prop · GA0386 · 1986-12-31 00:00:00 — Har bostadsrätt övergått till bostadsrättshavarens make,får inträde i föreningen vägras maken endast om hinder möter på grund avbestämmelse i stadgarna att medlem skall tillhöra viss sammanslutning elleruppfylla liknande villkor och det skäligen kan fordras att maken uppfyllervillkoret. Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning, om bostadsrätt tillbostadslägenhet övergått till bostadsrältshavaren närstående som varaktigtsammanbodde med honom. 1 fråga om andel i bostadsrätt 1 fråga om andel i bostadsrätt äger första och andra styckena äger första och andrastyckena tillämpning endast om bostadsrät- tillämpning endast om bostadsrät ten efler förvärvet innehas av ma- ten efter förvärvet innehas av ma kar. Vad som jogi/;« gäller ej. om kar eller, om bostadsrätten avser annat beslämts i stadgarna. bostadslägenhet, av sådana sam- bor på vilka lagen (1987:000) om sambors gemensamma hemskall tillämpas. Vad som har sagts gäller ej, om annat har bestämts istadgarna. Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1982:353. 14 1986/87. 21 Förslag till Prop. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8, 9, 16, 19, 22, 23, 25 och 3188 rättshjälpslagen (1972:429)' skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 1986:1041 Föreslagen lydelse Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövas eller på annat sättbehandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. utlänningar somvarken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skälför rättshjälp, 3. näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn lill verksamhetens art och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4. i fråga omanspråk som överlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättandeav självdekla- 5. för upprättande av självdeklaration,äktenskapsförord eller tes- ration, / mål om boskillnad enligt 9 6. för upprättande av äkten- kap. 2 § , skapsförord, testamente ellergåvo handling, 7. om frågan omrättshjälp kan anstå lill dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråketstöder sig på väsentligen likartad gmnd, har avgjorts slutligt, 8. ägaren av enfaslighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten ellerbyggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller någotannat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten, 9. den som ej harbefogat intresse av att få sin sak behandlad. I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normall av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under fömtsättning av ömsesidighet kan regeringen förordnaatt medborgare i en viss främmande stat och den som, utan atl vara medborgarei den staten, är bosatt där skall vara likställd med svensk medborgare i frågaom allmän rättshjälp. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 98 Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. Såsom kostnad för rättshjälpen anses den räiissökandeskostnad för ' Lagen omtryckt 1983:487. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1. biträde som varilbehövligt för tillvaratagande av den räiissökandes rätt, 2. bevisning vidallmän domstol, 2. bevisning vid allmän domstol,bostadsdomstolen, marknadsdom- bostadsdomstolen,, arbetsdomstolen eUer krigs- stolen eller arbetsdomstolen saml rält samt nödvändig utredning i an- nödvändig utredning i angelägen-gelägenhet, som kankomma under het, som kan komma under sådansådan domstols prövning eller som domstolsprövning eller som skall skall prövas av skiljemän, prövas av skiljemän, 3. utredning iangelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagandeav den räiissökandes rätt och ej kan erhållas genom myndigheten, 4. resa ochuppehälle för den rättssökande eller hans ställföreträdare och för värdareeller annan, som måste anlitas i samband med inställelse inför domstol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband medinställelse för sädan blodundersökning eller annan undersökning rörandeärftliga egenskaper som avses i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vidutredning av faderskap eller läkarundersökning enligt 21 kap. II § , 5. avgift som utgår för ansökan enligtexpeditionskungörelsens (1964:618) avgiftslisla. avdelning II, saml särskUd avgift som skall betalas enligt förordningen (1981:1185) om utsökningsavgifter, 6. vad av allmännamedel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligl 4 eller 5§ lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap ellerenligt föreskrift i eller 3 § första stycket nämnda lag förbevisning som rätlen självmant föranstaltat om, 7. skiftesman somav domstol 7. bodelningsförrättare som harförordnats att verkställa bodelning förordnats av domstol att verkställa med anledning av äktenskapsskill- bodelning med anledning av äklen-nad ellerboskillnad, skapsskillnad, 8. medling enligt42 kap. 17 § . Såsom kostnad för bevisning enligl andra stycket 2 ansesej den rätts-sökandes kostnad för sådan blodundersökning eller annanundersökning rörande ärftiiga egenskaper som avses i lagen (1958:642) omblodundersökning m. m. vid utredning av faderskap. 16 8 Allmän rättshjälp får, om ej annat följer av 17 8,beviljas av advokat eller av biträdande jurist på advokatbyrå, om den rättsligaangelägenheten avser boskillnad, dock inte enligt 9 kap. 2 § underhållsbidrag till make eller underhållsbidrag till make eller faderskap till barn faderskap till barn Advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får ejbevilja allmän rättshjälp för verkställighet av avgörande om underhållsbidrag,vårdnad eller umgänge. Ej heller fär advokat eller biträdande jurist beviljaallmän rättshjälp 1. om den rätissökande är dödsbo, 2. om den rätissökande är bosatt utom riket, 3. om den rättsliga angelägenheten skall prövas ellerpä annat sätt behandlas utom rikei. 