prop · GA0374 · 1986-12-31 00:00:00 — Förbättringen av detekonomiska läget och tillväxten inom industri- och ijänstenäringarna under desenaste åren har inle varit jämnt fördelad över landet. De regionalaobalanserna har ökat. Eftersom jag i årets budgetproposition (prop.1986/87: 100 bil. 14) har lämnat en ulföriig redogörelse för den regionalaproblembilden och de aktuella utvecklingstendenserna villjag här endast pekapä några huvuddrag. Storstadsområdenaoch då främst har en kraftigbefolkningstillväxt, medan folkmängden i skogslänen och vissa län i södra ochmellersla minskar. De snabbast växande delarna av induslri- ochtjänstesektorerna är siarkt koncentrerade till de större orterna i landeloch främsl lill . Även om tillväxttakten i dessa växandebranscher inte är högre i de slörre orterna än på andra håll, blir tillväxten iantal arbetstillfällen stor just på grund av dessa branschers koncentrationtill de stöire örterna. Rekryteringen lill de nyaarbelena på slörre orler måsle i slor ulslräckning ske från annat häll.Samtidigt finns också de största möjligheterna att hitta arbeten som passar medhänsyn lill utbildnings- och intresseinriktning i de större orterna. För mångaarbeissökande i andra delar av landet blir flytining till dessa orter del somväljs framför atl slanna på den egna orten eller i regionen med de problem ochbegränsningar som där råder på arbetsmarknaden. Detta förhållande förstärks avatl det i många fall handlar om alt finna arbeten till två personer i elthushåll och att arbetsmarknaden i så hög grad är könsuppdelad. De regioner som minskarsin folkmängd kraftigast har i allmänhel en ogynnsam näringslivsstmktur. Deexpansiva verksamheterna är andels-mässigt små och beroendet av enslaka, mognabranscher med minskande sysselsättning är ofta stort. har dekönsmässiga regionala variationerna i förvärvsintensitet utjämnats i stort settsamlidigt med den offentliga sektorns expansion. Mulliplikatoreffeklerna itjänste- och servicesektorn riskerar vid neddragningar i industrin atl fånegativa effekter på framför allt kvinnornas arbetsmarknad. Del är därförbetydelsefullt alt strukturförändringar genomförs så alt samhällels resurser iform av utbildad arbelskrafl, serviceanläggningar m. m. tillvaratas på bästamöjliga sätt. De drag i den regionalaulvecklingen som jag här har nämnl är inle speciflka för , utan har sinmotsvarighet i flertalel länder inom OECD-områdel. De ger emellertid anledninglill oro och släller stora krav på utformningen och inriktningen av polilikenpå en rad områden. Den ekonomiskautvecklingen har växlat krafligl mellan olika decennier underefterkrigsperioden. Stabila tillväxtperioder har avlösts av omskakande kriser.Hela tiden har det skett en förändring av produktionsbetingelser och avnäringslivsstrukluren. Erfarenheterna visar att förändringar kan komma snabbt,är svåra all förulse och inte sällan svåra alt hantera även om man kanförulsäga dem. Del lorde råda bred enighet om att man aldrig med säkerhelkan uttala sig om framlidsprodukter eller framtidsbranscher annat än på enmyckel översiktlig nivå. Politiken måste därför inriktas på att skapaförutsättningar för olika typer av produktion och för atl möla oförutseddahändelser inom ramen för en strategisk viljeinriktning. Bedömningarav ulvecklingen på längre sikl är av naturliga skäl behäftade med storosäkerhet. Det visar sig att bedömningar av utvecklingen på lång sikl oftapräglas av konjunkturen vid prognoslillfället och av erfarenheterna från denärmaste föregående åren. Efter några goda år tenderar sålunda prognoserna atlbli för optimistiska; efler några svaga år blir framlidsbedömningarnapessimistiska. Det är troligt atl bedömningar som 3 1986/87. görsnu fortfarande påverkas av de omskakande 1970-ialskriserna, av den osäkerhelsom är förknippad med tekniska genombrott vad gäller elektroniken, nya materialetc, av förekomslen av fler och mer kvalitetsmedvetna konkurtenter påvärldsmarknaden samt inte minst av etl ökal ömsesidigt beroende mellan länderoch