prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Patentbesvärsrätten anser inte att patentverket skallfä obegränsad tillgång till avgifterna för sin verksamhel, eflersom de inte svarar mot nägonarbetsinsats frän verkels sida bortsell frånadministration av patentregistret. Patentbesvärsrätten pekar pä möjUgheten all specialdestinera dessa avgifter förolika aktuella behov inom teknisk forskning och utveckUng. Statskontoret anför alt i och med altverksamhelen vid patenlverket skall ge fuUkostnadstäckning, är det väsentligt hur stor del av de inkomna avgiftema som får disponeras av patenlverkel ochhur slor del som skaU inlevereras till statskassan. Statskontoret nämneri detta sammanhang atl en översyn avlaxersättningen vid palentverket ulförs av RRV. Den redovisas under oklober månad 1986 ochinnehåller RRV:s syn päpatentverkets avgiflspoUtik och marknadssituation. Statskontoret ser RRV:s rapporl som elt komplement till det fördaresonemangel om fuU kostnadstäckning. Svenska industrierspalentingenjörers förening kommer in på kostnadsfrågan och undersiryker all del svenska patentverket ärkonkurrensuisatt från det europeiskapalentverket (EPO). Därför får patentverkets föreslagna förändringarinte medföra några kostnadshöjningar för de sökande. Delta skulle kunna leda tiU ett minskat utnyttjande av det svenskapatentverket, vilket i sin lurleder till försämrade möjligheter all uppnå verkels målsättningar. Föreningenanför också att den "arbetsfria" inkomsten för palenlverket frånEPO-avgiftema bör komma de sökande till del genom bäitre kvalitet påhandläggningen och kortare behandlingstider. Industriförbundoch SHIO-Familjeföretagen instämmer i föreningens mening. 2.5 Bolagisering av patent- och registreringsverket RRVanfÖT alt för atl patenlverket skall höjaeffektiviteten och öka konkur renskraften så krävs en ökad flexibilitet i organisationen. produktion kännetecknas av tjänster som är icke-konkreta och icke-repeli- tiva, liten åtskUlnad meUan produktion och konsumtion samt att kunden tUl stor del deltar iproduklionen. Organisationen måste snabbt kunna anpassa sig tUl förändrade marknadskrav,producera och helsl med sänkt resursinsats reproducera vissaIjänsler med bevarad eller höjd kvalilet. Nackdelar med myndighetsformen är tungroddheten och osmidighelen. Tungroddheten sammanhänger ofta medingående reglering av förvaltning och resursanskaffning.Myndighetsformen är en nackdel även om den finansieras genom 1000-kronorsanslag. Stiftelseformen anser RRV inte heller vara bra, eftersom den är avsedd för verksamhet av icke affärsmäs- 111 RRV föreslår atl för att patentverket ska bli etl effektivi stödProp. 1986/87:100 för svensk industri och för närings-och industripolitiken; såbör verksam- Bil. 14 heten bedrivas i aktiebolagsform. Staten kan utöva sillägarinflylande genom att i bolagsordningen,på slämman och genom lagstiftning reglera och styra verksamheten sä alt den gåri linje med de övergripande målen. EnligtRRV "lorde en klarare ansvarsfördelning mellan regeringens/departementets policyskapande uppgifter ochpatenlverkets löpande uppgifter bidra tiU all fokusera verkelsinneboende resurser liU nytänkande vad gäUerinnehållet i de tjänster de producerar och själva serviceleverans-processen(kvalitet, balanser m.m.)". Arbetsformer, personal-, lokal- och ADB-invesleringar, prissätlning, produktsortimentosv. blir med en aktiebolagsform lättare att anpassa lill vadverksamheten kräver och kundema är villiga alt betala för. Statskontoret anseratt patenlverket bör bibehåUas som statlig myndighet. Enbolagslösning bör användas för organisationer som arbetar mot en konkurrensutsattmarknad. bör väljas då verksamheten har ettoffentiigrättsligt förhällande mot fysiska och juridiska personer. Vidmyndighetsformen bibehålls insyn och kontroll. Verksamheten kan då påverkasgenom poUtiska beslul efler offentlig deball. Statskontoret finner att patentverkets kunderstår i elt myndighetsförhållande till verket. Översynen har redovisat eri målformulering