prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Inomtransportsektorn har ett flertal olika utredningar genomförts, riksdagsbeslutfattats m. m. som från olika utgångspunkter påverkar energianvändning ochmiljöpåverkan. Det gäller bl.a. statsmakternas beslut om drivmedelsbeskattningoch föreskrifter rörande avgasutsläpp. Jag anser vidare all STU:s rapport omutveckling av miljövänliga alternativa drivsystem utgör en viktig gmnd för enmer samlad syn på FoU inom Irans- Bilaga12 Miljö- och energidep. portsektorn.För att vi pä ett mer effektivt sätt skall kunna lösa de problem " Prop.1986/87:80 somtransportsektorn är förknippad med och som jag redovisat fidigare krävsatt vi ytterligare koordinerar dessa insatser. Jag anser därför alt en mer samlad syn pätransportsektorns energi- och Miljö- och miljökonsekvenser bör utvecklas. Jagnoterar att denna uppfattning i prin- energidep. cip delas av flertaletremissinstanser, bl.a. Efn, TPR och MAK. Jag anser också i likhet med SNV attmiljöfrågan bör ges en ökad tyngd vid dessa överväganden liksom i likhet medMAK att arbetet bör vara långsiktigt inriktat. Därför bör målet förFoU-satsningarna på detta område vara alt medverka fill att skapa ett merenergieffektivt och miljövänligt transportsystem som åtgärder vidtasför alt på lite utveckla ett konkurtenskraftigt allernafivtdrivmedel baserat på inhemska råvaror. Härigenom kan vi minska vårtoljeberoende och bli mindre sårbara för avbrott i oljetillförseln. Bästatillgängliga teknik bör utnyttjas för att rena avgaserna från fordonen. Chefen för har tidigaredenna dag behandlat transportsektorns FoU och därvid redogjort förutgångspunkterna för del trafikpolitiska utvecklingsarbete som pågår med avsiktatl i en proposition lägga fram elt förslag fill trafikpolitiskariktlinjer inför 1990-talel. Trafikens miljöpåverkan är därvid en av degmndläggande frågeställningarna. 1 samråd med cheferna för kommunikations- ochindustridepartementet avser jag återkomma med förslag om fortsattinriktning av den energirelaterade forskningen inom transportsektorn. Medhänsyn till transportsektorns stora oljeberoende föreslår EFU intensifieradeinsatser för atl utveckla nya motorer och drivsystem. EFU föreslår attinsatserna inriktas pä delprogrammen Tekniska systemstudier m.m..Drivmedelslinjen och Drivsystemlinjen; Arbetet föresläs även fortsättningsvisbedrivas som ett program inom energiforskningen. STU delar EFU:s förslag i denna del. MAK anser atlregeringen bör avvakta STU:s kommande utvärdering av projekt innan man tar ställning fill medelsram och inriktning av programmetEnergiteknik för transporter. (MIOO är en försöksverksamhet med renmetanoldriftav etl 20-tal personbilar som finansieras via energiforskningsprogrammet).Enligt Studsvik är inte programmet logiskt uppbyggt och olika insatsområden ärdåligt samordnade. Vidare anser Studsvik att MlOO-programmet bör fullföljas,FOA anser det vara av vikt att EFU:s förslag om en teknisk analys av alternativaberedskapslösningar avseende gengas och lunga dieselfordon genomförs. ÖCB börenligt FOA medverka i detta arbete. Även ÖCB och MAK pekar pä behovet av allutveckla alternativ lill gengasen. MAK anser att förutsättningarna.för eninhemsk produktion av tändförbättrare i fredslid och i krislägen bör klarläggas. Föregen del delar jag EFU:s bedömningar beträffande formerna för den fortsatta verksamheten inom transportsektorn förutom på en punkt. minuppfattning bör STU:s insatsområde Energiteknik för transporter Prop.1986/87:80 integreras i myndighetens ordinarie verksamhet. Genom all integrera behandlingen av molorfrågornam.m. blir det möj- Bilaga 12 ligt att erhålla en mer samlad syn på dessafrågor inom STU innefattande Miljö- Och både industri- och energipoliiiskaaspekter. Jag anser vidare alt bl.a. energidep. bilindustrin bör ta en meraktiv del i det fortsatta utvecklingsarbetet på detta område. Jag fömtsätter vidare alt STU fullföljer detsamarbete som inleddes med SNV i samband med atl STU på regeringens