prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Benämningen bör därförändras till generaldirektör.Formellt bör detta tillgå så all del inrättas en tjänsl som generaldirektör samlidigt som tjänslen som överdirekiördras in. Med hänvisning till vad jag nu anförl hemställer jag atl regeringenföreslår all 1. lill för /88anvisa etl förslagsanslag på . 2. bemyndigaregeringen att hos statens geotekniska institut inrätta en ordinarie ijänst somgeneraldirektör med beteckningen p. Bidrag till statens geotekniska institut 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Frånanslaget betalas kosinaderna för SGI:s myndighetsuppgifter. SGI begär i sin anslagsframslällning ell pris- ochlöneomräknat anslag utan nedskärning enligt det s.k. huvudförslaget. Förfinansiering av inslitulets skredrädgivningsverksamhet hemsläller SGI alt970000 kr. lillförs institutet i form av ett nylt anslag. har SGI lill uppgifl allövervaka slabilitelsförhållandena längs . 1 slutet av iniräffadedel s.k. Tuveskredel. Som en följd härav uppdrogregeringen ål SGI alt karllägga områden där risk för skred föreligger. SGI har sedermerakartlagt områden inom Göte- Prop. 1986/87:100 borgs och län samtÄlvsborgs län. Denna kartläggning har resulterat Bil. 8 i behov avinformalion och rådgivning när del gäller plan- och byggnadslovsärenden ikommuner i dessa län. Sådan rådgivningsverksamhet sker i allt väsenlligl som endel av institutets uppdragsverksamhel. Regeringen har hillillsefler särskilda framslällningar anvisal medel lill berörda länsstyrelser förfinansiering av geoteknisk experthjälp vid granskning och prövning av plan-och byggnadsärenden. Särskilda medel har även anvisats för geotekniskövervakning av vissa stabiliietsförhållanden. För /88 har medelför bl.a. geoteknisk experthjälpberäknats för under fjärde huvudtiteln. Nägra särskildamedel därutöver ärjag inte beredd all förorda. Den anslagsfinansieradeverksamhelen och uppdragsverksamhelen har ett nära samband. Inslitutetsutveckling av nya meloder för grundläggning och jordförslärkning finansierasmed anslagsmedel. Dessa meloder ulgör ofta basen för uppdragsverksamhelen. Delär därför angelägel all institutets anslagsfinansierade verksamhet kanbedrivas i tillräcklig omfattning för atl uppdragsverksamhelen skall haförutsättningar att gä ihop. Mot denna bakgrund harjag ulgåll från all SGI börges etl pris-och löneomräknat anslag med viss besparing för budgelåret1987/88. Jag förordar därför atl institutet tilldelas medel enligt nedansiåendeplan. 1986/87 1987/88 (däravlönekostnader) Lokalkostnader Jag hemsläller alt regeringen föreslär all lill Bidrag tillstatens geoiekniska institut för /88 anvisa ettreservalionsanslag på . 1985/86 Utgift 242000 Reservalion 67000 1986/87 Anslag 311000 1987/88 Förslag 330000 Anslaget belastas medkostnader för ulrusining vars värde per objekl översiiger . och varslivslängd översiiger . Den anslagsfinansierade verksamheten ochuppdragsverksamheten är in timt sammanfogade. Detta leder tillalt all utrustning används inom hela 161 11 1986/87. När det gäller l.ex.mätutrustning har investeringar inle kunnal göras i önskvärd omfattning utanvissa projekl har fåll skjutas på framliden. SGI har i vissa fall tvingatslacka nej till uppdrag på grund av alt relevant utrustning saknats. Institutetbegär därför en ökning av anslaget med . 1986/87:100 Bil. För alt SGI skall kunna la tillvara denspecialistkompetens som institutet har krävs tillgång till tekniskt avanceradulrustning. De invesleringar som behöver finansieras över utrustningsanslagelär, förutom nyinvesteringar, vissa ersäilningsinvesleringar bl.a. inom datorområdet där utvecklingengär myckel snabbi. Reparationer och komplelleringar av äldre ulrustning inomdetla omräde blir därför omöjliga. För att tillgodose SGI:smesl angelägna investeringsbehov föreslår jag atl anslaget för näsla budgelårberäknas lill . Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Slalensgeoiekniska inslilul: Ulrusining för budgetårel 1987/88 anvisa ettreservalionsanslag på . 