prop · GA03159 · 1986-12-31 00:00:00 — Konsekkvenserna fördelbranscher och enskilda företag framträder inte. De följder av fördubbladeelpriser, som redovisats av ÅF döljer sig i elt genomsnitt där elkrävande delarav massa- och pappersindustrin förts samman med lågförbrukare av el somträindustri och grafisk industri. Detta är ett oacceptabelt sätt alt redovisakonsekvenserna för massa- och pappersindustrin som i sin egenskap av storexportindustri med särskilda marknadsförutsättningar inte kan buntas ihop medandra om än näraliggande branscher. En sådan metod ger felaktiga ochverklighetsfrämmande slutsatser." Kemikontoret framför samma kritik och framhåller att"så länge studierna hålls på en låg aggregationsnivå, helst till och medpå företags- och produktionsnivå, framträder tydligt de i mänga fall förödandeeffekter som etl fördubblat elpris skulle få." Enligt statens industriverks (SIND) mening harexpertgruppen gjort en alltför optimistisk bedömning av industrins möjligheteratt på kort sikt anpassa sig till kraftigt höjda elpriser. En detaljerad branschgenomgång visar enligt SIND klart attnedläggning 56 av industrianläggningar är det enda realistiskaalternativet i vissa bran- Prop. 1986/87: 159 scher om elpriserna skullefördubblas inom några är. Särskilt utsatta branscher är bl. a. delar avgruvindustrin, den skrotbaserade stålindustrin, smältverken för framställningav koppar och bly respektive aluminium samt vissa delar av den kemiskabasindustrin t. ex. fillverkningen av klor-alkali, klorater och basplaster. Här spelar elanvändningen genomgående en central roll iproduktionsprocessen. Den hårda internationella konkurrensen gör alt i dessabranscher är det helt uteslutet att kostnadshöjningar av angivet slag skallkunna bäras av verksamheten. I vissa andra branscher är det enligt SIND främst delångsiktiga effekterna av en snabb elprishöjning som oroar. Således stårmassa- och pappersindustrin inför en viktig omslällningsfas mot ökadvidareförädling från massa till papper. Sänkta vinstmarginaler till följd avkraftigt ökade elkostnader skulle kunna äventyra den långsiktigt nödvändigaomställningen inom massa- och pappersindustrin. ASEA hävdar att en förtida avveckling med all sannolikhetkommer att kosta del svenska samhället och innevånarna betydligt mer än vadutredningen visar pä grund av ulslagning och tappad internationell konkurrenskrafti industrin. Industriens Utredningsinstituts (lUl) uppfattning är attanpassningsmöjligheterna, utöver nedläggning av produktion, är mycket små,såväl på pris- som pä kostnadssidan, för de utsatta företagen i basindustrin.Det finns därför goda skäl att starkt ifrågasätta förutsättningen om altsamhällsekonomisk balans kan upprätthållas vid en kärnkraftsavveckling till1997. Kostnaderna för den förtida avvecklingen skulle enligt lUI därmed blibetydligt högre än de belopp som redovisas i utredningen. () påpekar alt omobalans uppstår förutsätter beräkningsmodellerna att ekonomisk-politiskaåtgärder vidtas för alt kompensera obalanserna. TCO anser därför atl enkompletterande utredning måste göras som beskriver de induslripolitiska konsekvensernaav en snabbare avveckling än 2010. Utredningen bör redovisa omfattning ochfördelning av det statliga stöd som krävs för att upprätthållasysselsättningen och klara bytesbalansen. Aktionsgruppen , Folkkampanjen mot kärnkraft ochkärnvapen, , , de gröna och Socialistiskapartiet anför atl höjningar av elpriserna kan genomföras så atl de med allsannolikhet leder lill erforderliga minskningar av industrins elförbrukning.Annars kan ändrad eller minskad tillverkning inom vissa energikrä-vandebranscher som ferrolegeringar, aluminium-, massa- och pappersindustrin bliaktuell. I stället kan sysselsättningen i verkstadsindustrin ökas, även enligtenergiverkets bedömningar. Under de kallaste vinterveckorna kan vissadriftomläggningar inom industrin möjligen bli nödvändiga under de första åren.Genom införande av ny energisnål teknik kommer enligt yttrandet industrins elbehovatt kunna minska även om industrins tillverkning skulle behövaökas med så myckel som . Konsekvenserna för massa- och pappersindustrin avfördubblade elpri ser blir enligt och () alt 57 5 1986/87. den totalaproduktionen av massa och papper kommer att sjunka avsevärt. 