prop · GA031 · 1986-12-31 00:00:00 — Efterlevande make, arvingar och Har inte särskild dödsboförvalt- universdla testamentstagare ninganordnats enligt 19 kap. skaU (dödsbodelägare) hava att, efterlevande make eller sambo, ar om ej särskild dödsboförvaltning är vingaroch universella testaments- anordnad efter vad i 19 kap. stad- tagare(dödsbodelägare) ge- gas, för boets utredning gemen- mensamtförvalta den dödes egen- samt förvalla den dödes egendom. dom underboets utredning. Defö- De företräda därvid dödsboet mot reträderdärvid dödsboet mot tredje tredje man samt äga att tala och man samt harrätt att tala och svara svara i mål som röra boet. Åtgärd imål som rör boet. Åtgärder som som ej tål uppskov må företagas, inte tål attuppskjutas får företas oaktat samtliga delägares sam- även omnågon delägares samtycke tycke ej kan inhämtas. inte kan inhämtas. Har bodelning skett eller är gif- Har bodelning skett efter arvlå- torätt eljest utesluten, är efterie- tårens död eller skaU bodelninginte vande maken ej dödsbodelägare, ske, är en efterlevande make eller om han ej är arvinge eUer universeU sambo inte dödsbodelägare, om Den som äger han e//er/ion ej ärarvinge eller uni- taga arv eller testamente först sedan annan arvinge elleruniversell testamentstagare avlidit är delägare i dennes bo, men ej iarvlåtarens. Den som har rätt att ta arv ellertestamente först sedan en annan arvinge eller universell testamentstagare haravlidit är delägare i dennes bo men inte i arvlåtarens. Innan testamente blivit ståndande,anses såsom delägare såväl arvinge, vilken uteslutits från arv, som ock den,vilken insatts tUl universell leslamentstagare. Sä snart dödsboet beretts för bodelning eller arvskiftesaml delning kan äga ram utan men för någon, vars rätt är beroende avutredningen, skall boutredningsmannen göra anmälan härom liU delägarna ochavgiva redovisning för sin förvaltning. Sedan bodelning eller arvskifte förrättats av delägaraa,skall boutredningsmannen //// envar av dem utgiva honom tillkommande egendom.Samma lag vare, där av skiftesman verkställd delning blivit ståndande. Sedan bodelning eller arvskifte har förrättats avdelägaraa, skall boutredningsmannen lämna ut egendomen. Detsamma gäller när endelning som har verkställts av bodelningsförrättare eller skiftesman harvunnit laga kraft. Har boutredningsman frånträttuppdraget utan atl del blivit slutfört efter vad nu är sagt, är han ockredovisningsskyldig. När boutredningsman slutfört sittuppdrag, må han på begäran entledigas av rätten. Dödsbodelägare som har egendomen i sin vård eller ockboutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma tid och ort förbouppteckning samt utse tvä kunniga och trovärdiga gode män att förrätta den.TiU förrättningen skola kallas samtUga delägare. Efterlevande makeskall kallas, ändå att han ej är delägare. Skall lott i kvarlåtenskapenåtnjutas först sedan arvinge eller universell testamentstagare avlidit, skallock den kallas som vid tiden för bouppteckningen är närmast att sålunda tagaarv eller testamente. Dödsbodelägare som har egendomen i sin värd,boutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma tid och ort förbouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män atl förrätta den.Samtliga delägare skall kallas till förrättningen. Den avlidnesefterlevande make eller sambo skall alltid kallas. Åven efterarvinge ochuniversell testamentstagare med rätt efter någon annan skall kallas. Omhändertages ej egendomen avdelägare, boutredningsman eller testamentsexekutör, ankommer på annan, somefter vad i 18 kap. 2 § sägs har egendomen i sin värd, att föranstalta ombouppteckning. I bouppteckningen angivas dagen för förrättningen, den dödes fullständiga namn, yrke och hemvist samt dödsdagen, så ock deras namn och hemvist, vilka skolat kallas till förrättningen, med uppgift tillika, för underårig om hans födelsedag och för arvinge om hans skyldskap med den döde. Arvinge skaU angivas, ändå att det står fast att han är utesluten frän del i kvarlåtenskapen. Kan uppgift i visst hänseende ej lämnas, skall det anmärkas. 