prop · GA03140 · 1986-12-31 00:00:00 — Ä andra sidan skalländringarna stimulera innehavare av jordbruksfastighet atl öka sin skogsavverkningoch vara administrativt hanterbara. Utredningens förslag (kap. 7) har i huvudsak följandeinnebörd: Egenavgiflertas inte ut på inkomst av jordbruksfastighet, om sådana bruttointäkter som ärhänförliga lill eget arbete på jordbruksfastigheten inle överstiger etl beloppmotsvarande etl halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Tas inte egenavgiflerut beräknas inte pensionsgrundande inkomst. Intäkter som uppburitsav ägare eller delägare av jordbruksfastighet, vilka inte utfört egetarbete på fastigheten (s.k. passiva brukare), skall inte vara avgifts- ochförmånsgrundande. Inte heller skall passiva rörelseidkares intäkter av rörelsevara avgifts- och förmänsgrundande. I kostnadshänseende innebär förslaget att det allmänna fårvidkännas elt inkomstbortfall i form av icke influtna egenavgifter. Avgifisbortfalletför den första delen av förslagel beräknas till ca 30 milj. kr. Cirka50000 jordbruk, brukade av fysiska personer, berörs av utredningens förslag idenna del. Avgiftsbortfallet på grund av det andra delförslaget, altpassiva brukares och passiva rörelseidkares intäkter av jordbruksfasiighei respektive rörel se inle skall bli förmåns- och avgiftsgrundande, beräknas uppgå till ca 5 milj. kr. Cirka 2000 företag (rörelser eller jordbruk) berörs. delvis av att den mot avgifterna svarande Prop. 1986/87:140 rättentill förmåner begränsas. Vidare ökar underlaget för beräkning av skatt genomall avdraget för egenavgifter i dessa fall försvinner. De nya reglerna bör tillämpas i samband med laxeringen år1988 och därmed ha effekt inkomster. Översyn av reglerna om egenavgifter och pensionsgrundnandeinkomst för jordbrukare 1 regeringens uppdrag lillriksförsäkringsverket (RFV), att utreda vissa frågor angående egenavgifter ochpensionsgrundande inkomst för ägare av jordbruksfasiighei har förordals atldetta sker i samråd med riksskalleverket (RSV). Med hänvisning till RFVs hemslällan omRSVs ställningstagande till den utredningsrapport som framlagts får RSV meddelaföljande. I rapporten har redovisats fyra alternativ för att komma lillrätta med de olillfredsställande effekter, som nuvarande regler om egenavgifteri vissa fall innebär för den enskilde. I allernativ fyra föreslås att en jordbruksfastighet ansessom brukad endast om bruttointäkten av eget arbete överstiger ett halvtbasbelopp. Från administrativ synpunkl får detta allernativ anses ha klarafördelar framför övriga alternativ på grund av alt inga ändringar i befintligadatarutiner behöver göras och alt omarbetning av blanketter behöver göras imycket begränsad omfattning. Även behovet av utbildning från RSVs sida kommeralt vara begränsat. RSV förordar därför detta alternativ. Alternativen etl och två innehåller ur administrativsynpunkt sådana inslag som skulle kräva etl betydande merarbete för personalenvid de lokala skallemyndigheterna. De dalarutiner som används och somavsevärt underlättar arbetet med faslslällande av underlag för pensionsgrundandeinkomst och egenavgifler skulle behöva ersättas med omfattande manuellaberäkningar. Vidare skulle de problem, som också påtalas i rapporten, angåendeavsättning till skogskonto bli myckel svåriösla. Alternativ tre har principiella likheter med alternativfyra. Den stora skillnaden är dock alt den flexibla beloppsgränsen, som kommeralt vara avgörande för när avgiftsskyldighet och rätlen till sociala förmånerinträder, kan föra med sig sådana oönskade effekter som t. ex. oförulsebar-helför den skaltskyldige i hans bedömning av huruvida han skall belala egenavgiftereller inle. En sådan bedömning kan ju först göras när räkenskapsåret gått tillända vilket fär anses som en stor nackdel. Även ur förmånssynpunkl bör i likhetmed vad som påtalas i rapporten denna regelkonstruktion inte förordas. Enligt utredningens förslag förordas atl alternativ fyrakombineras med