prop · GA0380 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1986/87:80 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och ändamål somframgår av föredragandenas hemsfällan. Ipropositionen framhålls att forskningen spelar en strategisk roll för att fåden stabila tillväxttakt i ekonomin som är nödvändig för att ytterligareutveckla välfärdsstaten . Vidare betonas att forskningsinsatserär viktiga för att värt kulturella arv skall hållas levande, vitaliseras ochgöras tillgängligt för medborgarna. I propositionen läggs förslag om ett treårsprogramför forskning omfattande perioden /88-1989/90. De förslag till resursförstärkningar som lämnasinnebär en ökning utöver sedvanlig pris- och lönekompensation med ca 500 miljkr. Denna nivåhöjning sker successivt , varvid ca 300milj. utfaller /88. Huvuddelen av förstärkningarna är riktade tillhögskolan, dels i form av en generell förstärkning, dels genom särskildainsatser inom vissa prioriterade områden. De generella åtgärderna innefattar framförallt ensatsning på den unga generationen forskare, med inrättande av ett betydandeantal doktorandtjänster samt en höjning av nivån på utbildningsbidragen. Genominrättande av över 200 forskarassistenttjänter ökar vidare möjligheten för deforskarstuderande att beredas plats inom högskolan efter doktorsexamen. De särskilt prioriterade områdena i förslaget är des.k. kulturvetenskaperna, informationsteknologi, bioteknik samtmiljövårdsinriktad forskning. För dessa satsningar föreslås åtgärder inomflera departementsområden. Etthuvudtema i propositionen är värnet om den långsiktiga kompetens- uppbyggnaden inom olikaområden. Stöd för en sådan utveckling ges dels i Prop. 1986/87:80 form avresursinsatser, dels i form av anmaningar till seklorsforsknings-organ att iökad utsträckning göra långsiktiga åtaganden som t. ex. att finansiera tjänsterinom universitet och högskolor. Propositionen inleds genom ett anförande avstatsministern som redovisar de huvudfrågor som är aktuella samt deprioriteringar som varit vägledande för de föreslagna resursinsatserna. Ihuvudanförandet ges en översikt över de förslag som läggs fram. I bilagor från12 departement lämnas sedan en redovisning av forskningsverksamheten inomrespektive område. Inom område lämnas enredovisning av berörda myndigheters forsknings- och utredningsverksamhet samtges synpunkter på den rätts vetenskapliga forskningens betydelse. Inom ansvarsområde behandlasden framtida inriktningen av säkerhets-, nedrustnings- och allmäntutrikespolitiskt motiverad forskningsverksamhet. Vidare redovisas det svenskau-landsforsk-ningsstödets inriktning samt det europeiska forskningssamarbetet. Regeringen kommer senare att i en särskildproposition redovisa förslag om totalförsvarets framtida utveckling. Iföreliggande förslag inskränker sig försvarsministern till att behandla vissaför försvarsforskningen grundläggande principer samt några områden därförsvarsforskningen i betydande grad anknyter till samhällets övrigaforskning. Inom ansvarsområde behandlasbl.a. forskning om det ekonomiska trygghetssystemet, ,äldreomsorg, hälso-och sjukvårdsforskning samt handikapp. Trafikens effekter på miljön bör enligtpropositionen vara en huvudpunkt inom den framtida transportforskningen. Häringår även en ökad satsning på järnvägsorienterad forskning, som ett led isatsningen på miljövänliga transportalternativ. Inomkommimikationsdepartementets verksamhetsområde föreslås ökade resurser tilltransportforskningsberedningen och statens väg- och trafikinstitut. Anslagen till forskning och forskarutbildning inomutbildningsdepartementets område föreslås öka med 360 milj. kr. Huvuddelenhärav avser generella förstärkningar som 700 nya doktorandtjähster, 10%-ighöjning av beloppen för utbildningsbidrag, ytteriigare 121 milj. kr. förbasresursförstärkning med bl. a. minst 226 nya forskarassistenttjänster samtinrättande av 67 nya professurer. Grundforskningsråden NFR, MFR och gesvidare en grundförstärkning om ca . Utöver de generella