prop · GA0333 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1986/87: 33 med bedömning av den ekonomiska utvecklingen och 1987 Skr 1986/87: 33 Regeringenbereder fillfälle all la del av vad som har tagits upp i bifogade uidragav regeringsprotokollet samt överiämnar en i utdragetangiven promemoria med bedömning av den ekonomiska utvecklingen och 1987. - 1986/87:33 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Peierson, S. , , G. Skrivelse till med bedömning av den ekonomiskautvecklingen och 1987. Konjunkturinstitutethar till regeringen överlämnat sin årliga höstrapport med en beskrivning avsamhällsekonomins utveckling och 1987. Mol denna bakgrund har enpromemoria utarbetats inom med en bedömning av den inlernalionellaoch svenska ekonomiska utvecklingen och näsla år. Denna bör fogas lillprotokollet i detla ärende som bilaga. Jagdelar bedömningen av den ekonomiska ulvecklingen 1986 och 1987 som har kommii lilluttryck i finansdepartementels promemoria. Jaghemställer att regeringen överlämnar promemorian lill och berederriksdagen tillfälle atl ta del av vad jag nu har anförl. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar i enlighel med hanshemställan. Bilaga Skr.1986/87:33 Denpromemoria, som härmed läggs fram har utarbetats inom ochbeskriver den inlernalionella och den svenska ekonomins utveckling t. o. m.1987. Det huvudsakliga underiaget är höstrapporl, vilkenoffentliggjordes . Arbetet har letts av statssekreteraren departementsrådel . ti /87. 1 Sammanfattning Skr. Enväsentlig förutsätlning för den bedömning av den svenska ekonomins utveckling1986 och 1987, som görs i denna promemoria, är all konflikten på den offentligaarbeismarknaden inle blir så långvarig all den nämnvärt påverkar utvecklingen. Deinlernalionella förulsällningarna för den ekonomiska utvecklingen innevarandeår har förändrats i så måtto all den ekonomiska aktiviteten i industriländernaunder årets försia hälft blev belydligl svagare än förutsett. Oljeprisfallethar ännu inte fått den stimulerande inverkan på väridsekonomin som förutsattesi våras. BNP-tillväxten i OECD-området vänlas nu för året i sin helhet bli 21/islället för något såsom anlagits i den reviderade nationalbudgetenför 1986 (RNB 86) i komplelteringspropositionen (prop. 1985/86:150, bil. l.l).Dollarkursen har fortsatt alt falla nägot, medan den bedömning som gjordes ivåras av oljepriserna forlfarande stär sig väl. Enmarginell förstärkning av tillväxten i OECD-området fömtses 1987 jämfört . Den är bland annal hänförlig till en viss ökad efterfrågan iVästeuropa och till följd av de realinkomstökningar som redan harinträffat i samband med oljeprisfallet och som förväntas även under näsla år.Arbetslösheten i OECD-området vänlas ligga kvar på nivän och inflalionen vänlasuppgå till . Detkan emellerlid inte uteslutas att tillväxten i industriländerna blir svagaresärskilt och . En minskning av detamerikanska budgetunderskottet i förening med en ökad tillväxt utanför FörentaStaterna skulle kunna bidra lill atl reducera de nuvarande storabetalningsobalanserna. I den mån en effekliv samordning av den ekonomiskapolitiken i de stora induslriländerna inle kommer till stånd är risken stor förminskad tillväxt. Det kan inte uteslutas alt ökad proteklionism därvidförvärrar situationen. Närdet gäller den svenska ekonomins utveckling kan noleras atl bytesbalansen förvänlasbli avsevärl bättre än vad som förulsågs , främsl till följd av lägreimport. Även exporten väntas emellerlid bli något lägre. Överskottet ibytesbalansen beräknas bli ca . Prognoserna från RNB 86för den privata och offentliga konsumtionen är oförändrade. Däremot förulses nunägol lägre ökningsial för bruttoinvesteringar, lagerinvesteringar och BNP. Sysselsältningenser ut att öka i enlighet med tidigare beräkningar och arbetslösheten reducerasnägol. Priser och löner stiger något mer än lidigare förutsatt.Konsumentpriserna beräknas nu öka med 3,mellan och december1986. Ävenför förulses en BNP-lillväxl på , se tabell 