prop · GA037 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:7 Regeringenföreslår alt anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen läggs fram förslag lill lag om ekonomiska föreningar som skallersätta lag i samma ämne. Lagförslagel innebär framför alll enmodernisering och förenkling av nuvarande bestämmelser. Bland nyheterna märksatl firmaskyddet för de ekonomiska föreningarna sträcks ul från atl gälla inomett län till alt gälla inom hela landet. Vidare föreslås regler omverkslällande direktör och om effeklivare revision. De nuvarandebestämmelserna om föreningsledningens medborgarskap och bosättning mjukas uppnär del gäller nordiska medborgare. En annan nyhet är regler om fusion mellanen moderförening och ett dotleraktiebolag. De sisinämnda reglerna syflar bl. a.lill att underlätta för arbelskooperationen. Den nya lagstiftningen föreslåsträda i kraft . Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådel. Proposilionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 58), lagrådets yttrande (s. 289) ochföredragandens ställningstaganden lill lagrådels synpunkter (s. 299). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. 1 Förslag till Prop. 1 §En ekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmamas ekonomiska iniressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmar na deltar 1. som konsumenter eller andraförbrukare, 2. som leverantörer, 3. med egen arbetsinsats, 4. genom att begagna föreningenstjänster, eller 5. på annat liknande sätt. Fören ekonomisk förening är utmärkande att den uppfyller särskilda villkor i frågaom rätten till medlemskap, rösträtt och överskoltsuldelning. Om detlaföreskrivs i 3, 7 och 10 kap. 2 § En ekonomisk förening skall regislreras. har registrerats kan den förvärva rättigheter och ikläda sigskyldigheter saml föra lalan inför domstolar och andra myndigheter. som har till ändamål atl främja medlemmarnas ekonomiska intressengenom annan ekonomisk verksamhet än som avses i 1 § försia slycket kan inleförvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheler eller föra talan infördomslolar eller andra myndigheler, om inle annan lag medger del. 3 § För en ekonomisk föreningsförpliktelser svarar endast föreningens tillgångar. I tillgångarna inräknasinsatser och avgifier som har förfallit till betalning, även om de ännu intehar betalts. 4 § Äger en ekonomisk förening såmånga aktier eller andelar i en svensk eller utländsk juridisk person all denhar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, är denekonomiska föreningen moderförening och den andra juridiska personendotterföretag. Åger elt dotterföretag eller äger en moderförening och ett ellerflera dotterförelag lillsammans eller äger flera dotterföretag tillsammans såmånga akiier eller andelar i en juridisk person som har sagls, är ävensistnämnda juridiska person dotterföretag till moderföreningen. Haren ekonomisk förening i annal fall på grund av aktie- eller andelsinnehaveller avtal ensam etl besiämmande inflytande över en juridisk person och enbetydande andel i resultatet av dess verksamhet, är den ekonomiska föreningenmoderförening och den juridiska personen dotterföretag. utgör lillsammans en koncern. Bildandet av en ekonomisk förening 1§ En ekonomisk förening skall ha minsl fem medlemmar. Antalet medlemmar fårdock vara tre eller fyra, om minsl tre medlemmar är ekonomiska föreningareller andra föreningar som är att anse som juridiska personer. Medlemmarnaskall anta stadgar samt välja styrelse och revisorer. 2 § Föreningens stadgarskall ange Prop. 1. föreningensfirma, 2. den ort i Sverige därföreningens styrelse skall ha sitl säte, 3. ändamålet med föreningensverksamhet och verksamhelens art, 4. den insals med vilken varjemedlem skall delta i föreningen, hur insatserna skall fullgöras samt i vad månen medlem fär delta i föreningen med insats utöver vad han är skyldig att deltamed, 5. för det fall att regelbundnaeller på särskilt beslut om uttaxering beroende avgifier till föreningen skallförekomma, avgifternas belopp eller de högsia belopp till vilka de fårbestämmas, 6. antalet eller lägsta och högstaanlalel styrelseledamöter och revisorer samt eventuella suppleanter, tiden förderas uppdrag saml, om någon av dem skall utses på annat sätt än som anges idenna lag, hur det i så fall skall ske, 7. för det fall atl fullmäktigeenligt 7 kap. 