prop · GA0312 · 1986-12-31 00:00:00 — Det står vatje föreningfritt att begränsa sitt verksamhetsområde geografiskt eller föreskriva attmedlemmarna skall tillhöra viss grupp. Inom denna ram får en förening intevägra någon medlemskap om inte särskilda skäl därtill föreligger. Ettsådant skäl kan vara att sökanden med fog kan antas komma att motarbetaföreningens verksamhet eller dess syfte. En sökande som vägras inträde sommedlem i en förening kan få frågan om rätt till medlemskap prövad av domstol. I lagrådsremissenförklarade jag att mitt lagförslag inte innehöll någon motsvarighet av utredningen föreslagen särskild regel om undantag från principen omöppenhet när det gäller centrala föreningsbanker. Enligt utredningensförslag skulle en central föreningsbank i sina stadgar få bestämma att rätten tillmedlemskap i banken begränsas utöver vad som anges i första stycket. Avsikten med förslaget var att undanröja tvekanom humvida en centralorganisation,som endast har andra ekonomiska föreningar som medlemmar, själv kan anses somen ekonomisk förening. Sådana undantag som avses med utredningensförslag kan emellertid, framhöll jag iremissen, tillgodoses inom ramen för den redan nu gällande och i första stycketintagna, mera allmänt hållna undantagsregeln (jfr prop. 1951:34 s. 103 och 2 8 8 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt). a. att denna regel torde kunna komma till användning för s. k.huvudföreningar som består av underföreningar och har till ändamål atttillgodose särskilda intressen för dessa föreningar eller deras Lagrådethar konstaterat i sitt yttrande att en viklig nyhel i förslaget är Prop.1986/87: 12 att det inte upptar någonmotsvarighet flll 22 8 JkL, som innehåller särskilda regler om vilkasom kan vara medlemmar i en central föreningsbank. Syftet är attföreningsbanksrörelsen skall ges fömtsättningar att själv besluta om lämpligorganisationsform. Vidare har lagrådetuttalat att det givetvis inte har någon invändning mot attföreningsbanksrörelsen ges ökade möjligheter att anpassa sin organisation till olika krav som kan ställas fråntid eller plats till annan. Mot förslaget till 1 6 första stycket haremellertid lagrådet anmärkt, att det kommer att ge en missvisande bild av deverkliga förhållandena såvitt gäller de centralabankerna. Den för ekonomiska föreningar i allmänhet gällande principenom öppet medlemskap, som I 6 avser att uttrycka, kommer i praktiken inte att få något egentligt genomslag i fråga om de centrala bankerna förrän en ganska omfattandeomstmkturering har sketl. Lagrådethar vidare framhållit att del beträffande banklagsutredningens förslag om undantag från öppenheten i remissenanförs invändningar som i och försig synes berättigade. Enligt lagrådets uppfattning bör emellertid de centrala bankernas särdrag komma tillultryck på något sätt. Del kan lämpligenske genom en andra mening i försia stycket, som direkt anger alt en centralbank får vägra medlemskap för dem som kan vara medlemmar i någon ansluten lokal föreningsbank. Detta kanvisserligen, enligt lagrådet, läsasin i den första meningen men bör hellre sägas ifrån uttryckligen för all ge en bättre bild av verkligheten. Genomanvändning av pluralform i en sådanandra mening klargörs kravet på likabehandlingen av dem som söker medlemskap. Av lagrådetsyttrande framgår att den i lagrådsremissen förordade utformningen av förstastycket i och för sig flllgodoser syftet att ge föreningsbanksrörelsen ökadfrihet atl själv utforma sin organisation. Jag kan emellertid instämma medlagrådet i alt bestämmelsen vinner i klarhet och bättre anpassas tillverkligheten om ett lillägg görs som närmare reglerar medlemskap i en centralföreningsbank. Stycket har formulerats i enlighet med lagrådets förslag. Första stycket gerutrymme för föreningsbankerna att behålla sin nuvarandemedlemsstruktur som bl. a. innebär att fysiska personer endast kan bli medlemmar ilokala föreningsbanker och sådana centrala föreningsbanker som inte haranslutna lokala banker. Vissa