prop · GA0391 · 1986-12-31 00:00:00 — FöreningenSveriges socialchefer (), , ,Medborgarrättsrörelsen, och hemgårdar (RSFH),Socialdemokraterna i , , samtÖstersunds arbetarekommun. Totalthar 176 yttranden över betänkandet inkommit. Av dessa har 25 anmodats, 141 berettsfillfälle och 10 utan föregående remiss avgett yttrande. Därutöver har 4kommuner utan eget ställningstagande överlämnat yttranden från partigrupperresp. Isammanställningen redovisas remissinstansernas synpunkter pä demokrafiberedningensförslag till brukarinflytande och lokala nämnder i kommunema. 2.1 Beredningensbehandling av frågan Demokratiberedningentar upp frågan om ett förstärkt brukarinflytande i ett avsnitt i belänkandet (SOU1985:28) Akfivt folkstyre i kommuner och landsting som behandlar den kommunala Qänsleproduktionen. Beredningenanger inledningsvis vissa rikfiinjer för att inom det representativa systemetutveckla brukarnas medverkan och inflytande. Beredningen förordar att brukarinflytandelutvecklas genom olika samrådsformer. Kommunallagens delegaiionsregler börenligt beredningen ändras så att möjligheten till villkor om samråd klartframgår. Beredningen anger att man övervägt olika alternativa vägar all ge bmkamaegen beslutanderätt men inte funnit anledning att förorda sädana former avinflytande. Beredningen redovisar ocksä de möjligheter som enligt gällandelagstiftning finns atl öka brukarnas delaktighet genom att överföraverksamheter i föreningsform. Beredningensförslag lill ändringar i kommunallagens delegaiionsregler återfinns ibetänkandet (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag. Författningsförslagetger en nämnd möjlighet att förena delegation med villkor för hurbeslutanderätten får ulnytQas. Flertaletav de statliga organ som avger allmänna omdömen om bmkarin flytandet ställer sig positiva fill beredningens åtgärdsförslag eller lämnar dem utan erinran. SÖ menar för sin del att bmkamas akfiva medverkan och delaktighet är en fömtsättning för att vissa verksamheter t. ex. skolan skall fungera bra. JämO anser att ett utökat bmkarinflytande är betydelse- 84 fullt.Länsstyrelserna i , och an- Prop.1986/87:91 sluter sig till de tankegångar som redovisas i betänkandet. Etl antal remissinstanser har en positiv gmndinställningmen redovisar samfidigt olika invändningar. Statskontoret har således inget atterinra mot idéerna men ifrågasätter om regleringen behöver vara så detaljerad.RRV har inget att invända mot den villkorade delegationen om den begränsas tillkrav på icke bindande samråd. Invändningar av motsvarande slag reses frånlänsstyrelsen i . i och länframhåller behovet av klarare gränser mellan brukarinflytandet och den polifiskademokratin. har inget atl erinra mot idén om utvidgad menbegränsad delegationsrätt men med bibehållet politiskt ansvar på respektivenämnd. Kammarrätten i menar atl villkor om samråd bör begränsas tillbeslut som är av rent förberedande eller verkställande natur. Kammarrätten i anser atl beredningen harredovisat ett värdefullt underlag men att förslagen inte är tillräckligtunderbyggda. Kammarrätten anser atl beredningen närmare skulle ha analyseratoch övervägt frågor av grundläggande och principiell betydelse för denkommunala verksamheten. En sådan genomgäng hade kunnat utgöra underiag förprincipiella överväganden i frågan vilka beslutsfunktioner som bör ligga hosförtroendevalda och i vad män och pä vilket sätt andra grupper bör beredasmöjlighet till deltagande. Cirka 70 kommuner har haft synpunkter på beredningensredovisning av bmkarfrågorna i huvudbetänkandet. Av dessa är cirka 40 allmäntpositiva och cirka 20 positiva med olika förbehåll. Två kommuner menar attförslagen inte är tillräckligt långtgående. Sju kommuner avstyrkerberedningens förslag eller är allmänt negativa. Följande kommuner redovisar i sina yttranden en positiv gmndinställning,tillstyrker förslagen i allmänna ordalag eller anför att de ej har nägot atlerinra mot beredningens behandling av frågan:Haninge, , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , , , , , , ,. , , , , , , ,, och