1986/87:159 Ytteriigare integration mot papper inom produktområden där marknadsförutsättningarföreligger och som är önskvärd ur sysselsättnings- och exportintäktsynpunktkommer inte att kunna genomföras. SCPF anför vidare att statens energiverk i sin rapportdrar den märkliga slutsatsen att branschens inriktning mot vidareförädling ochhögt förädlade produkter skulle öka förutsättningarna atl klara effekterna avelprishöjningar. En sådan utveckling innebär enligt SCPF för branschen ettstigande elbehov och en ökad känslighet för höjda elpriser. Branschens produkteravsätts på världsmarknaden. Del är inte möjligt att via prishöjningar fäkompensation för höjda kostnader som ensidigt drabbar svenska tillverkare. SCPF finner sammanfattningsvis all statens energiverk ochdärmed expertgruppen har dragit helt vilseledande slutsatser pä grund av de analysmetodersom använts. Konsekvenserna av en förtida avveckling av kärnkraften för massa-och pappersindustrin har enligt SCPF inte redovisats pä ett sakligt ochtillfredsställande sätt. framhåller altfördubblade elpriser skulle påverka massa- och pappersindustrins vinster ochdärmed investeringar negativt. En fördubbling av elkraftpriset är enligt Kemikonloret utvecklingshäm-mandeför hela kemiinduslrin. Särskilt hårt drabbas tillverkningar som är elintensiva,där elkraften kan sägas vara råvara. Ingen annan svensk industri torde rymma såelintensiva tillverkningar som kemiindustrin. är enligtkemikontoret för sin verksamhet helt beroende av en tillräcklig och säkertillförsel av elenergi till internationellt konkurtens-krafliga priser. Vidare är kemiindustrins produkter ofta insatsvaror iandra elintensiva branscher, t. ex. ferrolegeringar fill stålindustrin ochklor/alkali och na-triumkloral till massaindustrin. Enligt Kemikonloret kan en minskning av kemiindustrinsexport med 5- förväntas om elpriserna fördubblas. ASEA vänder sig mot påståendet att svensk industri skullevara gynnad av internationellt sett låga elpriser. Enligt ASEA skiljer sig ivåra konkurrentländer de verkliga elpriserna, i synnerhet för de eltungabranscherna, genom olika rabattsystem m. m. markant från officiella prisnivåer.Ett exempel från den elintensiva delen av kemiindustrin visar enligt ASEAsåledes att medan det officiella elpriset för hör till de lägsta (t. exhälften av del officiella priset i ) så är priserna som de svenskaföretagen betalar bland de högsta jämfört med vad utländsk konkurte-randekemiindustri i verkligheten betalar. En fördubbling av elpriserna eller mer skulleenligt Geologiska Undersökning (SGU) sannolikt innebära att enrelativt snabb avveckling av en betydande del av den svenska gruv- ochmineralindustrin med dess cirka 13 000 sysselsatta. Enligt Jernkonloret skulle fördubblade elpriser förstålindustrin innebä ra att de senaste tre årens positiva resultat snabbt skulle vändas i föriuster på . Elt fördubblat elpris skulle framtvinga en 58 omstruktureringoch nedskärning av stålkapacitelen. En grov uppskattning Prop. 1986/87: 159pekar mot ett tonnagebortfall på 1,5-1,räslål och föriust av iförsta hand ca 5 000 av branschens totalt ca 32000 arbetstillfällen. Dessaarbetstillfällen finns främst på elt antal bruksorter i Bergslagen. Risken finns enligt Jernkonloret atl vissa stålföretageller -enheter därmed kommer under den kritiska nivå, då tillräckliga resurserinte längre kan satsas på forskning och utveckling saml marknadsföring för långsiktigt skall kunna hävda sig i konkurrensen. När det gäller utrustningsindustrin menar statensindustriverk all några särskilda sysselsätlningsvinsler inte kan påräknas inom ulrustningsindu-strinvid uppbyggandet av alternativa kraftanläggningar som huvudsakligen bedömsvara kolbaserade vid en förtida