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur de skall utses ochtiden för deras uppdrag, 8. inom vilken tid och hurföreningsstämma skall sammankallas saml hur andra meddelanden skall bringastill medlemmarnas eller fullmäktiges kännedom, 9. vilka ärenden som skallförekomma på ordinarie stämma, 10. vilkentid föreningens räkenskapsår skall omfatta, 11. gmndernaför fördelning av föreningens vinst samt hur man skall förfara med föreningens behållna tillgångar när föreningen upplöses, samt 12. fördet fall all förlagsinsatser som avses i 5 kap. skall förekomma, vad som skall gälla därom. 3 §Föreningen skall anmälas för regisirering senasl efter det att beslut fattades om att bilda den. enligt stadgarna eller enligt beslut som har fatlals vid sammanirädemed medlemmarna inte skall börja sin verksamhel förrän visst villkor haruppfyllts, räknas tiden för anmälan för registrering i stället från dentidpunkt då villkoret är uppfyllt. Regisirering får inle ske före dennalidpunkl. Fråganom föreningens bildande har fallit, om anmälan för registrering inle skett inomden lid som anges i försia eller andra stycket eller omregistreringsmyndigheten genom beslul som vunnii laga kraft har avskrivit sådananmälan eller vägrat registrering. Styrelseledamöterna svarar solidariskt föråterbetalningen av insatser eller avgifter jämte uppkommen avkastning, medavdrag för kostnader på grund av åtgärder som avses i 4 § första stycket. 4 §Utan hinder av 1 kap. 2 § andra stycket får styrelsen före registre ringen föra talan i mål rörande föreningens bildande och även i övrigt vidta ålgärder för all erhålla utfästa insatser eller avgifier. Omen förpliklelse uppkommer genom en ålgärd på föreningens vägnar föreregistreringen, svarar de som har beslulal eller deltagit i åtgärdensolidariskt för förpliktelsen. Vid registreringen övergår ansvaret på föreningen,om förpliktelsen har tillkommit efter del atl föreningen . Harföre registreringen ell avtal för föreningen en medkontrahenl somvisste atl föreningen var oregislrerad kan denne, såvida inte annat följer avavtalel, frånträda detla endasl om frågan om föreningens bildande har fallitenligt 3 § Iredje slyckel. Om medkonlrahenten inle visste att föreningen varoregislrerad, kan han frånträda avtalet innan föreningen har registrerats. 3 kap. Föreningensmedlemmar m. m. Prop. 1 §En ekonomisk förening får inte vägra någon inträde som medlem, om det inle finns särskilda skäl för vägran med hänsyn lill arten eller omfalt ningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annan or sak. Slyrelsenskall pröva en ansökan om inträde, om inte annat följer av stadgarna. Istadgarna får föreskrivas att inträdesansökan skall göras skriftligen och allansökningshandlingen skall vara försedd med sökandens bevittnade namnunderskrift. 2 §Den som genom bodelning, arv eller testamente har förvärvat en medlems andel har räll att efter anmälan inträda som medlem i föreningen, om inte annat föreskrivs i stadgama. Anmälanom inträde skall, vid förvärv av en avliden medlems andel, göras senast sexmånader efter dödsfallet eller vid den senare lidpunkl då dödsboels avgång urföreningen inträffar enligt 5 §. Iannat fall än som sägs i andra stycket skall anmälan göras senasl sex månaderefter det att andelen vid bodelning har lagts ut på andra makens lott. Ansökerförvärvaren inle om inträde , skall medlemmen därmed anses hasagt upp sig till utträde. Förvärvaren har i sådant fall den rätt somtillkommer en avgången medlem enligt 4 kap. 1 §, med den skyldighel som följerav 4 kap. 2 §. 