prop · GA0395 · 1986-12-31 00:00:00 — Viräknar med att kommande betänkanden närmare behandlar förslag i utredningen för attunder lätta en omställning frän militär till civil produktion inom försvarsmateriel- 279 industrin,anser bl. I del- Prop.1986/87:95 ta instämmer det ochbroderskapsrörelsen. bör gå före och påbörja omformningen av vårvapenindustri till civil produktion, anser Kvinnor för fred. Även arbetsguppen för svensk folkriksdag för nedrustningoch Svenska sektionen av för fred och frihetsaknar tankar i försvarskommitténs rapport. Hur kan vi och andraländer förverkliga intentionerna i utredning? Detta borde kommitténha funderat på, tycker organisationerna. arbete är uppdelat i tvä faser. Denförsta avslutades med den säkerhetspolitiska rapporten. Först i slutbetänkandellämnar kommittén - utifrån de säkerhetspolitiska utgångspunkter som redovisatsi rapporten - förslag om totalförsvarets inriktning och utformning efter budgetåret1986/87. 1 den säkerhetspolitiska rapporten behandlas därför försvaretsuppgifter ganska översiktligt. Detta har dock inte hindrat en delremissinstanser från alt lägga konkreta synpunkter på det militära försvaretsinriktning och utformning. talar i sin rapport om "ett starktoch allsidigt totalförsvar". Den formuleringen är bättre än den klassiskaom "ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar", anser några avremissinstanserna. menaratt uttrycket"efter våra förhållanden" kan tolkas så att det statsfinansiellaläget och inte det reella, yttre hotet är styrande för våra försvarsansträngningar. Ambassaderna i , och betonar attden klassiska formuleringen ställer till problem för en utländsk publik. Vadmenar vi egentligen med "efler våra förhållanden"? Om uttrycket ansessyfta på totalförsvarets andel av BNP så frågar sig en utländsk bedömare varförvi ansåg oss ha råd men med . Om man istället menar att vår försvarsslyrka ska anpassas lill den militära styrkan ivår omvärid blir argumenteringen ännu svårare, påpekar ambassaden iWashington: Den tolkningen leder till att skulle öka sitt försvarkraftigt, heter det, eftersom de militära resurserna i närområdet ökatbetydligt i såväl antal som kapacitet. Den kraftfullaste argumenteringen för ökade försvarsanslagåterfinns i remissvaren från och (SAF/SI) och . Organisationerna betonaratt den försvagning av det militära försvaret som pågått sedan börian av 1970-talelmåste brytas. SAF/SI erinrar om den fyrpartiuppgörelse om försvarskostnadernasom träffades 1984, men betonar att försvaret behöver en "finansiellförstärkning av helt andra mått" under en följd av år. kräver "avsevärt ökade försvarsanslag", och menaratt försvagningen av försvaret gynnat varken fredens eller sak.Försvarets relativa styrka måste nu ålempprättas, tycker MUF. Överbefälhavaren delar kommitténs syn på totalförsvarelsroll och upp- 280 gifter.Men det räcker inte med att ha ett totalförsvar som är så starkt att Prop.1986/87:95 del avhäller från angrepp. Försvarsmakten måste dessutom kunnaförhindra att svenskt territorium och luftrum utnyttjas på ett sätt somstrider mol den internationella rättens regler. Försvarsmaktens huvuduppgift ärdock invasionsförsvar. Denna uppgift är sä väsentlig att den. enligt ÖB:s uppfattning,borde återinföras i målsättningen för totalförsvaret. Försvarsmaktensroll på lägre konfliktnivåer än krig har inte tillräckligt uppmärksammats avkommittén, anser ÖB. Vi måste - i fred, kris och neutralitet - kunna effektivtövervaka och hävda vårt territoriums integritet. ÄvenKungliga diskuterar försvarsmaktens uppgifter ochbetonar vikten av att försvarsmakten kan övervaka och kontrollera verksamhetpä värt territorium. Rapporten borde ha ägnat mera utrymme åt att analyseravilka krav som ställs på i en neuiralitetssituation. Detär hög tid att ompröva riktigheten av tidigare försvarsulredningars bedömningatt skydd av importen skall lösas med andra medel än militära, anser . Försvarskommitténkonstaterar lakoniskt att motivet bakom ubåtskränkningarna huvudsakligen torde"kunna hänföras