1 bouppteckningen anges dagen förförrättningen, den dödes fullständiga namn, yrke och hemvist samt dödsdagen.Även namn och hemvist för dem som skaU ha kallats till förrättningen skallanges. För underårig skaU anges födelsedatum och för arvinge skall anges hanssläktskap med den döde. Arvinge skall anges även om han är utesluten från deli kvarlåtenskapen. Om den döde efterlämnar en make, skall för bröstarvingaranges om de är bröstarvingar även till maken. Kan uppgift i visst hänseende ejlämnas, skall det anmärkas. Av bouppteckningen skall framgåvilka som närvarit vid förrättningen. Där någon som skolat kallas ej närvarit,skall vid bouppteckningen fogas bevis att han i lid blivit kallad. Boets tillgångar och skulder antecknassådana de voro vid dödsfallet. Tillgångarna upptagas med angivande av värdet. Lever make efter, skola jämväl hans tillgångar och skulderantecknas; dock att, där giftorättsgemenskap var utesluten, anteckning skaUske allenast otn efter den döde år arvinge eller universeU testamentstagaresom äger efter maken taga andel i boet. Värdering verk-ställes av denefterlevandes giftorätt sgods samt, där efter den döde är arvinge elleruniversell testamentstagare varom sagts, även av hans enskilda egendom. Den dödes tillgångar och skulderantecknas sädana de var vid dödsfallet. Därvid anges tUlgångarnas värde ochskuldernas belopp. Var den döde gift, skall båda makarnastillgångar och skulder var för sig antecknas och värderas. Hade makarna elleren av dem enskild egendom eller sådan rättighet som avses i 10 kap. 3 §äktenskapsbalken skall grunden för att egendomen inte skall ingå i bodelningoch egendomens värde anges särskilt, om det inte på grund av förhållandena ärobehövligt. Efterlämnar den döde en sambo ochhade någon av dem anskaffat bostad eller bohag för gemensamt begagnande, skalldenna egendom antecknas och värderas särskilt, om den efterlevande sambon harbegärt bodelning. Därvid skall anges vem egendomen tillhör. Även skulder som är förenade med särskild förmånsrätt iegendomen eller av annan anledning är att hänföra till denna egendom skall antecknas.Om den efterlevande sambon eller den avlidna sambons övriga dödsbodelägarebegär att få täckning för annan skuld ur egendomen, skall sambons samtligatillgångar och skulder antecknas och värderas. Boet uppgives av den som värdaregendomen eller eljest är med boet bäst förtrogen. Det åligger envar delägareoch efterlevande make, ändå att han ej är delägare, att på anmaning lämnauppgifter till bouppteckningen. Den som uppgivit boet skall åhandlingen teckna försäkran under edlig förpliktelse att hans uppgifter tillbouppteckningen äro i allo riktiga och atl ej någol är med vilja och vetskaputelämnat; och skaU detta av honom med ed bestyrkas, där talan om sådan edgångföres av någon, vars rätt kan bero därav, eller ock av boutredningsman ellertestamentsexekutör. Edgångsplikt åligger jämväl delägare eller efterlevandemake som ej uppgivit boet. Har annan tagit befattning med egendomen, må ockedgång åläggas honom, om skäl äro därtill. männen skola å handlingenteckna bevis att allt blivit rätteligen antecknat och tillgångarna efter bästaförstånd värderade. Uppgifter om boet skaU lämnas avden som vårdar egendomen eller / övrigt bäst känner till boet. Varje delägaresamt efterlevande make eller sambo skall pä anmaning lämna uppgifter lillbouppteckningen. Den som har lämnat uppgifter omboet skall på handlingen teckna försäkran på heder och samvete att uppgifternalill bouppteckningen är rikliga och att inga uppgifter avsiktligt harutelämnats. Bouppgivaren skall bekräfta sina uppgifter med ed, om talan omedgång förs av någon vars rätt kan bero därav eller av boutredningsman ellertestamentsexekutör. Samma skyldighet har dessutom dödsbodelägare samtefterlevande make eller sambo som inte har lämnat uppgifter om boel. Åven andrapersoner som har tagit befattning med boet kan åläggas att bekräfta uppgifternai bouppteckningen under ed. männen skall på handlingenintyga att aUl har blivit rikligt antecknat och att tillgångarna har värderatsefter bästa förstånd. 