förelag. Situalionen kännetecknas av en viss fortsatt försiktighetfrån näringslivets sida, vilken endasl kan övervinnas genom en konsekvenl ochmålinriktad näringspolitik och ekonomisk politik. Mångabedömare har hävdat atl västvärlden skulle befinna sig i någol av en permanentekonomisk kris. Framför alll skulle ha hamnat på efterkälken i utvecklingen.Europa har betraktats som förslelnai och åsikter har framförls alt denekonomiska tillväxten och förnyelsen kommer all ske i helt andra regioner. Jagdelar inte denna pessimistiska syn för , även om tillväxten i vissaöstasiatiska länder kan förulses bli kraftigare. Enligl min mening är dennapessimism i alltför hög grad präglad av intryck från 1970-lalet. längre tillbaka var 1950-lalet elt årtionde av genomsnittligt hög men siarktväxlande flllväxl, medan 1960-talel präglades av en, ur historisk synvinkel,unikt hög och jämn tillväxt. Även om 1960-talets utveckling inte är möjlig atlupprepa, bedömer jag atl slutet av 1980-talel och börian av 1990-talel harföratsättningar alt bli en stark och ur ekonomisk synvinkel stabil tillväxlperiodi OECD-områdel. Enliglbedömningar från Inlernationella valutafonden (IMF) kan lillväxttaklen ivärldshandeln räknat i volym uppgå till i genomsnitt 1987-1990,vilket är högre än liUväxten . Under den senaste lioårsperiodenuppgick tillväxten i volym till . Stabila och tämligen lågaenergi- och råvarapriser är därvid vikliga fakiorer som främjar tillväxten. Enannan sådan viktig faktor är den drivkraft som elektronikens landvinningarforlfarande utgör. Tekniken har skapat möjligheter som för bara sedanansågs utopiska. Mycket kommer dock atl avgöras av hur väl länderna isamförslånd lyckas alt lösa betalningsbalans-problematiken i , avväriaproleklionisflska tendenser etc. Svenskindustri- och tjänstesektors möjligheter att dra nytta av en global tillväxt ärgoda. Förutsättningarna skiljer sig emellerlid radikalt åt mellan olika delarav näringslivel. Somframgår av bilaga 3 kan omkring en fjärdedel av den svenskaindustriprodukflonen beskrivas som forskningsbaserad i bemärkelsen attsatsningar på forskning och utveckling utgör ett framträdande konkurrensmedel.Hit räknar jag bl. a. läkemedelsindustrin, bilindustrin, flygindustrin ochleleproduktinduslrin. Kompetensnivån i dessa branscher är hög även medinternationella måll mätt. Delta gäller för övrigt även vissa tjänsieproducerandenäringar, t. ex. konsultbranschen, vars export ökat kraftigt under de senasteflo åren. De forsknings- och utvecklingsintensiva branscherna har sedan mittenav hafl en snabbare produktionsflll-växt än industrin i genomsnitl.Det gäller dock inte projektexporten och annan mer kundanpassad tillverkning.Trots detta bedömer jag utsikterna för den forskningsbaserade produklionen förde närmaste åren vara goda. För dessa typer av företag kommer detinternationella tekniska samarbetet att vara av stor betydelsepå lång sikt liksom våra inhemska forsknings- Prop. 1986/87: 74 ochutvecklingssatsningar. Enhög leknik- och kompetensnivå utmärker också den råvarubaserade industrin, somsvarar för av iridustriproduktionéri. Till denna del av industrin hörskogsindustrin och stålindustrin samt produktion av pelroleumprodukler,kemikalier och basplaster. Tillverkning av kemikalier, basplaster ochpetroleumprodukter har svarat för den snabbaste produktionstillväxten inom denråvarubaserade industrin sedan mitten av 1970-taIet. Men även produktionen avmassa och papper har ökal i snabbare lakl än industriproduktionen i genomsnitt.Den råvarubaserade industrin är den i särklass mest konjunkturkänsliga delen avden svenska industrin, varför lönsamheten varieral kraftigt år . I högulslräckning har tekniknivån i dessa industrier efter hand byggts in i enhöggradigt automatiserad produktionsprocess. Produktionen är oftakapitalintensiv, varför det framför allt är utvecklingen av priserna på råvaroroch energi som är avgörande för konkurrenskraften på . Hälftenav indusirins produklion kan karaktäriseras som arbetskraftsba-serad. Tilldenna seklor