förstärkningarnafår högskolan och forskningsråden kraftiga tillskott genom de riktade insatsersom görs på de prioriterade områdena. Ett nytt område är forskning om Arktisoch . Inom ramen för satsningen på kulturvetenskaplig forskningavsätts även medel för arkivverksamhet m. m. 1 fråga om ansvarsområdehar antagit ett omfattande forskningsprogram för nyaproduktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen. Ytterligare insatserföreslås nu ifråga om livsmedelsforskning. Vidare föreslås att 66 milj kranvisas för nybyggnad för ett genetiskt centrum utanför . Även andrainsatser görs inom bioteknikområdet. frågorsom rör forskning om arbetsmarknadspolitik, arbetsliv och arbets- Prop.1986/87:80 miljö, invandring samt jämställdhet. Arbetarskyddsverketsforskningsavdelning föresläs bli ett fristående institut.Arbetsmiljöforskningen föreslås få ett tillskott av medel. Vidare, föreslås tvåprofessurer inrättas inom arbetsmarknadsområdet. Inom byggnadsforskningen föreslås en mindreneddragning av byggforskningsrådets resurser till förmån för prioriteradeforskningsområden. Forsknings- och utvecklingsinsatsemas betydelse förden industriella tillväxten och förnyelsen betonas. Inom industridepartementetsansvarsområde anslås ytterligare ca . Bl.a. kommer ett nytttreårigt program att föreslås för styrelsen för teknisk utveckling (STU).Insatser görs på de prioriterade områdena där medel bl. a. har beräknats förett informationsteknologiprogram. Mer utförlig redovisning av detta programlämnas i den näringspolitiska propositionen. Inom ramen för STU:s anslag kommeräven medel beräknas för det nya forskningsområdet mikronik. Vidare kommer deteuropeiska forskningssamarbetet att ges ökade resurser. När det gäller forskning om den offentliga sektornföreslås ökade medel till den till knutna delegationen omforskning om offentlig förvaltning. Ytterligare medel kommer att tillskjutasav . Av betydelse är vidare att en professur ikommunal ekonomi föreslås inrättas. De ökade ambitionerna vad gäller forskning ommiljövård får genomslag för det nybildade miljö- och energidepartementet.Särskilda resursinsatser görs för havsforskning, forskartjänster till statensnaturvårdsverk, toxikologisk forskning m.m. Miljöforskningsinsatser ingår ävensom en integrerad del av resursförstärkningar inom andra departementsområden.För energiforskningen föreslås ett nytt treårsprogram. Utdrag ur protokoll vidregeringsammanträde Prop. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, , R. Carisson, , , , ,, , G. , Lönnqvist Föredragande:statsministern och statsråden , , ,, S, , , , , , R. ,, , , , , G. Proposition om forskning Statsministerns anförande Statsministernanför efter samråd med övriga berörda föredragande. 1 Huvudfrågor för forskningen Regeringenspolitik präglas av ansträngningarna att upprätthålla den fullasysselsättningen, skapa större rättvisa mellan individer, grupper och regioner,främja betingelserna för en god livsmiljö och medverka till en fördjupaddemokrati. är en av de mest utvecklade demokratierna ivärlden. Sett utifrån, framstår vårt samhälle som socialt och tekniskt framgångsrikt,med stabila och goda relationer mellan parterna på arbetsmarknaden. För attvidmakthålla de framsteg som uppnåtts och ytterligare utveckla välfärdsstatenunder och in i nästa sekel, måste tillväxttakten i ekonominlångsiktigt stabiliseras och helst öka. skall värt kulturella arvhållas levande, vitaliseras och göras tillgängligt för medborgarna, oberoendeav etniskt och kulturellt ursprung. Forskningen spelar en strategisk roll föratt detta skall vara möjligt. Förslag framläggs i det följande om etttreårsprogram för forskning omfattande budgetåren 1987/88-1989/90. Den statsfinansiella situationen och hänsynen tillden samhällsekonomiska balansen har gjort att regeringen tvingats tillavsevärd stramhet i budgetarbetet. Endast genom betydande omprioriteringar harett utrymme skapats för att förstärka anslagen till forskningen för dentidsperiod som förslaget omfattar. Därigenom