uppdragutarbetade rapporten miljövänliga drivsystem. När det gäller remissinstansernas synpunkter anserjag att del bör ankomma på berörda myndigheter att överväga fortsatta insatserinom ramen för det s,k. Vad avser arbetet med alt klarläggaförutsättningarna för att hitta ett bättre alternafiv än gengas förkrissituationer vill jag erinra om att statens energiverk sedan den I juli 1986har del centrala myndighetsansvaret för energiberedskapsfrågorna innefattandebl.a. Somett insatsområde i delprogrammet Bränsleförädling, som jag tidigare redovisat(avsnitt 3.2.6), föreslår EFU att FoU för att utveckla ett konkurrenskraftigtelanoldrivmedel ges en hög prioritet, EFU föreslår vidare FoU pä en lägre nivårörande metanol och direktförvätskning, MAK tillstyrker att de fortsattaforskningsinsatserna i första hand inriktas pä FoU avseende produktion avelanol ur inhemska, cellulosahalliga råvaror, TPR ifrågasätter uppdelningen påelanol och metanol eftersom det är viktigt att se motoralkoholer som eltgemensamt forskningsområde. LRF föreslär en ökning av insatserna päetanolomrädet till 25 milj. kr. och även i övrigt en energipolitik som tarsikte på största möjliga utnyttjande av detta inhemska och miljövänligabränsle. Jag delar EFU:s och MAK:s uppfattning allinsatserna beträffande alternativa drivmedel inom delprogrammetBränsleförädling bör inriktas mot elanol producerad ur cellulosa. Med anledningav LRF:s yttrande konstaterar jag att en mer samlad bild av vilka insatser somerfordras kan erhållas först sedan det arbete Stiftelsen har genomförts och redovisats lill regeringen samt regeringentagit ställning till MAK:s förslag. EnligtEFU skulle en integrering i TFB av de insatser som f.n. sker inom energiforskningsprogrammet underlätta atl en helhetssyn anläggs och att risken för felpriorileringar minskar. EFU anser att den FoU som rör energiförsörjningen av tätorternas transporter, forskning som kan påverka såväl energiåtgång som emissioner bör prioriteras. Studier rörande materi alhantering och tillämpning av modern informationsteknologi är enligt EFU också betydelsefulla. TFB har uppmärksammat problemområdet och satsatstora resurser på Prop. 1986/87:80 olika delfrågor inom området. a. berört olika metoder att eifeklivisera trafiken. TFB avser inom kortatt utarbeta elt program för Bilaga 12 åtgärder inom miljöområdetinnefattande övergripande systemfrågor och Miljö- och enskilda komponentersåsom t.ex. fordon varvid bl.a. eldrift kommer att energidep. TPRhar inget alt invända mot förslaget om integrering men framhåller att det ärviktigt alt även fortsättningsvis vara uppmärksam på energiaspekterna sä att deinte kommer pä mellanhand vid en sådan integrering. Vidare mäste miljöfrågornages en stor tyngd, särskilt beträffande tätorternas transportsystem. Jag anser i likhet med EFU att det finnsövervägande skäl alt integrera delta insatsområde i beredningens allmännaprogram för iransportforsk-ning. I likhet med EFU anser jag att FoU rörandeenergianvändning och miljö bör prioriteras. Jagföreslår alt de energiforskningsinsatser på transportområdet som görs inom STUoch TFB integreras i resp, myndighels övriga verksamhet. En särskild strategiför fortsatta FoU-insatser när det gäller att ersätta olja inomtransportsektorn och att begränsa sektorns miljöbelastning bör utarbetassnarast. Jag beräknar preliminärt följande resurser för STU:s och TFB:sintegrerade insatser. Av de medel jag beräknat till STU kommer 2 milj. kr. årligenatt användas för bestridande av förvaltningskostnader inom STU. Sammanlagtberäknar jag förvaltningskostnaderna uppgå till 6 milj. kr. Jag återkommer avslutningsvis till frågan om anslag för olikamyndigheter. Integreradeinsatser 1987/88 1987/90 Energiteknikför transporter (STU) 26 , 80 Energirelateradtransportsystemforskning (TFB) 4 11 Statsrådet och chefen förkommunikationsdepartementet har tidigare denna dag beräknat medel för TFB.Likaså har statsrådet och chefen för industridepartementet beräknat medel