till olika former av förberedelser för eventuella kris-och krigssituationer", men underlåter att vidare fördjupa sig i innebördenav detta konstaterande, skriver reservofficersförbund.Ubåtskränkningarna bör "stämma till djupaste allvar och eftertanke",anser förbundet. Konsekvenserna är oerhörda av att främmande land i fredstiddolt skickar militära enheter till vårt land som förberedelser för en eventuellkrigssituation utan att vi förmår hindra det, menar reservofficersförbundet. OcksåFolkpartiets kvinno- resp. ungdomsförbund saknar en mera utförlig analys avkränkningarnas konsekvenser. Kommittén bör återkomma med förslag till fortsattaätgärder för att möta detta säkerhetspolitiska hot. Även anser att ubåtskränkningarna bör analyseras vidare och attubåtsskyddet måste stärkas. Detta får dock inte ske på bekostnad av beredskapenmot invasion och mot andra hot och kränkningar, i första hand inom värtluftrum. Försvarskommitténunderstryker fördelen för en krigförande part att kunna utnyttja svenskt luftmmför överflygning på väg mot mäl bortom . I ambassadernas remissvar ärdetta ett genomgående tema när de belyser utlandets syn på det svenskaförsvaret. För är det vår förmåga att motstå krav påöverflygningsrätter och att avskräcka från luftmmskränkningar som utgör detavgörande kriteriet på trovärdigheten i svensk neutralitetspolitik,rapporterar ambassaden i . Enliknande syn på det svenska luftförsvarets betydelse redovisas av ambassaden iWashington. Kan stå emot och försvara sig mot en massiv sovjetisköverflygning? I den mån del bland amerikanska bedömare finns några tvivel pådet svenska luftförsvarets förmåga så gäller det kvantiteten, inte kvalitén,rapporterar ambassaden. anser att försvarskommitlén under skattat de neutralitelspolitiska konsekvenserna av kryssningsrobotarna 281 och våra möjligheter allbygga upp elt effektivi försvar mot dem. 1986/87:95Landsorganisationen (LO), och efterlyser en analys av kryssningsrobotarnas betydelse försvensk säkerhets- och försvarspolitik. LO betonar särskilt att frågan ärväsentlig ur neutralitetsrättslig synpunkt. Vårtförsvar bör även i fortsättningen bygga på allmän värnplikt. Nägot annat kan påsikt vara ett hot mot det demokratiska samhället, skriver (). Pä denna punkt får LO instämmande från (),som betonar att det inte finns någon motsättning mellan ett värnpliktsförsvaroch en hög teknisk kvalitet. Båda linjerna är väl förenliga, anser MUF. Totalförsvaretbör vara en hela folkets angelägenhet, heter del i kommitténs rapport, och deallra flesta remissinstanser instämmer i detta. Överbefälhavaren,och Svenska röda korset (SRK) är några av deorganisationer som starkt understryker de frivilliga försvarsorganisationernasbetydelse för totalförsvaret och folkets försvarsvilja. Civila delarna av totalförsvaret Försvarskommitténredogör i kapitel 5 för samhällsutveckling, sårbarhet och samhällsekonomi.Kommittén bedömer alt ökad internationell integration, teknisk utveckling ochstrukturella förändringar i samhället får konsekvenser frånsårbarhetssynpunkt: nya typer av hot måste beaktas, men förändringarna innebärockså nya möjligheter att hantera de problem som kan uppstå. Ökade risker i fredssamhälleihar lett till uppbyggnad av resurser som kan vara till nytta även i krig. Ikapitel 8 om försvarspolitiken säger kommittén bl.a. att vid militärt angreppskall befolkning och egendom skyddas och den livsnödvändiga försörjningentryggas. Samhällets väsentligaste funktioner skall säkerställas.Försvarsviljan underbyggs genom att befolkningen är förvissad om att det finnsen effektiv lotalförsvarsplanering för dessa svåra förhållanden. Kommitténfinner det väsentligt atl vår beredskap snabbt och flexibelt kan anpassas tillaktuella situationer genom samordnade åtgärder inom hela totalförsvaret. Decivila funktioner som är väsentliga för den omedelbara totalförsvarseffektenskall snabbt kunna ställas om för krigsförhållanden. Ett allsidigt näringslivmed styrka och förmåga att anpassa sig till krigsförhållanden är en nödvändiggrund