1 § Arvskifte förrättas av arvingar och universellaleslamentstagare. Var den döde gift, skall först bodelning äga rum mellanefterlevande maken och övriga delägare efter vad i sägs. Var den döde gift, skall först bo-delning/örrd//ai enliglbestämmelserna i . Efterlämnar den döde en sambo och be- Prop.1986/87: 1 går denne att bodelning förrättas, skall detta ske innanarvskifte äger rum. Mot någon delägares bestridande får skifte ej företas innan bouppteckning har förrättals och alla kända skulder har betaUs eller medel lill deras betalning har ställts under särskild vård. Mot någon delägares bestridande fårskifte ej företas innan bouppteckning har förrättats och alla kända skulderhar betalts eUer medel till deras betalning har ställts under särskild vårdeller uppgörelse har träffats som innebär att skulderna inte kan drabbadelägaren. Skall legat ellerändamålsbestämmelse fullgöras av oskifto, får skifte ej mot delägaresbestridande äga ram innan förordnandet har verkställts eller delägaren harfritagits från atl svara för dess fullgörande eller erforderlig egendom harblivit ställd under särskild vård. Står boet under förvaltning av boutredningsman ellertestamentsexekutör, fär skifte ej företas innan denne har anmält atlutredningen har slutförts. Över arvskifte skall upprättas handling, som underskrivesav delägama med vittnen. Över arvskifte skaU upprättas en handling som skrivs underav delägama. Då delägare begär det, skall rättenförordna någon att vara skiftesman. Där det prövas erforderligt, må fleraskiftesmän förordnas. Vid ansökningen skall fogas avskrift av bouppteckningenefter den döde eller, där inregistrering skett, uppgift å dagen därför. Står boet under förvaltning avsådan boutredningsman eller testamentsexekutör som ej är delägare, är han utansärskilt förordnande skiftesman, såframt ej annan förut blivit utsedd därtill. På en delägares begäran skaU rätten förordna någon attvara skiftesman. Vad som föreskrivs i 17 kap. 14 och 68 §§ äktenskapsbalkenom bodelning, bodelningsförrättare och make skaU gälla i fråga om arvskifte,skiftesman och delägare i boet. Arvode och ersättning tid skiftesmannen skalldock betalas av dödsboet. Ställs boet under förvaltning avtestamentsexekutör, är denne utan särskilt förordnande skiftesman. Detta gällerdock ej, om någon annan redan har förordnats som skiftesman eder omtestamentsexekutorn är delägare i boet. Denna lagträder i kraft som . Har arvlåtarenavlidit före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser fortfarande tiUämpas. Den nyabestämmelsen i 3 kap. 8 § skaU tUlämpas även om den först avlidna maken haravlidit före ikraftträdandet. 22 1986/87. Nr I. Bilagedel 3 Förslag till Prop. 1986/87: 1 Lagom sambors gemensamma hem 1 § Denna lag gäller sambors gemensamma bostad och bohag. Med sambor avses i denna lag en ogift kvinna och enogift man som bor tillsammans under äktenskapsliknande förhåUanden. 2 §Med sambors gemensamma bostad avses i denna lag, om inte annat följer av 4 §, 1. fast egendom som innehas med äganderätt ellertomträtt, om egendo men huvudsakligen är avsedd som sambomas gemensamma hem, 2. byggnad eller del av byggnad som innehas medäganderätt, hyresrätt, bostadsrätt eller annan rätt, om egendomen huvudsakligen är avsedd som sambornas gemensamma hem. Samboma får i en av dem båda undertecknad handlinganmäla till inskrivningsmyndigheten alt en fastighet som är lagfaren för en avdem eller en tomträtt till vilken en av dem är inskriven som innehavare ärgemensam bostad för dem båda. 3 § Med sambors gemensamma bohagavses i denna lag, om inle annat följer av 4 §, möbler, hushållsmaskiner ochannat inre lösöre som är avsett för det gemensamma hemmet. TUl gemensamt bohagräknas inte sådant bohag som används uteslutande för den ena sambons brak. 4 § Till sambors gemensammabostad och bohag räknas inle egendom som används huvudsakligen förfritidsändamål. Fördelningav det gemensamma hemmet genom bodelning 5 §När etl samboförhåUande upphör, skall på begäran av någon av samboma deras gemensamma bostad och bohag fördelas mellan dem ge nom bodelning, om egendomen har förvärvats för gemensamt begagnande. Avlider en sambo, skall begäran av den efterlevande sambon om en sådan bodelning framställas senast dä bouppteckning förrättas. Första stycket gäUer ej, om samboma har kommitöverens om det i ett skriftligt avtal som har undertecknats av dem båda. 6 § Vid bodelningen skall förstsambomas andelar i egendomen beräknas. 