1. Den privata konsumtionen beräknas liksom öka med ca 2 1/1987, medan tillväxten i den offentliga konsumtionen väntas avta lill 1987. Efler den svaga invesieringskonjunkturen i är, främst till följd av en svacka i industri- och bostadsinvesteringarna, beräknas de toiala bruttoinveste ringarna öka med ca 2 1/1987. Exportens ökningstakt väntas avta något till , medan importen beräknas öka med , dvs något mer än i är. 1986/87: 33 Import av varor och tjänster -0,1 -0,4 -0,3 -8,6 -1,1 -1,8 -1,3 -5,0 -1,0 Export av varor och tjänster ' Förändringstalet avser förändring i lagerinvestering iprocent av föregående års Källor: , ochfinansdepartementet. Denna utveckling innebär all BNP-tillväxten även 1987 lillstörsta delen torde komma atl bäras upp av konsumlionsökning medankapitalbildningen lämnar ell obetydligt bidrag, se nedanstående tablå. Bidrag till BNP-tillväxten 1983-1987 Årlig procentuell volymförändring och bidrag därtill 1983 1984 1985 1986 1987 -0,7 ' Bruttoinvesteringar, lagerinvesteringar ochnettoexport. Det är främst neltoexporten som väntas dra ned BNP-tillväxten1987. är en följd av all de svenska förelagen i viss utsträckningförutses föriora marknadsandelar på både hemma- och exportmarknaderna. För alluppnå full sysselsällning och samhällsekonomisk balans pä längre sikl är detnödvändigt dels all BNP-tillväxten blir någol starkare än 1986 och 1987, delsatt kapitalbildningen ger elt slörre bidrag till dennna tillväxt. Arbetsmarknadslägel vänlas förbli gotl under näsla är. Sysselsätlningenförulses fortsätta all öka, dock i nägol långsammare lakl än . Antalelsysselsatta beräknas öka med närmare 30000 personer 1987. Arbetslöshetenberäknas därigenom bli ungefär oförändrad (drygt 2 1/). Internationellt seltär della en mycket god utveckling. Arbetslösheten i OECD-området är i genomsnitldrygl . Denlägre inflationstakt som har nåtts beräknas bestå under näsla år. Skr.1986/87: 33 Konsumenlpriserna beräknasöka med ca 3 1/mellan Bil. Orsaken till dämpningen av inflalionen är främsl sänktaoljepriser och räntor. förulsälts inflalionen komma alt hållasnere av låga internafionella prisökningar, lägre limlöneökningar än ochkvardröjande effekter av årets låga inflation bl. a. via jordbmks-förhandlingarna.I prognoserna har utgålts frän de löneavtal som har slutitspå den privala arbetsmarknaden. Vidare har för beräkningarna bud från seplember månad med den precisering som gjordesden 29 seplember när det gäller den offentliga arbeismarknaden. Del innebär engenomsnittlig limlöneökning för hela ekonomin på 1986 och ca 4 1/2 %1987. Bylesbalansenväntas visa ett överskott pä ca . 1987, vilkel är något mindre äni år. Försämringen beror främst pä den lidigare nämnda minskningen av den realaneltoexporlen. Prognosen för bytesbalansen baseras på anlaganden om oförändraddollarkurs (6,.) och oförändrat oljepris (per fal). Miljarder kr., löpande pri Export av varor Import av varor Korrigering av handelsstatistiken Tjänstebalans Transfereringsnetto -23,6 -27,0 -31,7 -28,5 -29,2 -10,4 Källor:Statistiska centralbyrån, , och . Denoffenlliga sektorns finansiella sparande vänlas, främsl till följd av engångsskattenpå försäkringsbolag m.fl., visa elt marginellt överskott 1987. Bortsett frändenna tillfälliga inkomst väntas en ökning av del offenlligasparandeunderskottet jämfört med . Statens budgetunderskott beräknas med utgångspunkifrån av statsmakterna fattade beslul och av regeringen föreslagna åtgärder öka lill45 miljarder kr. Prognosernaför 1987 lyder därmed på en viss försvagning av den underliggande finansiellabalansen. Försvagningen är lill väsenllig del en följd av alt pris- ochlöneökningarna ännu inte har anpassais ned till den nivå som gäller i omvärldenoch av att den exporterande och importkonkurrerande delen av näringslivel ännuinte har byggts ut i fillräcklig omfattning. 