ett förslag om alt s. k. passiva brukares inkomster av jordbruksfasiighei inte blir förmåns- och avgifisgrundande. Av rapporten framgår att förslaget i princip ansluter lill nu gällande regler. Hänsyn har därför inle tagils lill 22 eventuelltkommande lagstiftning pä områdei, som skulle kunna bli en följd Prop.1986/87:140 av förslagen i betänkandena "Staketmetoden" (SOU 1984:70)och "Breddat underlag för produktionsfaktorskatter" (Ds Fi 1983:21). Syfiet med utredningens förslag är alt utarbeta förslag lösning som undanröjer de mest påtagliga nackdelarna med gällande regler,att undanta s.k. passiva delägare från avgifisskyldighel, att i någon månminska de avverkningshämmande effekterna för virkesförsörjningen, atl dessa förslagför RSVs del inte föranleder nägra datarutiner samt att förslaget i övrigt inteheller medför några omfallande förändringar av blanketter etc. Mot bakgrund avovannämnda syften har RSV inget atl erinra mot det i rapporten redovisadeutredningsförslaget. Beslut i delta ärende har fallats av underlecknadgeneraldirektör. Vid den slutliga handläggningen har närvarit skaltedireklörenLars och avdelningsdirektören samt byrådirektör . Vi har beretts lillfälle alt medverka i RFVs utredningangående egenavgifter och pensionsgrundande inkomst för ägare avjordbruksfastighet. Uppgiften har varit atl utreda möjligheten att via egenavgifterstimulera skogsavverkningen. Samråd har under arbetets gång skett med och . LRF delar i allt väsentligt utredningens förslag: "Med hänvisning till vad som framförts i deföregående avsnitten förordas att alternativ IV, i kombination med förslagel om alt passiva brukaresinkomster av jordbruksfastighet och intäkter av passivt bedriven rörelse inteblir förmåns- och avgiftsgrundande, läggs till grund för ny reglering för uttagav egenavgiften. Förslagets innebörd är följande: - En jordbruksfasiigheianses brukad i socialförsäkringslagstiftningens mening endast om bruttointäktenav egel arbete överstiger hälften av basbeloppet. - Det basbeloppsom läggs till grund för bedömningen är det som gäller vid ingången avkalenderåret närmast före taxeringsåret. - Omräkenskapsåret inte omfattar , proportioneras beloppsgränsen iförhållande till räkenskapsårets längd. Proportioneringen görs med en tolftedelav beloppsgränsen för varje påbörjad kalendermånad av räkenskapsåret. - Egenavgifterlas inle ut på inkomst av jordbruksfastighet, om de bruttointäkter som ärhänförliga till eget arbete på jordbruksfastigheten inte överstiger etl beloppmotsvarande ett halvt basbelopp. - Med bruttointäkt avses intäkter av reellförsäljning före bokslutsdis positioner. - Intäkter somuppburils av ägare eller delägare eller därmed jämställd innehavare avjordbruksfastighet, vilka inte ulfört aktivt arbete på fastigheten (s.k.passiva brukare), skall inte vara avgifts- och förmånsgrundande. - Intäkter avrörelse skall inte vara avgifts- och förmånsgrundande för den ägare ellerdelägare som inle ulfört aktivt arbete i rörelsen (s.k. passivt bedrivenrörelse). - De inkomstersom undantas från avgiftsplikl kommer inte att ingå i underlaget för beräkningav tilläggspension (ATP). I fråga om sjukpenning-och arbetsskadeförsäkringarnagörs dock ingen motsvarande begränsning." Den föreslagna beloppsgränsenmellan brukande och icke brukande Prop. 1986/87:140 borde enligt vår meninggå vid etl basbelopp, men då en sådan höjning skulle medföra alltför storakostnader för staten tillstyrker LRF förslaget. Denstora betydelse de föreslagna ändringarna kommer att få för ökad virkesavverkninggör att det är nödvändigl alt de nya reglerna införs omgående så att de kommeratt gälla från och med årsskiftet 1986/87. Per Knutsgård 103 51 Översyn av reglerna om egenavgifter och pensionsgrundandeinkomst för jordbrukare SHIO-Familjeföretagen är positiv till förslagen omändringar i avgiftssystemet som syftar till att trygga virkesutbudel iskogsnäringen. Organisationen vill dock framhålla att de problem iavgiftssystemet