall avräkningen således ske endast påarvet efter givaren. Prop.1986/87: 1 Vad make av sitt giftorättsgods givit styvbarn eller dessavkomling skall avräknas å mottagarens arv efter andra maken, såframt icke annatföreskrivits eller med hänsyn till omständigheterna måste antagas hava varilavsett. Med samma förbehåll skall vad efterlevande make givit sådan arvingeeller testamentstagare, som enligt 3 kap. / § eller 12 kap. I § äger taga deli efterlevande makens bo, avräknas å mottagarens lott däri. Bestämmelserna i2-6 §§ skola även i dessa fall tillämpas. Vad en make av sådan egendom som skall ingå i bodelninggivit styvbarn eller dess avkomling skall avräknas å mottagarens arv efter denandra maken, såframt icke annat föreskrivits eller med hänsyn tillomständigheterna måste antagas hava varit avsett. Med samma förbehåll skallvad en efterlevande make givit sådan arvinge eller testamentstagare efter denandra maken, som enligt 3 kap. 3 och 4 §§ eller 12 kap. 1 § har rätt att tadel i den efterlevande makens bo, och inte är den efterlevandes bröstarvinge,avräknas å mottagarens lott däri. Bestämmelserna i 2-6 §§ skall även i dessafall tillämpas. Är förordnande gjort om hela kvarlåtenskapen eller om alltsom ej utgör bröstarvinges laglott, och kan testamentet ej verkställas såvittangår viss testamentstagare, skola, där ej annat följer av 6 §, universellatestamenlstagares lotter i motsvarande mån ökas. Är förordnande gjort om hela kvarlåtenskapen och kantestamentet ej verkställas såvitt angår viss testamentstagare, skall där ejannat följer av 6 § universella testamenlstagares lotter i motsvarande månökas. Har någon gjort testamente till sin trolovade eller makeoch upplöses därefter trolovningen eller äktenskapet annorledes än genomtestators död, är förordnandet ulan verkan. Samma tag vare. där någon gjorttestamente till sin make och sådant fall är för handen som i 3 kap. 8 § sägs. Har en make gjort testamente till den andra maken men äräktenskapet upplöst vid testators död eller pågick då mål om äktenskapsskillnad,är förordnandet utan verkan. Detsamma gäller, om en sambo har gjort testamentetill den andra sambon men samlevnaden är upplöst vid lestators död. Är genom testamente förordnat atlegendom som tillkommer efterlevande make såsom arvinge eller universelltestamentstagare, skall, sedan makens rätt upphört, tillfalla annan, äger vad i3 kap. är stadgat motsvarande tillämpning, såvitt ej annat följer avtestamentet. Är genom testamente förordnat allegendom som tillkommer efterlevande make såsom arvinge eller universelltestamentstagare skall, sedan makens rätt har upphört, tillfalla annan, gäller3 kap. 6-11 §§, såvitt ej annat följer av testamentet. Prop.1986/87: 1 4§ Testamente skall sedan bevakning ägt rum delgivas arvinge genom överlämnandeav, föratom bevis om bevakningen, testamentshandlingen i bestyrkt avskrifteller, i fråga om muntligt testamente, protokoll över förhör medtestamentsvittnena eller annan skriftlig uppgift om testamentets innehåll. Efterlämnar testator, jämte make,arvingar som avses i 3 kap. 1 §, må testamentet, såvitt dessa angår, delgivasdem som vid tiden för delgivningen äro närmast till arv efter testator. Äro flera testamentstagare, gällerbland dem, jämväl för de övriga. Efterlämnar testator, jämte make, sådana arvingar somavses i 3 kap. 3 och 4 §§, må testamentet, såvitt dessa angår, delges dem somvid liden för delgivningen är närmast till arv efter testator. delgivning, som verkställts av en 5§ Vill arvinge göra gällande atttestamente är ogillt enligt 13 kap., skall han därom väcka klandertalan efter det han erhöll del av testamentet såsom i 4 § är stadgal. Om påkallande av jämkning i testamenteför utfående av laglott Stadgas i 7 kap. Vistas, då bouppteckning förrättas, till namnet kändarvinge efter den döde å okänd ort, skall det hos rätten anmälas av den som harboet i sin vård. När sådan anmälan sker eller förhållandet eljest varder kunnigt,skall rätten låta i Post- och ofördröjligen intagakungörelse, alt arv efter den döde tillfallit den bortovarande, med anmaningtill honom atl göra sin rätt till arvet gällande inom fem är frän den dag,kungörelsen var införd i tidningen. / kungörelsen skall den bortovarandes namnupptagas. Ifall som avses 13 kap. 1 § skall,vid tillämpning av vad nu sagts, den rätt som tillkommer den först avlidnemakens arvingar i den efterlevandes bo, behandlas som arv efter denefterlevande maken. När arv tillfallit känd arvinge påokänd ort skall rätten, så snart det har kommit till dess kännedom, i Post- ochInrikes Tidningar låta kungöra, att arv efter den döde har tillfallit arvingenoch uppmana honom eller henne atl göra sin rätt till arvet gällande inom femår från den dag, kungörelsen var införd i tidningen. Var arvlåtaren gift skall arv tillannan arvinge på okänd ort dock ej kungöras förrän det har blivit avgjort omboet skall skiftas. Behåller den efterlevande maken boet oskiftat skall arvsom tillfaller en efterarvinge på okänd ort kungöras, om den efterlevandedärefter anmäler att boet skall skiftas, och eljest sedan den efterlevande haravlidit. Så snart anledning till kungörandeföreligger, skall den som har hand om boet meddela detta till rätten genomanteckning i bouppteckning eller genom särskild anmälan. Kan, när bouppteckning förrättas, ej utrönas huravidaarvinge finnes som före allmänna arvsfonden eller före eller jämte annan kändarvinge är berättigad till arv, skall rätten, på anmälan av den som har boet isin vård eller då förhällandet eljest varder kunnigt, låta i Post- och InrikesTidningar ofördröjligen intaga kungörelse om arvfallet, med anmaning tillokända arvingar att göra sin rätt till arvet gällande inom fem är frän den dag,kungörelsen var införd i tidningen. Vad nu är sagt skall ock gälla, där vidbouppteckningen kännedom finnes om arvinge men kunskap saknas såväl omarvingens namn som om hans vistelseort. Kan, när bouppteckning förrättas, ej utrönas huravida detfinns någon arvinge som före allmänna arvsfonden eller före eller jämte annan kändarvinge är berättigad till arv, skall rätten, på anmälan av den som har boel isin vård eller då förhållandet på annat sätt blir känt, låta i Post- ochInrikes Tidningar ofördröjligen intaga kungörelse om arvfallel, med anmaningtill okända arvingar att göra sin rätt till arvet gällande från dendag, kungörelsen var införd i tidningen. Detsamma gäller när vid bouppteckningenkännedom/innx om arvinge men kunskap saknas såväl om arvingens namn som omhans vistelseort. Var arvlåtaren gift gäller vad i 1 § andra stycket sägs omkänd arvinge på okänd ort också i de fall som anges i denna paragraf. Arv, som arvinge enligt 7 § gått föriustig, skalltillfalla dem som skulle varit berättigade därtill, om arvingen avlidit förearvlåtaren eller, i fall som avses i 3 kap. / §, före den sist avlidne maken. Arv, som arvinge enligt 7 § har gått föriustig, skalltillfalla dem som skulle ha varit berättigade därtill, om arvingen hade avliditföre arvlåtaren eller, i fall som avses i 3 kap. 3 och 4 §§ före den sistavlidne maken. Avsäger sig arvinge, genom godkännande av testamenteeller eljest, skriftligen hos arvlåtaren sin rätt till arv, är det gällande.Bröstarvinge äger dock utfå sin laglott, med mindre han avstått från denna motskäligt vederlag eller ock egendom, svarande mot laglotten, tillkommerarvingens make enligt testamente eller tillfaller hans avkomlingar enligt lageller enligt testamente med Avsäger sig arvinge genom godkännande av testamente ellerpå annat sätt skriftligen hos arvlåtaren sin rätt till arv, är det gällande. 3 1986/87. Prop.1986/87: 1 föreskrift om fördelning på sätt om bröstarv är stadgat. Ej må underårig avsäga sig arv, ejheller omyndigförklarad utan förmyndarens skriftliga samtycke. Där ej annat framgår avomständigheterna, gäller arvsavsägelse ock mot arvinges avkomlingar. Efterlevande make, arvingar och universella testamentstagare (dödsbodelägare) hava all, om ej särskild dödsboförvaltning är anordnad efter vad i 19 kap. stadgas, för boets utredning gemensamt förvalta den dödes egendom. De företräda därvid dödsboet mol tredje man samt äga alt tala och svara i mål som röra boet. Åtgärd som ej tål uppskov må förelagas, oaktat samtliga delägares samtycke ej kan inhämtas. Har bodelning skett eller är giftorätt eljest utesluten, är efterlevande maken ej dödsbodelägare om han ej är arvinge eller universell testamentstagare. Den som äger taga arv eller testamente först sedan annan arvinge eller universell testamentstagare avlidit är delägare i