1985/86 Ulgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Från anslaget betalas resor, medlemsavgifter ochbidrag till vissa internationella sammanslutningar. Förenta Nalionemas ekonomiska kommissionför (ECE) Europeiska transportminister-konferensen (CEMT) Inlernationella järnvägsfördraget (COTIF) Internationellt samarbete rörande sjöfartensamt Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) Anvisat 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Redovisas delvis under littera E. Nordiskl samarbete Prop. Det nordiska samarbetet på trafik- ochtransportområdet är väl utvecklat. '"- o Den nordiskaämbetsmannakommittén för Iransportfrågor, NÄT, har lill uppgift att följaulvecklingen inom transport- och kommunikationsområdet och la framarbelsuppgifter som är lämpliga för samarbete mellan de nordiska länderna. INÄT:s regi drivs ett flertal projekt, i allt väsentligt finansierade övernordiska ministerrådets budget. Vägforskning har lidigare varit detdominerande inslaget i NÄT:s projeklverksamhel. De senasle åren har även denteknologiska utvecklingen pä kommunikationsområdet blivil elt centralt ämne. () har för alt effeklivisera del nordiska samarbetetpå irafiksäkerhelsområdel ularbelal förslag långsiktig handlingsplan. Arbelet har bedrivits i nära kontakt med kommunikationsutskoll. Handlingsplanen syftar till atl skapa en helhetssyn vad gäller åigärdsprogram. utrednings- och forskningsverksamhetsamt övrig verksamhel av cenlral belydelse. och 1986 har vikliga beslutfallals inom EG för att på transporlomrädet förverkliga beslulel om all engemensam marknad med fri röriighet för personer, varor och ijänster skall haupprättats inom EG är 1992. Delta gäller såväl för flygel som för sjöfarten ochlandsvägstrafiken. Beslut har såledesfattats om atl skall trycket på lastbilarnas drivaxel ej överstiga11,, boggilryckel vara 18 lon och all maximivik-ten för elt fordon med denmaximala längden 18 m ej överstiger såvida inte transporten gällerodelbart gods dä viklen fär uppgå lill 44 lon. För och Storbritannienhar ell icke tidsbegränsat undantag medgivits att dessa båda länder allljämlej medger högre axeltryck än 10,5 lon. Beiräffande arbets- ochvilotider för fordonsbesältningar gäller frän seplember 1986 nya regler inom EGsom avviker frän de bl.a. för Sverigegenom anslulningen lill den s.k. gällande reglerna. Besluthar även faltals om väsenlliga höjningar - kumulativt - avden s.k. multilaterala kvoten för landsvägstrafik mellan medlemsländerna isyfte all i praktiken en fri marknad för sådana transporter därmed skall haupprättats . Beiräffande den viktiga frågan om ulformningen av denframlida väg- och fordonsbeskattningen inom EG har kommissionen i december 1986framlagl ell memorandum härom som kommer alt behandlas av ministerrådet är1987. För atl undvika alt dessaolika åtgärder inom EG leder lill försämrade konkurrensvillkor för harpå svenskt förslag den Europeiska iransportminisierkonferensen (CEMT) - ivilken de lolv ingår -beslutat undersöka förutsättningarna föringående av elt multilateralt avtal om landsvägstrafiken. (CEMT) dellar aklivt i arbetet med inlernalionellairansporlpolitiska frägor. behandlas inom organisationen gäller l.ex. de europeiska järnvägarnas Prop.1986/87:100 situation och möjligheter till utökal internationellt samarbete,finansiering- Bil. 8 en av infraslrukturkoslnader, harmonisering av skatter ochavgifter inom transportsektom, liberalisering av den inlernalionellalaslbilslrafiken, kollektivtrafik, trafiksäkerhel och möjlig användning avtele och data inom transportväsendet. Med hänsyn till den väntadeiransportpoliliska utvecklingen inom EG utgör organisalionen ett mycketviktigt kontaktforum mellan de enskilda , och övrigavästeuropeiska icke . Sedvanliga överiäggningari iransportfrågor har ägl rum med företrädare för EG-kommissionen.Förhandlingar om elt eventuellt avtal med EG och vissa andra länder omliberalisering av villkoren för kombinerade transporter pägår allljäml.Förhandlingar beträffande ell avtal om internalionell