förSTU. EFUförordar att Studsvik inte längre skall erhålla direktanslag inom energiforskningsprogrammet. Ett basanslag till Studsvik för Gmndläggan de energiteknisk forskning bör finnas för att vidmakthålla och om möjligt förstärka bolagets kompetens inom områden av slor betydelse för energiförsörjning. EFU anser att insatser avseende Ny kärnteknik inle ligger i linje med ändamålet för energiforskningsprogrammel, men efter som det finns ett stort kvarvarande forskningsbehov på delta område förordar EFU att medel ställs till Sludsviks förfogande över ett anslag 39 utanförenergiforskningsprogrammel och att en referensgrupp med företrädare förindustridepartementet, UD, SKI och FOA knyts till verksamheten för att styraden närmare inriktningen. Enligt Studsvik innebär den av EFU föreslagnaanslagsnivån att verksamheten fortsättningsvis bedrivs på minimal nivå.Referensgruppen bör vidare enligt Studsvik kompletteras med företrädare frånindustrin, l.ex. Asea-Atom och kraftförelagen. SKI ansluter sig till EFU:sförslag att medel anslås direkt till för fortsattteknikbevakning på området Ny kärnteknik och alt en referensgmpp fillsätls. Omstödet knyts lill Studsvik får detta enligt Efn den principiella nackdelen atttill myndighetsformen hörande myndigheter till insyn från allmänheten ochstyrning från statsmakterna saknas. Referensgruppen bör i stället administrativtknytas till förslagsvis SKI. Även FOA anser att programorganet bör vara enstatlig myndighet. anser alt SSI bör ingå ireferensgruppen. Enligt min uppfattning bör den kunskap som finnsuppbyggd vid Studsvik kunna spela en väsentlig roll i energipolitiken i vidbemärkelse. Det gäller i första hand den kompetens som har kopplingar tilldemonstration av olika energiprojekt. Vidare är den gmndläggande kompetens sombyggts upp inom Studsvik på kärnenergiområdet av stor betydelse för det svenskakärnkraftsprogrammet. Jag anser i likhet med EFU atl Ny kärnteknik intefortsättningsvis bör ingå inom energiforskningsprogrammet. Eftersom kärnkraftenskall avvecklas i enlighet med beslut behövs generellt sett ingainsatser inom området ny kärnteknik annat än för sådana insatser som ärmotiverade från säkerhetssynpunkt. När det gäller Efn:s och FOA:s synpunkter på vilketorgan som formellt bör ha programansvar anser jag alt det är av underordnadbetydelse om medlen överförs direkt fill Studsvik eller inte. Del viktiga äratt det kan skapas insyn i hur medlen används och det anser jag i princip attEFU:s förslag möjliggör. För all undvika alla tvivel om att medlen inle användspå ett sätt som främjar det ändamål som de är avsedda för kan det vara lämpligtalt utse en frän Studsvik oberoende ordförande i gmppen. När det gäller statensvatlenfallsverk och Sludsviks synpunkter på referensgmp-pens sammansättningavser jag alt återkomma till regeringen med mina förslag rörande ensådan referensgrupp. Mot denna bakgrund har jag beräknat att 32 milj.kr. avsätts för basverksamhet inom Studsvik för budgetåren 1987/88-1989/90.Medlen bör överföras till anslaget C 12. Bidrag fill verksamheten vid . För /88 beräknar jag 11 milj. kr. Bilaga12 Miljö- och energidep. Genomriksdagens beslut (prop. 1984/85: 100 bil. 5, UU 1984/85:8, rskr. 168) är densvenska fusionsenergiforskningen ansluten till och finansering av det svenska fu-sionsprogrammel är förnärvarande komplicerad. UD svarar för avgifter till Euratom och deltari de övergripande kontakterna i fusions- samarbetetsom sker inom den Europeiska gemenskapen (EG). 