dennes bo, men ej i arvlåtarens. Det åligger efterievande make ellersambo, arvingar och universella testamentstagare (dödsbodelägare) att, om ejsärskild dödsboförvaltning är anordnad enligt 19 kap., för boets utredninggemensamt förvalta den dödes egendom. De företräder därvid dödsboet mottredje man samt har rätt atl tala och svara i mål som rör boet. Åtgärd som ejtål uppskov får företagas, även om samtiiga delägares samtycke ej kan inhämtas. En sambo som ej senast vidbouppteckningen framställer yrkande om bodelning är ej längre dödsbodelägare.Har sådan begäran framställts upphör delägarskapet när bodelning har skett.Den som äger ta arv eller testamente först sedan annan arvinge eller universelltestamentstagare avlidit är delägare i dennes bo, men ej i arvlåtarens. Innan testamente blivit ståndande,anses såsom delägare såväl arvinge, vilken uteslutits från arv, som ock den,vilken insatts till universell testamentstagare. Till dess att egendomen har tagits om hand av samtiigadödsbodelägare eller av den som i annat fall har att förvalta boet, skallegendomen, om den ej står under vård av förmyndare, syssloman eller annan,värdas av delägare som sammanbodde med den avlidne eller annars kan ta hand omegendomen. Den som tagit hand om egendomen skall genast underrätta övriga delägareom dödsfallel och, om del behövs god man för någon delägare, göra anmälan hosrätten enligl 18 Till dess alt egendomen har tagils om hand av samtligadödsbodelägare eller av den som i annat fall har att förvalta boel, skallegendomen, om den ej står under vård av förmyndare, syssloman eller annan,vårdas av delägare som sammanbodde med den avlidne eller annars kan ta hand omegendomen. Den som har tagit hand om egendomen skaU genast underrätta övrigadelägare om dödsfallet och, om det behövs god man för någon delägare, göraanmälan hos rätlen enligl Vad som har 18 kap.föräldrabalken. sagts om delägare gäller också efterlevande make sotn inte ärdelägare. Finns det inte någon som sålunda lar hand om den dödesegendom, skall medlem av hushållet som den döde tillhörde, hyresvärd ellerannan som är närmast till det la hand om egendomen saml tillkalla delägareeller anmäla dödsfallet till socialnämnden. Då anmälan skett eller förhållandetpå annat sätt blir känt, skall socialnämnden, om det behövs, göra vad somenligt första stycket åligger delägare. För kostnaderna med anledning av deltahar kommunen rätt till ersättning av boet. 19 kap. 15 § Så snart dödsboet har beretts för bodelning eller arvskifte och delning kan äga rum utan men för någon, vars rätt är beroende av utredningen, skall boutredningsmannen anmäla detta till delägarna och avge redovisning för sin förvaltning. Sedan bodelning eller arvskifte har förrättats av delägarna, skall boutredningsmannen lämna ut egendomen. Detsamma gäller, när delning verkställd av en bodelningsförrättare eller skiftesman har vunnit laga kraft. Har boutredningsmannen frånträtt uppdraget ulan att det blivit slutfört, är han också redovisningsskyldig. När boutredningsmannen har slutfört sill uppdrag, kan han på begäran entledigas av rätten. Så snart dödsboet beretts för bodelningeller arvskifte samt delning kan äga rum ulan men för någon, vars rätt ärberoende av utredningen, skall boutredningsmannen göra anmälan härom tilldelägarna och avgiva redovisning för sin förvaltning. Sedan bodelning eller arvskifteförrättats av delägarna, skall boutredningsmannen //// envar av dem utgivahonom tillkommande egendom. Samma lag vare, där av skiftesman verkställddelning blivit ståndande. Har boutredningsman frånträttuppdraget utan alt det blivit slutfört efter vad nu är sagt, är han ockredovisningsskyldig. När boutredningsman slutfört sittuppdrag, må han pä begäran entledigas av rätten. Dödsbodelägare som har egendomen i sin vård eller ockboutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma tid och ort förbouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män att förrätta den.Till förrättningen skola kallas samtliga delägare. Efterlevande makeskall kallas, ändå att han ej är delägare. Skall lott i kvarlåtenskap åtnjutasförst sedan arvinge eller universell testamentstagare avlidit, skall ock den Dödsbodelägare, som har egendomen i sin vård,boutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma tid och ort förbouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män att förrätta den.Samtliga delägare skall kallas till förrättningen. Den avlidnesefterievande make eller sambo skall alltid kallas. Även efterarvinge ochuniversell testamentstagare med rätt efter annan skall kallas. kallas som vid tiden för bouppteckningen är närmast attsålunda taga arv eller testamente. Omhändertages ej egendomen avdelägare, boutredningsman eller testamentsexekutör, ankommer på annan, somefter vad i 18 kap. 2 § sägs har egendomen i sin vård, att föranstalta ombouppteckning. Om egendomen ej tas om hand avdelägare, boutredningsman eller testamentsexekutör, ankommer det på annan somenligt 18 kap. 2 § har egendomen i sin vård, atl föranstalta om bouppteckning. Boets tillgångar och skulder antecknassädana de voro vid dödsfallet. Tillgångarna upptagas med angivande av värdet. Lever make efter, skola jämväl hans tillgångar och skulderantecknas; dock att, där giftorättsgemenskap var utesluten, anteckning skallske allenast om efter den döde är arvinge eller universell testamentstagaresom äger efter maken taga andel i boet. Värdering verkställes av denefterlevandes giftorättsgods samt, där efter den döde är arvinge elleruniversell testamentstagare varom sagts, även hans enskilda egendom. Den dödes tillgångar och skulderantecknas sådana de var vid dödsfallel därvid anges tillgångarnas värde ochskuldernas belopp. Var den döde gift skall båda makarnas tillgångar ochskulder var för sig antecknas och värderas. Härvid skall särskilt anges, om bostadoch bohag har anskaffats för makarnas gemensamma begagnande. Hade makarnaeller en av dem enskild egendom eller sådan rättighet som avses i 10 kap. 4 §äktenskapsbalken skall, om det ej på grund av förhållandena är obehövligt,grunden för att egendomen ej skall ingå i bodelning och egendomens värde angessärskilt. Efterlämnar den döde en sambo ochhade de samboende anskaffat bostad och bohag för gemensamt begagnande, skalldenna egendom antecknas och värderas särskilt. 5§ Är efter den döde testamente eller, om han var gift,äktenskapsförord angående förmögenhetsordningen, skall det intagas ibouppteckningen eller i bestyrkt avskrift fogas därvid som bilaga. Bouppteckningen skall jämväl innehållauppgift om sådan den döde tillhörig livförsäkring som, enär förmånstagare ärinsatt, ej ingår i kvarlåtenskapen. Är bland delägarnalaglottsbe-rättigad arvinge, skall, där delägare begär det, ibouppteckningen Bouppteckningen skall jämväl innehålla uppgift om sådanden döde tillhörig livförsäkring som ej ingår i kvarlåtenskapen därför attförsäkringen eller försäkringsbeloppet tillfaller en förmånstagare. Vidbouppteckningen skall fogas bevis från försäkringsgivaren om vad som sålundagäller om förmånstagare och om det belopp som tillfaller denne. Begär en bröstarvinge enligt 3 kap.1 § att få sitt arv skall det antecknas i bouppteckningen. uppgiftlämnas om vad arvinge eller hans avkomling av den döde mottagit i förskotteller eljest såsom gåva, så ock om gåva som efterlevande maken, dennes avkomlingeller universell testamentstagare mottagit av den döde; och skall tillikauppgivas vad arvinge i förskott erhållit av efterlevande makens giftorättsgods.Vad nu är sagt skall ej gälla, där fråga är om sedvanliga skänker vilkas värdeicke står i missförhållande till givarens villkor. Hade den döde varit gift och äktenskapetupplösts genom den andra makens död. skall i bouppteckningen antecknas, omhan eller hon innehade boet efter den först avlidne maken oskiftat och hurdennes kvarlåtenskap har blivit beskattad, eller också handlingar som utvisarhur därmed förhåller sig fogas vid bouppteckningen i bestyrkt avskrift. Boet uppgives av den som vårdaregendomen eller eljest är med boet bäst förtrogen. Det åligger envar delägareoch efterlevande make, ändå att han ej är delägare, att på anmaning lämnauppgifter lill bouppteckningen. Den som uppgivit boet skall åhandlingen teckna försäkran under edlig förpliktelse att hans uppgifter tillbouppteckningen äro i allo riktiga och att ej något är med vilja och vetskaputelämnat; och skall detta av honom med ed bestyrkas, där talan om sådan edgångföres av någon, vars rätt kan bero därav, eller ock av boutredningsman