för försöriningsberedskapen. Härutöver erfordras kompletterande ätgärderinom totalförsvarets ram. I1982 års försvarsbeslut uttalades att totalförsvarets intressen bör beaktas iden fredstida samhällsplaneringen. Därigenom bör besparingarna kunna uppnåsjämfört med om kompletterande beredskapsålgärder vidtas först i efterhand.Försvarsbeslutet ledde bl. a. till att totalförsvarels chefsnämnd fick iuppdrag all utreda hur detta i praktiken skulle kunna ske. harsedan presenterat sina förslag i betänkandet "Beredskapshänsyn isamhällsplaneringen", (Ds Fö 1984:4). Åtskilligaremissinstanser har redovisat synpunkter på de civila delarna av totalförsvaret långt utöver vad kommittébetänkandet innehåller. synpunkterfår därtor ses som vägledning inför kommitténs fortsatta arbe- Prop.1986/87:95 te. diskuterar konsekvenserna av denökade risken för överraskande angrepp med inslag av sabotagehandlingar.Möjligheterna till omfattande utrymningar begränsas, och det är osäkert omskyddade utrymmen hinner iordningställas. Slutsatsen är att det blir viktigareatt ha tillgång till skyddsrum. anser att den ökande sårbarhetenför olika samhällsfunktioner gör det lönsamt för en angripare att bekämpadessa. Eftersom de aktuella målen ofta är belägna i befolkningstäla områdenväxer skaderiskerna för civilbefolkningen. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar efterlyser en samladsyn på vilka verksamheter som behöver fortgå i ett krigsorganiserat samhälle.Detta får konsekvenser för bl.a. arbetskraftsplaneringen. Försvaretsforskningsanstalt, som bedriver en studie av samhället i kris och krig - det s.k.SKRlK-projektet - erinrar om de stora krav som ställs pä krigsorganisering avsamhället när sabotagehandlingar och krigshandlingar pågår. Överstyrelsen erinrar om den funktionsindelning avsamhällets civila delar frän beredskapssynpunkt som beslutats. Denna motiveraren formell omarbetning av totalförsvarets målsättning. Civilbefälhavaren iVästra civilområdet har liknande synpunkter. Livsmedelsförsöjningen i kris och krig väcker bekymmer hosflera remissinstanser. är angelägen alt få merapreciserade antaganden som grund för planeringen. Hur långvariga kriser ochvilken krisimport bör man räkna med? Statens pekar påsårbarheten i produktionen. Anläggningar är beroende av elenergi, jordbruketoch transporterna är beroende av olja och skördenivån är beroende avhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Den mest strategiska frågan är försöriningenmed kvävegödselmedel, som i högre grad borde bygga på inhemsk tillverkning.Lantbrukarnas riksförbund anser att kommitténs beskrivning av livsmedelsförsöriningensproblem är vilseledande. Svagheterna kommer inte fram lika tydligt som ilivsmedelskommitténs expertutredning om sårbarhetsfrågan (Ds Jo 1984:11).Sänkningen 1985 av jordbrukets produktionsmål är anmärkningsvärd. Bädejordbruksproduktion och livsmedelsindustrin koncenteras allt mer till södraSverige. Detta påpekar också , som talar för sitt förslagom tillverkning av etanol. Detta skulle bidra till drivsmedelsförsöriningensamt också ge protein och stärkelse. Många remissinstanser uppmärksammar problemen medberedskapshänsyn i samhällsplaneringen. Överbefälhavaren anser att kommittén isitt fortsatta arbete ytterligare bör uppmärksamma samhällsutvecklingenskonsekvenser för totalförsvaret. Det är angeläget atl chefsnämndens förslagfullföljs. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar utvecklar dessa tankarytterligare och finner det angeläget att principerna för beredskapskoslna-dernasfinansiering klarläggs. Civilbefälhavaren i Övre civilomräde och de fyralänsstyrel serna i norr trycker på behovet att beredskapsaspekterna redan från grun den beaktas i all samhällsplanering och exemplifierar med speciellt norr- 283 är ett underskottsområde på människor, Prop.1986/87:95 livsmedel, industri och sysselsättning. Särskilt allvarlig ärutvecklingen i inlandskommunerna. De stora avstånden ställer särskilda anspråkpå kommunikationerna. Grunden för en siörre