prop · GA0330 · 1986-12-31 00:00:00 — Harsärskild nyanskaffningsfond eller fond för återanskaffning av fastighet ellerannan investeringsfond än allmän investeringsfond återförts lill beskattning,skall vid beräkning av den förlust, som berättigar till förlustavdrag, bortsesfrån det belopp, som på gmnd av ålerföringen upplagils som skattepliktig inläkl.Vad nu sagls gäller endasl i den mån del lill beskattning återförda beloppelinryms i den för förluståret fastställda beskattningsbara inkomsten. Prop.1986/87: 30 Iförlustavdrag alt utnyttjas vid taxering till statlig inkomstskatt må endaslsådana underskott i förvärvskälla och andra allmänna avdrag inräknas, för vilkaden skatiskyldige varit jämlikt 4 I mom. lagen om statlig inkomstskatt berälligadtill avdrag vid taxering för förluståret men som han dä ej kunnat utnyttja.Förlustavdrag må icke omfatta realisationsförlust i den mån densamma översiigertill förluståret hänförlig skattepliktig inkomst i form av realisationsvinstoch lotterivinst. Iförlustavdrag atl utnyttjas vid taxering lill inkomstskatt må endaslsådana underskott i förvärvskälla och andra allmänna avdrag inräknas, för vilkaden skatiskyldige ägt vid taxering för förluståret njuta avdragjämUkt 46 § 1och 2 mom. kommunalskattelagen men som han då ej kunnat utnyttja. Därvid iakttagesati ett icke uinylljal underskön i förvärvskälla inom viss kommun grundar rättUll förlustavdrag allenast vid taxering av inkomst från förvärvskälla, somenligt bestämmelserna om beskattningsort är att hänföra lill samma kommun. Vadangår i 46§ 2 mom. kommunalskattelagen omförmält avdrag, som icke kunnat uinytijasvid laxering för förluståret i hemortskommunen eller, jämlikt 4 mom.sistnämnda paragraf, i annan kommun, må sådant avdrag genom senareförlustavdrag tillgodoföras den skatiskyldige, i första hand vid taxering ihans hemortskommun detta oavsett om hemortskommunen är en annan än underförluståret - och i andra hand vid taxering i annan kommun, därvid iförekommande fall bestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna 46 § kommunalskallelagenäga motsvarande lillämpning. Exempelutvisande beräkning av förlustavdrag vid taxering lill inkomstskatt: I föriustavdrag atl utnyttjas vid laxering till slalliginkomstskatt får endast inräknas sådana underskott i förvärvskälla och andraallmänna avdrag för vilka den skattskyldige enligl 4§ lagen (1947:576) omstatlig inkomstskall varit berättigad till avdrag vid laxering för förluståretmen som han ej kunnat utnyttja då. I föriustavdrag atl utnyttjas vid taxering lill inkomst skatt får endasl inräknas sådana underskoll i förvärvskälla och and ra allmänna avdrag för vilka den skattskyldige enligt 46 § 1 och 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) varit berälligad lill avdrag vid taxering för föriuslårelmen som han ej kunnal utnyttja då. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1986/87: 30 Kommun....... A B (= hem- (orlskom- mun) Överskott iför- värvskälla ... lOOOO Underskott iför- värvskälla .... ........ 14000 6000 -4000 -6000 Allmänna avdrag enl. 46 § 2 mom. kommunalskatte lagen ........... ....... 20000 _ I beloppet ingå aUtså andra allmänna avdragän underskott i förvärvskälla med . Sistnämnda belopp, 20000kronor, avräknas när fråga uppkommer om förlustavdragets tiUgo-doförande iförsta hand vid taxering i den skaltskyldiges hemortskommun, oavsett vilkendenna då-mera kan vara, och i andra hand, i enUghet med vad ovan sagts, vidtaxering i annan kommun. Återsiående del av förlustavdraget, , fårså länge A kommim utgör den skai t skyldiges hemortskommun, uinytijasallenast vid taxenng i denna kommun. Förlustavdraget å kan medgivasendast vid taxering i B kommun. Om den skattskyldige efter förluståret byterhemortskommun, får förlustavdraget å , till den del delsamma utgöresav underskott å faslighel belägen i A kommun eller å rörelse utövad från fastdriftställe i nämnda kommun, utnyttjas endasl vid laxering i A kommun.