mindre juridiska personer kan också varamedlemmar i de lokala bankerna, medan de centrala föreningsbankernavanligen endasl har juridiska personer med verksamhet av betydandeomfattning samt lokala föreningsbanker som medlemmar. I andra stycketinförs ett förbud för sådan juridisk person som domine ras aven eller flera föreningsbanker att bli medlem i en föreningsbank. Syftet med bestämmelsen är främst att förhindra att dessa företag genom tillskott av insatskapital tunnar ut eget kapital och där igenom försämrar insättarskyddet. Genom att ställa upp ett absolut förbud motmedlemskap uppnår man att de tillskott som ett sådant företag gör i aldrig kan få karaktären av insatskapital. Det kan visserii gentänkas förekomma att företaget förvärvar annan medlems andel. Ett sådant förvärv måsteemellertid enligt bestämmelserna i 3 8 följas av en 26 Öm sådan ansökan inte Prop. bifalls - vilket på grund av reglerna i detta styckealdrig kan komma i fråga för ett föreningsbanksanknutetföretag - har andelsinnehavaren endast den rätt somtillkommer avgången medlem, nämligen främst att återfå Med hänsyn lill denekonomiska samhörighet som präglar föreningsbankerna räcker det, som tidigare nämnts,inte att begränsa förbudet för medlemskap till en föreningsbanks dotterföretag. Om tvåföreningsbanker till lika delar äger ett företag innebär det, enligt definitionen i 1kap. 8 8, att företaget inte betraktas som dotterföretag till någon av de bådaföreningsbankerna. De företag som enligt förslaget träffas av förbudet hardärför definieratssom företag varöver en föreningsbank ensam eller tillsammans med andraföreningsbanker har ett dominerande inflytande. Definitionen innehåller inget krav på att inflytandetskall följa av direkt delägarskap ellermedlemskap. Det är det faktiska inflytandet som skall vara avgörande. Således får exempelvis ett företag som ägs avSFF eller av Föreningsbankernasbank anses tillhöra den krets av företag som träffas av förbudet i detta stycke. Eftersom de lokalaföreningsbankerna endast tillåts förvärva aktier i vissa fastighetsbolag, får den här före slagna bestämmelsenantas i huvudsak komma att beröra endast de centrala föreningsbankerna. En föreningsbank fårinte ställa upp formkrav på en medlemsansökan utöver vad som anges i tredje stycket andra meningen. Somformkrav i detta sammanhang bör inte ansesen sådan bestämmelse som att sökanden skall försäkra att han ämnar följaföreningens stadgar och beslul eller att sökanden skall lämna uppgifter som är av betydelse för medlemskapet.Det är tillåtet att i stadgarnainföra krav endast på skrifflig form, alltså utan bevittning. Att anta nyamedlemmar i en förening är en viktig uppgift som normalt sett bör ankomma påstyrelsen i en föreningsbank. I vissa fall kan det emellertid vara merändamålsenligt att ett annat organ inom eller andrapersoner avgör om sökanden skall antas som ny medlem i . I syfte att garanteraatt det klart framgår vem som tilläggs dennaviktiga uppgift, föreskrivs att sådan delegation måste anges i föreningsbankensstadgar. 2§ Den som genom bodelning, arv eller testamente har förvärvat en medlems andel har rått att efter anmälan inträdasom medlem i , om inte annnat följer av 1 6 andrastycket eller föreskrivs i stadgarna. Anmälan om inträde skall, vid förvärv aven avliden medlems andel, göras senast sexmånader efter dödsfallet eller vid den senare tidpunkt då dödsboetsavgång ur inträffar enligl 5 8. I annat fall än somsägs i andra stycket skall anmälan göras senast efter det attandelen vid bodelning har lagts ut på andra makens lott. Ansöker förvärvareninte om inträde , skall medlemmen därmed anses ha sagt upp sig till utträde.Förvärvaren har i sådant fall den rätt som tillkommer en avgången medlem enligt4 kap. 1 8, med den skyldighetsom följer av 4 kap. 2 6. (Jfr 3 kap. 2 8 UFBL.) Paragrafensförsta och andra stycken motsvarar 12 8 FL. Det tredje Prop. 1986/87: 12stycket saknar molsvarighet i gällande lag. Paragrafen överensslämmer med 3kap. 2 8 