7 § Vid beräkningen av sambomasandelar i egendomen skaU frän vad en sambo äger av deras bostad och bohagavräknas sä mycket att del täcker de skulder som han eUer hon hade närsamboförhällandet upphörde. För sädana skulder som inte är förenade med särskUdförmånsrätt i bostaden och bohaget och som inle heller på annat sätt är atlhänföra till denna egendom skall sambon få täckning ur bostaden och bohagetendast i den mån betalning inle kan erhållas ur annan egendom. 8 § Det som återstår avsambornas bostad och bohag, sedan avdrag har Prop. 1986/87: 1 gjorts för atl skulderna skall täckas enligt 7 §, skall läggas samman. därav skall därefter delaslika mellan samborna. 9 §I den män det med hänsyn särskilt till samboförhållandeis längd men även tUl sambornas ekonomiska förhållanden och omständigheteraa i öv rigt är oskäligt att en sambo när samlevnaden upphör skall lämna egendom tiU den andra i den omfattning som följer av 5-8 §§, skall bodelningen i stäUel göras så alt den förra fär behålla mer av sin egendom. Är en sambo försatt i konkurs när bodelningen skall förrättas eller finns del andra särskilda skäl att inte dela sambornas egendom, skall varie sambo behåUa sin egendom som sin andel. 10 §Med ledning av de andelar som har beräknats för samboma skall deras bostad och bohag fördelas mellan dem på lotter. Den som bäst behöver bostaden eller bohaget har rätt atl fä denna egendom i avräkning på sin lott eller, om värdet är ringa, utan avräkning. En föratsättning för alt en sambo skall få överta en bostad eller bohag som tillhör den andra sambon är dock att ett sådant övertagande även med hänsyn lUl omstän digheteraa i övrigt kan anses skäligt. Svarar egendomen för skuld som är förenad medsärskUd förmänsrätt i egendomen, är en ytterligare föratsättning för ettövertagande att den andra sambon befrias frän ansvar för skulden eller attmedel till att betala denna har satts under särskild vård. 11 §En sambo har rätt att i stället för atl lämna egendom till den andra sambon betala motsvarande belopp. Om godtagbar säkerhet stäUs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. Lämnas inte någon betalning, har den andra sambon rätt att sä långt det är möjligt fä sådan egendom som inle är uppenbart olämplig för honom eller henne. Om en sambo övertar bostad eUer bohag mot avräkningoch inte tillgodoser den andra sambon med egendom ur det gemensamma bohaget,skall han eller hon betala motsvarande belopp. Om godtagbar säkerhet stäUs förbetalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. 12 §Om samboförhållandet upphör genom den ena sambons död, gäller bestämmelsema i denna lag endast tiU förmån för den efterlevande sam bon. Den efterlevande sambon har rätt alt som sin andelvid fördelning av sambomas bostad och bohag alltid få ut så mycket av denbehållna egendomen efter avdrag för skulder, i den mån den räcker, alt detmotsvarar två gånger del vid tiden för dödsfallet gällande basbeloppet enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. 13 §Om bodelningen har lett tiU att en fastighet har delats så, att sam boma har fåll skUda andelar utan att viUkor om utbrytning har stäUts upp i bodelningshandlingen, innehar de fastigheten med samäganderält. Om bodelningen i andra fall innebär atl en del aven fastighet kommer i en särskild ägares hand är bodelningen utan verkan. Förfarandet vid bodelning Prop. 14 § Bestämmelserna i 9 kap. 2, 4,6 och 7 §§ gäller även vid bodelning enligl denna lag. Vad somsägs om makar skall därvid gäUa sambor. I stäUet för den tidpunkt då talan omäktenskapsskillnad väcks skall gälla den dag då samboförhållandel upphör. 