som det nu i begränsad omfattning föreslås en lösning på är likarladeäven för rörelseidkare. Organisationen hemställeratt riksförsäkringsverketlåter delta komma till klart uttryck i missivskrivelsen lillsocialdepartementet. De problem som behandlats i ulredningen har gällt en delorimligheter i egenavgiftssyslemet som drabbar vissa ägare avjordbruksfastigheter och som motverkar en önskad utökning av skogsavverkningen. De uppmärksammade problemen är dock inte begränsade tillenbart inkomst av jordbruksfastighet. Jordbrukare och företagare med inkomst avrörelse har i de flesta avseenden en likartad situation i fråga om socialavgifterna. Detta kan illustreras med elt exempel ur verkligheten. En person skulle återföra stora belopp från ett uppfinnarkonto.Samtidigt ville han överiåla sin rörelse. 1 rörelsen fanns endast vissa royallyintäkter.Han hade inget intresse av att göra någon vinst på överlåtelsen. Rörelsenöverläts därför för den symboliska summan I kr. Personen i fråga hade genom ettförhandsbesked förvissat sig om alt det inte skulle få några oförutseddaskattekonsekvenser för honom att överlåta rörelsen praktiskt taget vederlagsfritt, 1 och med intäkten på . ansågs emellertid rörelsenbedriven och hela del återförda beloppet från uppfinnarkonlot blevavgifts-grundande för egenavgifter. Det rörde sig i exemplet om miljonbelopp.Denna konsekvens hade kunnat undvikas om rörelsen hade överiätits gratis. Problemet att små inkomster i förvärvskällan i vissa fallkan föranleda all avgifter tas ul på en annan inte avgifisbelagd intäkt är således inte begrän sat till enbart inkomst av jordbruksfastighet. Även i rörelse finns del en rad inkomster som inte är förmånsgrundande och därför inte heller avgifts- 26 grundande.Det gäller inkomster som har influtit från en rörelse som den Prop.1986/87: 140 skattskyldige formellt sett inle har bedrivit. SHIO-Familjeförelagenhänvisar till den genomgång av sädana inkomster som har gjorts i utredningen. Ds Fi 1983:21, s64-65, Även om SHIO-Familjeföretagen inte motsätter sig denlagändring som RFV föreslår, anser dock organisationen att det ärändamålsenligt att låta även rörelse innefattas i den basbeloppsanknylna definiiionenav när förvärvskällan skall anses brukad/bedriven. Att låta den föreslagnaändringen i lagen om allmän försäkring och lagen om socialavgifter omfatta ävenrörelse torde inte medföra några laglekniska svårigheter. Organisationen är beredd att i en fortsatt översyn av egenavgiftssyslemet.En sådan översyn bör förutom de här omtalade problemen, även omfatta den iblandstötande misstämmigheten mellan avgifter och förmåner. Likaså bör de speciellaproblemen som rör egenföretagares/jordbru-kares sjukpenning uppmärksammas. Bilaga 4 Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 11 kap. 3 § lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med inkomst av annat förvärvsarbete avses a) inkomst av häri riket bedriven rörelse; b) inkomst av härbelägen jordbruksfastighet, som brukas av den försäkrade; c) ersättning förarbete för nägon annans räkning i pengar eller naturaförmåner i form av kost,bostad eller bil; samt d) sjukpenning enligt denna lag eller lagen (1976:380)om arbelsskadeför säkring eller motsvarande ersättning som utgår enligl annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för inkomst som ovan nämnts; allt i den mån inkomsten inte enligt 2§ är att hänföra tillinkomst av anställning. Till inkomst som avses i första slyckel a) och b) räknasäven sådan inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet, som enligt punkl 13 avanvisningarna till 32 § eller anvisningarna lill 52 § kommunalskatlelagen (1928:370)laxeras hos försäkrad, om den försäkrade varit verksam i förvärvskällan i ejblott ringa omfattning. Har inkomst som avses i första styckel a) eller b) inleuppgått till I för år, las den inte i beräkning. Ej heller las sådanersättning som avses i första slycket c) i beräkning, om ersättningen från den,för vilken arbetet utförts, inte uppgått till I . En här belägen Jordbruksfastighet skall anses brukad avden försäkrade endast om intäkterna av egenverksamhet på fastigheten överstiger15000 kr. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om pensionsgrundande inkomst för . Äldre föreskrifter tillämpas dock vid bestämmande avpensionsgrun dande inkomst för för den som gör framställning om det i sin allmänna självdeklaration vid taxering. ' Lagen omtryckt 1982:120. - Senaste lydelse 1984:671. 2 Förslagtill Prop. 1986/87; 140 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses frånersättning för arbete för någon annans räkning, om ersättningen fråndenne inle uppgått till . Vad nu sagts gäller dock inteom ersättningen utgör inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Vid bestämmande av underlaget för avgift enligt I § 1 och 5 7 skall bortses från inkomst av här belä gen jordbruksfastighet, om fastig heten på grund av bestämmelsen i Ukap. 3§ fiärde slyckel lagen (1962:381) om allmän försäkring inte är att anse som brukad av den försäkrade. Vid bestämmande av avgifisun- Vidbestämmande av avgiftsun- derlaget skall vidare bortses från in- derlagel skallvidare bortses från in komst som avses i 11 kap, 3 § första komst som avses i 11 kap, 3 § första stycket d) lagen (1962:381) om all- stycket d) lagen om allmän försäk- män försäkring. Vid beräkningen av inkomst av annal förvärvsarbete gälleri tillämpliga delar beslämmelserna i 11 kap. 4 § lagen om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om egenavgifler som beräknas på grundval av taxering. Äldre föreskrifter tillämpas dock i fråga 1987 för den som i sin allmänna självdeklaration vid taxering har framställt begäran enligl punkl 2 ikraftträdandebeslämmelserna till lagen (1987:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. ' Senaste lydelse 1984:670. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet . regeringsrådet ,justitierådet Broomé. Enligl protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1987har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådels yttrande över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962: 381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1981; 691) om socialavgifter. Förslagen har inför lagrådel föredragils av regeringsrältssekrelerarenBirgitta Ganting. Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring 11 kap. 3 § Remissförslaget innebär alt brukandebegreppet iparagrafens första stycke b) avgränsas till de fall då egenverksamhet påfastigheten överstiger . Uttrycket egenverksamhet är en nyhet som lagteknisk termoch någon definition har inte föreslagits, 1 specialmoliveringen gesemellertid, med hänvisning lill självdeklaralionens jordbruksbilaga, exempel påvad som skall förslås med egenverksamhet. Uttrycket bör kunna godtas också ilagtexten. Den föreslagna avgränsningen av brukandebegreppet skallses mol bakgrund av rådande praxis, som kan leda lill alt även blygsamma intäkterav en fastighetsägares egenverksamhet kan dra med sig att stora intäkter avexempelvis arrende eller rotpostförsäljning (som inle anses som egenverksamhet)blir förmåns- och avgiftsgrundande, den s. k. smitloeffekten. Avsikten medförslaget är alt denna effekt inte skall inträda när intäkterna av egenverksamhetenär högst . Om fastigheien har flera delägare, kan beloppsgränsenkomma alt tillämpas för brukningsenheten, vilket innebär att fastigheten ansesbrukad av ägarna om de sammanlagda intäkterna av deras egenverksamhetöverstiger . Förslaget avser dock inte alt ta ställning lillfrågan hur brukandebegreppet skall ses i förhållande till en passiv delägare.Departementschefen uttalar att denna fråga inle bör regleras i deltasammanhang. Lagrådet vill ifrågasätta om inte den föreslagna lagtextentill fjärde styckel, särskilt uttrycket "intäkterna av egenverksamhet påfastigheten", kan leda till en tillämpning som inte varit avsedd. Den skulle kunna läsas t.ex. så alt en passiv