hör konsumtionsvaror, t. ex. kläder, skor, livsmedel,hushållsartiklar och hushållskapilalvaror. Hit räknar jag också insatsvaror,t. ex. byggmaterial och en hel del investeringsvaror. I och med atl det finnsnäraliggande substitut pä marknaden är priset viktigt som konkurrensfaktor,låt vara att detta kan vara mer eller mindre uttalat för olika produkter. Närdet gäller konsumtionsvaror och standardiserade insalsvaror finns del såledesmöjligheter all minska priskänsligheten genom t. ex. märkesdiffereniieringeller andra former av satsningar på design och kvalitet. Jämfört med denforskningsbaserade resp. den råvarubaserade induslrin torde emellertid den arbetskraftsbaseradesektorn av näringslivel vara mer beroende av lönekostnadslägel. Produktioneninom den arbetskraftsbaserade induslrin har sjunkil sedan mitten av 1970-talet.Detta beror framför allt på utvecklingen inom tekoindustrin, varvsindusirin ochbyggmaierialindustrin. I dessa branscher har 10000-lals arbeten förlorats underen tioårsperiod. Att sysselsätlningen har minskat kraftigl även i andrabranscher, torde delvis bero på ralionaliseringsinvesteringar. Därmed böremellertid den arbetskraftsbaserade industrins konkurrenskraft ha förstärkts,varför utvecklingen borde kunna förbällras på sikl. Jag noterar i allahändelser all den genomsnittliga lönsamheten i denna del av induslrin harutvecklats positivt . Deförändringar av strukturell karaktär som sketl i svensktnäringsliv torde ha bidragit till att markant höja den långsikligakonkurtenskraften. Del finns emellerlid, som jag tidigare understrukit,anledning att räkna med att konkurrensen kommer att vara fortsatt mycket hårdpå världsmarknaden. Allmänl sell lorde del svenska näringslivel därvid hamycket alt vinna på att söka konkurrera med kvalitet snarare än med pris. Deltorde gälla oavsett vilken bransch företagen tUlhör. Låt mig avslula med altberöra vissa cenirala inslag i den konkurtensbild som svenskt näringsliv har att räkna med under de närmasle åren och som är av väsenllig betydelse för näringspolitikens framtida inriktning. Fortsatt hög takt i teknikutvecklingen Sedanslutet av gör företag och stater stora ansträngningar för Prop.1986/87: 74 atl forcera utvecklingen av ny teknik. Inför utsikten om beståendeekonomiska problem har kraven på kvalitativ förnyelse vuxit och ny teknologisetts som ett viktigt medel all åsladkomma denna. Denna internationella"leknikkapplöpning" har också resulterat i nya organisationsformer,t. ex. ökat forsknings- och utvecklingssamarbete mellan förelag och forskningsinstitutioner. Industrinär i ökad utsträckning beroende av kunskap och teknik för sin förnyelse ochkonkurrensförmåga. Det gäller inte bara de högteknologiska förelagen. Deträcker inte heller längre att bygga sin verksamhet på ett smalt teknikområde.Ny teknik blir snabbi också av betydelse inom områden där den inte lidigareanvänls. har det nödvändiga forskningsoch utvecklingsarbetet blivilalll dyrare och mer sysleminriklal . Kraven på grundläggandekompelens inom allt fler teknikområden ökar. Jag bedömer att framför alltmikroelektroniken och dess olika användningar kommer i hög grad atl präglaulvecklingen under de närmasle 5-10 åren. Den lekniska omdaning som pågårinlernationellt kommer att få genomgripande konsekvenser för det svenskasamhället. Liksom tidigare kommer för sin välfärd att vara beroende avden tekniska utveckling som drivs fram utomlands, inte minst i och Japan.Inom flera omräden torde dock utvecklingen inom att vara väl såintressant. Sverigesindustriella bas är, somjag lidigare konstaterade, flilverkning och export avråvaror (inkl. bearbetade sådana) och investeringsvaror till Europa.Marknadsslällningen i andra delar av världen och på andra produktområden ärsom regel svag om man bortser från projektexporten och delar avtjänsteexporten, vilken lill slor del avsätts i . Del finns anledningall ulgå ifrån alt svensk industris huvudmarknader i generellt settkommer att uppvisa en något långsammare tillväxt än de mest expansiva