15 § Har en sambo vid bodelningenlill skada för sina borgenärer avstått egendom som enligt 10 § har belöpt påsambons andel, gäller vad som föreskrivs i 13 kap. 1 och 2 §§ äktenskapsbalkenom verkan av en sådan åtgärd vid bodelning mellan makar. 16§ Samboraa fär genom avtal bestämma alt egendom som de innehar medsamäganderätt och som inte omfattas av bestämmelserna i 5 § första stycketskall delas genom bodelning i fall dä samboförhällandet upphör. För sådanbodelning tiUämpas 6-9 §§, 10 § första stycket första meningen, 11 § förstastycket samt 14 och 15 §§. Vad som sägs om bostad och bohag skall därvid gälladen samägda egendomen. Om en av samboraa är död, får avtal som avses iförsta stycket ingås med dennes arvingar och universella testamentstagare. Övertagandeav bostadslägenhet i vissa fall 17§ Innehar den ena sambon den gemensamma bostaden med hyresrätt ellerbostadsrätt, har den andra sambon, när egendomen inle ingår i bodelning, rättatl överta den när samboförhäUandet upphör, om han eller hon bäst behöverbostaden och ett sådant övertagande även med hänsyn tiU omständigheterna iövrigt kan anses skäligt. Om samboraa inte har eller har haft barn liUsammans,gäUer detta dock endast om synnerliga skäl talar för det. En sambo förlorar sin rätt att ta över hyres- eUerbostadsrätten, om sambon inte har framställt anspråk på det senast tre månaderefter det all han eller hon har flyttat från bostaden. Den som övertar bostaden enligt första stycketskall ersätta den andra sambon för bostadens värde. Det får ske genom altbostadens värde avräknas vid bestämmandet av sambornas andelar i bodelningen,om den som lämnar bostaden kan tiUgodoses pä det sättet. I annat fall skall vadsom fattas betalas med pengar. Ställs godtagbar säkerhet för betalningen, kansambon fä skäligt anstånd med denna. Inskränkningari rätten att förfoga över det gemensamma hemmet 18§ En sambo fär inte utan den andra sambons samtycke avhända sig eller hyra uten bostad som, om samboförhållandet upphör, skall ingå i bodelning mellan demeller som den andra sambon har rätt atl överta enligt 17 §. Beträffande ensådan bostad krävs ocksä samtycke av den andra sambon, om en sambo villinteckna fast egendom som innehas med äganderätt eller tomträtt eller viUpantsätta annan egendom. Samtycke liU avhändelse eUer inteckning av fastegendom som innehas med äganderätt eller tomträtt skall lämnas skriftligen. Ensambo får inte heller utan den andra sambons samtycke avhända sig Prop.1986/87:1 eller pantsätta sådant bohag som, om samboförhållandet upphör, skallingå i bodelning mellan dem. Samtycke enligt denna paragraf behövs ej, om denandra sambon inte kan lämna giltigt samtycke eller om dennes samtycke inte kaninhämtas inom rimlig tid. 19 § Saknas samtycke som krävs fören åtgärd enligt 18 §, får domstolen tillåta åtgärden på ansökan av den sambosom vill företa den. 20 § Om en sambo utan erforderligtsamtycke har avhänt sig eller tiU nackdel för den andra sambon hyrt ut egendom,skall domstolen på talan av denne förklara att rättshandlingen är ogiltig ochall den nya innehavaren är skyldig alt lämna tUlbaka egendomen. Detsamma gällerom en sambo utan erforderligt samtycke har pantsatt sambomas gemensamma bohag.Överlåtelse eUer panlsättning av bohag skall dock inte förklaras ogiltig, omden nya innehavaren har fåll egendomen i sin besittning i god tro. Talan enligt första stycket skall väckas hosdomstolen från det alt den andra sambon fick kännedom omförfogandet över bostaden eller överlämnandet av bohaget. Har lagfart ellerinskrivning beviljats med anledning av överiålelse av fast egendom ellertomträtt, får dock talan inte väckas. Förs talan om avhysning, fär domstolen medgeskäligt anstånd med flyttningen. 21 § Vad som föreskrivs i 17 kap.1, 2 och 4-8 §§ samt 18 kap. 1 § gäUer även vid tvist meUansambor. Vad som sägs om makar skall därvid gälla sambor. 