vad gällerhandläggningen av ärenden inom patentavdelningen. Målsättningen är all minska ärendebalanserna ochhandläggningstiderna. Förslagel är: utförlig bedömning och motivering i första föreläggande; förstaföreläggande , resp. 18 månader för prioritetsärenden; beslutinom i alla ärenden; balansennedarbelad till 18000 å 19000 ärenden per ; balansen nedarbetad till 15000 ärenden per den 1januari 1990. , industriverket,palenibesvärsrätten, slalskontoret, TCO, Svenska palentombudsföreningen.Svenska industriers patentingenjörers förening, ,och instämmer i vikten av att arbeta ned balanserna och förkorta handläggningstiderna. TCO, 5ve«s/cflpare«roff)fcMen, Svenska industriers patentingenjörersförening, och'medSHIO-Familjeförelagen framför uttryckligenatl de är positiva tiU översynens målformuleringar. Statskontoret framhåller att för attsäkerställa kvaliteten och bredden i patentverkets verksamhet är ärendemängden av cenlral belydelse. En stor ärendemängd ger möjlighet atl sysselsätta elt stort antal patentingenjörer. För att patentverket skall upprätthålla sin PCT-slatus krävs minst 100 patentingenjörer. Hur problemet med alterhålla en stor ärendemängd skall lösas framgår inte av översynsmaterialet enligt statskontoret. toret konstaterar att korl handläggningstid är patenlverkets viktigastekon- Prop. 1986/87:100 kurtensmedeli förhällande lUl EPO. år orolig för att en snabb och effektiv handläggning kaninverka negativt pä kvaliteten. Föreningen anser att hög kvalitet ärviktigare än att handläggningen sker snabbi på bekostnad av kvaliteten. uppfattning bör kravet på nedarbelning av balanserna ickevara del primära. ser gärna att ärendebehandlingenmer sker i en dialog mellan patentverket och sökanden/ombud. Därför vill deatl den nuvarande s.k. kompakta behandlingen försvinner. (Den innebär i principatt efler en enda skriftväxling meUan patentverket och sökande/ombud ska beslut i ärendetfattas). På grund av den kompakta handläggningen sker; enligt föreningen,många onödiga avslagsbeslut.Dessa avslagsbeslut belastar patentbesvärsrätlen. Detta skuUe kunna undvikas genom att en dialog förs mellan patentverket och sökande/ombud. föreslår atl det i målformuleringen intas en skrivning sominnebär att om sökanden sä önskar skall patenlverket sträva efter snabbastmöjliga beslui, dock utan kvalitelsförsämring. En kortare behandlingstid, som inte kräverstörre personalresurser, kan vara till fördel för patentverketskonkurrenssituation. I översynens målformulering för patentavdelningenföreslås införande av ITS-granskning i alla ärenden. Styrelsen för teknisk utveckling(STU), statskontoret och är posiliva till förslaget. SrU undersirykervikten av att palenlverket upprätthåller och förbättrar kvaUteten pånyhetsgranskningen. Denna är enUgt STU avgörande för patentverkets konkurtenskraft. Styrelsenanser alt ITS-granskning bör införas förstsedan ärendebalanserna nedarbetats. ITS-granskning medför en störtearbetsinsats per ärende. STU menar atl patentverket bör disponera de avgifter som inflyter från såväl verksamheteni som frän EPO så atl en ökad arbetsinsats per ärende blir möjlig. Statskontoret anseratl införande ay ITS-granskning bör vänta tills handläggningstidema inte överskrider 4 är ochbalanserna uppgär tiU högst 20000 ärenden.Eftersom genomförande av ITS-granskning torde medföra en genomgripande omorganisation av arbelet inompalenlavdelningen så föreslår attpatenlverkel , redannu i förelägganden (som inte är av leknisk karaktär) och godkännandebeslut börjar redovisa samtiigapublikationer, som vid granskningen särskilt studerats och beaktats. Detla gersökanden en bättre bild av teknikens ståndpunkt. 3.3 Organisation av patentavdelningen Patentbesvärsrätlenär inle övertygad om alt översynens föreslagna för ändringar påverkar avdelningens kapacitet ipositiv riktning. ochSHIO-Familjeföretagen stäUer sig posi- . 