2 Internationell utveckling Skr. Den internationellaekonomiska utvecklingen under försia blevbetydligt svagare än vad som förutsägs i den reviderade nationalbudgeten för1986. De lägre oljepriserna och de fallande inlernationella räntornaåterverkade inte på den ekonomiska tillväxten i den takt och i den omfattningsom allmänl hade förväntats. I stället synes de negaliva effekterna lill enbörjan ha dominerat. De oljeexporterande länderna anpassade sin import till desjunkande intäkterna betydligt snabbare än väntal, som övriga råvamexporlerandeländer tvingades till en fortsall neddragning av sin imporl. Den realinkomstökning,som oljeprisfallel medfört i oljeimporterande länder, har ännu inte omsatts inågon påtaglig och allmän ökning av konsumtionen. I flera länder har sparandet ökal. Ävenvärldshandeln utvecklades myckel svagt . Till dettabidrog inle endast de oljeexporterande ländernas minskade import, utan även delsätt med vilket olika länder reagerade pä de slora växelkursförändringar sominträffat sedan höslen 1985. Exporten från länder med apprecierande valutorminskade snabbare än exporten ökade frän länder med deprecierande valutor. Enviss förbättring av det världsekonomiska lägel kan förväntas under återstodenav och . Effekten av de lägre oljepriserna och den lägre inlernationellaräntenivån torde successivi slå igenom och gynnsamt påverka såväl produklionsom handel. Med hänsyn till den svaga ulvecklingen lordeemellertid tillväxten för totalt inte komma att överstiga 2 1/2%för hela året. väntas BNP-ökningen bli 2 3/för OECD-ländernatotalt. Ett genomgående drag i den förutsedda ulvecklingen - särskih ulanförFörenta slalerna - är en förstärkning av den inhemska efterfrågan, framför alllprival konsumlion. Samlidigt väntas en omsvängning i negativ riklning av denreala externa balansen i särskilt och , vilkasvalutor apprecierat kraftigt . 2 1/2 Konsumentpriser i , % ' Arbetslöshet i , nivå i % valutor, % per är" -1,2 Dollarkurs i kr. Råoljepris, dollar per fat De vikter, som har tillämpats, avspeglar ländernas betydelsesom avsättningsmarknad för svensk export av bearbetade varor. Arbetslösheten som underdet senasle året har minskat någol i vissa Skr. 1986/87: 33 länder uppgår lill drygl för OECD-områdel i dess helhel. ytterligareminskning torde knappast vara all vänla, då den ekonomiska tillväxten inte förulseskunna stimulera sysselsättningen i tillräcklig omfattning. IFörenta Staterna väntas den ekonomiska aktiviteten förstärkas under andra halvårel1986. Till detta bidrar bland annal en förutsedd lageruppbyggnad och enförbättrad utveckling av utrikesbalansen. Med hänsyn till den svaga tillväxteni torde emellertid BNP-ökningen stanna . vänlasen tillväxt pä . Deprecieringenav dollarn genlemol yenen och de västeuropeiska valutorna kommer att medföraall den amerikanska konkurrenskraften förstärks. En minskning av handelsunderskollelkan således förväntas. Samlidigt torde den privala konsumtionen, som tidigarestimulerats av den låga inflationen, få en svagare utveckling när den lägredollarkursen slår igenom pä importprisema. Bedömningenav utsikterna för den amerikanska ekonomin försvåras av alt budgetunderskottetsfortsatla utveckling är oklar, till följd av svårigheterna atl genomföra den s.k. Gramm-Rudman-Hollings-lagen. Dessutom är effeklerna av den antagnaskaltereformen svåra att beräkna. IJapan torde den inhemska efterfrågan inle kunna kompensera för den markeradeneddragning av neltoexporlen som apprecieringen av yenen resulterat i. Delfinns därför anledning atl revidera ned prognosen för BNP-tillväxten 1986 frän lidigare3 1/fill . väntas del ekonomiska stimulanspaket som regeringennyligen har presenieral få viss effekt. Omställningen lill mindreexportberoende kan emellertid antas kräva lid och fillväxten torde inlekomma atl överstiga 2 1/. IFörbundsrepubliken förutses förbättringen av bylesförhållandet och enfortsatt sjunkande inflation ge stimulans till den inhemska efterfrågan underåterstoden av 1986 och under näsla år. Exportens belydelse för tillväxtenavtar gradvis. Den västtyska regeringens budgetförslag förulses inlepåverka ekonomin i åtstramande riklning. BNP