kärnkraflsavveckling. Merparten av allutrustning kommer atl importeras. Svensk industri har inlekapacitet för en forcerad kraftbyggnad och har inte heller utvecklat enkompetens avseende tekniken för en storskalig kolbaserad kraftproduktion. redovisar en motsatt uppfattning. Forskningoch utveckling samt produktion av hushällningsbefrämjande åtgärder samtförnyelsebara och miljövänliga energiprodukfionstekniker kommer atl stimulerasvenskt näringsliv om de kan la tillvara de möjligheter som här erbjuds.Svenskt näringsliv kan här finna nya exporlmöjligheter istället för de someventuellt kan gå förlorade. Några remissinstanser tar upp konsekvenser för andramindre elintensiva branscher. () konstaterar atldet i jordbruksdriften används och alt en elprishöjning medt. ex. per kWh skulle ge en koslnadsfördyring på . LRF anser vidare att expertrådet har underskattat konsekvenserna förmassaindustrin av snabbi genomförd kraftig elprishöjning. LRF pekar på riskernaför en minskad avverkning lill följd av lönsamhelsförändringar imassaindustrin. Några remissinstanser behandlar effekterna pä sysselsättningenoch den regionala balansen. anför atl den strukturomvandlingsom skisseras i betänkandet kommer att drabba orter i Bergslagen och delar avNorrland hårt. Den energiinlensiva industrin svarar i många kommuner i dessaområden för den dominerande induslrisysselsältningen. Arbetsmarknadsläget idessa delar av landet är sämre än i övriga landet. Även i kommunersom har kärnkraftverk kommer arbetsmarknadsläget att försämras. En energipolitik som medför en mycket snabb prisstegringpå energi i förhållande till andra länder leder enligt styrelsen till enförsämring av konkurrensförmågan hos den energiintensiva svenska process- ochförädlingsindustrin. Del är därvid betydelsefullt atl kärnkraften ur denna synvinkelersätts med ny kraftproduktion som prismässigt är jämförbar med kärnkraften. Styrelsen framhåller vidare att det är betydelsefullt atlavvecklingen av kärnkraften kan ske utan oacceptabla sociala konsekvenser för den berör da arbetskraften. uttalar att en snabbare avvecklingav kärn- Prop. 1986/87: 159 kraften än den vid folkomröstningen beslutadesannolikt innebär att utländska leverantörer i störte utsträckning fär trädain i de slora investeringar som krävs för ny kraftproduktion. Till deltakommer förslag om en ökad satsning på energisparande åtgärder.Arbetsmarknadsstyrelsen betonar vikten av att svensk industri i största möjligamån får del av dessa investeringar och atl lån och bidrag förbesparingsåtgärder utformas i syfte att stimulera en önskvärdkonjunkturanpassning. När del gäller investeringar i ny kraftproduktion börenligt styrelsens mening arbetsmarknads- och regionalpolitiska synpunkterbeaktas. sammanfattar sina branschorganisationersberäkningar enligt följande. Järn- och stålindustrin sysselsätter ca 32000 personer. Branschen räknar med nedläggningar som får lill följd en sysselsält-ningsminskningpå 5 000 anställda inom vid en förtida avveckling av kärnkraften. Dessanedläggningar kommer emellertid all leda till konsekvenser för andra delar avbranschen och har ca lOOOO arbetstillfällen försvunnit dvsen tredjedel. Inom kemiindustrin hotas tillverkningar, som sysselsätterdrygt 7500 anställda av totalt 90000. Delbranscherna mekanisk massa ochtidningspapper har 6000 anställda. Branschen räknar med att 3 500-4 000 avdessa blir utan arbete vid en förtida avveckling av kärnkraften. Andra delar avmassa- och pappersindustrin kommer även att drabbas. (lUI) framhåller att storadelar av de regioner som förväntas bli drabbade av sysselsättningsproblem harsådana redan med dagens elpriser. lUI konstaterar att de län som har den högstaelanvändningen per sysselsatt samtliga har relativa arbetslöshetstal som ärbetydligt högre än genomsnittet för riket. De sneda sysselsättningseffekternaförstärks dessutom enligt lUI av att "glesbygdshushåll och hushåll i norraSverige drabbas mer än genomsnittligt" vid en likformig höjning avelpriserna. Del kan därför ifrågasättas