1986/87:80 medeluppgår för /87 till 42 milj. kr. och anvisas över anslag inomUD's verksamhetsområde. Efn hanterar medelsflödel till och från Bilaga 12EG, samordnar deltagandel i EG:s program saml svarar för finansiering av Miljö- och del svenska programmet. Kostnaderna för detta uppgår till ca 20milj. , varav ca 1/3 vardera bestrids av medel frånenergiforskningsprogrammet, anslagsposten Naturvetenskaplig forskning underNaturvetenskapliga forskningsrådet m. m. samt genom återbetalningar frånEuratom. EFU förordar atl hela ansvaret och all finansieringav den svenska fusionsforskningsverksamheten läggs på NFR. Skälet är bl.a. attNFR redan nu har ansvar för grundläggande fysikforskning inkluderande plasmafysik.Det finns inte heller enligt EFU något starkt samband mellan fusionsforskningoch annan energiforskning som kan motivera etl annat ställningstagande. Som enföljd av delta föreslår EFU atl samtliga statsbudgetmedel förfusionsforskningen i fortsättningen redovisas på utbildningsdepartementetshuvudtitel. Enligt EFU bör därför 28 milj. kr. för fusionsforskning avräknasramen för energiforskningen och överföras lill utbildningsdepartementetshuvudtitel. Efn, NFR och Studsvik motsätter sig inte attfusionsforskningen överförs fill NFR och att medel till den svenskaverksamheten i fortsättningen fördelas via ulbildningsdepartementetshuvudtitel. NFR hemställer vidare om ett mindre belopp utöver 28 milj. kr. föradministration av det svenska deltagandel i det internationellafusionsforskningssamarbetei. För egen del vill jag framhålla följande vad gällerSveriges dellagande i fusionsforskningen. Jag har i dessa överväganden och deanslagsfrågor som jag redovisat i del följande samrätt med chefen förutbildningsdepartementet och statsrådet . I likhet med EFU anser jag attfusionsforskningen har en sådan karaktär av grundforskning att ansvaret i sinhelhet bör överföras till NFR. Anslagen bör därför i enlighet med utredningensförslag i fortsättningen beräknas under huvudtitel.Ansvaret för deltagandet i fusionsforskningssamarbele och för den svenskaverksamheten bör därför överföras till och fr.o.m.den Ijuli 1987. I likhet med EFU anser jag alt 28 milj. kr. böravräknas energiforskningsramen för budgetåren 1987/88-1989/90 och överföraslill åttonde huvudtitelns anslag D 32 m.m.Chefen för har beräknat medel förNFR:s del av fusionsforskningen. Vid medelsberäkningen har jag även beaktat atlvissa resurser bör filiföras NFR för ökade kostnader för administrationen avfusionsforskningsverksamheien. Jag har mot denna bakgrund beräknat attytterligare 0,3 milj. kr. eller sammanlagt 28,3 milj. kr. bör överföras fillåttonde huvudtitelns anslag D 32 m. m. förtreårsperioden. Statsrådet och chefen för utbildningsdepartementethar tidigare denna. dag beräknat medel för fortsatta deltagande i delEuropeiska fusionsforskningssamarbetei. 4 1986/87. 3.2.11 Basanslag bioenergi Prop. Medtanke på bioenergins långsiktiga betydelse och behov av uthållig, stabilforskning som kan fömises för vissa bioenergiområden föreslår EFU "''gä12 att SLU erhåller vissa medel för bioenergiforskning över sillhuvudanslag M'ljO- och under nionde huvudtiteln ().Syftet med stödet är energidep. enligt EFU atl bygga upp permanentaforskargmpper inom några nyckelområden och garantera oberoende och kontinuiteti den forskning som bedrivs. Totalt bör enligt EFU ca 16 heltidstjänster påvarierande nivå inrättats. Basanslagen utgör enligt EFU elt komplement lillsektorsresurserna och SLU bör samråda med statens energiverk om medlens fördelning. SLU finner det mycket angeläget all den permanentaoch långsiktiga forskning som bedrivs inom detta område finansieras med fastamedel. SLU understryker vidare behovet av fasta basresurser för att kunna bedrivautbildning inom området. Även om den föreslagna överföringen genomförs kommeremellertid huvuddelen av bioenergiforskningen alt fortfarande varaexternfinansierad. SLU föreslår därför all det överförda beloppet fördubblas till 24 milj. kr. och utgår från attytterligare resurser kommer alt filiföras basanslaget . EnligtEfn bör den särskilda medelstilldelningen ses som en markering av alt visstansvar även för skogsenergiforskningen i övrigt bör kunna las av skogsforskningensordinarie finansiärer. Vid regeringens medelsberäkning bör dock beaktas atl deogynnsamma marknadsförutsättningar, som de låga oljepriserna medfört förskogsbränslen, allvarligt kan nedsätta företagens förmåga att ta överfinansieringsansvaret. Jag anser i likhet med EFU