väntas öka både 1986och 1987. Tillväxteni de nordiska länderna sammantagna förvänlas sakta av . Näsla är kantillväxten komma atl dämpas ytterligare bl. a. lill följd av alt den ekonomiskapolitiken sannolikt måste ges en resirikliv inrikining om man vill komma lill rätlamed de problem med bland annat externbalansen som man slår inför såväl iDanmark som i och . Vissafaktorer försvårar bedömningen av den inlernalionella konjunkturutvecklingenunder . Slor osäkerhel vidlåder oljeprisprognoserna.Oljepriset har i denna prognos antagits ligga på nivån per fal igenomsnitt för både 1986 och 1987. Den fakfiska utveckhngen blir beroende avbland annat i vilken utsträckning OPEC-länderna lyckas uppnä varaktigaöverenskommelser om all begränsa sin produklion. Huruvida andra oljeproducenlerkommer att agera i överensslämmelse med sådana eventuella överenskommelser ärockså svårt alt bedöma. Ävenden framtida växelkursulvecklingen är osäker. De fem största 8 industriländerna har underdet gängna året genom samordnade aktioner Skr. 1986/87:33 medverkat lill alt dollarn deprecierats kraftigl gentemot både yenen och de Bil. En minskning av det amerikanska budgetunderskottet i förening meden ökad tillväxt utanför skulle kunna bidra till att de slorabetalningsobalanser som råder mellan de slörre industriländernareduceras. Regeringarna i och befinner sigunder slark inlernationell press för atl genom en mer expansiv ekonomiskpolitik bidra lill en sådan utveckling. En fortsall god tillväxt ivärldsekonomin är i hög grad beroende av atl del samförslånd, som de storaindustriländerna manifesterade under förra ärel, kan bevaras och ulvecklasytterligare. På senare lid har motsättningarna snarasl ökal i synen på denekonomiska politikens utformning, vilket också medför risker för tilllagandeprotektionistiskt tryck. Marknadstillväxlenför svensk export av bearbetade varor har trots den svagare världshandelnhållils uppe på en relativt hög nivä i är, mycket lill följd av en kraftig imporlökningi och . Marknadstillväxten vänlas å andra sidan dämpas någol nästaår lill följd av den svagare utveckling som förulses i de nordiskagrannländerna. Prisulvecklingeni världshandeln är mycket dämpad. beräknas priserna falla på många varor.I synnerhet gäller della naturligtvis priserna pä råolja ochpetroleumprodukter, vilka i stort sett har halverats jämförl med . Ävenpriserna pä bearbelade varor beräknas emellertid sjunka med igenomsnittliga nationella valutor. För många råvaror noteras ocksä prisfall. Tolallberäknas importprisema falla med knappl . Förnäsla är har antagits all oljepriserna ligger kvar på samma nivå som ,medan en ökning på förulses när del gäller säväl bearbetade varor sområvaror. Sammanlaget innebär detla en mycket svag ökning av importpriserna1987. Densvenska industrins konkurrenskrafi förbättrades krafligl till följd av devalveringarna1981 och 1982. haremellertid en viss försvagning skelt.Relativpriserna pä exporl av bearbetade varor har stigit varje ärsedan 1983 och vänlas göra det även 1986 och 1987. Lönsamheten i industrinförsvagades och denna utveckling har fortsatt under försia halvåreti år. Dennautveckling beräknas leda lill alt de svenska företagen i viss män förlorarmarknadsandelar pä exportmarknaden och 1987. När det gäller exporten av bearbeladevaror lill OECD-omrädel uppskattas föriusterna lill ca I % . Exporten avbearbelade varor lill beräknas därmed öka med 1987.Exporten av bearbelade varor fill andra länder fömtsätts utvecklas svagare lillföljd av minskad exporl fill OPEC-områdel och statshandelsländerna. Vidare vänlasexporten av andra lyper av varor öka långsammare, se labell 4, vilket gör lotala varuexporten beräknas öka med . och import av varor 3,7 -0,4 -27,1 -39,7 -5,0 -4,0 -69,7 1,5 2,1 -5,0 0 1,0 Skr.1986/87: 33 Bil. Ävennär del gäller hemmamarknaden förutses vissa förluster av marknadsandelar. Desvenska förelagens priser på bearbelade varor har ökat 2 ä 3 %snabbare per är än importprisema och förutses göra det även näsla år. Importenav bearbelade varor väntas öka snabbare än den importvägda eflerfrågan 1987.Det leder sammantaget med den förutsedda efterfrågeutvecklingen till en ökningav imporlen av bearbelade varor 1987. En svagare importulveckling förövriga varor drar ned den totala varuimportens ökningstakt till . Denbeskrivna ulvecklingen av utrikeshandeln med varor tillsammans med enförbättring av tjänste- och transfercringsbalansen med ca . 