Pileå. Ett antal kommuner anser atl ett vidgat bmkarinflytande ärbetydelse fullt men understryker samfidigl behovet av tydlig ansvarsfördelning och klara gränser i samband med bmkarnas deltagande i den kommunala verksamheten. kommun menar t. ex. att det är nödvändigt att klar göra olika kompelens- och ansvarsfrågor mellan bmkare, förtroendevalda och Qänsteman. kommun understryker att bmkarinflytandet måste utvecklas som ett komplement till den representativa demokratin. Det behövs enligt kommunen klara gränser mellan olika intressenter samti digt som ansvaret för verksamheten skall kunna utkrävas. Även kommun betonar att det är nödvändigt att klargöra i vilka frågor bmkarna 85 skall ges inflytande.Enligt kommunen kan man t. ex. göra skillnad mellan Prop. 1986/87:91 förvaltningoch förvandling av en verksamhet. Brukarna skall ges särskild möjlighet attdelta i förvaltningsfrågor i den verksamhet där de är brukare. Bräckekommun betonar att utvecklingen mol ett ökat dellagande av dem som direktberörs av den offentliga sektorns Qänster bör påskyndas. Kommunen anser attlagen skall utformas sä att den ger utrymme för olika former av bmkarinflytande.Utformningen får däremot inle bh sådan att den inkräktar pä den polifiskademokratin. Ale kommun delar beredningens uppfattning att medborgarna mäste taakfiv del i samhällsarbetet t. ex. i form av bmkarinflytande. Kommunen finneratt förslaget om villkorad delegation kan vara en smidig form men betonar attansvarsfördelningen mellan bmkare och personal måste göras så tydlig sommöjligt. Uppsalakommun framhåller att begreppet brukare mäste preciseras. Brukare är man inågra avgränsade verksamheter och oftast , t. ex. somförälder i förskola eller skola eller som boende på . Beredningen harinte klart skiljt på begreppen varför förslaget om villkorad delegafion blivitför vidlyftigt. ifrågasätter om brukarinflytandet börregleras i kommunallagen och efterlyser klarare förslag. anser atlden villkorade dclegafionen lätt kan bli byråkratisk och leda till oklaransvarsfördelning mellan brukare och personal. Någrakommuner redovisar en i huvudsak positiv hållning fill ett ökat brukarinflytandemen anser ytterligare utredningsarbete nödvändigt. framför attförslaget om att brukare genom samråd skall ges rätt atl påverka verksamhetenbör bli föremål för ytterligare överväganden. En såväl ideologisk som juridiskoch praktisk konsekvensanalys behöver göras. kommun menar att det börprövas om den lagstadgade garanti till föräldramedverkan som finns päskolans område kan införas t. ex. inom . Enligt Väsbykommuns uppfattning är brukarinflytandet en central fråga. Kommunen avvisardock förslaget att Qänsteman som fattar beslut på delegation skall vara bundenav brukarens åsikt. Om brukaren har rätt att i praktiken fatta beslul skall hanocksä bära det fulla ansvaret för besluten. Liknande synpunkter framförs avEmmaboda kommun som ocksä menar att gränserna mellan delegationsbeslut ochverkställighet kan vara svära all definiera. kommun anser attansvarsfrågorna måste prövas ytterligare innan försök med villkorad delegafiongenomförs, främst beträffande enighet och självbestämmande för brukarna. Halmstadskommun är allmänt posifiv fill att medborgare får möjlighet att delta i den kommunala verksamheten. Kommunen är emellertid tvek sam fill atl låta nyttjarna av kommunala Qänster direkt ingå i den kommu nala verksamheten. kommun menar att förtydliganden behövs av kommunallagens delegaiionsregler. Förutom de synpunkter beredningen framför bör även studeras om etl meningsfullt delegalionssystem kan utvecklas inom ramen för den gräns som f.n.gäller i kommunalrätten, nämligen att det främst är s. k. mtinärenden som kan delegeras. kommun understryker att bmkarinflytande i en verksamhet måste ges en sädan utformning att även svaga grupper har möjlighet atl 86 varadelaktiga i verksamhetens utformning. Engmpp kommuner tillstyrker förslaget om villkorad delegation och är Prop.1986/87:91 tveksamma till mera