kommer forskningens del avstatsbudgetens omslutning att fortsätta alt öka. Inledningsvis redovisar jag här en samlad bedömningav vad som är huvudfrågor inom forskningspolitiken. Forskningen behandlas imitt anförande samlat och översiktligt, men redovisas också i detalj inomvarje Jag kommerefter denna inledande redovisning att närmare gå Prop. 1986/87:80 in pägrunderna för vår bedömning för att avslutningsvis sammanfatta förslagen tillförstärkningar inom treårsperioden /88-89/90. Deförslag som här läggs fram avlöser det treårsprogram för forskningen somriksdagen fattade beslut om . I regeringens förslag till angavsett antal huvudfrågor. För samtliga av dessa gäller att de inte enbart kanlösas genorti anslagsförbättringar eller nya organisatoriska ochadministrativa mönster. En politik för forskning utformas långsiktigt och ärsnarast att se som en process där regeringens bedömning är frukten av enomfattande dialog med i första hand forskarna själva, men också medforskningens intressenter, exempelvis anslagsgivare, näringsliv, fackligaorganisationer och enskilda. Det framstår som utomordentligt värdefullt attdenna diskussion engagerar många i värt samhälle och att en betydandesamstämmighet råder om problemens karaktär. Huvudfrågorna proposition varförhållandet mellan den sek-toriellt inriktade forskningen å ena sidan ochgrundforskningen å den andra samt förhållandet mellan statligt finansieradforskning och näringslivets forsknings- och utvecklingsinsatser (FoU-insatsér).Avvägningen mellan grundforskning, sektoriellt inriktad forskning ochnäringslivets FoU-verk-samhet har kommit attpåverkas i den riktning som förutsattes i beslut. kvarstårsom ett påtagligt faktum nödvändigheten av att analysera och ytteriigare beredaväg för en harmonisk avvägning mellan olika delar av det svenska forskningssystemet.Jag kommer i det följande att rikta uppmärksamheten på bland annat dessabalansfrågor i forskningen. Andra huvudfrågor proposition av centralbetydelse för högskolan, var kvalitet i forskningen, rekryteringen av ungaforskare samt forskarnas arbetsvillkor. Även dessa frågor måste fortlöpandeanalyseras och, när så är nödvändigt och möjligt, göras till föremål föråtgärder från statsmakternas sida. Genom beslut med anledning av 1984 årsproposition har vissa förbättringar skett för att främja forskningens kvalitet,samt rekrytering och arbetsvillkor för högskolans forskare. Det är nuangeläget att gå vidare på den inslagna vägen med resursförstärkningar avsådant slag, att framför allt den unga generationen av forskare skall känna attden inte bara har samhällets förväntan pä sig utan även ett påtagligt stöd. Ytteriigare en huvudfråga förslag varbehovet av ett ökat internationellt utbyte. Inte heller denna fråga har minskati aktualitet. Förhållandet är snarare det motsatta. Förutom en kontinuerligtväxande grad av internationalisering har tillkommit en starkare anknytningtill det europeiska forskningssamarbetet genom EUREKA och det ramavtal med deEuropeiska gemenskaperna (EG), som träffades . Det förslag somnu föreläggs betonar därför mer än tidigare de internationellaaspekterna på svensk forskning. Detär en vansklig uppgift för statsmakterna att åstadkomma priorite- Prop.1986/87:80 ringar inom forskningen. har i sambandmed 1982 respektive forskningspropositioner fattat beslut om att prioriteravissa forskningsområden. Jag kommer i det följande att närmare redovisa min synpä prioriteringsmöjligheterna över huvud taget samt utföriigt ange vissaprioriterade åtgärder. Kontinuitet i insatserna har bedömts som angelägen. De huvudfrågor som behandlades i den förraforskningspropositionen är således av karaktären att de i detta förslag, och -såvitt jag kan bedöma -även i kommande förslag till , måste sättas icentrum. Jag kommer att övergå till att kort redovisa inriktningen av detförslag, som läggs fram, grundat på bedömningen av vad som framstår som mestangeläget inför den treårsperiod som förslaget omfattar. Desamlade statliga anslagen till FoU