NFL. Föreningsbankslagen skiljer liksom FL ochNFL mellan medlemskap och medlemsandel i en föreningsbank. Till medlemskapethör rätten att delta i bankens förvaltningoch att ta bankens tjänster i anspråk. En medlemsandel däremotrepresenterar rätten att lyfta vinst som utfaller på andelen eller belopp somsvarar mot andelen vid utträde ur banken eller vid bankens likvidaflon.Medlemskapet i en föreningsbank är personligt och kan inte genom överlåtelseeller på annat sätt överföras till någon annan.För att bli antagen som medlem fordras nämligen att vederbörande efteransökan eller anmälan beviljas inträde i . En medlems andel kandäremot övergå på eller överlåtas till annan och således skiljas frånmedlemskapet men endast för en viss . Om en medlemavlider, anses dödsfallet ha samma verkan som en uppsägning. Andelen övergår därvid på den avlidnesrättsinnehavare. Enligt förstastycket har den som genom bodelning, arv eller testamente förvärvat en medlemsandel rätt att bli medlem i , om inte stadgarna föreskriver annat. Av 1 8 följer att enjuridisk person i vilken föreningsbanker har ett dominerande inflytande inte får vara medlem. I andra stycketanges som en fömtsättning, vid förvärv av en avliden medlems andel, altanmälan om inträde görs , i allmänhet , från dödsfallet. Tredje stycket, som saknar motsvarighet iFL, men överensstämmer med NFL, regleraranmälningstiden vid förvärv av en medlems andel av annan anledning än medlemmens död. Vidare framgåratt om förvärvaren inte har ansökt om inlräde skall medlemmenanses ha sagt upp sig till utträde. I sådant fall har förvärvaren bl. a. rättatt få ut inbetalda medlemsinsatser och beslutad vinstutdelning som skulle hatillkommit medlemmen (4 kap. 1 8). Förvärvaren är också skyldig atl betala tillbakavad han fått ut av medlemsinsatsen vid en konkurs. 3§ Den som genom överlåtelse har förvärvat en medlems andel skall ansöka om inträde i inom sexmånader därefter. Om han antas,inträder han som medlem i överlåtarens ställe. Ansöker han inte om inträdeinom föreskriven tid eller avslås hans ansökan, skall överiåtaren därmed anses ha sagt upp sig till utträde.Förvärvaren har i sådant fall den rätt som tillkommer en avgången medlemenligt 4 kap. 1 6, med den skyldighet som följer av 4 kap. 2 6. (Jfr 3 kap. 3 6UFBL.) Paragrafen motsvarar 13 8 FL ochöverensstämmer med 3 kap. 3 8 NFL. Den som harförvärvat en andel genom överlåtelse blir medlem i en föreningsbank förstom han antas som sådan i överlåtarens ställe. Ansökan om inträde skall göras inom sex månaderfrån överlåtelsen. Om förvärvaren inte görsådan ansökan eller ansökan avslås, kan förvärvaren endast göra anspråk påatt få ut inbetalade insatser och beslutad vinstutdelning Prop, 1986/87:12som skulle ha tillkommit överlåtaren, om denne utträtt ur föreningen. Den medlem somöverlåter sin andel upphör inte genom överiåielsen att vara medlem. Somframgår av paragrafens andra mening utträder han först i och med attförvärvaren inträder som medlem. Om förvärvaren söker inträde men ansökanavslås, har detta samma effekt som om medlemmen då sagt upp sig till utträde. Omförvärvaren inte gör någon ansökan om inträde,anses medlemskapet uppsagt i och med att ansökningstiden gått ut. Uppsägningstiden börjar alltså i sistnämndafall att löpa efter överlåtelsen. 4 § En medlem har rätt att säga upp sig till utträdeur . I stadgarna får föreskrivas att enuppsägning skall göras skriftligen och att uppsägningshandlingen skall varaförsedd med medlemmens bevittnade namnunderskrift. I stadgarna fåräven föreskrivas att uppsägning inte får ske förrän , högst , från inträdet.Tiden får utsträckas flll högst , ombankinspektionen medger det. Föreskrifter i stadgama om att uppsägning får göras först gällerinle i fall som avses i 7 kap. 15 8 tredje stycket och 10 kap. 3 § andrastycket. En medlem fåruteslutas ur på sådan grund som anges i stadgarna. Föreningsbanksstämman skallbesluta om uteslutningen, om inte något annat föreskrivs i stadgarna. (Jfr 3kap. 4 6 UFBL.) Paragrafen motsvarar 14 8 FL ochöverensstämmer med 3 kap. 4 8 NFL. Enligt/ö«/a stycketkan en medlem som önskar utgå ur säga upp sig lill utträde. En föreningsbankkan enligt andra stycket genom föreskrifter i sina stadgar binda sina medlemmarså, att uppsägning inte får ske förrän från inträdet. Den längsta tidsom medlemmen normalt kan vara bunden av ett sådant villkor är dock . 