pendeUrafik med buss(chartertrafik) har påbörjals men l.v.ajournerats i avvaktan pä nya interna EG-regler. Landlransportkommitténinom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sill arbele medfrägor om irafik- och bilsäkerhet och med harmonisering av de inlernationellareglerna för landlransporter. Särskilt inlresse frän svensk sida tilldrar sigdet arbete som ECE satt igång för alt karllägga irafikströmmarna genomtransporterna. På luftfartens området har under är 1986lillsammans med och fört gemensamma förhandUngar medStorbritannien, , , , , och Indienrörande trafik-rättigheter. Som resultat av enöverenskommelse mellan irafikminislrarna i , ochSverige har de danska och svenska parlamenten förelagts förslag 1995 lill av det skandinaviska luftfarlssamarbetet.Molsvarande förslag beräknas föreläggas det norska i millen avjanuari 1987. Förslagens innebörd är en bekräftelse av SAS ställning somgemensam primär utövare av inlernationell reguljär flygtrafik men samtidigtockså lättnader i koncessionsgivningen lill s. k. sekundäriinjebolag ochlättnader pä fraklflyg- och på charter-området. har i december 1986behandlat förslagel för svensk del. I sjöfartskommittén inom Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () har arbelet fortsatt med att utforma en gemensam sjöfartspolitik baserad på största möjliga frihet för den internationella sjöfarten. Ett gemensaml dokument som bl.a.behandlar grunderna för OECD-ländernas sjöfartspolitik, förhållandel lill icke ÖECD-länder, linje trafik och offshore kommer atl föreläggas . Inom ramen för de diskussioner som förls mellan den s.k. () - beslående av de västeuropeiska staterna samt 164 - och , har parterna i enförklaring fastlagt riktlinjer Prop. 1986/87:100 för hur CSG-länderna ochUSA genom gemensamma ålgärder skall kunna Bil. 8 tillförsäkrahandelssjöfarten slörsia möjliga frihet under kommersiella villkor. 1 början av år 1986antogs vid en av (för handel och utveckling) anordnaddiplomatkonferens en konvenlion om villkoren för registrering av fartyg. Fråganom lilllräde till konvenlionen är under beredning inomregeringskansliet. Under ärel höll sitl lolfte möteoch en expertgrupp om sjö-panträtt och skeppshypotek sill försia möle.Expertgruppens möle är det första i en rad mölen i ämnet som anordnas isamarbele mellan och (Inlernalionella sjöfartsorganisationen - FN:sfackorgan för tekniska sjöfartsfrågor). har arbetetinom IMO fortsalt med akliv medverkan från svensk sida. antogs avIMO lekniska riktlinjer för att förhindra olagliga handlingar mot passagerareoch besättningar ombord på fariyg. beslulades att arbete på en nykonvention om rättsliga ålgärder mot tertordåd mot fartyg skall sällas igång.Förhoppningen är att arbetet skall leda till endiplomatkonferens pä vilken konvenlionen kan antas. har delförberedande arbetet på en ny bärgningskonvention fortsatt och i alllväsentligt slutförts. Vidare har under årel förutsättningarna uppfyllts förikraftlrädande av ändringar ihavsföroreningskonvention MARPOL 73/78. harsedvanliga konsultationer ägl rum inom ramen för det svensk sovjetiskasjöfarlsavialel. Under ärel har även en regeringsöverenskommelse ingåtts medTyska demokratiska republiken om samarbele för räddning av människoliv påÖslersjön. Den höjning som gjorts av anslagsposterna 1, 3 och6 är en anpassning lill de reella kostnaderna för verksamhelen. I anslagsposlen6 ingår bl.a. kosinader för visst internationellt Irafiksäkerhetsarbele, vissaförhandlingar om tele-, satellit- och väderljänstfrågor saml förhandlingsmölenrörande vägtransporter med EG. Jag hemställer att regeringen föreslär alt till Vissinternalionell verksamhel för /88 anvisa ell förslagsanslag på2815000 kr. 12 1986/87. Särskilda frågor Prop.1986/87: lOO Som slalens instrument för atl åstadkomma bratelekommunikationer har televerketelt övergripande ansvar för telekommunikationerna i landel. Verkel skall tillgodose vårt behov av säkra telekommunikationermed god kvalilel och till lågl pris. Sociala och regionalpolitiska hänsynskall därvid