uppgår innevarande budgetär (1986/87) till11,. Denna samlade investering varken kan eller bör utsättas fördrastiska förändringar . De förslag till reella förstärkningar som härföreslås bli förelagda innebär en permanent nivåhöjning avforskningsanslagen med 500 milj. kr. utöver sedvanlig pris- ochlönekompensation. Ökningen sker successivt . /88 sker reforminsatser med 315 milj. kr., /89med ytteriigare 95 milj. kr. samt /90 med ytterligare 90 milj.kr. Jag vill erinra om att de svenska affärsbankerna förklarat sigvilliga att stödja forskningsverksamhet , främst genom medel förutrustning omfattande 200 milj. kr. Härigenom får forskningen enökning av anslagen som är den kraftigaste som gjorts . Till dettaskall läggas de insatser som föreslås senare denna dag av chefen förindustridepartementet och som gäller ytterligare ökade anslag till tekniskFoU. Dessa resursökningar bör enligt min bedömning göra det möjligt för svenskforskning att även i fortsättningen hävda sig väl internationellt. Jag har bedömt det angeläget, att riktaförstärkningarna huvudsakligen mot högskolan med tonvikt på rekryteringen avnya generationer forskare samt insatser inom vissa prioriteradeforskningsområden. 1.3.2Generell förstärkning av högskolan Denhöjda ambitionsnivå för forskningen som är angelägen att åstadkomma bör iförsta hand avse basförstärkningar vid högskolan. Även om anslagen tillhögskolans forskning under senare.år undantagits från besparingskrav är det nunödvändigt alt kraftigt förstärka insatserna för bland annat högskolansbasresurser och forskarutbildning. Av de sammanlagda resursökntngar som jag tidigarehar redovisat avses därför 232 milj. kr. anstås direkt till högskolan fördelatunder budgetåret 1987/88 med 141 milj. kr.1988/89 med 43 milj. kr. samt 1989/90 med 48 milj. Prop. 1986/87:80 kr.Detta bör enligt min mening göra det möjligt för högskolan att uthålligt ochverksamt bidra till vårt lands fortsatta framgång som forskningsnation. De förslag som senare kommer att redovisas avchefen för , innefattar framför allt en satsning påden unga generationen forskare. Ett betydande antal doktorandtjänsterinrättas. Vidare föreslås en höjning av nivån på utbildningsbidragen. Jag villockså understryka betydelsen av att sektorsorganen kan bidra till en förbättradsituation för de forskarstuderande genom att sektorsmedel används förfinansiering av doktorandtjänster. Den föreslagna resursförstärkningen skallses som det första steget i en fortgående förbättring av de forskarstuderandessituation. Betydelsefullt för forskarstuderande och yngreforskare är även förslaget att öka medlen till forskarassistenttjänster så attminst 226 nya tjänster kan inrättas. Därigenom vidgas möjligheterna för deforskarstuderande att beredas plats inom högskolan efter doktorsexamen.Förstärkningen av högskolans basresurser skall också ses som en möjlighet förhögskolan själv att förbättra de forskarstuderandes situation, genom höjdhandledningskapacitet och ökade biblioteks- och personalresurser. Grundforskningens ställning som en av de viktigastelänkarna till det internationella forskarsamhället är allmänt erkänd.Naturvetenskapliga forskningsrådet (), medicinska forskningsrådet (MFR) och humanis-tisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet () kommer därför att la en betydande höjning av sinaanslag. Av stor vikt är även att dessa och övriga forskningsråd från och /89 skall få kompensation för löne- och prisstegringar ienlighet med vad som gäller högskolan i övrigt. Jag vill slutligen framhållaatt tillkomsten av 67 nya professurer också innebär enförstärkning av högskolans grundläggande kapacitet. Min bedömning är att dessa förstärkningar skall kommaatt vitalisera högskolan och göra den bättre att möta de anspråk och deförväntningar som i allt högre grad riktas mot den. 1.3.3Särskilda insatser inom prioriterade områden Icentrum för förstärkningar av riktad karaktär står kultur- och naturvetenskaper.Den tekniska forskningen får ökade resurser i förslaget samt genom deresursförstärkningar som chefen för industridepartementet senare kommer attföreslå. Under beteckningen kulturvetenskaper sammanför jaghär humanistisk, samhällsvetenskaplig, teologisk och juridisk fakultet, på detsätt som hu-manistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet föreslagit. Jagfinner det utomordentligt angeläget att i ett samhälle där ökad kunskapeftersträvas och nyttiggörs, vi kan tillägna oss det slag av vetande ochinsikter som kulturvetenskaperna och den konstnärliga verksamheten ger. Jagvill också markera den vikt religionsforskningen bör tillmätas. 