Återstående del av sistnämnda förlustavdrag får däremot utnyttjas vid taxeringi den nya hemortskommunen. Har den skatiskyldige i hemortskommunen underskotti fiera förvärvskällor, skall det belopp, varmed summa underskott i förvärvskällaöversiiger summa överskott, anses fördela sig å de olika förvärvskällornaiförhållande lill storleken av underskotlen i desamma. I avseende å laxering till kommu nal inkomstskatt skall ock följande 29 iakttagas. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Prop. 1986/87: 30 År skattskyldig berättigad lUl förlustavdrag, som omfallarsåväl underskott i förvärvskälla som andra allmänna avdrag, och har förlustavdragettidigare utnyttjats men allenasi till viss del, skall så anses som om vad somutnyttjats i första hand hänför sig till underskottet i förvärvskälla, underförutsättning att hinder i enlighel med vad förut sagts icke förelegat motförlustavdragets utnyttjande i denna del. Garaniibelopp för fastighet må ej inräknas i inkomst,varemot förlustavdragfår göras. Denna lagträder i kraft den och tillämpas förslagängen vid laxeringom inte annal följer av punklerna 2-4 nedan. Äldre beslämmelseri 2 och 3 §§ saml punkl 1 av anvisningarna till 2 § lillämpas i fråga om förluslersom hänför sig till 1987 och lidigare års laxeringar. Detsamma gäller i frågaom förluster som hänför sig till laxering, i den mån den skatiskyldigedå taxeras för beskattningsår som har påbörjals före . Vid taxering lillkommunal inkomstskatt får förlustavdrag, som hänför sig lill 1987 och tidigareårs taxeringar, till den del del avser underskoll av faslighel eller av rörelsesom bedrivits från fast driftställe göras endasl i den mån den skattskyldigehar inkomst som enligt de inlill gällande reglerna ombeskattningsort skulle ha hänförts till samma kommun som den förvärvskälla variunderskottet uppkommil. Skall skatlskyldigvid taxering på grund av punkt 3 av övergångsbestämmelserna lill lagen(1986:473) om ändring i kommunalskallelagen (1928; 370) äsäitas taxering iannan kommun än hemortskommunen, skall förlustavdrag som avser underskoll iförvärvskälla i den andra kommunen i första hand avräknas vid taxeringen där. Lag om ändring i lagen (1986: 468) om avräkning avutländsk skatt Härigenom föreskrivs all 7 § lagen (1986; 468) omavräkning av ulländsk skatl skall ha följande lydelse. Den statliga inkomstskatt som hänför sig till de ulländskainkomslerna (intäkterna efter avdrag för kosinader) skall anses utgöra sä slordel av den skattskyldiges hela slatliga inkomstskatt, beräknad ulan avräkning,som dessa inkomster utgör av den skaltskyldiges sammanlagda inkomsi av olikaförvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad inkomst). inkomstskatt i en kommun anses hänföra sig tillde utländska inkomsterna iiU så stor del som dessa uigör av den skattskyldigessammanräknade inkomst vilken skall taxeras i denna kom- Den statliga inkomstskatt som hänför sig lill de ulländskainkomslerna (intäkterna efter avdrag för kosinader) skall anses uigöra så slordel av den skaltskyldiges hela statliga inkomstskatt, beräknad utan avräkning,som dessa inkomsler ulgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olikaförvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad inkomsi). Molsvarandegäller i fråga om inkomstskatt. Denna lagträder i kraft . 5 Förslagtill Prop. 1986/87: 30 Lag om ändring i lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 6 § 1 mom. lagen (1947: 577) omstatlig förmögenhetsskatt' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § / mom. Skyldighet alt erlägga skatl för förmögenhetåligger, såframt ej annat föreskrives i särskilda bestämmelser, meddelade pågrund av överenskommelse eller beslut, varom i 20 och 21 §§ sägs: a) fysiska personer, vilka var bosatta här i rikel vidbeskattningsårets uigång, och dödsbon efler personer, som vid dödsfallet var bosatta här i rikel, med undantag av dödsbon som vid taxering till staflig inkomstskatt skall behandlas såsom handelsbolag, saml sådana familjestiftelser som avses i 10 a § iredje slyckel lagen (1947:576) om staflig inkomstskatt; för all den förmögenhet, de