självförsörjning måste skapas nuunder fredsförhållanden genom ökade satsningar med regionalpolitiska medel. Om exempelvis militära förband i ökad omfattning köperförnödenheter från närbelägna leverantörer ökar den lokala sysselsättningen ochdärmed också möjligheten för fler människor atl bo kvar på sina hemorter.Sådana idéer utvecklas i samverkan mellan militärbefälhavarna, förbandschefer,landsting och länsstyrelser. Ökade och mer differentierade beredskapslager iNorrland skulle också ge gynnsamma regionalpolitiska effekter. konstaterar alt hälso- och sjukvården ärberoende av försörjningssystemen för vatten, avlopp, värme, el och tele. Dessablir alltmera sårbara. Vid den fredstida utbyggnaden är det därför mycketväsentligt att ta hänsyn till beredskapsaspekter. bör prövafördelningen av kostnaderna mellan olika huvudmän. har enliknande inställning och hävdar alt statliga medel måste ställas tillförfogande för sjukvårdens säkerhet i krig. erinrar om att omfattanderationaliseringar och effektiviseringar är nödvändiga inom den fredstidasjukvärden av ekonomiska skäl. Trots detta gör den tekniska utvecklingen detmöjligt att tillgodose höga krav på standard och kvalitet inom sjukvärden.Särskilda insatser för att trygga beredskapen kan bli nödvändiga. Sjukvården ärstarkt beroende av teknisk utrustning för bl.a. diagnostik. Om den skallanvändas i krigstid krävs tillgäng till reservdelar och reparalionsmöjlighe-ter.Landstinget förutsätter att full kostnadstäckning erhålls för beredskapsåtgärderna. biträder kommitténs uppfattning om telekommunikationernasbetydelse för totalförsvarels ledning i krig men pekar också på deraspsykologiska betydelse för allmänheten. En krigsskyddsnämnd bör inrättas föratt prioritera beredskapsinsatserna. Civilbefälhavaren i Västra civilområdetvill se ökade satsningar för att minska el- och telesystemens sårbarhet. Den militära hotbild som kommittén presenterar innebärenligt slatens vatlenfallsverk utomordentliga påfrestningar för elförsöriningssysiemeli händelse av krig, särskilt vid ett överraskande angrepp i kombination medsabotageaktioner. Det gäller då alt ha handlingsfrihet atl disponera resursernaefter situationens krav. Mol den bakgrunden bör inte föreskrivas attkärnkraftverken skall slängas av vid risk för militärt angrepp. Däremot bördenna möjlighet finnas. anser att ekonomiskt försvar,psykologiskt försvar och civilförsvar bör vara starka men de får inteprioriteras på bekostnad av det militära försvaret. Frågan om civilmotståndels möjliga roll inom totalförsvarettycks helt ha förbigått försvarskommittén, noterar Socialdemokratiska kvinnoför bundet och . Efter att med tillfredsställelse ha tagit emot motståndsutredningens "Kompletterande molståndsformer" (SOU 284 1984:10) förutsätter organisationernaatt betänkandets förslag las upp i Prop. 1986/87:95 kommitténs fortsattaarbete. tillfogar alt tystnaden på denna punkt är ytterligare etttecken på kommitténs snäva säkerhetssyn. Även Svenska freds- ochskiljedomsföreningen saknar något avsnitt om civilmotstånd. Tilldelta kan i efterhand göras kommentaren att motståndsutredningens betänkandebehandlas budgetproposition. Försvarsministern finner att det icke-militäramotståndet är ett komplement, men inget alternativ, till militärt försvar ochföreslär att en särskild delegation inrättas, avsedd som ett diskussionsforum. 1 Förberedelserinför försvarsbeslut ............ ... 7 2 Säkerhetspolitiskaöverväganden .............................. ... 9 2.1 Inledning .................................................................. 9 2.2 Den säkerhetspolitiska miljön: öst-västrelationerna 9 2.3 Den säkerhetspolitiska miljön: Delnordeuropeiska områdei 14 2.4 Konflikter och hot som kan beröraSveriges säkerhet 20 2.5 Grunder för Sverigessäkerhetspolitik ....................... 26 2.6 Hemställan ................................................................ 29 3 Försvarspolitikens Inriktning ...................................... ... 30 3.1 Inledning .................................................................. 