3 §Den som genom överlålelse har förvärvat en medlems andel skall ansöka om inträde i föreningen därefter. Om han antas, inträder han som medlem i överlåtarens ställe. Ansöker han inte om inträde inom föreskriven lid eller avslås hans ansökan, skall överiåtaren därmed anses ha sagt upp sig lill utträde. Förvärvaren har i sådant fall den rätt som lillkommer en avgången medlem enligt 4 kap. 1 §, med den skyldighet som följer av 4 kap. 2 §. 4 §En medlem har rätt alt säga upp sig lill utträde ur föreningen. I stadgarna får föreskrivas att en uppsägning skall göras skriftligen och alt uppsägningshandlingen skall vara försedd med medlemmens bevittnade namnunderskrift. Istadgama får även föreskrivas att uppsägning inle får göras förrän efler visstid, högsl , från inträdet. Tiden får utsträckas till högst , omregistreringsmyndigheten medger det. Föreskrifier i sladgarna om alt uppsägningfår göras först efler en viss lid gäller inle i fall som avses i 7 kap. 15 §tredje stycket och 12 kap. 4 § andra stycket. Enmedlem får uteslutas ur föreningen på sådan grund som anges i stadgarna.Föreningsslämman skall besluta om uteslutningen, om inte annal föreskrivs istadgarna. 5 §Avgång ur föreningen sker, ulom i fall som avses i 7 kap. 15 § iredje slycket och 12 kap. 4 § andra stycket, vid ulgången av det räkenskapsår som slutar näst efler en manad eller den , högst , som har beslämts i stadgarna, sedan medlemmen har sagt upp sig till utträde eller uleslulils eller någon annan omständighet som föranlett avgången har inträffat. Enmedlem som har uteslutits ur föreningen förlorar genast sin räll alt delta iöveriäggningar och beslut om föreningens angelägenheter. 6 § Styrelsen skall föraen medlemsförteckning. Denna skall innehålla Prop. 1986/87:7 uppgift om 1. varje medlems namn ochposiadress saml del antal medlemsinsatser med vilkel han deltar i föreningen, 2. det sammanlagda beloppetinbetalda medlemsinsatser enligt den senast fastställda balansräkningen, samt 3. summorna av medlemsinsatsbeloppsom efter ulgången av det räkenskapsår balansräkningen avser har återbetalatseller högsl skall återbetalas enligt 4 kap. 1 och 3 §§ och om tiden föråterbetalningarna. Medlemsförteckningenkan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. Den kan också föras medautomatisk dalabehandling eller på annal liknande säll. Medlemsförteckningenskall hållas lillgänglig hos föreningen för var och en som vill ta del av den. Varjemedlem har räll alt på begäran få skriftlig uppgifl av föreningen om sitlmedlemskap och om de insatser som han har belall in. 4 kap.Återbetalning av medlemsinsatser 1 §När en medlem har avgått har han rätl alt efler avgång en få ul sina inbetalda medlemsinsalser. Beloppel får dock inte översliga vad som belöper på honom i förhållande till övriga medlemmar av för eningens egna kapital enligt den balansräkning som hänför sig till tiden för avgången. Vid beräkningen av föreningens egna kapital skall bortses från reservfonden, uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Denavgångne har vidare rätt all i samma ordning som övriga medlemmar få ul vadsom belöper på honom av beslulad vinstutdelning. i likvidation från avgången eller meddelas inomsamma tid beslut om att försätta föreningen i konkurs, skall den avgångnes rältatl få ul medlemsinsatser bedömas enligt grunderna för reglerna om skifte avföreningens lillgångar. Enmedlems rätl enligt första-tredje styckena kan begränsas i stadgarna. Dellagäller dock inte i sådana fall som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket eller 12kap. 4 § andra stycket. 2 § Om föreningen på en ansökan som har gjorts från en medlems avgång, ärdenne skyldig att betala lillbaka vad han har fått ul av sina medlemsinsatser iden mån det behövs för alt föreningens skulder skall kunna belalas. 3 § En medlem, som dellar iföreningen med högre insalsbelopp än han är skyldig att delta med, har rätl allefler uppsägning få ut överskjutande belopp utan atl avgå ur föreningen.Beträffande uppsägningen samt medlemmens rätl atl få ut del uppsagda beloppetoch hans skyldighel alt betala lillbaka vad han har fått ul lillämpas 1 och 2§§ saml 3 kap. 4 § första stycket. Sexmånadersfristen enligt 1 § skall därvidräknas från utgången av det räkenskapsår som sedan uppsägningen har gjortsslutar näst efler en månad eller den längre lid, högsl , som harbestämls i sladgarna. 