vid beskattningsårets utgångägt vare sig här i rikel eller å utländsk ort; b) föreningar och samfund, vilkas medlemmar inle pågrund av med lemskapet äger del i föreningens eller samfundets förmögenhet, sådan juridisk person som förvaltar samfällighei enligl lagen (1952; 166) om hä radsallmänningar eller lagen (1952: 167) om allmänningsskogar i och eller förvallar sockenallmänning, sockensamfälld mark eller mark som av ålder är samfälld o. d. enligt lagen (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheler, ävensom andra stiftelser än familjestiftelser, samtliga dock endast om och i den mån de är skyldiga atl erlägga skalt för inkomst och om ej annal följer av femte stycket: för den förmögenhet, de vid beskattningsårets utgång ägtvare sig här i riket eller å utländsk orl; c) fysiska personer, vilka icke c) fysiska personer, vilka inte voro här i rikel bosatta vid be- var bosattahär i rikel vid beskatl- skallningsårets utgång, oskifia ningsårelsutgång, och dödsbon ef- dödsbon efler personer, som vid terpersoner, som vid dödsfallet dödsfallet icke voro här i rikel bo- inievar bosatta här i riket, saml satta, saml ulländska bolag: ulländska bolag: för den förmögenhel, de vid be- för den förmögenhet, de vid be- skallningsärels uigång haft här i ri- skattningsårets utgång haft här i ri ket nedlagd, till den del den icke kel nedlagd, till den del den icke utgjorts av svenska aktier eller an- utgjorts av svenska aktier eller an delar i svensk aktiefond, dock att delar i svensk akfiefond, dock all skattskyldighet föreligger för så- skattskyldighet föreligger för så dana aktier och andelar, som äro dana aktier och andelar, som vartt nedlagda i rörelse här i riket. nedlagda i rörelse som bedrivUs från fast driftställe här i riket. För skattskyldiga, om vilka i 18 § förmäles, bestämmesskyldigheten att erlägga skatt för förmögenhet efter de i samma paragrafmeddelade föreskrifter. Hypoteksföreningar och jordbrukets kredilkassor äro frikalladefrån skattskyldighet för förmögenhet. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974; 859. - Senaste lydelse 1984; 1080. Nuvarandelydelse Föreslagen lyddse Prop.1986/87: 30 Utländskalivförsäkringsanstalter äro frikallade från skattskyldighet för förmögenhet,som hänför sig till här i riket bedriven försäkringsrörelse. Skallskyldigasom avses i 7 § 4-6 mom. lagen om slallig inkomstskatt är frikallade fränskattskyldighet för förmögenhet. För förmögenhet nedlagd i rörelse föreliggerskattefrihet dock endasl om den skatiskyldige är frikallad från skattskyldighetför inkomst av rörelsen. Dennalag träder i kraft och fillämpas första gången vid 1988 årstaxering. Vid denna taxering skall dock iakttas att den som på grund av punkl 5av övergångsbestämmelserna till lagen (1986:000) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) och försia slycket andra meningen avövergångsbestämmelserna till lagen (1986:000) om ändring i lagen (1947: 576) omstaflig inkomstskall inte skall taxeras för inkomst av rörelse, som bedriviishär i riket från fast driftställe, inle heller skall taxeras lill statligförmögenhetsskall för förmögenhet nedlagd i rörelsen. 333 1986/87. Lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs all 4§ kupongskattelagen (1970:624)'skall ha följande lydelse. Skattskyldighet föreligger för utdelningsberättigad, om denne är fysisk person, som ej är bosalt eller stadigvarande vistas här i landet, oskiflat dödsbo efter sädan person, utländskl bolag eller juridisk person, som enligl 16 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomslskall skall likställas med utländskt bolag, och utdelningen ej är hänförlig till inkomsi av rörelse som bedriviis här. För handelsbolag, kommandilbolag, rederi och dödsbo, på vilkel enligt 53 § 3 mom. fiärde stycket kommunalskattelagen (1928:370) skall tillämpas bestämmelserna om handelsbolag, föreligger skattskyldighet för den del av utdelningen som ej är hänförlig till inkomst av rörelse som bedrivits här i landet och som belöper pä delägare som ej