1986/87:100 liva tillöversynens föreslagna förändringar i organisationen. De tror att Bil. 14förändringarna kan bidra till förbättrade kontakter med avnämare och ökad effektivitet i arbetet. Även TCO är positivalill översynens förslag. är chefen för palenlavdelningenställföreträdare för verkschefen. I översynen övervägs att fördela uppgiftensom verkschefens ställföreträdare på samtliga programenhetschefer enligt enrotalionsproce-dur. Patentbesvärsrätlen finner inga skäl attändra på den nuvarande ordningen. Detta pågmnd av att palenlavdelningen är den tunga programenheten inom verket. Ensådan förändring skulle, enligt patentbesvärsrätten, inte heller leda till allhöja produktionen på palenlavdelningen, vilket är det primära syflel medöversynen. I översynen föreslås atl ledningenförstärks genom att "patentstyrel-sen" i nuvarande organisationavdelningschefen - vid sin sida får en "vice palentchef'. PatenlchefenskaU svara för den utåtriktade verksamheten,medan den vice patentchefen skall svara för avdelningens inre organisation ochverksamhet. Patentbesvärsrätten menar att den nuvarandeavdelningschefens arbetsbörda är betungande och att han behöver avlastas. Men rätten anser del olämpligt alt debådas verksamhelsomräden blir åtskilda. De två bör i slället kunnaersälta varandra. 3.3.3Omvandling av patentbyråerna tiU områdesenheter Iöversynen föreslås att nuvarande nio byråer inom patentavdelhingen inordnas i tre huvudområden med inriktning påelektroteknik med aUmän fysik, mekanik och kemi. och Svenska industrierspatentingenjörers förening är posiliva till översynens förslag. Patentbesvärsrätten ifrågasätter omförslaget innebär ett förstärkande av ledningsfunklionerna som avses underpunkt 3 i direkliven av den 19 seplember 1985. Rätlen anser alt treområdeschefer torde ha mindre möjlighetatl leda arbelet än nio överingenjörer. Enligt förslaget skall det vara möjligtför områdescheferna att delegera vissa beslut till s.k, gruppchefer,anser det oklart vilka beslut som menas. Om del avser avslags-och invändningsärenden skulle det försvåra en enheilig praxis inompatentavdelningen. Dessutom framhåller rätten att det kan bli svårt atl indelapatentavdelningen i tre leknikområden. Översynenföreslår all del inom de olika strategiska områdena bör bildas särskilda patenlgmpper (20 å 25 st) om 4-7 ingenjörer av rotiar med tekniska områden som ligger nära varandra. De skall ersätta nuvarande tekniska byråer, produktionsorganisation och kontaktgmpper. En medlem i varje gmpp skall ha ansvar för enproduktionsplan, för inskolning och för 114 1986/87:100Svenska industriers pateniingenjörers förening och Sven.ska uppfinnare- Bil. 14 föreningen är positiva till översynens förslag. Patentbesvärsrättenifrågasätter om förslaget verkligen leder liU all konlaklerna mellangranskarna ökar. Vad man möjligen kan komma att vinna är det all man genomproduktionsplanen kan uppnå en jämnare produktion i den mening atl enutjämning av ärendebalanserna mellan rotlarna sker. viUframhåUa vikten av atl beslul fattas på rätlnivä, eftersom det i översynen föreslås all viss beslutanderätt kan delegeras frän områdeschef till gruppenheten.Föreningen anser att vikliga beslut, såsom t.ex. invändnings- ochavslagsärenden, bör underslällasområdeschefen. En kommunikalion mellan de olika områdesenheterna och grupperna måste, enUgt föreningen,också liUskapas. Delta för att motarbeta risken för olikartad praxis inommyndigheten. Svenskauppftnnareföreingen år av samma mening som palentombudsföreningen. På grund av den kraftiga.tiUströmningen av vammärken harhandläggningstidenförlängts. 