långtgående former av bmkarinflytande.Eskilstuna kommun instämmer i beredningens val att avstå från partssammansattaorgan med brukare och anställda. Kommunen menar ocksä atl del är viktigt attbrukarna inte ses som en ersättning för den kommunalt anställda personalen.Vingåkers kommun bedömer atl förslaget med villkorad delegation ärtillräckligt långtgående. kommun anför liknande synpunkter. Kommunenanser all det är svårt att dra en klar gräns mellan bmkarinflytande ochpolitisk demokrafi. Det är därför inte lämpligt att delegera sådana beslut tillbmkarrepresentanter att ett nytt kommunalrättsligl organ inrättas. Helsingborgskommun anser däremot att förslaget om villkorad delegafion är så omgärdat avbegränsningar att man knappast kan tala om något direkt inflytande. Det blirenligt kommunen snarare fråga om att i diskussionsform framföra synpunkter.Krokoms kommun är positiv fill beredningens initiativ till ett vidgat bmkarinflytandemen är tveksam till formen villkorad delegation. Den verksamhetsansvarige kankomma i en besvärlig mellanställning. En framkomligare väg vore enligt kommunenatl tillskapa ett nytt kommunalt organ där brukarna ingår. Lidingökommun avstyrker beredningens förslag om villkorad delegation och ifrågasätterom ell lagreglerat samråd förbättrar samverkan mellan de anställda ochbrukarna. kommun menar att ett verkningsfullt bmkarinflytande kräveratl medborgarna får större valfrihet när det gäller offentlig service. Det börockså finnas alternativ fill den service som erbjuds i offentlig regi. Gislavedskommun är för sin del inte beredda att acceptera förslaget till ändring ikommunallagens delegalionsbestäm-melser. kommun menar att del intebehövs ändringar i lagar och föreskrifter för att etl ökat bmkarinflytandeskall bli möjligt. Kommunen förespråkar istället en modell där samarbete medbrukarna sker pä informell väg. ÄvenHöganäs kommun ifrågasätter om det finns skäl alt införa nya detaljeradebestämmelser i kommunallagen. kommun anser atl det viktigaste är att brukarinflytandelorganiseras efter lokala fömlsättningar och önskemål inte i toppstyrda och konsfiadeformer. menar att avsnittet om bmkarinflytande i betänkandet ärfyllt av självklarheter som är både enkla att beakta och också ganska onödiga.Enligt kommunen är det de polifiska partierna som bör vara de organ som fångar uppmedborgarnas både allmänna och speciella behov. 19landsfing har behandlat bmkarfrågorna. Av dessa har 14 en i huvudsak positivinställning till beredningens förslag. Någralandsting redovisar en allmänt positiv inställning eller lämnar förslagen utan erinran. Dessa är läns landsting, , . , läns landsting, , och . Någralandsfing behandlar särskilt frågan om avvägningen mellan den Prop. 1986/87:91representativa demokratin och bmkarinflytandet. läns landstingunderstryker alt det är vikfigt att finna en lämplig balans mellan detdemokratiska inflytandet, de anställdas medinflytande och bmkarnas krav.Kronobergs läns landsting betonar att ett vidgat bmkarinflytande inte fårinkräkta på den politiska demokratin. Liknande synpunkter framförs avlandstingen i , , och . Malmöhusoch menar att bmkarnas inflytande främst bör ökas genomatl alternativ skapas till den offentliga servicen eller genom de politiska partiema.Samråd med bmkare är i många stycken intressant. Förslagen om att en kommunalbeslutsfattare skall vara skyldig att följa bmkarnas synpunkter eller krav påenighet med bmkama av-slyrkes emellertid. Liknande synpunkter framförs avGöteborgs och . Problem kan enligt uppslå iförhållandet mellan anställda och bmkare om man väljer att låta de anställdafatta beslut pä villkor atl de beslutar pä bmkarnas vilja. Älvsborgsläns landsting avstyrker en formalisering av bmkarinflytandet, Kopparbergsläns landsting ifrågasätter för sin del de föreslagna formema för brukarinflytandevid delegationsbeslut. Demokratiberedningenshuvudbetänkande har i detta avsnitt i huvudsak fått ell positivt bemötande avövriga remissinstanser. redovisar i sitt yttrande över huvudbetänkandet en