att det är lämpligt altanvisa ett särskilt basanslag till SLU. Som jag konstaterade vid minbehandling av programmet Energitillförsel tillhör biobränslesektorn en av desektorer som bör prioriteras . Vid min beräkningav basanslag bioenergi har jag särskilt bedömt behovet av resurser som böravsättas för mer grundläggande FoU pä detta område mot bakgrund av de av EFUförordade principerna och mina inledningsvis angivna utgångspunkter för inriktningenav del framtida stafiiga energiforskningsstödet. Detta innebär att stödet frånenergiforskningen i fortsättningen bör avse mer gmndläggande FoU päbioenergiområdet. I linje med detta bör utvecklingskostnader päsädana områden som närmar sig kommersiell introduktion i ökad utsträckningfinansieras av företag eller gemensamt finansierade forskningsorgan. Så t.ex.anser jag att lantbmkel bör ta ett ökat ansvar för fortsatt utveckling avenergiskogsodling innefattande utmstning för plantering och skörd m. m. Jaghar med tillfredsställelse kunnat konstatera etl ökat intresse frånlantbrukskooperationen att finansiellt medverka i forsknings- ochutvecklingsarbete rörande biobränsle. Självfallet fär principen om gemensamfinansiering prövas från fall till fall när frågan om stöd aktualiseras. Jag anser att EFU:s förslag är väl avvägt ochföreslår därför att 12 milj. kr. för budgetåren 1987/88-1989/90 för m.cr grundläggande FoU inom biobränsleområdel vid SLU överförs till huvud titel. Chefen för har tidigare denna dag beräknat medel för SLU. Avslutningsvisvill jag konstatera att det är mycket väsentligt att den kompelens av mergrundläggande art som finns inom SLU kan bibehållas även . Delgäller inte minst fortsatt FoU rörande odling av energiskog och energigrödor.Jag kommer noggrant all följa utvecklingen på detta område. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . Bilaga12 Miljö- och energidep. EFU har föreslagitatl 3 milj. kr. för treårsperioden bör anvisas lill för soimätningar. SMHItillstyrker utredningens förslag. Jag ansluter mig till EFU:s förslag. Styrningav den samlade energiforskningen Enligt EFU har staten så länge energifrågorna utgörett politiskt prioriterat område anledning alt skapa sig en överblick över dettotala stödet till energirelaterad FoU och att kunna styra resurser till dedelar av energiområdet där behovet av FoU är störst. Detta bör av praktiskaskäl ske genom treärsbeslut i vilka den huvudsakliga inriktningen ochmedelsfördelningen läggs fast. När det gäller uppföljningen av de insatser somföreslås bli integrerade måste utgångspunkten enligt EFU vara en så fullständiginformation som möjligt om den energiforskning som bedrivs såväl inomkvarvarande energiforskningsanslag som i andra former. En löpande redovisningav all energirelaterad forskning är av stort värde för att följa utvecklingeninom energiforskningen. Vid sidan av förbättrad information anser EFUutvärderingar vara mycket vikfiga. Varje myndighet bör inom sig genomföravetenskapliga och teknisk-ekonomiska utvärderingar som elt led i sin internaplanering och sin fortgående kvalitetskontroll. EFU vill därtill hävda attexterna utvärderingar också är nödvändiga. EFU anser Efn:s utvärderande ochutredande verksamhet vara ett betydelsefullt inslag i samhällets insyn i ochstyrning av energiforskningen. tillstyrker EFU:s förslag om atl en samlad översyn avenergiforskningens omfattning, inriktning och organisation genomförs . Verket fillstyrker vidare atl myndigheterna åläggs attfortlöpande och i ökad utsträckning utvärdera verksamheten inom det egnaansvarsområdet. FOA föreslär alt redovisningar av energirelaterade forsknings-och utvecklingsinsatser skall göras inför Efn ochatt denna myndighet tilldelasett särskilt ansvar att följa upp och bevaka dessa frågor. De utvärderingar sommyndigheterna skall åläggas att göra inom sina områden bör inte vara alltförstrikt tekniskt-ekonomiskl avgränsade, utan bör även kunna belysa andraaspekter. Efn bör här, vid behov, kunna ge slöd. Dessa utvärderingar är bl.a.av