1 vissa fallföreligger alltid en fri uppsägningsrätt, nämligen i de fall som avses i 7 kap, 158 tredje stycket (beslutade siadgeändringar) och 10 kap, 3 8 andra stycket (genomförd fusion). Enligt tredje stycket kan enföreningsbank la in bestämmelser i sina stadgarom att en medlem kan uteslutas, om de förutsättningar för uteslutning som anges i stadgarna föreligger. Även omstadgarna saknar bestämmelser omuteslutning torde uteslutning kunna ske, om det för medlemskap förutsätts att en medlem t. ex. skallvara bosatt inom ett visst områdeoch medlemmen inte längre uppfyller villkoret. Beslut omuteslutning skall fattas av stämman om inle annat följer av föreningsbankensstadgar. Om en föreningsbank tilllägger annan än stämman denna befogenhet, måste detta framgåav sladgarna. 5 8 Avgång ur en föreningsbank sker, utom i fallsom avses i 7 kap. 15 6 tredje stycket och 10 kap. 3 8 andrastycket, vid utgången av det räken skapsår som slutar näst eller den längre lid, högst sex månader, som har bestämts i stadgarna, sedan medlemmenhar sagt upp sig q till utträdeeller uteslutits eller någon annan omständighet som föranlett Prop.1986/87:12 avgången har inträffat. En medlem som haruteslutits ur förlorar genast sin rätt att delta iöverläggningar och beslut om angelägenheter. (Jfr 3 kap. 5 8 UFBL.) Paragrafenöverensstämmer med 15 8 FL och 3 kap. 5 8 NFL. Första stycketanger tidpunkten för en medlems avgång ur föreningen. Den omständigheten att en medlem har sagtupp sig flll utträde eller uteslutits innebär inte att medlemskapet omedelbartupphör. En sådan ordning skulle nämligenkunna medföra stora olägenheter, främst genom att utträdet normaltgrundar rätt att få tillbaka inbetalda insatser. Första stycket föreskriver därför atl avgång äger mm vid utgången av det räkenskapsårsom slutar näst efter det att en månad har gått sedan medlemmen har sagt upp sig till utträde eller uteslufltseller någon annan omständighet som föranlett avgången har inträffat. I detsistnämnda fallet avses t.ex. dödsfallutan att medlemmens arvinge har inträtt i den avlidnes ställe eller avslag på en inträdesansökan frän den som genomöverlåtelse har förvärvat en medlems andel. Om däremot förvärvaren av en andelantas som medlem i överlåtarens ställe, upphör den sistnämndes medlemskap i ochmed att förvärvaren blir medlem. Enligt huvudregelnkan alltså en medlem säga upp sig till utträde -föreningsbankerna skall alltid ha kalenderårel som räkenskapsår - föratt hans avgång skall få ske . Sker uppsägning senare kan haninte avgå förrän vid det nästföljande . En föreningsbank kan isina stadgar förlänga den tid före vilken uppsägning måste ske för att avgångenskall få äga mm vid det kommande årsskiftet, dock inte längre än att uppsägning tillavgång kan ske senast den30 juni. I två fall kan detinte ske någon förlängning av uppsägningstiden. Om en medlem har sagt uppsig till utträde genom att utnyttja sin speciella utträdesrätt i anledning av beslutadestadgeändringar (7 kap. 15 6 tredje stycket)eller om medlemmen har utträtt på grund av att han inte önskar fortsätta eftergenomförd fusion (10 kap. 3 8 andra stycket), gäller nämligen alltid attavgången skall ske den balansdag som infaller närmast efter en månadefter det att uppsägningen har gjorts. I och med avgången ur föreningsbankenupphör medlemskapet. Intill dess ärmedlemmen bunden av sina förpliktelser gentemot banken men har å andrasidan kvar samma rättigheter som övriga föreningsmedlemmar. Från det sist sagda gäller dock enligt andraslycket det undantaget att den som uteslutits förlorar rättenatt delta i överläggningar och beslut som rör bankens angelägenheter. Istadgarna kan införas samma regel för den som säger upp sig till utträde. 