22 § Pä ansökan av en sambo skalldomstolen i fråga om en bostad som enligl 5 § skall ingå i bodelning bestämmavem av samborna som skall ha rätt att bo kvar i bostaden lill dess attbodelning har förrättats. Ett förordnande om rätt all bo kvar i bostaden färpå ansökan av den ena parten ändras av domstolen. 23 §Den som har berättigats all bo kvar i bostaden tiU dess att bodelning har förrättats har rätt att nylQa även del gemensamma bohag som finns i bostaden och som tUlhör den andra sambon. Domstolen får dock beträffan de viss egendom bestämma annat. Avtal som därefter ingås med tredje man om egendomen medför inle någon inskränkning i nyttjanderätten till bostaden eUer det bohag som på detta sätt har överlämnats. Om den ena sambon har berättigats att bo kvar ibostaden, är den andra sambon skyldig all genast flytta därifrån. 24 § Frågan om rätten alt bo kvari bostaden tiU dess att bodelning har förrättats skaU väckas vid en tingsrättsom är behörig alt pröva tvister om bodelning mellan samboma. Detsamma gäUerfrågan om domstolens tUl-ständ till en sambos förfogande över bostad och bohag. 25 § 1 mål om rätt atl övertabostad enligt 17 § får domstolen, för liden liU dess att frågan har avgjortsgenom dom som har vunnit laga kraft, pä yrkande av någon avsamboma bestämma vem av dem som skall ha rätt all Prop. 1986/87: 1 bo kvari bostaden. Om sådan rätt tUlerkänns den sambo som inte har hyres- ellerbostadsrätten, skall domstolen också pä yrkande bestämma vad sambon skallbetala till den andra sambon för nylQandet av bostaden och vad han eUer hon iövrigt skall iaktta. Har den ena sambon berättigats atl bo kvar ibostaden, är den andra sambon skyldig atl genast flytta därifrån. Etl beslut enligl första stycket får verkställas päsamma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet fär dock när somhelst ändras av domstolen. När målet avgörs, skall domstolen på nytt prövabeslutet. Beträffande beslut enligl denna paragraf tillämpas14 kap. 9 § . Vad som sägs om makar skall därvid gälla sambor. Föreskrifterom ikraftträdandet av denna lag meddelas i en särskild lag. 1986/87: 1 Förteckningöver var i (ÄktB)' som man kan hitta motsvarigheter tillnuvarande bestämmelser i (GB) I förteckningen har angetts i vilka paragrafer i man kan hitta motsvarigheter till bestämmelserna i . Förteckningen ärendast avsedd som etl hjälpmedel vid jämförande studier av de båda lagtexterna.I vissa fall har det varil tveksamt, om en bestämmelse i ÄktB skulle kunnaanses som en motsvarighet till en bestämmelse i GB. I andra fall har motsvarigheterkunnat återfinnas pä flera ställen. 1 dessa fall har graden av samband fåttavgöra om bestämmelserna i förteckningen har angetts som motsvarigheter. Äveni övrigt kan förteckningen innehålla sådana hänvisningar mellan bestämmelsersom kan ifrågasättas. GB ÄktB GB ÄktB 6: I 2 st 6: 2 1 st 6: 2 2 st 15: 1 1 st 7:8 1 st och 2 st 7:5 och 7:8 1 st och 2 st 7: 5 och 7:6 2 st 7:8 1 st och 2 st 15:2 1 st och 15:4 2 st 4: 3 och 4:4 4; 3 2 st 8: 12 st 4: 8 3 st 4:2 2 st och 3 st 15:2 2 st, 15:3 och 15:4 9:10 (delvis) 5: 2 2 st 6: 1 2 st 7: 3 2 st 7: 3 2 st 16: 2 och 16:3 Hänvisningarnaavser lagrådsremissens paragrafindelning. 10: 1 2 st 10: 1 2 st 9: 5 1 st 9: 5 2 st 9: 4 (delvis) 14 a 1 st 14 a 2 st 6:9 och 6: 10 10: 1 2 st 9: 1,9:2 och 17:1 GB ÄktB Prop. 1986/87: 1 13: 12 a 13: 13 b 13: 14 1 st 14: 3 och 14:4 14: 11 1 st 14:7, 14:8, l4:9oc 14:13 18: 2 2 st och 3 st 16: 1 2 st Sammanfattning av de sakkunnigas betänkande I De sakkunnigas lagförslag 1 och 3 ........... 7 1Förslag till äktenskapsbalk ............................. ... 7 3Förslag till lag om ändring i ............ 25 1 Allmänna synpunkter ...................................... 43 2 Särskild lagstiftning församboende som inte är gifta med varandra 68 3 Gifta eller ogifta samboendesgemensamma bohag och bostad .. 96 4 Principerna för bodelning vidäktenskapsskillnad ... 122 5 Bodelning mellan sambor ................................ 134 6 Efterievandeskydd och arv ............................. 135