om inte utredningen undervärderar deregionala problemen vid en förtida avveckling av kärnkraften. i påpekar alt länetutnyttjar relativt sett mer elvärme än övriga . i framhåller atl deprishöjningar som blir följden av de olika avvecklingslaterantiven slårsärskilt hån i , bl. a. därför alt den helt dominerande delen avindustrin priskonkurterar med utländska företag och får sin konkurrensförmåganedsatt. Ytterligare några länsstyrelser pekar på negativasysselsättningseffekter inom länet i fråga av en snabb avveckling. Såledesförutser i mycket stora påfrestningar för industrinsom kan leda till nedläggningar och ökad arbetslöshet. Länsstyrelserna iGöteborgs och län samt i framför likartadeuppfattningar. pekar för sin del på att deinhemska bränslena ger regionalpolitiskl önskvärd sysselsättning i glesbygdoch förbättrar landets betalningsbalans. Utredningen har ej annal än flyktigtberört dessa frågor och därvid negligerat betydelsen av de inhemska alternativen.Odling av 200000 har energiskog skulle uppskattningsvis ge 3000 årsarbeten.Effekter på försörjningstrygghelen m.m. tas upp av bl. för civilberedskap som konstaterar att både en snabb avveckling och en Prop. avveckling får betydande negativa konsekvensersom måste mötas med omfattande och kostsamma beredskapsåtgärder, bl.a. kraftigt ökad lagring av olja och kol eftersom nuvarandeberedskapslagring av bränslen beräknats med hänsyn lill möjligheterna för olikakonsumenter att i kris gå över till atl använda el. osäker för småhus och andra fastigheter med direktverkandeelvärme. Sårbarheten i eldistributionen skulle också öka genom ettökat beroende av fungerande överföring av el från vattenkraftverken i norttill södra Överbefälhavaren uttalar att vid framtida val avenergikällor som ersättning för kärnkraften bör beredskapseffekter liksom sårbarhetenbeaktas. Även () pekar på ökatberoende av importerat kol och olja och därmed krav på avsevärt ökadeberedskapslager. Enligt SKB krävs en investering på 5 å 10 miljarder kr.enbart i kol-och oljelager för att hälla samma försörjningstrygghet som mednuvarande beredskap på kärnkraftområdel. Kemiska Industrikontor pekar också på de riskeroch kostnader som samhället skulle utsättas för till följd av ökad frekvens avelavbrott vid en tidigarelagd avveckling av ett eller flera kärnkraftverk. anser att man , motbakgrund av elsi-lualionen och lidsålgångenför all utveckla ny teknik, måsle planera för att eliminera riskerna för strömavbrottpä grund av överbelastning av elnätet. Några remissinstanser tar upp frågan omfördelningspolitiska konse-k\>enser. anser attkonsekvenserna av skilda prissättningar på el måste utredas. Del är nödvändigtatl inle löntagare och hushåll ensidigt belastas av kostnaderna föravvecklingen. Också näringslivet måste ta sin andel. Enligt torde problemen för hushållen blikännbara, särskilt i de snabbaste avvecklingsalternativen. Det kan finnas grupperav hushåll som inte på egen hand kan klara av de åtgärder som framtida starkarekrav på energihushållning gör nödvändiga. Del kan vara fråga om de kan klara avinvesteringar av ell slag som de tidigare aldrig ens hört talas om.Statsmakterna bör enligt se lill bl. a. att kredit-utrymmetblir tillräckligt för att möjliggöra nödvändiga investeringar i samband medavvecklingen och också andra anpasssningsåtgärder samt atl de ekonomiskt mestutsatta hushållen får bidrag lill nödvändiga investeringar. Enligt fåravvecklingen inle leda till att enskilda drabbas orättvist hårt.Avvecklingskostnaderna måste enligt förbundet fördelas rättvist. Kraftsam erinrar om atl det av modellkalkylerna inte framgårbl. a. hur snedfördelade konsekvenserna av avvecklingen blir hos elabonnenlerna, mellan t. ex. glesbygdsfamiljer i elvärmda småhus och tätortsfamiljer i lägenheter. Liknande synpunkter anförs av och av . /SR() menar alt höjda elpriser inle skulle Prop.1986/87: 159 förslå vid en snabb avveckling utan alt besparingar skulle behövaframtvingas med andra åtgärder som skulle drabba både bosläder och