1 översynens måUormulering vad gäller vammärken har föreslagits all: förstagranskningsbeskedet skall vara klart ;genomsnittlig behandlingstid skall vara högst 10 månader saml ärendenrörande registrerade vammärken skall normalt avgöras utan dröjsmål. TCO, ,Svenska industriers palentingenjörers förening, ochSveriges industriförbund biträder översynens målsättningar. Statens industriverkframhåller endast att handläggningstiderna är otillfredsställande och atl åtgärder måstegöras för att stärka verkets konkurrensförmåga.Industriverket framför att problemet med handläggningstiderna har framkommit i industriverkets utredning,Krängelsverige myt eller sanning (SIND 1986:4). Patentbesvärsrättenframför att eftersom byrän har en hög personalomsättning och en krafligl ökadärendetiUströmning ökar handläggningstider och balanser. Besvärsräiien anser atl enpersonalförstärkning är nödvändig. Svenskaindustriers patent-ingenjörers förening delar patentbesvärsrältens mening. I översynen beskrivsäven målen för mönsterärenden. Där sägs att försia granskningsbeskedskall ske inom 5 månåder; registrering efter kungörandet ominvändning ej görs; genomsniltlig behandlingstid 11 månader samt högrekvalitet på mönslerskydden genom mer omfattande och djupgående granskning. Svenska industrierspalentingenjörers förening menar alt för att den lagstadgade prioritelsrättenskall kunna utnyttjas i praktiken måste första 115 1986/87:100 med SHIO-Familjeföretagen inslämmer i denna uppfattning. I översynen föreslås alt vammärkesbyrån omvandlas liU enavdelning med tre sakenheter för resp. vammärken, mönster och namn med en avdelningschef som i förhållande lill dennuvarande byråchefen skulle få ett vidgatadministrativt beslutsansvar. Vidare föreslås i översynen att det för vammärkesenhelen inrättas en chefstjänst på sammanivå som för möns-ler- och namnenhelerna. Detta för att avlastaavdelningschefens arbetsbörda. TiU dennachefs tjänst hör att fatta slutliga beslut i vammärkesären-den. TCO och Svenska industriers palentingenjörersförening är posiliva lill översynens förslag om en förändradorganisalion. Palenibesvärsrättenanser del olämpligt atl avdelningschefen inte skall ha en kontinuerligkontakt med vammärkeshanteringen. Avdelningschefen bör, enligt besvärsrätten, fortfarande haansvaret för den löpande verksamheten medmöjlighet att i viss omfattning delegera beslutsfattandet. Rätten anför atl del"på grund av ärendetillströmningen på varumärkesbyrån har aktualiseratsatt lägga ul klassningsuppgiflema på de olika granskningsrotlarna. "Palenibesvärsrätten menaratt även om detta inte är rationeUt så verkar det ofrånkomligt. Rätlen anser det fortfarandenödvändigt att en jurist med kännedom om klassningsfrågor har det övergripandeansvaret för denna verksamhet. Kunderna har bUvit lidande av en aUtför långhandläggningstid. I översynenges en målformulering. Den säger atl: registrering av ärende skall ske ; insänd räkenskapshandUng skaUvara tillgänglig ;beställda registreringsbevis m. m. skall effektueras ; telefonförfrågningarskall besvaras ; samt all lyhördhet för kundanpassad informalionskapas. instämmer i att åtgärdermåsle göras för att förkorta handläggningsliderna. , , Svenska industriers patentingenjörersförening och med SHIOFamiljeföretagen är posiliva tiUöversynens förslag. Svenska palentombudsföreningenkonslalerar att en bristfällig granskninggörs på bolagsbyrån. Granskare har, enligt föreningen, förbisett eller intelagil hänsyn liU förekommande vammärkesregistreringar. Delta leder till mänga konfliktärenden.Palentombudsföreningen anser alt kravet pä effektivitet och utfärdande av registreringsbevis kansänkas något till förmån för en kortekt behandling. En alltför snabbhandläggning ökar risken för förbiseenden och fel. SverigesAdvokatsamfund är kritisk mot bolagsbyråns rutiner vid namn granskning av nyanmäldabolagsfirmor. Firmor har godkänts trots att 116 närliggande namninom samma bransch förekommit. Enligt samfundet Prop, 1986/87:100 fordrasen översyn av granskningsmaterialet och arbetsmetoderna. randetiUstånd, då ett bolag inte likvideras trots att räkenskapshandlingar inte insänts under ett halvt decennium, kan inteaccepteras enUgt advokaisamfund.Samfundet är därmed positiva lill att bolagsbyrån börjat driva in räkenskapshandlingar.Detla torde ytteriigare effekliviseras om, som föreslås, en särskild enhet bildas förräkenskapshandlingar. 