1 dåreligionen spelar en betydande världspolitisk roll och där intresset för livsåskådningsfrågorär påfallande har en religionsvetenskaplig forskning en angelägen uppgift attfylla. Avföreslagna resursförstärkningar kommer en betydande del att failapä Prop.1986/87:80 dessa fakultetsområden samt för utveckling inom kulturområdet,massmedia och konstnärlig verksamhet. Inom anslagen för basresurser, nya forskarassistenttjänsteroch doktorandtjänster samt nya tjänster som professor prioriteraskulturvetenskaperna och de konstnäriiga områdena. Anslagen inom kulturområdeträknas upp med betydande belopp . Försurade sjöar, förorenade hav och en härjandeskogsdöd är en del av den allvarliga bakgrunden till att miljörelateradforskning måste intensifieras. Behovet av ny kunskap om olika miljöfaktorer ärstort och motiverar en förstärkning av forskning för en bättre miljö. Genom nykunskap från forskning och genom bättre teknik, bedömer jag att vi harmöjligheter att åstadkomma nödvändiga förbättringar i den totala miljön. Det ärockså av största vikt att hänsynen till miljön blir ett naturligt inslag i allFoU-verksamhet. har aktningsvärdainsatser gjorts för att minska antalet olycksfall och sjukdomar som beror påarbetet. Trots dessa är antalet oroväckande stort. Det är ovärdigt eltkultursamhälle att så många kommer till skada i sitt arbete. Nya miljöproblemdyker ofta först upp på arbetsplatserna och bör därför också angripas där. Förslag om att höja anslagen kommer därför attläggas fram vad gäller forskning kring såväl den yttre miljön som arbetsmiljön.Chefen för miljö-och kommer vidare att lägga fram förslagom ett nytt treåsprogram för energiforskningen. Nya basteknologier håller på att etableras såvälinom industrin som inom servicesektorn, med påverkan på medborgarnas arbete ochfritid. Det gäller framför allt informationsteknologin och biotekniken,där.betydande investeringar görs i industriländerna. Det finns enligt minmening två starka skäl för all ytteriigare höja ambitionsnivån inom dessateknikområden också i . Det ena skälet är att konkurrensförmågan hos desvenska företagen inte får svikta på grund av svag tillgång till svenskkompetens eller därför att man från företagens sida anser sig tvingade att sökasig utomlands för att finna sådan kompetens. Ett samarbete med internationellforskm'ng är däremot självfallet av yttersta vikt, men del fordrar att sådankompetens finns i så att vi har något att erbjuda i samarbetet. Det andra skälet är att förutsättningar bordefinnas för en svensk linje inom dessa teknikområden, baserad på högutbildningsnivå, på öppenhet i relationerna och en stark och teknikmedvetenfackföreningsrörelse. 1 ett svenskt informationsteknologiprogram ingår ökadeinsatser inom grundläggande forskning. En ökad satsning på biotekniken fordraridag framför allt en förstärkning av den cell- och molekylärbiologiskagrundforskningen. Vår värld krymper. Samspelet med deninternationella utvecklingen förstärks bland annat genom justinformationsteknologins snabba framsteg, genom kommunikationernas utvecklingoch genom det globala behovet av gemensam säkerhet. Av dessa anledningarinnebär de förslag som här kommer alt redovisas en ökad satsning påinternationellt forskningssamarbete. ingår i det europeiska samarbetet iiiömEUREKA och har träffat Prop. 1986/87:80 avtal med EG om vidgatforskningssamarbete. För sådana delar av samarbetet, där ett betydande inslagav grundläggande kompetenshöjning ingår, föresläs att särskilda medel ställstill förfogande. bör fullfölja sin strävan att aktivt gå ini det forskningssamarbete som byggs upp i polarområdena. 