posifivinställning till beredningens idéer och förslag. delar försin del beredningens uppfattning atl del är posifivt att ett ökat brukarinflytandeutvecklas som ett komplement fill den representativa demokratin. Förbundetmenar atl det inte är lämpligt att inrätta någol särskilt kommunalrättsliglorgan där bmkarna har säte eller att delegera beslutanderätt till bmkartepresentanter.Förbundet avstyrker därför en formalisering av bmkarinflytandet och uttalarsamtidigt att man inte har några invändningar mot kooperativa lösningar inomvårdområdet. /SRavstyrker förslaget att villkorad delegafion används som en form av bmkarinflytande.De föreslagna förändringarna innebär enligt organisafionen en alltförlångtgående form av medbestämmande. SAF uttalar att man i ökad utsträckning börkombinera offentliga och privata engagemang. Sker produktion och finansiering kollekfivtfinns enligt SAF bara etl begränsat utrymme för individuell anpassning i formav s.k. bmkarinflytande. TCOdelar beredningens mening att ett förbättrat medborgarinflytande även skall inbegripa bmkarna. Enligt TCO är det emellertid viktigt att inflytandet inte onödigtvis formaliseras. TCO menar atl förslaget om vill korad delegafion innehåller många frågetecken kring befogenheter, an svarsförhållanden saml lednings- och ekonomifrågor. LO anför bl.a. föl jande: 88 "När det gäller brukarinflytandeär det vikfigt att göra skillnad mellan Prop. 1986/87:91 förvaltning ochförvandling av exempelvis skolan. Del är inom ramen för löpandeförvaltningsfrågor i verksamheten som bmkama ska ges möjligheter atl delta.När del gäller förvandlingen av verksamheten bör ansvaret ligga på politikernaoch förändringar beslutas i den polifiska processen. Föräldrarnas dellagandeblir då inle bara som föräldrar ulan ocksä som samhällsmedborgare. Det är motden här bakgmnden en viktig begränsning som beredningen gör i och med att bmkamasmedbestämmande avgränsas till vardagsfrågorna." Etlantal organisafioner menar att beredningens förslag inte är tillräckligt långtgående.DHR anser att det är viktigt att finna former för direkt inflytande på de Qänstersom brukarna efterfrågar. Om personal och brukare är av skilda uppfattningarrörande servicens omfattning och innehåll bör en garanti ges att bmkarna skallfå ärendet prövat av nämnden. Vidare förordas att handikappråden skall knytastill kommunstyrelserna och att icke kommersiella kooperativ styrda av brukarnaprövas. HCK fillstyrker förslaget atl delegering av beslut till anställda skallkunna förenas med krav på enighet mellan bmkare och anställd. HCK menar ocksåatt den enskilde bmkaren lätt hamnar i underläge och kan ha svårt alt hävdasina intressen. Därför fär den enskilde bmkaren inte ha mindre inflytande över Qänsternasutformning än vad de anställda har. FörbundetVi Unga anser att sä mycket som möjligt av kommunernas nuvarande uppgifterskall läggas ut på föreningar eller kooperativ. Det som inte går att överföra idenna form skall stä under bmkarinflytande. Folkparkernas centralorganisationanför atl beredningens förslag är en vällovlig ansats men alltför begränsat. Delakfigheloch ansvar fömtsätter ytterst ett reellt inflytande över de verksamheter manengagerar sig i. har ingen erinran mot huvudinriktningen avberedningens förslag men anser dem inte tillräckhgt omfattande ellerlångtgående. Riksförbundethem och skola anför bl. a. följande: "Varjeenskild förälders rätt och möjlighet att följa sitt barn i barnomsorg och skolaoch att därmed påverka del egna barnets villkor och förhållanden är det mestcentrala. Därutöver behöver föräldrarna som gmpp också tillförsäkras rättentill inflytande över gemensamma ställningstaganden och beslut som görs inomramen för förskolans, fritidshemmets och skolans verksamhet och planering. Påsamma säll som personalen företräds genom sina fackliga organisationer, börförutsättningar skapas för föräldrarna att bli representerade genom sina valdaföreträdare. Föräldrarnas ansvar för sina barn, motiverar denna särställningutöver ett allmänt