5.2 Organisation av bolagsbyrån Översynen finner övervägande skäl för att bolagsbyrånäven fortsättningsvis skall vara en del av patentverket. Det föresläs dockförändringar i organisation och styrning i syfte atl åstadkomma en vidgadhandlingsfrihet och störteekonomisk självsländighet för bolagsbyrån. , styrelsen för teknisk utveckUng, , Svenska industriers palentingenjörers föreiung.Svenska uppflnnareföreningen och medSHIO-Familjeförelagen instämmer i översynens förslag. Statsverkens ingenjörsförhund anför ocksåalt eftersom bolagsbyräns arbelsuppgifter harmonopolkaraktär bör den inte ombildas lUl akliebolag. Indusiriverkel anser alt del långaavståndet och därmed svårigheterna attsamordna verksamheten bör leda tiU atl bolagsbyrän bildar en självständigmyndighet. Slatskonioret föreslår också att bolagsbyrån avskiljs från palentverket. RRV instämmer i detta ochmenar att del finns etl visst samband mellan bolagsbyråns verksamhet ochpantentverkel. Men del är intetillräckligt, enligt RRV, för att upprätthålla sammanhållningen. Även om administrationskostnaderna skuUe bli större,så anser RRV ändå att bolagsbyrån böravskiljas från pantverkel. För att motverka alt administrationskostnaderna blir större bör det, enUgt RRV,undersökas om inle de fill SundsvaU lokaliserade myndigheterna skulle kunnasamordna viss administration. MenRRV viU poängtera att en sådan samordning inte ulgör en fömtsättning för ett avskiljande av bolagsbyränfrän patentverket. TCO anser attkonsekvenserna för bolagsbyrån som en självständig myndighel ärofuUständigt utredda. Därför vill de inte ta stäUning till bolagsbyrånsorganisatoriska ställning. Berörd personal finner dock sambanden med patenlverket så svaga all enavskiljning bör ske. TCO har också framförtatt de är nöjda med de i översynen föreslagna organisatoriska förändringarnainom bolagsbyrån. Vidlänsstyrelsernas handelsregisler registreras enskilda firmor, handels bolag och ekonomiska föreningar. Sett urfirmarättslig synpunkt vore det, enligt översynen, av värde att handelsregistrens verksamhet samordnades med bolagsbyråns. och advo katsamfund delar översynens uppfattning, vill kraftigt understryka vikten av att den 117 rättsosäkerhet,som sammanhänger med den nuvarande brislen pä sam- Prop, 1986/87:100 ordning, försvinner. , RRV och Sverigesadvokatsamfund anser alt frågan om ensamlad företagsregistrering bör utredas i särskUd ordning. 6.1 Expansion av uppdragsverksamheten Näringsfrihetsombudsmannenframhåller atl om inte personalsvårigheternafär en lösning måste expansionen på uppdragssidan bestå tUl ärendebalansernanedbringats. instämmer i detta. Styrelsen förteknisk utveckUng framför att uppdragsverksamheten bör hållas på en sådan nivåatl mälen för handläggningen kan uppnäs! Slalskontoret anser all effeklerna av enminskad patenlärendemängd kan leda till en ökad uppdragsverksamhet. TCO menar att det ärviktigt för patentavdelningen att uppdragsverksamhelen även harminst samma omfattning som . Ett av skälenär "PCT-gränsen", där verket inte får ha under 100 granskare för att kunna fortsätta vara . Ett annalskäl, enligt TCO, är att kompetensproblemuppstår med för få granskare, eflersom det då blir slora tekniskaområden för varje granskare alt ha hand om. 6.2 Uppdragsverksamheten som konkurrensutsatt Näringsfrihetsombudsmannenkonstaterar atl uppdragsverksamhelen arbetar i konkurtens med näringslivet iövrigt. Sverigesadvokatsamfund anger att belänkandet på flera ställen framhåller altuppdragsverksamhelen, vad gäller patent (InterPat), är konkurrensuisatt. Samfundet anser det vara en överdriftatt påslå all InterPat konkurrerar på Uka villkor. 