30 3.2 Allmänna principer .................................................... 30 3.3 Operativa grunder förtotalförsvaret ....................... ... 31 3.4 Hemställan ............................................................... 35 4 Vissa för totalförsvaret gemensamma frågor ............ 36 4.1 Inledning .................................................................. ... 36 4.2 Vissa gemensamma utgångspunkter förplaneringen 36 4.3 Ledning och samordning av totalförsvaret ............... 39 4.4 Totalförsvarets beredskap ....................................... 40 4.5 Grunder för hälso- och sjukvården ikrig .................... 42 4.6 Skydd mot kärnvapen, biologiskastridsmedel och kemiska hot 44 4.7 Ammunitionsröjning .................................................. 47 4.8 Totalförsvarets personalförsörining .......................... 48 4.9 Ledning av program- ochfunktionsutvecklingen samt produktionen 50 4.10 Hemställan ............................................................... 51 5 Totalförsvarets militära del ....................................... .. 52 5.1 Det senast förflutna budgetåret (1985/86) ............. .. 52 5.1.1 Verksamheten ................................................ .. 52 5.1.2 Det ekonomiskautfallet .................................. .. 53 5.1.3 Verksamhetenunder innevarande budgetär (1986/87) ., 53 5.1.4 m. m. , en översikt 55 5.2 Det militära försvarets fortsatta utveckling ................ 55 5.2.1 Bakgrund ochinriktning ................................. 55 5.2.2 Inriktning avvissa funktioner .......................... 59 5.2.2.1 Beredskap ............................................ .59 5.2.2.2 Ledning ................................................ .. 59 5.2.2.3 Underrättelsetjänst ............................ .. 60 5.2.2.4 Telekrigföring ..................................... .. 61 5.2.2.5 Ubåtsskydd ......................................... .. 62 5.2.3 Arméstridskrafter ............................................ 63 5.2.4 Marinslridskrafter ............................................. .. 64 5.2.5 Flygstridskrafter .............................................. .. 66 5.2.6 Operativledning ............................................. 67 5.2.7 AnstäUdpersonal .......................................... .. 67 5.2.7.1 Allmännautgångspunkter ................... .. 67 5.2.7.2 Löne- ochanställningsvillkor ............... .. 68 5.2.7.3 Decentralisering av arbetsgivarens befogenheter och ansvar 69 286 5.2.7.1 Långsiktigtbehov av anställd personal 70 Prop.1986/87:95 5.2.7.2 Styrmetoderbeträffande personalvolymen .,, 71 5.2.7.3 Åtgärder föralt täcka personalbehoven 72 5.2.7.4 Peronalröriighel .................................. 73 5.2.7.5 Befälsordningen................................... 74 5.2.8 Utbildning ......................................................... 75 5.2.10 Rationalisering ................................................. .. 83 5.2.11 Förvaring av vapen m. m. i militäraförråd ....... .. 85 5.2.12 Beriden garnisonstjänst ................................. 85 5.2.13 Lekmannainflytande iförsvarsmaktens myndigheter ,,, 86 5.2.14 Ekonomiska överväganden och förslag............ 86 5.2.14.1 Säkerheten iplaneringen ................. 86 5.2.14.2 Ekonomiskautgångspunkter ............. 87 5.3 Hemställan ............................................................. 91 6 Totalförsvarets civila del ........................................... . 93 6.1 Inledning ................................................................. . 93 6.2 Inriktningen i 1982 årsförsvarsbeslut .................... . 93 6.3 Ekonomisk ram förförsvarsbeslutsperioden /88-1991/92 . 6.4 Den fortsatta utvecklingen avtotalförsvarets civila del 95 6.4.1 Grunder och inriktning ..................................... . 95 6.4.2 Administrativ beredskap ................................. 99 6.4.3 Funktionsvis inriktning .................................... 100 6.4.3.1 Civil ledningoch samordning .............. . 