6§ Styrelsen skali föra en medlemsförteckning. Förteckningen skall innehållauppgift om 1. varje medlems namnoch postadress, 2. det sammanlagdabeloppel inbetalda medlemsinsatser enligt den senast fastställda balansräkningen, samt 30 3. summorna avmedlemsinsatsbelopp som efter utgången av det räken- Prop. 1986/87: 12 skapsårbalansräkningen avser har återbetalts eller högst skall återbetalas enligt 4 kap. I och 3 88 och om flden föråterbetalningarna. Medlemsförteckningenkan bestå av etl betryggande lösblads- eller kortsystem. Den kan också föras medautomaflsk databehandling eller på annat liknande sätt. Medlemsförteckningenskall hållas tillgänglig hos för var och en som vill ta del av den. Varje medlem harrätt att på begäran få skriftlig uppgift av om sittmedlemskap och om de insatser som han har betalt in. (Jfr 3 kap. 6 6 UFBL.) Paragrafen motsvarar 10 6 FL och 3 kap. 6 8 NFL. I överensstämmelsemed gällande rätt skall enligt försia slycket i en föreningsbank finnas enmedlemsförteckning, innehållande uppgifter om medlemmarnas namn och postadress. Lagenhindrar inte en föreningsbank att i sina sladgar föreskriva att medlemsförteckningenäven skall innehålla uppgift om medlemmens person- eller organisationsnummer.Till skillnad från vad som gäller för vanliga ekonomiska föreningar skall emellertid enligt förslagetinte i medlemsförteckningen antecknas med vilken insats varje enskild medlemdeltar i . Detta kan nämligen ge upplysning om storleken påmedlemmens affärer med eftersom man tillämpar ett system som innebär attåterbäringen läggs till medlemmens insats , om rörelseresultatet medgersådan gottgö-relse. Det saknas emellertid enligt min mening anledning att i övrigt,som utredningen föreslår, ha regler om medlemsförteckningen som avviker från vad som gäller för övriga ekonomiskaföreningar. Av hänsyn främsttill tredje man skall därför enligt första stycket punkterna 2 och 3 imedlemsförteckningen dessulom lämnas uppgift om dels inbetaldamedlemsinsatskapital enligt senast fastställda balansräkning, dels den del avmedlemsinsalskapitalet som efter utgången av det räkenskapsår sombalansräkningen avser har återbetalts eller högst skall återbetalas på gmnd avatt medlemmarna har avgått ur eller har sagt upp överinsalsertill återbetalning. Detta innebär att utomstående alltid kan få reda på storleken av detmedlemsinsatskapital som finns i banken. Bestämmelserna i5 6 om tidpunkten för avgången ur banken och reglerna i 4 kap. om återbetalning avmedlemsinsatserinnebär att medlemsinsatskapitalets storlek inte plötsligt kan förändras genomexempelvis massavgång bland medlemmarna. I andra stycketanges att medlemsförteckningen skall bestå antingen av ett betryggandelösblads- eller kortsystem eller föras med användande av datateknik. Det kannämnas att bankaktiebolagen föreslås få föra aktieboken med användande av datateknik. Om en föreningsbankväljer att föra sin medlemsförleckning med hjälp av en dator blir det fråga omett personregister i datalagens (1973:289) mening. Det betyder att registret intekan föras utan att banken har fått licens från datainspektionen att föra personregister (jfr2 6 datalagen). är enligt Iredje stycket skyldig atthålla medlemsför teckningen tillgänglig för var och en som vill ta del av den. stämmer medgällande rätt men innebär en avvikelse från utredningens Prop. 1986/87: 12 förslag om att endast medlemmarna skall få ta del av förteckningen.Skälet till delta förslag är att förteckningen i en föreningsbank enligtutredningen inte har sammabetydelse för borgenärerna som i en vanlig ekonomisk För egen del villjag framhålla att medlemsförteckningens offentlighet är i linje med vad somgäller för andra associationer som är avsedda för näringsverksamhet.I ett bankaktiebolag är således aktieboken i princip offentlig. a.anställda, kreditgivare, kunder, myndigheter och massmedia får anses haett befogat intresse av att kunna ta reda på