vikt för att programorganen skall utveckla sin egen kompelens. EnligtLO är det svårt att få en överblick över kunskapsläget. Det är Prop.1986/87:80 också svårt att åteifinna lätt tillgänglig informafion i en vissenergifråga. Överblickbarhet, anpassning till olika målgrupper samt möjlighetatt åter- Bilaga 12 finna speciell information är en viktig uppgift för attöka energiforskning- Miljö- och ens effekfivitet och genomslag iplaneringen. LO menar alt frågan om energidep. informatioiissamordning,spridning och nyttiggörande av forskningsresultaten bör ägnas störreuppmärksamhet. Även STU och Efn uppmärksammar alt informationen om uppnåddaresultat inom energiforskningsområdet bör förbättras. Industriförbundetinstämmer i utredningens slutsatser beträffande betydelsen av utvärderingar avenergiforskningen. Den bristande kännedomen om fillgängligt utvärderingsmaterialbör ge de ansvariga anledning atl begrunda såväl utvärderingarnas kvalité somsättet att föra ut information frän forskningsprogrammen. För egen del anser jag atl EFU:s förslag ochremissinstansernas synpunkter ger ett bra underiag för kommande ställningstagandenrörande information, uppföljning och utvärdering inom den totalaenergiforskningen. EFU:sförslag beträffande Efn innebär i korthet följande: Efn bör kvarstå som fristående myndighet sä längesom det finns ett energipolitiskt behov av en samlad överblick och en övergripande styr ning av statens stöd till energirelaterad FoU. Efnbör inte ansvara för stod till teknisk eller naturvetenskaplig forskning,utöver vad som ingår i AES-programmel. Efnbör som huvuduppgift dels ha utvärderingar, utredningar, samordning, statistikoch information, dels vara programansvarig för . Efnbör i mer organiserad form samverka med såväl som övrigamyndigheter med energiforskningsuppgifter. Efn:sstyrelse bör som ordförande ha generaldirektören i statens energiverk. Vidarebör ingå företrädare för allmänintressen, forskning och energiindustri. Ettutvärderingsräd bör knytas till Efn för bättre kontakt med bl.a. berördamyndigheter. Efn fillstyrker utredningens förslag om renodlingav Efn:s roll som oberoende och kritisk granskare och som ett organ för övergripande och långsiktiga frågor. Den oberoende ställningen bör enligt Efn avspeglas i valet av styrelseledamöter och i styrelsens arbete. Förslagen om vissa ökade uppgifter inom utredningsverksamheten samt inrättandet av ett utvärderingsråd tillstyrks också. anför inga erinringar mot förslaget i denna del. Enligt STU:s uppfattning är del angeläget att Efn ges en i förhållande till övriga myndigheter sidoordnad ställning med inriktning på övergripande frågor. FOA understryker vikten av atl Efn:s ställning stärks och att myndigheten även fortsättningsvis ges en oberoen de ställning dä dess roll lill stor del består av ett kritiskt prövande avandra 44 verksamheter.ÖCB anser att Efn bör behandla beredskapsfrågorna inom ramen förutvärderingsrådets arbete. RRV ansluter sig i stort till EFU:s övergripandesyn på organisalions-och styrningsfrågorna och den renodling av Efn:s roll ochuppgifter som EFU föreslår. Frågan om Efn:s ställning som etl oberoende ochfristående utvärderingsorgan i förhållande till det nya miljö- ochenergideparlemenlel torde dock enligt RRV kunna övervägas ytterligare. LO anseratl en myndighet, l.ex. , bör ges ett klart utsagl ansvarför forskning kring miljöpåverkan vid energiomvandling och att oklarheter omansvarsfördelningen undviks. instämmer i utredarensslutsatser beträffande betydelsen av utvärderingar av energiforskningen. Denbristande kännedomen om tillgängligt utvärderingsmaterial bör ge de ansvarigaanledning att begrunda såväl utvärderingarnas kvalitet som sättet att föra utinformation frän forskningsprogrammen. För egen del anser jag all Efn i första hand bör haen stödjande funkfion inom'energiforskningen och inte ges ett ansvar förövergripande styrning av statens stöd till energirelaterad FoU. Jag delardärför inte EFU:s uppfattning på denna punkl.