100 6.4.3.2 Civilförsvaroch fredsräddningstjänsl . 6.4.3.3 Psykologisktförsvar ............................ 112 6.4.3.4 Hälso- ochsjukvård m. m...................... 113 6.4.3.5 Telekommunikationer ........................ 113 6.4.3.6 Transporter ........................................ . 114 m................... . 115 6.4.3.8 Energiförsörining ............................... . 115 6.4.3.9 Övrigvaruförsörjning .......................... . 117 6.4.3.10 Övriga viktiga samhällsfunktioner ...... . 120 6.5 Ekonomiska resurser för totalförsvarets civila del .. . 125 6.5.1 Finansieringsprinciper för dencivila delen av totalförsvaret 125 6.5.2 Ekonomisk ram ochpriskompensationssystem . 6.6 Hemställan ............................................................... . 129 7 Forskning och försvarsindustri ................................. . 130 7.1 Bakgrund .................................................................. 130 7.2 Överväganden ........................................................ 130 7.2.1 Forskning ....................................................... 130 7.2.2 Försvarsindustri ............................................ . 132 7.3 Hemställan ............................................................... 139 8.1 Bakgrund .................................................................. . 140 8.2 Teknisk värdering av projektet ................................ . 140 8.3 De ekonomiska förutsättningarna förprojektet ....... . 141 8.4 Vissa industripolitiska aspekter påprojektet ........... . 142 8.5 Hemställan ............................................................... . 142 9Anslagsfrågor för /88 Fjärde huvudtiteln 143 Prop. B Arméförband .......................................................... 144 Ledning och förbandsverksamhel........................... 144 Anskaffning avmateriel ....................................... 147 Anskaffning avanläggningar ............................... . 150 C Marinförband ............................................................. 153 Ledning och förbandsverksamhel........................... 153 Anskaffning avmateriel ....................................... 155 Anskaffning avanläggningar ................................ 158 D Flygvapenförband ................................................... . 161 Ledning och förbandsverksamhel........................... . 161 Anskaffning avmateriel ....................................... 165 Anskaffning avanläggningar ............................... 168 E Operativ ledning m. m................................................ 171 Ledning och förbandsverksamhel........................... 171 Anskaffning avmateriel ....................................... 173 Anskaffning avanläggningar ............................... 175 Forskning ochutveckling ....................................... 177 F Gemensamma myndigheter m. m................................. . 179 Försvarets civilförvaltning ...................................... 179 Fortifikationsförvltningen ..................................... . 182 Anskaffning avanläggningar för försvarels forskningsanstalt 189 Försvaretsradioanstalt ......................................... . 190 Försvarshögskolan .............................................. . 195 Försvarets förvallningsskola ................................. 199 Försvarets läromedelscentral .............................. 201 Frivilliga försvarsorganisationer ............................. 206 Försvarets datacentral ........................................ 207 Vissa nämnder m. m. inom detmilitära försvaret . Reserv för det militära försvaret ............................ 210 Reglering av prisstegeringar fördet militära försvaret 211 G Civil ledning och samordning.................................... . 212 1............................................................................. Överstyrelsenför civil beredskap: Förvaltningskostnader ......................................... 213 Civil ledningoch samordning ................................. 214