1986leder lill elt överskott i bytesbalansen på ca . 1986, atljämföra med ell underskott på ca . Nettoimporten avråolja och petroleumprodukter beräknas minska med . mellan 1985och 1986 och svarar därmed för en belydande del av förbättringen. Del böremellertidnoteras alt minskningen av oljenoian inte innebär en lika stor förbättring av bylesbalansen,eftersom de lägre oljepriserna medför en ökad inhemsk efterfrågan och därmeden ökad import. Prognoserna för vamhandeln1987 i förening med en väntad försvagning av tjänste- och iransfereringsbalansenmed drygl , leder till en viss försämring av bytesbalansen. Överskollelberäknas lill ca . Försämringen av bytesbalansen 1987 ären konsekvens av alt de svenska förelagen till följd av stigande relativpriserberäknas förlora marknadsandelar på både exporl- och hemmamarknaderna. Arbetsmarknadslägethar forlsall all ulvecklas i gynnsam riklning. Antalel sysselsatta beräknasöka med 33 000 personer 1986 trots en belydande minskning av antalet personersysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Arbetslösheten vänlas minska från 2,1985 lill 2,1986, se Skr.1986/87: 33 förbehåll måsle göras när det gäller utvecklingen eflersom Bil. förändringarav Arbetskraftsundersökningama (), vilka är den huvudsakligastatistikkällan för atl kortsiktigt följa sysselsättningen, har medfört sloratolkningsproblem. Tabell5 Sysselsättning och arbetslöshet 'Beredskapsarbete, ungdomslag och rekryteringsstöd. Källor:Statistiska centralbyrån () och fmansdepartementet. Tillgängligaindikatorer rörande ulvecklingen på arbeismarknaden framöver har hittills i årvarit posiflva: Anlalel nyanmälda och lediga platser ligger på en hög nivå,antalet arbelslagare som är berörda av varsel om permitteringar och avskedandenär mindre än , brislen på yrkesarbetareoch tjänstemän inom industrin är fortfarande relativt slor. i kombinationmed föreliggande prognoser rörande samhällsekonomins utveckling lyder på enfortsatt sysselsättningsökning näsla år. Indusirins sysselsättninghar hillills i är ökal slarki enligl och en mindre ökning förutses ävennästa år. Byggkonjunkturen vänlas bli god nästa är, vilkel skulle kunna leda flllen liten ökning av anlalel sysselsalla i byggnadsverksamheten. Den privalatjänstesektorn har ökal anlalel sysselsalla och särskilt slarkii år. En fortsatt ökning om än i måtfligare lakl förulses . Denkommunala sysselsältningen vänlas öka med 1 1/1987, medan det för statensdel fömtses en liten minskning. Även antalet sysselsatta i jord- ochskogsbruket beräknas fortsätta all minska näsla år. Sammantaget skulle deltaleda till en ökning av antalel sysselsatta med knappt 30000 personer 1987.Därvid har förutsatts en viss fortsalt minskning av antalet sysselsatta i arbetsmarknadspoliliskaålgärder. Utbudet av arbetskraftberäknas fortsätta alt öka i samma takt 1987 som . Befolkningsförändringar lenderaratl medföra en särskilt slor ökning av ulbudel 1987, medan den nägol svagaresysselsättningsökningen drar Arbetslösheten skulle därmed bli ungefar oförändrad . Dessa prognoser lyder päett oförändrat läge pä arbetsmarknaden. Trols det allmänt sett relativtgynnsamma läget på arbeismarknaden kvarslår emellertid betydande regionala ochyrkesmässiga obalanser och en viss försvagning av arbetsmarknadslägel iskogslänen kan inle uteslutas. 1986/87: 33 Bi). 