industri.Mångas hushållsekonomi skulle drabbas så hårt att stadigt stöd moraliskt skullevara ofrånkomligt. Enligt bör utformningen av laxesätlningoch elbeskattning bli sådan att hushållen kan garanteras elt socialt acceptabeltelpris. Reallönerna får inte urholkas av alltför kraftiga elprishöjningar. liksom ()framhåller att det erfarenhetsmässigt är de svaga grupperna i samhället som drabbashårdast av snabba omställningar och stora prishöjningar. LO varnar för atl detskulle bli de sämst ställda som genom arbetslöshet och ulslagning skulle fåbetala priset för en forcerad avveckling. Effekterna av en förtida avveckling för de berörda kommunernaoch för personalen las upp av dels kärnkraftkommunerna (, , Varbergoch ), dels () och statensindustriverk (SIND). SIND anger antalet sysselsatta, som direkt skulle påverkasav en avveckling, till ca 3000. Dessutom berörs indirekt ca 5000entreprenörer. I kommun (Forsmark), som ligger iBergslagsregionen, är antalet alternativa sysselsättningstillfällen begränsat.Oskarshamnsregionen har också en isolerad arbetsmarknad. I förhållande tillhela landet och övriga kärnkraftskommuner har en högarbetslöshet. De största problemen skulle därför upstå i men varaavsevärda även i Forsmark. Dessutom framhåller industriverket att kärnkraftskommunernahar investerat i transportvägar, bostäder och övrig service som följer med enbefolkningsökning. Vid en förtida avveckling av kärnkraftsverken räknarkommunerna med att befolkningsminskningen blir störte än vid en planen-1igavveckling. Det förefaller därför enligt SIND rimligt atl man lar hänsyn lilldenna infrastruktur när lokaliseringen av ersättningskrafl planeras. kommun anser att utredningen otillräckligtbelyser de mycket negafiva och allvarliga konsekvenserna för sysselsättningen ikärnkraftkommunerna och på andra enskilda arbetsmarknader. Det är nödvändigtatt göra särskilda arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser. Oavsett när kärnkraften avvecklas är det nödvändigt atlkommuner med kärnkraftverk redan nu får resurser atl skapa andraarbetstillfällen. Liknande synpunkter framförs av , ochÖsthammars kommuner. TCO instämmer i att nya elproduktionsanläggningar imöjligaste mån bör föriäggas fill de mest utsatta kärnkraflsorterna därinvesteringar i elnätet etc. redan gjorts. Vidare anser TCO att garanfier måsteges för att kvalificerad och motiverad personal skall kunna behållas vidkärnkraftverken under hela den lid dessa är i drift och all den nuvarandepersonalen vid och kring kärnkraften måste ges utvecklings- ochutbildningsprogram för aft de skall kunna ingå i den kommande förnyelsen avelproduktionen. Flera påpekar att utredningsunderlaget är ofullständigteller vetenskap ligt otillräckligt. varnar för att fästa för stort avseende 62 vid modellkalkylerna. Industriförbundetframhåller att modellkalkylerna inle belyser omsläll- Prop. 1986/87: 159 ningskostnadernavid en avveckling. Enligt förbundet är modellkalkyler som förutsätter kraftigaexportökningar och invesleringsökningar i industrier som drabbas avhundraprocentiga elkostnadsökningar snarare verklighetsflykt än försök attbedöma kostnader. a. att de ekonomiska modellkalkylerna har uppenbara begränsningaroch alt stor försiktighet bör iakttas vid bedömning av kalkylernas resultat.Det som frän en övergripande och översiktlig utgångspunkt inte ter sigsärskilt dramatiskt kan ge betydande konsekvenser för de berörda. Ingenjörsvetenskapsakademienmenar alt underiagel, även om kompletterande studier skett ,är vetenskapligt ofillräckligl och att en del av utredningarna är motstridiga. Nationalekonomiskainstitutionen vid anför alt den samhällsekonomiskakonsekvensanalys som utredningen presenterar inte bara är otillräcklig utanockså på flera punkter rent missvisande. Framför allt underskattas sannolikt deanpassningskostnader som är förenade med en forcerad avveckling av svensk kärnkraft.Eftersom ingenting i utredningens säkerheisanalyliska avsnitt tyder påbristande rådrum bör ett beslut om takten i kärnkraftsavvecklingen föregås aven utredning som ges både tid och resurser atl bättre analysera konsekvensernaav olika handlingsalternativ. 