1§ En ekonomisk förening kan i sladgarna föreskriva all, uiöver vad som följerav 2 kap. 2 § första stycket 4, kapital får tillskjutas genom särskilda insalser(föriagsinsatser) och all sådana insalser får tillskjulas Prop. 1986/87:7även av andra än medlemmar. Förlagsinsatserfår tillskjutas med högsl elt så slort belopp atl summan av gjordaförlagsinsatser efter tillskottet uppgår till högsl det belopp som svarar motsumman av andra då inbetalda insatser än förlagsinsatser. 2 §I stadgarna kan tas in föreskrifier om begränsningar i fråga om vem som har rätt att tillskjuta förlagsinsatser och genom överlåtelse förvärva de rättigheter som är förenade med föriagsinsalserna (förlagsandelar). För redan gjorda insalser får inte införas slrängare begränsningar än vad som gällde när insatsen gjordes. Förvärvav föriagsandelar i strid mot föreskrifter som avses i första stycket ärogiltiga. 3 § Om föreningen upplöses ochdel vid upplösningen finns överskott, har innehavarna av förlagsandelar rättatt så långt överskottet räcker få förlagsinsatserna inlösta med belopp molsvarandeinsatsernas storiek, innan utbetalning sker för andra ändamål. Finns fleraföriagsinsatser och förslår inle överskottet lill full belalning av samtliga,skall överskottet fördelas på insatserna i förhållande lill deras storlek. 4 § För varje förlagsinsats skallföreningen förlagsandelsbevis. Beviset skall slällas till vissman, lill innehavaren eller lill viss man eller order och innehålla uppgift om 1. föreningens firma, 2. nummer eller annan beleckningför beviset, 3. insatsens storlek, 4. den rätt till utdelning sominsatsen medför, 5. del sätt på vilket utdelningskall utbetalas och inlösen ske, 6. föreskrifter som avses i 2 §första stycket, samt 7. erinran enligt 2 § andrastycket. Föriagsandelsbevisetskall undertecknas av föreningen. Styrelseledamöters eller firmatecknaresnamnteckning får återges genom tryckning eller på liknande sätt. 5 § I fråga om förlagsandelsbevisgäller, om ej annat följer av denna lag, i tillämpliga delar vad som föreskrivsi lagen (1936:81) om skuldebrev. Härvid jämställs bevis som har ställts tillviss man med enkell skuldebrev och bevis lill innehavaren eller lill viss maneller order med löpande skuldebrev. Den som innehar ett förlagsandelsbevisställt lill viss man eller order och som enligt föreningens påskrift på bevisetär ägare lill förlagsandelen är likställd med den som enligt 13 § andraslycket samma lag förmodas äga rält alt göra skuldebrevet gällande. Påskriftpå beviset skall göras endast om innehavaren styrker sitl förvärv av denförlagsandel som beviset avser. 6 § Styrelsen skall föra enförteckning över samtliga förlagsinsatser. Denna kan bestå av betryggandelösblads- eller kortsystem eller föras med automatisk databehandling eller påannat liknande sätt. Förteckningen skall innehålla uppgifl om storleken på varjeförlagsinsats, om lidpunkten för vaije insals och om den rätt lill utdelningsom insatsen medför. Förteckningen skall hållas tillgänglig för var och en somvill ta del av den. 7 § Den som innehar enförlagsandel har räll alt få förlagsinsatsen inlöst tidigast fråntillskottet, om han skriftligen säger upp beloppet minsl i förväg. Föreningen får inlösa enföriagsinsats tidigast från tillskot- Prop. 1986/87: 7 tet, omföreningen skriftligen säger upp beloppet i förväg. Inlösenenligt denna paragraf sker till det belopp som ulgör insatsens storiek enligtföriagsandelsbeviset. Beloppet får dock inte överstiga vad som av föreningensegna kapital enligt den senasl faslställda balansräkningen, utan anlilande avreservfonden eller uppskrivningsfonden, belöper på andelen i förhållande tillövriga föriagsinsatser. Om föreningen i konkurs på en ansökan som görsinom elt år efler inlösen, skall vad som föreskrivs i 4 kap. 2 § beiräffandeålerbelalning tillämpas i fråga om förlagsinsatsen. 