1 de förslag som nukommer att redovisas ingår därför medel för planering och genomförande av ensvensk forskningsexpedition till . deltar även i det europeiskarymdsamarbetet. Den första svenska satelliten, forskningssatelliten ,har varit en stor framgång för svensk rymdindustri och rymdforskning. Motbakgrund av vad som sker genom tillkomsten av icke-militära satelliter har endiskussion inletts om utvecklandet av en verifikationssatellit, som skulle göradet möjligt alt från rymden bland annat övervaka rustningsbegränsningar. Jagvill erinra om att chefen för i 1987 årsbudgetpropositionen föreslagit ett engångsanslag om 2 milj. kr. för fortsaltutredningsarbete om en sådan verifikationssatellil. Del är angeläget att mer ingående kunna analyserainnebörden av alternativa framtidsscenarier, att ha god beredskap införförändringar i attityder, teknik och sociala relationer. Det nuvarandesekretariatet för framtidsstudier inom forskningsrådsnämnden föreslås bliavvecklat. Förslag kommer senare att föreläggas om att en stiftelseför framtidsstudier inrättas. Delta innebär en höjd ambitionsnivå förframtidsstudierna. Det är angeläget att de insatser som föreslåsaktivt följs upp och utvärderas. Detta gäller bl.a. tillämpningen av deforskningspoliliska principer som här redovisas, t. ex. vad gällerseklorsmyndigheters ansvar. Vidare är det viktigt att uppmärksamma utvecklingenav det inre arbetet i universiteten, t.ex. beträffande genomströmningstakt förforskarstuderande. De åtgärder som föreslås för riktade insatser inomprioriterade områden bör följas. För att underlätta uppföljningen börforskningsstatistiken förbättras. Detta uppföljningsarbete, som är elt led iförberedelserna för nästa forskningsproposition, är ett sedvanligt åliggandeför berörda myndigheter. Härutöver kan del dock bli tal om särskildautvärderingar m.m. För detta ändamål har i årets budgetproposition beräknatsmedel under kommittéanslag. 2 Svensk forskning i ett internationellt perspektiv 2.1 Vårt internationella beroende Ständigtökad kunskap om världen vi lever i och om människan själv har varit grunden förgenomgripande förändringar av mänskliga livsbetingelser. Förändringarna harskett i allt snabbare takt . Men den ökade kunskapen har ocksålett till att världen i sin helhet blivit alltmer sårbar i krig, att människanssituation ter sig motsägelsefull och att många känner sig utsatta och hotade,trots en ökad välfärd i industriländerna. Naturvetenskaplig och teknisk forskning är centralför utvecklingen av Prop. 1986/87:80 ny kunskap, men en vidare syn påkunskapens betydelse växer också fram. Naturvetenskapen får en delvis ny rollatt spela, en roll som är vidare än att bara vara en grund för tekniskutveckling. Kunskapen om hur beroende det mänskliga samhället och människorslevnadsbetingelser är av jordens grundläggande naturresurser blir alltviktigare. Men vi är som människor inte endast biologiskavarelser. Betydelsen av kulturella värden, av kunskap om dagens samhälle ochhur det har utvecklats historiskt, av olikheterna i kultur och historia mellanjordens folk och kanske inte minst de existentiella livsfrågorna har kommit iny belysning genom forskningens rön. Det svenska samhället är en del av världen ochkunskapen känner inga nationella gränser. Den internationella-samverkan mellanforskare i olika delar av världen har varit avgörande för forskningens utvecklingfram till och kommer att vara det även . Svensk forskning måstevara en del i den internationella forskningsprocessen. Forskningspolitikenmåste därför syfta till att förstärka de internationella banden. Men också när vi vill tillgodogöra oss forskningensresultat krävs internationell samverkan. Den industriella verksamhetenkarakteriseras av stark specialisering inom enskilda företag för att nåframgång pä världsmarknaden.