är bosatt eller stadigvarande vistas här. Skattskyldighet föreligger för utdelningsberättigad, omdenne är fysisk person, som ej är bosatt eller sladigvarande vistas här iriket, dödsbo efter sådan person, utländskt bolag eller juridisk person, somenligt 16 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall likställasmed utländskt bolag, och utdelningen ej är hänföriig fill inkomst av rörelsesom bedrivits från fasi driflsiälle här / rikel. För handelsbolag, kommanditbolag, rederi och dödsbo, på vilkelenligl 53 § 3 mom. tredje slyckel kommunalskattelagen (1928:370) skalltillämpas bestämmelserna om handelsbolag, föreligger skattskyldighet för dendel av utdelningen som ej är hänföriig lill inkomsi av rörelse som bedrivils/rå/i/oifdriftställe här i riket och som belöper på delägare som ej är bosatl eller sladigvarandevistas här. Skattskyldighet föreligger vidare för utdelningsberättigad,om denne genom annat fång än arv eller testamente innehar rätl till utdelningenulan all ha förvärvat även aktien. gäller dock ej om den utdelningsberättigadeenligl 7 § lagen (1947: 577) om statlig förmögenhelsskalt skall likställas medägare i fråga om skyldighel atl erlägga skatl för förmögenhel för den aklie, påvilken utdelningen belöper, eller, i fall han ej är underårig, genom gåvaerhållit rätten lill utdelningen för icke understigande lio år eller försin återstående livstid. Skattskyldighet föreligger slutligen för utdelningsberättigad,som innehar aklie under sådana förhållanden, atl annan därigenom obehörigen beredesförmån vid taxering till inkomstskatt eller vinner befrielse frän kupongskatt. Skattskyldighetföreligger icke för person, som avses i 17 § eller 18 § 1 mom. lagen om statliginkomstskatt. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974; 996. Dennalag Iräder i krafl . De äldre bestämmelserna tillämpas dockpå utdelning som blivil lillgänglig för lyftning . 1 fråga omutdelning som utgör inkomst av rörelse och blivil tillgänglig för lyftningefter ikraftträdandet tillämpas också de äldre bestämmelserna, om 53 § 1 mom. kommunalskallelagen(1928:370) eller 6§ 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt i momentenslydelse intill skall tillämpas pä inkomsten. 1986/87: 30 7 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1970: 244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar Härigenom föreskrivs atl 3 § lagen (1970:244) om allmännavatten- och avloppsanläggningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Som ägare av faslighet anses vid Bestämmelserna i 1 kap. 5 § fas tillämpningen av denna lag den iighetstaxeringslagen (1979:1152) som enligt kommunalskaUelagen om vem som i vissa faU skall anses (1928:370) är skyldig att beiala som ägare av fastighet gäller också skatt för garantibelopp för fastig- vid tUlämpningen av denna lag. Har huvudman för allmän va-anläggning Iräffal avtal medannan än fastighetsägare om brukande av anläggningen, gäller för denne vad somi lagen föreskrives om fastighetsägare. När omständigheterna föranleder del tillämpas bestämmelseom fastighet i denna lag på byggnad eller annan anläggning, som ej flllhörägaren lill marken. Vad som i lagen föreskrives om ägare av faslighel skalldärvid gälla anläggningens ägare. Denna lag Iräder i krafl . 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1981: 1354) om allmänna värme-syslem skall haföljande lydelse. 4 § Som ägare av en fasiighei anses Bestämmelserna i I kap. 5 § fas- vid lillämpningen av denna lag den iighetstaxeringslagen (1979:1152) som enligt kommunalskattdagen om vem som i vissa fall skall anses (1928:370) är skyldig alt betala som ägare av fastighet gäUer också skatt för garantibelopp för faslig- vid tillämpningen av denna lag. Harhuvudmannen för ett allmänt värmesystem träffat avtal med nägon annan änfastighetsägaren om brukande av systemet gäller för denne vad som i lagenföreskrivs om fastighetsägare. Näromständigheterna föranleder det tillämpas bestämmelser om fastighet i dennalag på byggnad eller annan anläggning som inle