1 § En ekonomisk förening skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Slyrelsen väljs av föreningsstämman, om del inte föreskrivs i stadgama atten eller flera styrelseledamöter skall ulses på annal säll. Enstyrelseledamots uppdrag gäller för den tid som anges i stadgarna.Uppdragsliden får inle omfatta mer än fyra räkenskapsår och skall beslämmas såatt uppdraget upphör vid slutet av den ordinarie föreningsstämma på vilkenstyrelseval förrättas. Vadsom sägs i denna lag om styrelseledamöter skall i lillämpliga delar gälla ävensuppleanter. 2 §Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om ledamoten eller den som har utsett honom begär del. Anmälan om avgång skall göras hos slyrelsen och, om en ledamot som inte är vald på föreningsstämma vill avgå, även hos den som har tillsatt honom. Omen styrelseledamots uppdrag upphör eller hinder enligt 4 § uppkommerför honom atl vara styrelseledamot och det inte finns någon suppleant som kaninträda i hans slälle, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärder för atl enny styrelseledamot tillsätts för den återstående mandattiden. Sådana åtgärderbehöver dock inte vidtas, om den fömivarande ledamolen vararbetstagarrepresentant som avses i lagen (1976:351) om slyrelserepresentationför de anslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Skall ledamoten väljaspå föreningsstämma, kan utan hinder av 1 § försia stycket valet anstå lillnästa ordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas, om styrelsen ärbeslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Omen styrelseledamot som enligt sladgarna skall tillsältas i annan ordning ängenom val av föreningsslämman inle har utsetts, skall rätten förordna enersättare på ansökan av en styrelseledamot, medlem, borgenär eller någon annanvars rätt kan vara beroende av alt det finns någon som kan företrädaföreningen. 3 §Styrelsen skall utse en verkställande direkiör, om anlalel anslällda i föreningen under vart och ell av de två senasle räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Har en verkslällande direkiör ulsetls, får han kvarslå i befallningen även om anlalet anslällda skulle komma alt nedgå till 200 eller elt lägre lal. I en förenings stadgar kan föreskrivas att styrelsen även i andra fall skall utse en verkställande direktör. Vadsom sägs i denna lag om verkställande direkiör skall i tillämpliga delar gällaäven en suppleant för honom (vice verkslällande direktör). Regeringeneller den myndighet som regeringen besiämmer får i särskilda fall meddelaundanlag från första stycket första meningen, om det finns särskilda skäl. 4 § Slyrelseledamöternaoch verkställande direklören skall vara svenska Prop. 1986/87:7 medborgare och bosatta i , om inte regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer i särskilda fall tillåter annat. Med svenskl medborgarskapjämställs medborgarskap i , , eller . Nordiskamedborgare som är bosatta i något av dessa länder kan vara styrelseledamöter,om minsl halva anlalet styrelseledamöter är bosatta i . Den som äromyndig eller i konkurs kan inte vara styrelseledamot eller verkställandedirektör. Styrelseledamöternaskall vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna falltillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, omen juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiskapersonen eller delägare i denna får dock vara slyrelseledamol utan att varamedlem i föreningen, även om sladgarna saknar föreskrift om det. 5 §Slyrelseledamölerna och verkställande direklören skall när de tillträ der sina uppdrag för införing i aktiebok anmäla sitt innehav av aktier i akliebolag inom samma koncern som föreningen, om del inle har skell . Förändringar i aktieinnehavet skall anmälas inom en månad. Förstastycket gäller inte, om anmälningsskyldighet föreligger enligt lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden. 6 §Slyrelsen svarar för föreningens organisalion och förvallningen av föreningens angelägenheter. Verkställande