medborgarinflytande. '' SSUbetonar vikten av en maktförskjutning som innebär att besluten förs över filllokala politiker, anställda, brukare och sammanslutningar av bmkare i olikaformer. Förbundet anser atl förvaltningsbeslut, dvs. att utföra ett uppdraginom de ramar som formulerats pä den polifiska nivån, kan överlåtas åt bmkareoch anställda i samverkan att fatta. I den praktiska verksamheten kan dettainnebära att en del beslut delegeras fill de anställda medan andra beslulfallas av bmkarna själva. Det är enligt förbundet mycket viktigt i förnyelsenav den offentliga sektorn att medborgarnas vilja och behov ställs i centmm.Formerna för inflytande bör utformas så att alla Prop. 1986/87:91 bmkarefår praktiska möjligheter att delta. Vikten av att alla bmkare fär reellamöjligheter att medverka framhålls också särskilt av . PROanför att ett ökat bmkarinflytande är viktigt som ett komplement till denrepresentativa demokratin. Pensionärsorganisationerna måste få ett ökatinflytande när det gäller sjukvården i kommunen för all därmed kunna stödja denenskilde både individuellt och generellt. Föreningen att kommunerna bör få pröva såväl villkoraddelegation som delegation till bmkarrepresentanter, om de sä önskar. är motiven fill ett utvecklat brukarinflytande såväl demokratiskasom verksamhetsmässiga. En verksamhet som är anpassad till brukarnas behov är iverklig mening effektiv. och hemgårdar"har inget att erinra mot att brukarinflytandet förstärks och regleras ilag. Detta alternativ förblir emellertid en form av demokrati pä den offenfiigasektorns villkor. Brukarnas medinflytande står och faller med de kommunala Qänstemännensgoda vilja." Enallmänt positiv inställning redovisas av hem och samhälle, lOGT-NTO,, , , , , Våra Gårdar ochSveriges psykologförbund. menar att en ökad brukarmedverkan bör kanaliseras genomfolkrörelser och föreningsliv. Förbundet understryker också att medborgarinflytandetöver den kommunala servicen med nödvändighet måste få olika karaktär beroendepå om medborgaren uppträder som kund hos kommunen eller om kommunen har enmyndighetsutövande roll. KF framhåller att bmkarinflytandet är mycket viktigt.Flera modeller bör prövas. Gränsdragningen mot det politiska inflytandet måsteklargöras som det är viktigt att bmkarinflytandet blir reellt.Kooperativa konsumentgillesförbundel betonar också särskilt betydelsen av attpröva många varianter av brukarinflytande utifrån olika lokala fömtsättningar. LRFhar uppfattningen att en förstärkning av medborgarnas inflytande överförhållanden som rör bygden och lokalt baserad verksamhet ärnödvändig. Förbundet finner emellertid att genomförandefrägoma måste ägnasstörre uppmärksamhet än vad som framgår av betänkandet. Medborgarskolananser det vara en svaghet alt beredningen ej sökt lösningar utanför den offenfiigasektorns ram. Om konsumenten erbjuds valmöjligheter tvingas den som arrangerarverksamheten att söka former som konsumenten är beredd att acceptera. EnligtMedborgarskolans mening behövs information, utbildning och debatt i frågor somrör den offentligt bedrivna verksamheten och länkbara alternativa former fördenna verksamhet. Enligtberedningens författningsförslag skall en nämnd kunna uppställa villkor för hur delegerad beslutanderätt skall utövas. skall kunna föreskriva (steg 1) samråd med företrädare för nytQare (bmkare), (steg 2) 90 krav på enighet medbrukare eller (steg 3) skyldighet för beslutsfattaren alt Prop. 1986/87:91 följabrukarnas synpunkter. Etttrettiotal remissinstanser har yttrat sig över förslaget till ändring i kommunallagensregler om nämnddelegation. Flertalet har invändningar mol olika delar av förfaltningsförslageteller anser atl frågan bör prövas ytterligare. ,och Herdemora kommuner samt tillstyrkerförslaget eller menar att gällande regler inte utgör något hinder för s. k. villkoraddelegation. kommun, ,kommun. och Föreningen tillstyrker all delegationsuppdrag skall kunna förenas medkrav på icke bindande samråd (steg Kammarrätteni understryker att villkor bör begränsas lill beslut av