tillhör ägaren till marken. Vadsom i lagen föreskrivs om ägaren av faslighel skall därvid gälla anläggningensägare. Dennalag Iräder i krafl . Utdragur prolokoll vid regeringssammanlräde den 21 augusli 1986 Närvarande:slatsminislern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , , Lagrådsremissom följdändringar till slopandet av den kommunala garanti- och utbobeskattningenm. Riksdagenbeslöl att slopa garantibeskatlningen av fysiska personers ochdödsbons fasligheler liksom tidigare sketl i fråga om fasligheler som ägs avjuridiska personer. Reformen finansieras delvis genom att del extra avdragetfrån inkomst av schablontaxerad faslighet avskaffades. Vid samma lillfällebeslöt slopa beskatlningen i ulbokom-mun av fysiska personer ochdödsbon. I förenklingssyfte avskaffades också den individuellaschablonbeskattningen av bostadsrättshavare (prop. 1985/86: 150 bil. 1, SkU 50,rskr. 360, SFS 1986:473). Riksdagensbeslut avsåg endasl de gmndläggande lagreglerna om garaniibelopp, procenlavdrag,extra avdrag och beskattningsort. Jagtar här upp ytterligare ändringar som behövs i skatteförfattningarna. Flertaletålgärder är rena konsekvensändringar. I sammanhanget föreslås ocksä vissa maleriellaändringar saml förtydliganden. Dessa avser förvärvskälleindelningen röranderealisationsvinster (avsnitt 2.1), schablonavdraget vid beräkning avrealisationsvinst vid allframfidsupplåtelse (avsnitt 2.2), definifionen av attrörelse bedrivs här i riket (avsnitt 2.3) och beskattningsort för den som pä gmndav sin anknytning lill rikel anses bosatt här (avsnitt 2.4). Följdändringarbehövs också i laxerings- och uppbördsförfattningarna. Jag avser alt inom korlla upp dessa i anslutning till lagstiftning rörande utbrytningen avskatteavdelningarna ur länsstyrelserna. Förslagel att slopa utbobeskattningenaktualiserar det samband som finns mellan laxering och besvärsrällenligl 7 kap. 1 § kommunallagen (1977: 179). Enligt nämnda lagrum får kommunalabeslut överklagas av den som är medlem i kommunen. Medlem av kommunen ärenligt 1 kap. 3 § kommunallagen bl. a. den som är taxerad lill kommunalskattdär. Chefen för kommer senare att ta upp denna fråga. 2.1 Förvärvskälleindelningen rörande realisationsvinster 1986/87: 30 Mittförslag: Samtliga realisationsvinster och lotlerivinster hänförs lill enförvärvskälla inom inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet. Skälenför mitt förslag: En huvudpunkt i de förenklingar beslutade om ivåras är atl beskattning av all inkomst skall ske endast i hemortskommuneneller för gemensaml kommunall ändamål i . Vid angivna förhållandesaknas för den kommunala beskatlningen anledning atl behålla den nuvarandeförvärvskälleuppdelningen av realisationsvinster där avyttring av fastigheterbelägna i en viss kommun ulgör en särskild förvärvskälla med undantag förhemortskommunen där avyttring av all slags egendom saml lotlerivinsl ulgör enförvärvskälla. Denya reglerna bör i stället ulformas så all samtliga realisationsvinster och lotlerivinsterhänförs lill en och samma förvärvskälla. Ändringen berör också den statligalaxeringen där förvärvskälleindelningen av prakliska skäl helt bygger på denkommunala laxeringen. Delta innebär att vid den slalliga taxeringen uppnäs denytterligare förenklingen alt en realisationsförlust vid avyttring av fastigheti en ulbokommun inle skall läggas lill vid beräkningen av underlag förtilläggsbelopp. Förlusten blir i stället avdragsgill som kostnad iförvärvskällan och kan fulll kvittas mot realisationsvinster på samma sätl somnu får ske om vinslen och föriuslen hänför sig till samma kommun (punkl 4 avanvisningarna lill 36 § kommunalskattelagen (1928: 370), KL, och 2 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL). 