6.3 Gränsdragning mellan myndighetsutövning ochuppdragstjänster Iöversynen framhålls att det är viktigt atl den affärsdrivande uppdragsverksamheten inte tar i anspråk resurser inommyndighetsutövningen, som i första hand är avsedd för ärendehandläggning ochnedarbelning av balanser. , styrelsen för tekniskutveckling, patentbesvärsrätten, TCO, . Svenskaindustriers palenUngenJörers förening,och medSHIO-Familjeföretagen delar uppfattningen i översynen. framhåller atlelt klarare isärhållande av uppdragsverksamheten frän myndighetsuppgifterna borde eftersträvas så att inte en och samma person handläggersamma patentfråga bäde i upp dragsform och säsom myndighetsutövare. I översynen föresläs att om verksamheten bolagiseras så kan den utnyttja resurser även utanför ver- 118 kel.Om man låter bolagets uiomslående konsuller arbela med frågor, Prop.1986/87:100 såsom l.ex. om palenterbarhet och patentintrång, skulle kravet påverket Bil. 14 atl dess egen personalendast tar fram objektiv information kunna upprällhållas, enligtnäringsfrihetsombudsmannen. Ombudsmannen anser alt del varil värdefulll omdenna problemställning analyserats mer. Vidare framhålls all det är viktigtatl patentsökande som använt sig av uppdragsverksamheten inte gynnas iförhållande tiU andra som inte gjort det. Slyrelsen förteknisk utveckling påpekar också att uppdragsverksamheten inte fär leda lillalt personalen hamnar i en konfliktsituation som kan påverkaobjektiviteten i myndighetsutövningen. Styrelsen anser alt patent-ärenden ifrågor om patenimöjligheter, skyddsomfång; intrång och liknande måste ligga ulanföruppdragsverksamheten. anför att det bör komma an pä patentavdelningen alt avgöra om och i vilkenutsträckning resurser skall ställas tilluppdragsverksamhetens förfogande. Föreningen menar atl uppdragsverksamhelenutvecklats på bekostnad av myndighetens handläggning av patentansökningar.Detla har, enligt föreningen, påskyndat en negativ UtveckUng av antaletinlämnade ärenden. Svenska industriers patentingenjörersförening anser alt patenlverkets primära uppgift är alt ta fram elt sådantantal arbelsuppgifler för granskarna, attmyndigheten kan behälla så mänga granskare som behövs för alt palenlverket skall vara effekiivt och ha en brakvalitativ handläggning. Dimensioneringen av uppdragsverksamheten kan därförendast göras av patenlverkel. menar att ju meraggressivt InterPat (uppdragsverksamheten inom patentavdelningen) marknadsförsina Ijänster deslo slörre är risken att den myndighetsutövandepatentavdelningen avtappas på arbetskraft. I översynen framgår att InterPatavser alt öka sin marknad även i utlandet. medSHIO-Familjeföretagen finner det väsentligt att uppdragsverksamheten inteekonomiskt eller personellt subventioneras av den myndighetsutövandeverksamheten. framhålleratt det i översynen visats en nedgång av antalet ingenjörstimmar (budgetårel1984/85 ca ). Denna nedgångberor på att ingenjörsuppdragen hälls på en låg nivå för att balansen avicke avgjorda ärenden skaU nedarbetas. I översynen sägs att när balansen nedarbetats skall åter ingenjörsuppdragenmarknadsföras. Detta beräknas ske . Föreningen finner detdärför märkligt och oacceptabelt att patenlverket under budgetårel 1985/86 ökaringenjörsuppdragen tiU . och viU framhålla kravet på en särredovisningav uppdragsenhetens verksamhet. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) kommenierar etträkneexempel som redovisas i en fotnot på s. 23 i översynens etapp II, . kundeminst 480 ingenjörsmannaår sparas om de pateniansökningar Prop.1986/87:100 som leder tiU avslag istället inlämnades som granskningsuppdrag.STU Bil. 14 anser att del även ligger en betydande arbetsinsais bakom granskningsuppdragen för att de skaU kunna ligga tillgmnd för om en patentansökan skallinges eller ej. STU menar att del i slället ofta är sä att hastigt inkomnagranskningsuppdrag endast väcker falska förhoppningar. STU framhäller atl det inte går att reducera mängdennedlagt ingenjörsarbete genom att ersälla patentansökningar medgranskningsuppdrag. STU anser atlgranskningsuppdrag, för att ge en god fingervisning om patenlmöjlighc-terna,måste vara väl genomarbetade och försedda med palentkrav eller liknande tydlig definition avgranskningsinriktningen. Granskningskosl-nader för pateniansökningar sominte godkänns och som inte täcks av inlämningsavgiftenbör. enligt STU, liksom tidigare täckas av årsavgifter för godkändapatent. 6.5Organisation av uppdragsverksamheten (InterPat) Iöversynen föresläs att uppdragsverksamhel via InterPat bör bedrivas i aktiebolagsform.