områdenai världen såsom och . Trots detta kommer , vid sidan avNordamerika, att vara den utan jämförelse slörsta homogena marknaden i världen.På denna marknad kommer svensk industri att möta hård konkurrens inte minstfrån tyska förelag. är världens slörsiaexportör av industriprodukter. Också kommer sannolikt att med ökatinlresse vända sig mot även på andra områden än bilar och hemelektronik.Som framgår av bilaga 3 är exempelvis den japanska importandelen vad avsermaskiner m. m. i , vilket kan jämföras med endast av deneuropeiska marknaden. De japanska direktinvesteringarna ökar nu myckel snabbi iEuropa. Del är min uppfattning atl svenskl näringsliv i ökad Ulslräckningkommer all tvingas försvara sin marknadsbas i samiidigi som man strävarefter all ulöka exporten till nya marknader. Jaghar redan framhållit den tillväxtpotential som ligger i elektronikens ochdataleknikens tillämpningar. Det är troligt att denna potential för produktutveckling,produktionsutveckling elc. är generellt sett stor. I vissa delar avnäringslivet, såsom i processindustrin, har tillämpningarna vad gäller slyr-och reglérsystem redan kommii långt. Inom andra delar av induslrin - bl.a. inomverkstadsindustrin lorde möjligheterna lill att ytteriigare ta till varaelektronikens möjligheter atl vara stora. exempel på företag som merän fördubblat sin produktivitet genom införandet av ny produktionsteknik.Produktion kan därmed förbilligas. Produkler kan också göras mer sofistikeradeoch kvaliteten höjas. Strukturomvandlingen kan därmed å ena sidan mycketsnabbi komma all drabba företag som inte satsar på ny teknik med stor kraft.Rationaliseringar och kostnadsbesparingar kommer atl framkallas av en hårdnandekonkurrens. Detla kan ytterligare öka pressen på mindre företag ochunderleverantörer som släpar efter i investeringsutvecklingen. tordeå andra sidan svensk industri- och tjänstesektor ligga långl framme attutnyttja de möjligheter som detta produktivitetsgap ger i form av lillverkningav utrustning för industriaulomaflon m. m. Jag nämnde tidigare attsysselsältningen har ökat snabbare inom tjänstenäringarna än itillverkningsindustrin . Det är etl led i den långsiktigautvecklingen mot ett samhälle där tjänster och service alltmer dominerar denekonomiska utvecklingen. Dels innebär denna utveckling atl hek nya Ijänsteruppkommer, vilka saknar en direkl koppling till industrin, dels atttjänsleinnehållet ökar även vid försäljningen av traditionella varor. Varorsäljs med individuell ulformning efler olika kunders krav, med serviceåtagandenosv. Varor säljs också för atl passa in i olika syslem där systemberoendet ärviktigt. Tjänsteinnehåll, systemdesign och andra mer kvalitativa aspekterkommer således att successivt spela en alll vikfl-gare roll för industrinsutveckling och utgöra en alll större del i industrins export. Det finns också godamöjligheter att öka vissa delar av den frislående tjänsteexporten. Eftersomförädlingsvärdet vad avser den reala tjänsteexporten (bortsett från turism) ihuvudsak uppstår utomlands och inkomsterna även i slor utsträckning förbrukasutomlands, torde dock bidraget till bylesbalansen atl bli relativt begränsat.Den internationella konkurrensen är vidare myckel hård även på detla område.Som exempel på del senare kan utvecklingen inom sjöfarlsomrädel ses. Del ärdärför mindre sannolikl alt den reala tjänsteexporten kommer att växa påtagligti relation till varuexporten . Sammanfattning ochbedömning: Den offensiva näringspolitiken fullföljs nu för alt svensktnäringsliv även fortsättningsvis skall vara mångsidigt, effeklivl och hålla enhög kunskapsnivå. Näringspolitiken sammanfattas i etttiopunktsprogram där tyngdpunkten läggs vid insalser på teknikområdet ochsmåföretagsområdel. Envikflg förklaring till nedgången i eflerfrågan på svenska produkter undersenare hälften av 1970-lalet var atl investeringsutvecklingen i Europastannade av. Uppskattningsvis en tredjedel av den svenska varuexporten och av industriproduktionen var direkt avhängig investeringsutvecklingen