2.2 Schablonavdraget vid allframtidsupplåtelse Mitt förslag: Det schabloniseradeomkostnadsavdragel vid allframtidsupplåtelse höjs från . lill 5000 kr.Samtidigt skall en skatlskyldig endasl kunna få etl avdrag för varjebeskattningsår och inte som ett avdrag i varje kommun där sådan upplåtelse sketl. Skälen för mitt förslag:Engångsersättning på grund av allframtidsupplälelse av faslighet jämställs i inkomslskatlesammanhangmed en avyttring av faslighel och faller därför under reglerna förrealisationsvinstbeskattning (punkt 4 andra slycket av anvisningarna lill 35 §KL). Med ersällning på grund av allframtidsupplåtelse avses ersättning på grundav inskränkning i förfoganderätten fill en fasfighel som sker enliglnaturvårdslagen (1964:822), motsvarande inskränkningar enligl andra förfatiningarsaml upplåtelser av nyttjanderätt eller servitutsrätt lill faslighet förobegränsad lid. Om den skatiskyldige i samband med upplåtelsen har fåll ersällningpå grund av upplålelse av avverkningsrätt till skog skall också denna ersätt- ningi vissa fall kunna behandlas som engångsersättning på grund av allframtidsupplåtelse. Engångsersättningarna är atlbetrakta som köpeskilling, varvid så stor del av fastigheten anses avyttrad somersättningsbeloppet utgör av faslighetens hela värde vid liden förinskränkningen i förfoganderätten eller för upplåtelsen av nyttjanderätteneller servilulsrätlen. Vid vinstberäkningen får den skallskyldige avdrag med2000 kr. från det sammanlagda beloppel av de engångsersättningar som denneunder etl beskattningsår har fåll pä grund av upplåtelser inom en och sammakommun, om han inte visar atl han har hafl avdragsgilla omkosinader till sammaeller högre belopp (punkl 4 sista stycket av anvisningarna till 35 § KL). Närschablonavdraget infördes bestämdes del lill . och avsåg den skaltskyldigessamfliga upplåtelser under beskattningsåret. Avdraget höjdes lill . år1971 eflersom del framstod som väl lågt i förhållande lill del fribelopp om5000 kr. som samlidigt infördes för realisationsvinstberäkningarna i sambandmed marköverföring. I syfte att förenkla den kommunala taxeringen beslutaderiksdagen all avdragel i fortsättningen skulle få beräknas särskiltför varje kommun där den skallskyldige under beskattningsåret har gjort eneller flera upplåtelser (prop. 1980/81: 104, SkU 40, rskr. 228, SFS 1981:256). Eflersomall inkomst skall beskallas i hemortskommunen är det inte längreav laxeringslekniska skäl motiverat atl behälla bestämmelsen om all schablonavdragetskall beräknas för varje kommun för sig där allframtidsupplä-telser gjorts. Schablonavdragethar varil oförändrai . Med hänsyn lill penningvärdetsfall och för all molverka en skalleskärpning i de fall den skatiskyldige görupplåtelser i flera kommuner etl visst beskattningsår finns del skäl alt någolhöja avdraget. För atl schablonavdraget skall fylla sin funktion all förenkla laxeringsarbelelär . enligl min mening en lämpligt avvägd nivå. 2.3 Begreppet rörelse bedriven här i riket Mitt förslag:Fysisk person som inle är bosalt här i riket och utländskt bolag ärskattskyldiga här för bl. a. inkomst av rörelse, som här bedrivits. Begreppetrörelse som här bedriviis preciseras till alt avse rörelse som bedriviis frånfast driftställe här. Begreppet fast driftställe ges en ny definiiion. Vidareföreskrivs all med begreppet riket avses även kontinenlalsockeln. Skälen för mitt förslag:Fysiska personer som är bosatta ulomlands och utländska bolag är enligl 53 § 1mom. KL och 6 § 1 mom. SIL skattskyldiga i bl. a. för inkomst avrörelse om rörelsen har bedrivits här i landel. Skallelagstiftningeninnehåller inte någon bestämmelse som anger när rörelse skall anses bedriven iSverige. Har rörelse utövats från etl fast driftställe här i landel lorde detdock vara hell klart all skattskyldighet föreligger. Även när fast driftställesaknas torde en rörelse i princip kunna För delta talar bl. a. alt det funnils en Prop.1986/87: 30 - numera upphävd - bestämmelse om beskattningsort för sådana fall(57 § 1 mom. andra stycket KL). Det är svårt atl ange under vilka omständigheterdelta skall anses vara fallet. De regeringsrättsavgöranden som finns på områdetär få. Praxis synes emellertid ha intagit en restriktiv hållning vidbedömningen av om en rörelse skall anses utövad i i de fall all del intefinns någol fast driftställe.