rentförberedande eller verkställande natur. Utan en sådan begränsning kan nämligenavsevärda problem ge sig till känna vid besvärsprövningen. kommunpekar på att villkor om krav på enighet med bmkare (steg 2) kan leda tillpraktiska komplikationer i form av ökad belastning av mtinärenden i nämndema. Norrköpingskommun ifrågasätter om inte villkor som innebär krav på enighet (steg 2) ellerskyldighet att följa bmkarnas synpunkter (steg 3) träder den representativademokratin förnär. Liknande synpunkter framförs av Föreningen . anser att frågan om villkor med kravpå enighet med brukare (steg 2) eller med krav på att delegaten skall följa bmkarnassynpunkter (steg 3) bör utredas ytterligare. Tingsrydsoch kommuner tillstyrker förslaget om villkor med krav på enighet (steg2). kommun anser dock att förslaget bör kompletteras med regler fördelegaten som garanterar beslut i situationer som inte tål fidsutdräkl tillvederbörande nämnd sammanträder, om inle enighet kan nås. Ett antal remissinstanser uttalar sig för ytterligare prövning avfrågan, bl.a. kammarrätten i , kammarkollegiet, i Jönköpingslän, , , , , , ochÖstersunds kommuner, saml /SR. Kammarkollegietsamt , och kommuner anser t.ex.att kretsen av bmkaremåste fastställas bättre. Enligt bl.a. och kommuner börgränsen mellan delegationsbeslut och ren verkställighet konkretiseras.Motsvarande synpunkter framförs av . iJönköpings län framför att krav på följsamhet till bmkamas krav (steg 3) fömtsätteratt delegaten befrias från ansvar. Konsekvenserna bör enligt ytterligarebelysas. /SR betonar för sin del att opreciserade regler kan leda fillosäkerhet om ansvarsfördelningen. Lagförslagetavstyrks av Tierps och kommuner samt av TCO. menar atl förslaget inte kan läggas till gmnd för lagändring- 91 kommun kan inletillstyrka förslaget eftersom oklara situa- Prop. 1986/87:91 fioner kanuppstå för den som fått delegationsrätten. Enligt TCO skapar en formellreglering av bmkarinflytandet oklarheter av så fundamental art att den bör anstå. Demokrafiberedningenhar i huvudbetänkandet (SOU 1985:28) Akfivt folkstyre i kommuner och landstingbehandlat nya möjligheter att decentralisera nämndarbetet i kommunema.Beredningens överväganden utmynnar i tre lagförslag: - Lag om lokala nämnder ikommunerna (lokalnämndslagen) - Lag om ändring i lagen(1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation (frikommunlagen) - Lag om ändring i socialQänstlagen(1980:620). Flertaletremissinstanser har haft att ta ställning fill demokrafiberedningensförevarande betänkande om Akfivt folkstyre i kommuner och landsting och desssamtidigt avgivna betänkande (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag (KL).Några remissinstanser har "vävt samman" sina ställningstaganden iett yttrande. Övervägande antalet instanser har dock lämnat separatayttranden. 1det följande sammanfattas remissinstansemas ställningstaganden till de nämndalagförslag som redovisas i betänkandet Aktivt folkstyre i kommuner ochlandsting. Underavsnitt 3.1 sammanfattas remissinstansernas allmänna synpunkter på förslagen,under avsnitt 3.2 redovisas remissorganens synpunkter i enskilda frågor såvittde inte framgår av avsnitt 3.1. Demokrafiberedningenstre lagförslag i huvudbetänkandet har i huvudsak bemötts positivt av flertaletremissinstanser. 1del följande nämns först de remissorgan, som i sina yttranden redovisat en posifivgrundinställning, tillstyrker förslagen i allmänna ordalag eller anför att deej har något atl erinra mot beredningens behandling av frågan. Här räknas ocksåupp de remissorgan, som haft en positiv inställning lill förslagen men ienskildheter, som redovisas under avsnitt 3.2, haft från beredningen avvikandeuppfattningar. ,, , JämO, planverket, stats kontoret, RRV och SIPU samt länsstyrelserna i , , , , , och , , och . , , , , . Salem.Sigtuna, , , , , , ,, , , , , , , ,, . , , , ,. , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , Skinnskalteberg, Västerås.Falun, , , , , , ,, , , , , , , ,, , . , , , ,, , , , och , ,, , . , , ,Föreningen .