iEuropa. De nya expansiva investeringsvarumarknaderna i krävdeslora resurser både i marknadsföringsfasen och vid genomförandet av projekt.Dessa marknader blev därigenom aldrig annat än i undantagsfall ett alternativför småföretagen utom för dem som fungerade som underleverantörer flll de sloraprojektleveranlörerna. Inom nya expansiva marknadssegment som energiutrustningoch offshoreverk-samhet hade svensk industri, bl. a. på grund av proleklionisflskaåtgärder i omvärlden, svårt att göra sig gällande. Den svenskakonsumtionsvaruin-dusirin var över lag svag och hemmamarknadsinriktad.Exempelvis erövrades det expansiva konsumenlelektronikområdet snabbi avjapanska företag. Sammanlagetkan emellertid inte den svenska branschstrukturen sägas ha varit mer oförmånligän vad som gällde för genomsnittet av våra konkurtentländer. Däremot kanSverige sägas ha haft nackdelen av alt befinna sig i ett område där samtliganärmarknader också utvecklades svagt. Som framgår av bilaga 3 har effekten avländersammansältningen i exporten varit negaflv och kan beräknas ha medfört ettbortfall i exporttillväxt på . Deltabortfall återspeglar atl har haft en jämförelsevis liten del av sinexport inrikiad pä den expansiva nordamerikanska marknaden och i stället del på de mer långsamt växande nordiska grannländerna. Delfinns därför ingen enkel och heltäckande förklaring till varför svensktnäringsliv har hafl en klart oförmånligare produktionstillväxt än flertaletOECD-länder och då inte minst vid en jämförelse med övriga nordiska länder. Jaghar tidigare beröri ett anlal delförklaringar, bl. a. prisochkostnadsutvecklingen, vilka var och en bidrar till helhetsbilden. Faktumkvarstår atl svensk induslri, som helhel och oberoende av produktinriktning,inte förmått att hålla samma utvecklingstakt somkonkurtentema. Detsistnämnda framgår av diagram 4.1, i vilket marknadstillväxten inom ochden svenska exportens marknadsandelsförändringar återges. De varugrapper därsvensk industri vunnii marknadsandelar svarar totalt settendast för av lolalexporten. Som synes finns det inget samband i diagrammet som tyderpå att den Prop. 1986/87:74 svenska konkurtenskraften skulle vara bättre ifråga om varagrapper där marknadstillväxten är snabb än där den är långsam. Diagram 4.1 Marknadstillväxt och marknadsandelar för svenskexport Övriga trävaror Övr. -T-------- T -6 -5 12 3 4 5 Grafiska produkter 4 -3 ,- Melallvaror/ 15-Mineraliska produkter Sågade irävaror_ i o Järn och stål yC _ Massa* Jordbruk JärnmalmGenomsnittlig procentuell förändring 1970-1985 (löpande priser). i "/oo av i "/oo av Dagenssvenska näringslivsslruklur framstår som väsentligl siarkare än 1970-lalets.Jämfört med de flesta andra små industriländer har ett brett ochdifferentierat näringsliv. Produktionstekniken i svensk industri är över lagmodern och effektiviteten hög. Likaså är tekniknivån hög i våra ledandeinternationella verksladskoncerner och i vår basindustri. Vårsituation kan emellertid inte jämföras med något internationellt genomsnitl.Med den industrislraklur som har , finner jag anledning atlsnarare göra jämförelser med och , vilka ärsvensk industris huvudkonkurtenter inom bl. a. verk-sladsområdet. Inom enskildaproduktområden finns givetvis en rad konkurtenter även i andra länder. 1 dennainternationella konkurtensmiljö framstår därvid svenska företag ofta som små. Setlfrån struktursynpunkt är svensk induslri fortfarande behäftad med vissasvagheier. För del försia är produklionskoncentrationen fortsatt hög. Beroendetav några få produktgrupper och stora koncerner är enligt min mening alltförslort. Detla kan endast avhjälpas genom atl nya produkler uppfinns, nyaproduktionsmetoder skapas och atl nya företag startas. För del andra är svenskinformaiionsteknologibaserad industri- och tjänstesektor, trots höglillväxllakl, fortfarande internationellt sett liten. För det tredje finns enrelativt stor produktion samlad i mogna branscher där man kan förulse entilltagande global strukturomvandling. Flera av