tas. Vid planeringen och genomförandel av verksamheten ifred skall de krav som totalförsvaretställer beaktas. Verksamheten skall bedrivas inom ramen för deekonomiska krav och de servicemål som statsmakterna ställer upp. Telefon och andraijänster inom området talkommunikation är basen för verksamheten.Därutöver arbelar med teleanknutna informationssystem för dala,text och bild. Verket sköter distributionen av radio- ochTV-program och ansvarar för hushållningen med radiofrekvenser. Verket har elt ansvar för och skallmedverka till atl det inom landet bedrivs en sådan forskning och utveckling atlSverige kan behålla sin framträdandeställning inom lelekommunikationsområdei. Verket bedriver verksamhet både inomverkets ram och i bolagsform. Den verksamhet som bedrivs i verkets bolag skallvara ett naturUgt stöd och komplement tillteleverkels egen verksamhet och vara inordnad i en koncernstrategi. 2.1 Organisation verk och bolag Televerkskoncernenbestår av en verksdel och en bolagsdel. Med undantag av utvecklingsbolagetEllemtel och satellitbolaget ägs och slyrsbolagsdelen via . Verksdelen består av huvudkontor, fyra centralaavdelningar, tre divisioner saml 20 geografiska teleområden. Teleinvestgruppensbolag är inordnade i televerkskoncernens strategi genom atl skall utveckla affärsidéeroch verksamheter som är förenliga med televerkskoncernens affärsstrategi ochsom förutsätter flexibelt, snabbtoch affärsmässigt effekfivl handlande i konkurtensmiljö. Dessa utvecklingsinsatser kanaliseras lill befintligadotterbolag, nybildade förelag eller förvärvade förelag ochverksamheier. 2.2 telefontätast i världen Telefontätheteni ligger - enligt inlernalionell statistik - högre än i något annat land och sedan lång lid lillbaka intar en tätposition när det gäller anlal anslutningar tilltelefonstationer. Den höga telefontäl helen har stor betydelse när del gäller att med kraft och bredd tillgodose växande behov av data- och lexlkommunikalion. har ocksä många fler dataanslutningar per invånareän något annat land i . Tele taxorna är internationellt sett låga. 2.3 Koncentration på nätkvalitet Trafiktillväxlen har varil oväntat hög under desenaste två åren, vilket medfört otillfredsställande framkomlighet. Dessulomhar felfrekvensen varil alltför hög. Omfattande älgärder har därför vidtagitsför atl höja service och kvalitet i telenätet till fastställda mäl.Investeringsnivån har höjls kraftigt. Åtgärder som medför bättre framkomlighethar givits högsta prioritet. Telenätet måste dimensioneras så alt del har kapaciletatl klara irafiktoppar med en mycket liten andel avvisade anrop. Priorilering avhuvuduppgifler kommer att vara ledstjärnan för planeringsperioden. - Invesleringar måstebättre slyras lill flaskhalsarna i telenätet resp. lill de nättjänster som är mesl koslnadseffekliva. - Nättjänsterna skallklarl definieras både vad avser tekniskt innehåll och i fråga om serviceålaganden så alt pris och kostnader för prestationer bättre kan värderas både av kunder och av televerkel. - Produktsortimentet skall klarare inriklasmol telekommunikation. Kärnan i verksamheten är nättjänsterna och den dominerande produk tionsresursen är telenätet. 1 priorileringssituationer skall åtgärder som leder lill utökat och effektivare nyttjande av nätet sällas främsl. En god framkomlighet för teletrafik i alla delar av landet skall säkras. Prop.1986/87:100 Bil. 1) Televerketsnättjänster. 2) Tjänsteroch produkter i egen regi. 3) Återförsäljningav nyckelprodukter i eget namn. 4) Kommunikationsstödjandeverksamhet. 5) Tilläggssortiment. Figur I: Televerketsmarknadsorientering Förslagel till treärsplan för 1988-1990 innebär inga slörreförändringar i Prop. 1986/87:100 förhällande till föregående plan.Servicemålen och soliditetsmålen Ugger Bil. 8 fast liksom den planerade prisutvecklingen. Invesleringsvolymen är islort selt densamma som i föregående plan. Den viktigaste förändringenär atl föreslår all kraven på räntabilitet skall höjas avsevärl förall bl.a. klara soliditetsmälel. 