6.2 Effekter på miljö och hälsa Vissaremissinstanser framhåller att expertgruppen myckel detaljerat behandlatkärnkraftens risker medan effekterna av energibesparingar och användning avandra energikällor, speciellt då små lokala sådana behandlas ofullständigteller inte alls. () anför all expertgruppens rapport med stor detaljrikedombehandlar kärnkraftens risker medan andra energikällor eller energibesparingarbehandlas myckel ofullständigt eller inle alls. har enliknande uppfattning. Bolaget hävdar vidare atl här i landet överbetonas demiljö- och hälsorisker som är förknippade med energiomvandling i kärnkraftverk.Enligt OKG utgör rapporten ett dåligt underlag för jämförelse av risker ochmiljöpåverkan för olika energisystem. EnligtKraftsam har en isolerad kärnkraftavveckling i endast marginellbetydelse för den globala miljösituationen. Den har konsekvenser främst föross själva. Skulle en svensk kärnkraftavveckling leda till att även andraländer avvecklar kärnkraften, ett från flera håll uttalat syfte med en svenskavveckling, kommer förbränningen av kol och olja i vår omvärld att öka. Därmed förvärtasvår egen föroreningssiluation även om bästa reningsutrustning används. Naturvårdsverketanför atl beräkningarna över vilka miljökonsekvenser en avveckling av kärnkraften i och skulle få om den 63 ersattes med kolkondensverk,visar att effekterna i det svenska perspekti- Prop. 1986/87: 159 vet regionalt skulle blirelativt måttliga. En avveckling av kärnkraften medför dock en ökadanvändning av bränslen i energisystemet vilket medför ökade svårigheter atluppfylla uppsatta mål beträffande svavel och Effekternablir givelvis störte om hela kärnkraft läggsned men knappast särskilt dramatiska. Naturvårdsverketanser vidare atl risken för ett förändrat klimat bör väga tungt. Utsläpp avkoldioxid och andra s.k. växthuseffektgaser samt användning av kärnkraft medförlill viss del besläktade risker. I båda fallen kan stora jordbruksområden blioanvändbara för livsmedelsproduktion. () anför all en snabbavveckling av kärnkraftverken somleder till en ökad användning av kol kommer atl leda lill alt störte mängder avgenoloxiska ämnen tillförs biosfären. Mängderna av detta liksom konsekvensernaav det borde analyseras bättre före ett nytt energiprogram börjar fastläggas. Länsstyrelseni menar atl från miljösynpunkt är takten i kärnkraflavvecklingeninte av någon avgörande betydelse. Vetenskapsakademienframhåller att kärnkraftverk vid normaldrift erbjuder en myckel miljövänligform av energiproduktion. Det som föranleder avvecklingstänkandet ärföreställningen om stora reaktorolyckor med svår spridning av radioaktivitet,vars sannolikhet är mycket låg, särskilt låg i svenska kraftverk med inbyggd fiiterverkan.Endast vattenkraft kan erbjuda ett renare alternativ i normalproduktionen. uttalar att den inte kan tolka folkomröstningsresultatet ochriksdagsbeslutet atl färdigställa del planerade kärnkraftsprogrammet på annatsätt än att del inte fanns alternativ teknik utvecklad somvar mindre skadlig ur miljösynpunkt än kärnkraften. En genomgång av de idagexisterande alternativen till kärnkraft kan enligt föreningens mening inle geregering och riksdag någon anledning att ändra på detta synsätt. Fleraremissinstanser, däribland universitets- och högskoleämbetet samt (), betonar behovet av ökade insatser för forskning ochutveckling på området miljöteknik. TCOanser att störte FoU insatser behövs för alt utveckla rening av kol, förbränningsteknikoch rökgasrening i avsikt att minimera utsläpp från förbränning av olikabränslen samt för utveckling av nya förnybara energikällor. EnligtTCO bör ersätlningsproduktion ej byggas förtån mer avancerad reningsleknikfinns testad i full skala. Meruttrycklig hänsyn till miljöeffekter inkl. kostnader och mer av helhetssyn ianalyserna efteriyses av bl. a. , samlstatens pris- och kartellnämnd.