5 Priser och löner Nedgångeni inflationslakten, mätt som konsumentprisindex (KPl) utveckling , som inleddes har fortsatt undfr 1986. I augusti 1986var inflationstakten 3,, jämförl med 7,i augusli 1985. De bedömningar somnu kan göras, med hjälp av underiag från och slalens pris-och kartellnämnd, tyder på alt KPl under loppet av 1986 (dvs från december 1985till ) stiger med 3,. Procentuellförändring och bidrag därtill Konsumentpriser under loppet av året, långtidsindex dec-dec 9,3 Därav hänförs till: -0,1 Automatisk effekt av indirekta -1,7 Trendavvikelse i priser på -0,2 konsumtion, årsgenomsnili 10,6 Källor: Konjunkturinstilutel,siaiisiiska cenlralbyrån och finansdepartemenlel. Nedgångeni inflationstakten beror huvudsakligen på sänkta oljepriser ochräntor. Konsumentprisindex rensad för priser pä fjärrvärme, eldningsolja,bensin och räntor beräknas sfiga med ca 5 1/1986, dvs med lika myckel somunder 1985. beräknas de inlernationellapriserna ha en mycket begränsad uppdrivande effekt pä konsumentpriserna, setabell 6. Den dämpade kostnadsutvecklingen inom jordbrukssektorn vänlasmedföra att jordbruksprisernas bidrag lill KPI-ökningen blirmåttligt. Därtill kommer att den inflation som genereras inhemskt via löner-och vinstmarginalhöjningar väntas bli betydligt lägre än . Den dämpandeinverkan oljepriser och ränlor har haft på inflationen förutsätts såledesunder ersättas av en dämpande effekt av låga internationellaprisökningar. lägrelöneökningar och eftersläpande effekter av den låga inflationen . 1986/87: 33 Konsumentpriserna beräknas med utgångspunki från gjorda förulsältning- Bil. arbland annal rörande limlöner och oljepriser stiga med ca 3 1/under loppet av1987. Prognosen förutsätier bland annat oförändrai diskonio och oförändradeindirekta skaller, bortsett frän redan beslutade skattehöjningar. Timlönernaberäknas öka med 1986 och ca 41/1987 som genomsnitl för samtligalöntagare. Därvid har förutsatts all löneglidningen i näringslivel håller siginom de ramar, som angavs då avtalen slöts. Det finns ingel somlyder på alt ramarna för överenskommelsen på den privata arbeismarknaden skulleöverskridas. För den offenfliga sektorn har beräkningstekniskl utgålts bud med den precisering som gjordes den 29i månaden. använder någol högre löneanlaganden och1987. Mellanförsta halvåren 1985 och ökade den privata konsumtionen med 1,enligtnationalräkenskaperna. Bakom denna ökning ligger en stark utveckling avomsättningen i detaljhandeln, vilken svarar för ungefär halva den privatakonsumtionen. Det är främst den s.k. sällanköpsvaruhandeln som expanderat, vilkelsammanhänger med behovel av ersäll-ningsköp och den ökade satsningen på friliden(radio/TV- och cykel /sporlhandeln). Andradelar av den privata konsumtionen har emellertid utvecklats svagare. bilinköpen, som ligger på en lägre nivå försia halvårel i är än undermotsvarande period i Qol. En säsongmässig ökning av bilinköpen märks emellertidunder loppet av innevarande år. Även den privata konsumtionen av tjänster harökat långsami under försia . Tendensernatill ökande bilinköp, inkomsi- och inflationsutvecklingen och det lättakreditläget talar för en betydligt starkare ökning av den privala konsumtionenunder . beräknas den privala konsumtionen öka med 2,, vilket är sammaprognos som gjordes i den reviderade nalionalbudgelen. Även hushållensreala diponibla inkomster beräknas öka i ungefär denna takt, vilket skulleinnebära en i stort sett oförändrad sparkvot för hushållen . Hushällensreala disponibla inkomsler beräknas öka med ca 21/1987. Därvid förulsälts bland annal alt lönesumman ökar med ca 5 1/och all implicitprisindex för prival konsumlion ökar med . Tabell 7 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och 1986/87: 33 Inkomsiöverföringar till hushåll Övriga inkomsler netlo Direkla skatter och avgifier 8,5 9,7 8,4 12,0 5,6 7,7 8,8 6,5 Disponibel inkomst Prival konsumlion Sparkvot, nivå i % 2,7 -0,1 -0,1 -0,1 Källor:Konjunklurinslilulel, och finansdepariemenlel. Omläggningenav inkomstskatten näsla år innebär att den genomsnittliga skallen sänks. Delkommunala grundavdraget höjs och den kommunala garantibeskattningen slopas, vilkelberäknas ge en skattelättnad med . jämförl med en tillämpningav skalleregler.