2.4 Kraftig utbyggnad och digitalisering av telenätet Teletrafiken ökade betydligt mer än underlidigare är pä 1980-lalet. En avgörande orsak är att olika former avdalakommunikaiion ökar med . Telefontrafikens ökningstakt är relativtsetl myckellägre () men av stor omfallning i absoluta tal. Trafiken beräknas fortsätta ökakraftigt under de närmasle åren. Totall beräknas trafiken i del gemensamma nätet växa per är underperioden fram t.o.m. . De senaste årens utbyggnader harhuvudsakligen avsett långdistansnätet, där klara förbättringar har skett.Brister återstår i första hand inom delar av det korlväga nätet. Med en förväntad fortsalt högIrafiklillväxt ärde planerade investeringarna i ny kapacitet absolut nödvändiga för alt säkra enacceptabel framkomlighet i telenätet. Trafiktillväxlen innebär att lokallinjenätel måsle byggas ut med perår och rikslinjenälel med . Av de lolala investeringarna itelenätet på 17000 milj. kr. ulgör investeringar i kapaciletsulökning. Pågående salsningar på stödsystem förtrafikmäining, nälplanering elc. ger effekli form av bäitre ulnytljande av befinllig och ny kapacilet. Utvecklingen inomtelekommunikationssektorn kännetecknas av övergången från analog lilldigital leknik, som pä sikt innebär vikliga kostnadsfördelar samt flexibilitet vad gäller att kunnaöverföra inle enbart lal, ulan ocksädala, text, bild och dokument med likarlad teknik. Vidare kommer driftsäkerheten atl förbättras genom den nyatekniken. Den nya tekniken ger också möjlighel all lillhandahålla nya tjänsler.Utvecklingsinsatserna för denfortsatta uppbyggnaden av telenätet är mot denna bakgrund helt naluriigtinriktade på digitaltekniken och dess lillämpning inom telekommunikationsområdet. Digilaliseringen harnu kommii sä långt att som försia land i världen får ett sammanhängande rikstäckande digitalttelenät. Detta har lelt till atl kan inledaprovverksamhet med kopplade 56/64Kbil/s förbindelser. Delta ger en illustration av digitalteknikens potential eftersom de nyakommunikationsmöjligheterna - främsl kopplade förbindelser med kapaciteten56/64 Kbil/s - inte kräver några nämnvärda investeringar utöver dem somär nödvändiga för utökad kapacitet och förbättrad kvalitet. Den hittillsvarandeutvecklingen har inneburil att televerkel fått ell rikl utbud av tjänsler men medden begränsningen alt åtkomsten till varje grr idljänst i princip förutsätter cnseparat ledning (huvudledning) från kunden fram lill respektive funktionellt nät (därmed menas ungefär att t.ex. datanäten, telexnälen elc. har egna växlar eller stationer dit huvud- 168 finns emellerlid vissa möjligheter till samlra- Prop.1986/87:100 fik mellan de funktionella näten och fler sädana funklioner kommeratt Bil. 8 introduceras under de närmasle åren. Då minskar behovet avsärskilda huvudledningar för olika ijänster vilket kan medföra storabesparingar. Denna utveckling ikombinalion med telefonnätets modernisering/digi-lalisering kan ses som ett ledi övergången lill elt helltjänsteintegreral nät där kunden i en och samma jack pä sikl kan få lillgång(ill alla förekommande tjänster liksom också nya som planeras. Teknisktselt lalas härvid om introduktionen av etl ISDN som står för . Det digitala ochtjänsteiniegrerade nätet utvecklas således ur lelefonnälet genom att detladigitaliseras och förses med nödvändiga funktioner för all kunna hantera ocksådala-, text- och på längre sikl även bildkommunikation med de krav påöverföringshasligheler elc. som della för med sig. Detla innebär dock inle allde funktionella näten stär inför sin snara avveckling. Frän marknadssynpunktkommer de all bestå ännu en lång lid framöver även om de samiidigi och leknisklsett snarasl blir att betrakta som delar i ell framväxande ISDN. 2.5 Högre framkomlighet i telenätet De viktigaste servicemåtten är mätt påframkomligheten och driftsäkerheten i nätet samt leveransprecision. Kostnad,pris och kvalitet hänger ihop. eftersträvar därför inte i alla lägenhögsta möjliga service ulan en sådan kombination av service och pris somtillfredsställer kundernas