verkstadsindustrinsdelbranscher kan sannolikl räknas hit. För det fjärde föreligger det också enregional strukturell obalans. De expansiva delarna av industriochtjänstesektorn är väsentligt underrepresenterade i de regionalpolitisktprioriterade regionerna, medan mogna branscher är överrepresenterade där. Dessastrukturella svagheter kommer inte att kunna byggas bort på korl sikt.Målsätlningen bör dock vara all la till vara de förutsättningar som skapasgenom en världsekonomisk lillväxl. En sådan strukturanpassning sker inteautomatiskt eller genom atl enbart anpassa koslnadsläget. En balans ikoslnadsulvecklingen belraklar jag som en nödvändig men inte tillräckligförutsättning. Dessutom måste det vara en strävan atl få ut ell så högl pris (itermer av förädUngsvärde) som möjligl för den industriproduktion somexporteras. Detla för all ha råd att betala för önskvärd import. Ensvensk strategi måste mot denna bakgrund utgå ifrån det positiva i att vårlönestruktur medför att kvalificerat arbete har en relativt sett merkonkurtenskraftig posiflon än okvalificerat i förhållande till andra länder.För att utnyttja detta krävs en fortsatt uppgradering av produkter genom bl. a.leknisk forskning och utveckling och ökade satsningar på kvalitet och designäven i icke-högteknologiprodukter. Vidare krävs en fortsatt aulomatisering ocheffektivisering i produktionsprocesser samt, inle minst, en höjd kompelens hosde anslällda genom ett breddat rekryteringsunderlag och en höjd utbildningsnivågenom bl. a. förelagsinlerna utbildningsinsatser. Enutgångspunki för näringspolitiken inför 1990-lalel är därför atl del svenskakoslnadsläget förblir högt och att lönestrukturen blir jämnare än i flertalelnytillkommande konkurrentländer. Jag utgår vidare ifrån att teknik- ochkvalitetsnivån successivt höjs även hos dessa nya konkurrenter. Till den yttre ramen hördärvid även, vilket jag nämnde, atl väridsekonomin växer och att ettviktigt inslag i denna tillväxt är elektronikens och dalateknikenstillämpningar. Däremoi finner jag att utsikterna för en kraftfullkommersialisering av den på-längre sikt utomordentligt intressanta bioteknikenär begränsade i det tidsperspektiv jag nu överblickar. 4.2 Tre delmål för strukturomvandlingen Motbakgrund av det internationella konkurrensläge svenskt näringsliv beflnner sigi och den utveckling som kan förutses, anser jag atl näringspolitikenslångsiktiga huvuduppgift bör vara alt medverka till atl näringslivel har: - en modern och inlernalionelltkonkurrenskraftig produktionsapparat, - en från slruktursynpunktmångsidig industri- och tjänstesektor, - en stor andel produkter medhögt förädlingsvärde i form av teknologi eller annal avancerat kunskapsinnehåll. Jag skall nu korlredogöra för innebörden av dessa delmål för slrukluromvandlingen och hurnäringspolitiken kan bidra tiil atl dessa mål uppfylls. Urförelagets synvinkel innebär en ökad inlernationell konkurrens i försia Ständigt hand och på kort sikt alt kraven på kostnadseffektivitet skärps.Företagen kostnadstryck kan endast upprätthålla en hög effektivitet genomständiga förändringar kräver och förbättringar av produkler, invesleringari produktions- och disiribu- investeringar flonskedjor osv. Ävensamhällets infraslruklurinvesteringar är viktiga i detta sammanhang.Erfarenheter har därvid visat att etl ständigt, men någoriunda måttligtkostnadstryck skapar bäitre förutsättningar för en effektivisering avverksamheten än större och plötsliga kostnadshöjningar mellan vilka perioder avrelativt stora överskott återkommer. Anpassningsprocessen blir lugnare. Det ärdärvid väsentligt atl se till att företagen har en lillräckligt hög lönsamhetför att möjliggöra nödvändiga investeringar. Ävenen ur teknisk synvinkel aldrig sä effektiv produktionsanläggning är Rationell ivissa fall inte flllräckligl effekliv från konkurtenssynpunkl. De svenskaproduktion varven kan tas som exempel på all hög effektivitet inte ärlillräcklig på marknader som är söndersubventionerade eller föremål förprotektionistiska ingrepp.