vilka som är medlemmar i en föreningsbankliksom i en annan ekonomisk förening. I tredje stycketanges därför att medlemsförteckningen skall hållas tillgänglig för var ochen. Förs förteckningen med ADB får kravet på tillgänglighet ansesuppfyllt, om den intresserade får ta del av förteckningen på ett läsbart medium, t. ex. via en bildskärm. I likhet med NFLinnehåller lagen ingel krav på att en utskrift av medlemsförteckningenskall hållas tillgänglig för var och en som begär det. Enligt fiärdestycket har en medlem rätt atl av få en skriftlig uppgift ommedlemskapet och om de insatser han har betalt in. Det kan nämligen oftavara av intresse för en medlem att kunna styrka medlemskapet ochantalet insatser. Uppgiften är endast ett intyg om medlemskapet och insatsernaoch är inte en förutsättning för atl medlemmen skall kunna göra gällande sin rätt somföreningsmedlem. 1 en föreningsbank är huvudprincipen den att ett beloppsom motsvarar summan av inbetalda medlemsinsatser skall hållas kvar i föreningen. Under vissaförutsättningar har emellertid en medlem som avgått ur föreningen rätt att fåtillbaka inbetalda medlemsinsatser. Likaså har en medlem under vissa fömtsättningar rätt attåterfå s. k. överinsatser, även om han intehar lämnat . Bestämmelserna om rätt till återbetalning isådana fall finns i detta kapitel. Sedan insatsernabetalts in till , får de fritt utnyttjas för att förvärvatillgångar att användas i rörelsen. Det finns således inga regler om hur dessa medel skall placeras. Reglerna i dettakapitel saknar direkt molsvarighet i JkL. På gmnd av den allmännahänvisningen till FL gäller dock även för föreningsbankerna bestämmelserna i16 och 16 a 86 FL. Förslaget innebär i sak nästan inga ändringar. Det överensstämmer med NFL. 1 § När en medlem har avgått ur en föreningsbank har hanrätt att efter avgången få ut sina inbetalda medlemsinsatser. Beloppetfår dock inte överstiga vad som belöper på honom i förhållande till övriga medlemmar av egnakapital enligt den balansräkning som hänförsig till tiden för avgången. Vid beräkningen av bankens egna kapital skall bortses från reservfonden,uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Denavgångne har vidare rätt att i samma ordning som övriga medlem- Prop.1986/87:12 mar få ut vad som belöper på honom av beslutad vinstutdelning. Träderföreningsbanken i likvidation från avgången eller meddelasinom beslut om att försätta i konkurs, skall denavgångnes rätt att få ut medlemsinsatser bedömas enligl grunderna för reglerna om skifte avföreningsbankens tillgångar. En medlems rätt enligt första-tredjestyckena kan begränsas i stadgarna. Detta gäller dock inte i sådana fall somavses i 7 kap. 15 8 tredje stycket eller 10 kap. 3 8 andra stycket. (Jfr 4 kap.1 8 UFBL.) Paragrafen saknar motsvarighet i JkL, menöverensstämmer i sak med 16 8 1 mom. FL (jfr även 39 8 första stycket FL) och 4kap. 1 8 NFL. Enligt/ör5/a stycket har en medlem somavgår ur rätt att fåflllbaka sina inbetalda insatser. En sådan rätt föreligger dock endast ombankens egna kapital räcker till utan att reservfonden, uppskrivningsfonden eller förlagsinsatserna behöver anlitas ochutan att medlemmarnas lika rättträds för när. En avgång sker alltid vid utgången av elt räkenskapsår och frågan om medlemmens rätt att få tillbakaen medlemsinsats skall således bedömas med hänsyn till den då upprättadebalansräkningen. Som framgår avlagtexten inträder emellertid rätten att få ut insatsen först sex månaderefter avgången. Enligt andra styckethar en avgången medlem rätt att få ut sin andel i beslutadvinstutdelning i samma ordning som de övriga medlemmarna. Om föreningsbankenskulle träda i likvidation eller försättas i konkurs inom sex månaderfrån avgången, blir enligt tredje slycket inte balansräkningen från tiden för avgången utan istället resultatet av likvidationen resp.konkursen avgörande för medlemmens rätt atl fä ut sin medlemsinsats. Enligt fiärdestycket kan en medlems rätt enligl första- tredje slyckena begränsas istadgarna.