önskemål. Som servicemäl förframkomligheten gäller alt i genomsnitt av allaförsök alt koppla upp rikssamtal under daglid skall lyckas. Trafikinlensitetenvarierar och medför helt naturligt att fler samlal misslyckas underhögtrafiktid. framkomlighet kan på sina håll innebära atl varttionde försök all ringa rikssamtal inte lyckas under rusningstid, dvs.framförallt mellan 10 och måndag lill fredag. Genomsnittligtför hela landet uppgår framkomligheten lill ochöverträffar därmed nuvarande mål. Slora variationer förekommer dock mellanolika delar av landet. Dock uppfyller alla teleområden 97 %-målet. Kriliken mol bristandeframkomlighet beror dock inle enbari på de nämnda geografiska och tidsmässigavariationerna. Som framgår av föregående treärsplan har därförbeslutat höja framkomligheten. Kostnaderna för erforderliga åtgärder ärinräknade i treårsplanen och skall framkomligheten vara lägsl igenomsnitt under daglid. All eftersträva en 100-procentig framkomlighet är fränbäde leknisk och framför allt från ekonomisk synpunkt inte realistisk. En bidragande orsak lillall framkomligheismälen lidigare inle klarals i alla delar av landel är atl haft otillräckliga personalresurser på vissa kompetensområden för all klara ökade investeringar i nätet på grund av den starka trafiktillväxten, moderniseringen av nätet (t.ex. konvertering till ) och in- och omkopplingar av förbindelser i nätet. Under1985/86 har satsats på atl öka de personella resurserna och atl Prop.1986/87:100 utnyttja ADB-slödda planerings- och samordningshjälpmedel.Satsningen Bil. Genom de insatser som förnärvarande sker har alltså 97 %-mälet nåtts i alla teleområden. Televerketsträvar dessulom efler all öka framkomligheten , vilkennormalt inträffar på vardagsförmiddagar. Driflslörande fel kanaldrig hell undvikas, och eftersom väl fungerande telekommunikationer blir avallt större belydelse för samhälle och näringsliv måste speciella åtgärdervidlas för att förhindra allvarliga störningar i nätet. Vid sidan av atl ha eneffektiv drift- och underhållsorganisalion ökas kontinueriigt den s.k.maskformighelen i nätet, varigenom irafiken kan dirigeras förbi den del avnätet som drabbats av fel eller skadegörelse. (Den vanligaste orsaken lillallvarliga driftavbroll är avgrävda kablar, som kan innebära en momentanförlust pä flera tusen förbindelser.) De insatser som görs ikapaciietshöjande syfte fär härvid ocksä indirekl som följd all nätetsförmaskning kan forceras tillrelafivt små merkostnader. Dessutom införs kontinuerligt nya funklioner i syfleatl begränsa verkningarna av slora fel och förkorta älerställningstiderna. Som mått fördriftsäkerheten användes lidigare anlalel anmälda fel och per 1000huvudledningar. Eflersom mättet blivil alll mindre rällvisande genom del storaantalet uthyrda förbindelser kommer driftsäkerheten alt mätas somantalet felanmälningar avseende nätet per 1000 iokalledningar. Delta måttuppgick till 170 /86. Måttet förväntas sjunka lill 1987(se nedanstående labell). Vid en internalionell jämförelse är della enligtteleverket en myckel hög driftsäkerhet. Leveransprecisionen, dvs.andelen leveranser på utlovat leveransdatum, för uthyrda fasta dataledningaruppgår lill . Målel för ireårsperioden är enhöjning lill . Leveransprecision bedöms av som vikligare änsnabbhet då del gäller förelagskunder. Följande lablåsammanfattar resultat och mål för servicekvalitet när del gäller telenätet: Mätt Utfall Ber. 1985/86 1985/86 1987 ----------------------------- (%) 97,5 97,5 97,5 98 98 98 Anial felanmälningar(avseende nätet) per 1000 lokalledningar 170 170 160 160 160 160 Leveranspreci sion för uthyrda fasta dalaled ningar (%) 87 90 95 95 95 95 2.6 tjänster Prop. erbjuder allt fler tjänsler mentelefonin är självklart även under planeringsperioden den helt dominerande. 2.6./ Nya bredbandstjänsler och system förradiokommunikation och meddelandehantering "Bredbands"-Ijänster. Enprovverksamhet med 56/64 Kbit/s kopplad höghaslighetsöverföring omfattande ellnätverk av ca 200 störte kunder kommer alt startas .