ellertestamentsexekutör. Edgångsplikt åligger jämväl delägare eller efterlevandemake som ej uppgivit boet. Har annan tagit befattning med egendomen, må ockedgång åläggas honom, om skäl äro därtill. männen skola å handhngenteckna bevis atl allt blivit rätteligen antecknat och tillgångama efter bästaförstånd värderade. Boet uppges av den som vårdaregendomen eller eljest känner bäst till boet. Del åligger varje delägare samtefterlevande make eller sambo, som ej är delägare, att på anmaning lämnauppgifter till bouppteckningen. Den som har uppgivit boet skall på handlingen tecknaförsäkran på heder och samvete alt uppgifterna till bouppteckningen är riktigaoch att inga uppgifter uppsåtligen har utelämnats. Bouppgivaren skall bekräftasina uppgifter under ed, om talan om edgåagförs av någon, vars rätt kan berodärav, eller av boutredningsman eller testamentsexekutör. Sådan plikt åliggeräven en dödsbodelägare, den efterlevande maken eller en sambo, som ej haruppgivit boet. Även annan person som har tagit befattning med boet kan åläggasedgång. männen skall på handlingenteckna bevis att allt har blivit riktigt antecknat och tillgångama efter bästaförstånd värderade. 1986/87: 1 Förslå den dödes tillgångar eller,när han efterlämnar make, tillgångarna jämte hans andel i makens giftorältsgodsicke till annat än begravningskostnader och andra utgifter med anledning avdödsfallet och omfatta tillgångarna ej fast egendom eller tomträtt, behöverbouppteckning icke förrättas, om dödsboanmälan göres till rätten avsocialnämnden. Dödsboanmälan skall vara skriftligoch upptaga den dödes fullständiga namn, personnummer, hemvist, bostadsadressoch dödsdag samt intyg, utvisande all beträffande tillgångarna föreligger fallsom avses i första stycket. I anmälan skola även angivas namn och bostadsadresserbeträffande dödsbodelägare, om uppgifter därom kunna inhämtas utan avsevärdtidsutdräkt. Dödsboanmälan bör göras efter dödsfallet. Denskall förvaras hos rätten. Även om dödsboanmälan gjorts, skallbouppteckning förrättas, om del begäres av dödsbodelägare, eller annan varsrätt kan bero därav och denne ställer säkerhet för bouppteckningskostnadeneller om ny tillgäng yppas och del därför ej längre föreligger sådant fall somavses i första stycket. Bouppteckning skall förrättas sist efterdel att begäran därom gjordes och säkerhet ställdes eller den nya tillgängenyppades. Om föriängning av tiden för boupptecknings förrättande äger 1 §första stycket motsvarande tillämpning. Räcker den dödes tillgångar eller,när han efterlämnar make, tillgångarna jämte hans andel i makens egendom, icketill annat än begravningskostnader och andra utgifter med anledning avdödsfallet och omfattar tillgångarna ej fast egendom eller tomträtt, behöverbouppteckning icke förrättas, om dödsboanmälan göres till rätlen av socialnämnden. Dödsboanmälan skall vara skriftligoch uppta den dödes fullständiga namn, personnummer, hemvist, bostadsadress ochdödsdag samt intyg, utvisande att beträffande tillgångarna föreligger fallsom avses i första stycket. I anmälan skall även anges namn och bostadsadresserbeträffande dödsbodelägare, om uppgifter därom kan inhämtas ulan avsevärdtidsutdräkt. Dödsboanmälan bör göras efter dödsfallet. Denskall förvaras hos rätten. Även om dödsboanmälan gjorts, skallbouppteckning förrättas, om del begärs av någon dödsbodelägare eller annanvars rätt kan bero därav och denne ställer säkerhet för bouppleckningskostnadeneller om ny tillgång yppas och det därför ej längre föreligger sådant fall somavses i första stycket. Bouppteckning skall förrättas sist efterdet alt begäran därom gjordes och säkerhet ställdes eller den nya tillgängenyppades. Om förlängning av tiden för boupptecknings förrättande äger 1 §första stycket motsvarande tillämpning. Sker bodelning eller arvskifte innan den dödes och boetsandra skulder har betalts eller medel till deras betalning har ställts undersärskild värd, skall bodelningen eller skiftet gå åter. Är skulderna inte större än att dekan betalas av den dödes tillgångar Sker arvskifte innan den dödes och boets andraskulder har betalts eller medel till deras betalning har ställts undersärskild vård skall skiftet gå åter. Är skulderna inte större än att dekan betalas av den dödes tillgångar, Prop.1986/87: 1