direktören skall ha hand om den löpande förvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar som slyrel sen meddelar. Verkslällande direklören får dessutom ulan styrelsens be myndigande vidta sådana åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av föreningens verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse, om styrelsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för föreningens verksamhet. I sådana fall skall styrelsen underrättas om ätgärderna. Styrelsenskall se till atl organisalionen beiräffande bokföringen ochmedelsförvaltningen även innefaltar en tillfredsställande kontroll.Verk-Ställande direktören skall sörja för alt föreningens bokföring fullgörs iöverensstämmelse med lag och all medelsförvaltningen sköts på elt betryggandesätt. 7 §Om en förening har blivil moderförening, skall slyrelsen meddela della lill dotterföretagets ledning. Dotterföretagets ledning skall lämna styrelsen för moderföreningen de upplysningar som behövs för beräkning en av koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhel. 8 §Inom styrelsen skall en av ledamöterna vara ordförande. Styrelsen skall välja ordförande, om inte annat föreskrivs i stadgarna eller har beslutats av föreningsslämman. Vid lika röstetal avgörs valet genom lott ning. Verkställande direktören får inte vara ordförande. Ordförandenskall se lill atl sammanträden hålls när del behövs. På begäran av enstyrelseledamot eller verkslällande direktören skall styrelsen sammankallas.Verkslällande direklören har, även om han inte är styrelseledamot, rätl attnärvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden, om inte slyrelsen besiämmerannal i elt särskilt fall. Vidstyrelsens sammanlräden skall det föras prolokoll som undertecknas ellerjusteras av ordföranden och den ledamoi som styrelsen ulser till del.Styrelseledamöterna och verkställande direktören har rätl alt få avvikandemening antecknad lill protokollet. Protokollen skall föras i nummerföljd ochförvaras på betryggande sätl. 9 § Styrelsen ärbeslutför, om mer än hälften av hela anlalet styrelseleda- Prop. 1986/87:7 möter eller del högre anlal som föreskrivs i stadgarna är närvarande. Besluli ett ärende får dock inte fattas, om inte såvitt möjligt samtligastyrelseledamöter har fått tillfälle att delta i ärendeis behandling och erhålliltillfredsställande underiag för atl avgöra ärendel. Om en slyrelseledamol intekan komma och det finns en suppleant som skall träda in i hans ställe, skallsuppleanten beredas tillfälle till del. Ominle stadgarna föreskriver en särskild röslmajoritet, gäller som styrelsensbeslul den mening för vilken mer än hälften av de närvarande röstar eller, vidlika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Är styrelsen intefulltalig, skall de som röstar för beslutet dock utgöra mer än en Iredjedel avhela anlalel styrelseledamöter, om inte annat föreskrivs i stadgarna. Handlingarsom enligt denna lag skall undertecknas av styrelsen skall skrivas under avminst hälflen av hela anlalet styrelseledamöter. 10 §En styrelseledamot eller verkslällande direktören får inte handlägga frågor rörande avtal mellan honom och föreningen. Han får inte heller handlägga frågor om avtal mellan föreningen och tredje man, om han i frågan har ett väsenfligt inlresse som kan vara stridande mol föreningens. Med avtal jämställs rättegång eller annan talan. 11 § Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Styrelsen kan bemyndiga en slyrelseledamol, verkställande direklören ellernågon annan alt förelräda föreningen och teckna dess firma, om inle ett förbudmol sådant bemyndigande har tagits in i stadgarna. I fråga om den som inte ärslyrelseledamol eller verkslällande direktör gäller vad som sägs i 4 och 10 §§om verkställande direktör. Slyrelsen kan föreskriva atl rätten all företrädaföreningen och teckna dess firma får ulövas endasl av två eller flera personeri förening. Ingen annan inskränkning får regislreras. Styrelsenkan när som helsl återkalla ett bemyndigande som avses i andra slycket.