delägare alltid skall anses ha brukat fastigheten så snarl de aktiva delägarnas egenverksamhet överstiger . Inte heller kan den misstolkningen uteslutas atl all egenverksamhet, alltså även 30 en arrendators,skall beaklas vid bedömningen om en ägare skal! anses ha Prop. 1986/87; 140brukat fastigheten. För att undvika misstolkningar av detta slag bör manutforma lagtexten pä ett något annorlunda sätt. Den bör förslagsvis innehållaatt en jordbruksfastighet inte skail anses brukad av en försäkrad som har deli intäkter av egenverksamhet på fasligheten, om dessa inläkler sammanlagtuppgår till högst . Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter Lagrådet lämnar förslaget ulan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 april1987 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden ,, , R. , , , , ,, G. , Lönnqvist Proposition med förslag till nya regler för uttag av egenavgifteroch för pensionsgrundande inkomst för jordbrukare 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande (beslut omlagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde ) över förslagtill 1. lag om ändringi lagen (1962; 381) om allmän försäkring. 2. lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter. Föredraganden redogör för lagrådelsyttrande och anför. Lagrådet har ifrågasatt om inte utformningen av lagtexteni lagförslag 1 skulle kunna leda till en annan tillämpning än som är avsedd.För alt undvika misstolkning har lagrådet förordat att lagtexten utformas päett något annorlunda sätt än i lagrådsremissen. Somjag framhöll i remissprolokollel och som lagrådetnoterat är det inte avsikten all i förevarande sammanhang införa någonnyordning i fråga om brukandebegreppet med sikte på s.k. passiva delägare avjordbruksfastighet. Jag ser det som angelägel att oklarhet härom inle uppstår lillföljd av den undanlagsreglering som föreslås beträffande smärre intäkter av egenverksamhet,Enligl min mening kommer förslagels innebörd till bätlre uttryck om lagtextenutformas med ledning av vad lagrådet förordat. Jag föreslår därför attlagförslag 1 ges en i förhållande till lagrådsremissen nägot ändrad utformning. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl antade av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Ärendet börbehandlas under innevarande . 3 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har laglfram. Propositionenshuvudsakliga innehåll .............................. I Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde . . , 4 1 Inledning ...................................................................... 4 2 Allmänmotivering ........................................................ 4 2.1 Behovet av ändrade regler ..................................... ..... 4 2.2 Avgifisgrundande inkomst avjordbruksfastighet ..... 8 2.3 Inverkan i förmånshänseende ................................ II 2.4 Ikraftträdandet m.m................................................... ... 13 3 Administrativaeffekter m.m............................................. ... 13 4 Upprättadelagförslag .................................................... ... 14 5 Speciaimolivering .......................................................... 15 5.1 Förslaget till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring 15 5.2 Förslagel lill lagom ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter 15 6 Hemslällan .................................................................... 16 7 Beslut ........................................................................... ... 16 Bilaga I Nuvarande regler beträffande egenavgifleroch pensions grundande inkomst för jordbrukare .............. ... 17 Bilaga2 Sammanfattning av riksförsäkringsverketsförslag .,., 20 Bilaga3 Samrådsyttranden och skrivelse ................. ... 22 Bilaga4 Lagrådsremissens lagförslag ....................... 28 Utdrag ur lagrådets protokoll ................ ... 30 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde ,.,.