19 § Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefteruppkommande kostnader enligl 9 och 10 §§ av allmänna medel. Av allmänna medelbetalas även biträdesersätlning för liden efter det atl ansökan om rättshjälpkommit in till den myndighet som har att besluta om allmän rättshjälp. Detsammagäller bilrädeskoslnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet, om arbetethar varil av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjortsulan väsentligt dröjsmål eller om eljest synnerliga skäl föreligger. Vad som har sagts nu om ersättning lill biträde gäller även i fråga om ersättning till skiftesman. Vad som har sagts nu om ersättning till biträde gälleräven i fråga om ersättning till bodelningsförrättare. 1 fråga om ersättning som avses i 9 § andra stycket 6skall rätten, i stället för att enligt 18 kap. 13 8 ålägga densom beviljats allmän rättshjälp betalningsskyldighet, förklara att ersättningenutgör en kostnad för rättshjälpen. Biträde, skiftesman och medlare har rätt lill skäligersättning för arbete, tidsspillan och ullägg som uppdraget har krävt. Vidbedömningen av vad som är skäligt arvode skall uppdragets art och omfattningbeaktas. Hänsyn skall också tas till andra omständigheter av betydelse, såsomden skicklighet och den omsorg som uppdraget har utförts med . samt den tidsom har lagts ned pä uppdraget. Regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, fastställer taxa som skall tillämpas vidbestämmande av ersättningen. Har biträde, skiftesman eller medlare genom vårdslösheteller försummelse föranlett kostnad för rättshjälpen, skall delta beaktas vidersättningens bestämmande. Om biträde missbrukat sin behörighet atl beviljaallmän rättshjälp eller besluta om substitution eller det eljest föreliggersärskilda skäl, fär ersäll- Bilräde, bodelningsförrättareoch medlare har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utläggsom uppdraget har krävt. Vid bedömningen av vad som är skäligt arvode skalluppdragets art och omfattning beaktas. Hänsyn skall också tas till andraomständigheter av betydelse, såsom den skicklighet och den omsorg somuppdraget har utförts med samt den tid som har lagts ned pä uppdraget.Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, fastställertaxa som skall tillämpas vid bestämmande av ersättningen. Har biträde, bodelningsförrättare eller medlare genomvärdslös-het eller försummelse föranlett kostnad för rättshjälpen, skall dettabeaktas vid ersättningens bestämmande. Om biträde missbruka! sin behörighetatt bevilja aUmän rättshjälp eller besluta om substitution eller det eljestföreligger särskilda Ersättninglill biträde fastslälles i mål eller ärende vid domstol av domstolen.Ersättning till biträde i annat fall och lill skiftesman fastslälles av rällshjälpsnämnden.Ersättning till medlare fastslälles av domstolen. skäl, får ersättningen jämkas. Ersättninglill biträde fastslälles i mål eller ärende vid domstol av domstolen. Ersättninglill biträde i annat fall och lill bodelningsförrättare fastslälles avrättshjälpsnämnden. Ersättning till medlare fastställes av domstolen. Biträdefår ej förbehålla sig eller mottaga ersättning av sin huvudman utöver vad somföljer av 22 §. Har det skett, är förbehållet utan verkan och skall biträdelåterbetala vad han uppburit för mycket. I fråga om ersättning lill skiftesmanoch till medlare skall vad som har sagts nu äga motsvarande tillämpning. Biträdefår ej förbehålla sig eller mottaga ersättning av sin huvudman utöver vad somföljer av 22 §. Har del skett, är förbehållet utan verkan och skall biträdetåterbetala vad han uppburit för mycket. 1 fråga om ersättning till bodelningsförrättareoch lill medlare skall vad som har sagts nu äga motsvarande tillämpning. I angelägenhet, som ej handlägges vid allmän domstol, bostads-domstolen, eller arbetsdomstolen, beslutar rällshjälpsnämnden om utredning. Utan hinder härav får biträde besluta om utredning av mindre omfattning. Samma befogenhet tillkommer bodelningsförrättare. 1 angelägenhet, som ej handlägges vid allmän domstol,bostads-domstolen, eller arbetsdomstolen, beslutarrättshjälpsnämnden om utredning. Utan hinder härav får biträde besluta omutredning av mindre omfattning. Samma befogenhet tillkommer skiftesman somförordnats i Den som medverkat vid utredning som avses i förslå styckethar rätt till ersättning enligt föreskrifter som regeringen meddelar. i mål eller ärende som har anhängiggjorts vid domstol fastslällesersättningen av domstolen. 1 annat fall bestämmes ersättningen av rällshjälpsnämnden. I fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälp i mål ellerärende vid domstol äger i fråga om kostnaderna för rättshjälpen bestämmelse ilag om parts rättegångskostnad tillämpning ulom belräffande ersättning förränta. Motpart eller annan som är ersättningsskyldig för sådana kostnader skallåläggas att utge ersättningen enligt vad som sägs i 33 §. Om detdöms till äktenskapsskillnad mellan makar efter gemensam ansökan och den enamaken har åtnjutit allmän rättshjälp, skall rätten ålägga den andra maken att belalastaten hälften av kostnaderna för rättshjälpen. Om maximibeloppet för denandra makens rältshjälpsavgift skulle ha varit lägre än hälften av rätlshjälpskostnaderna,skall åläggandet dock begränsas till vad som motsvarar maximibeloppet.Ersättningsskyldighet skall inte åläggas, om beloppet understiger en viss avregeringen fastställd - Senastelydelse 1986:657, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Ersättningsskyldighet skall heller inte åläggas omdet med hänsyn till omständigheterna annars är obilligt. Har /' ärende om bodelning Har bodelningsförrättare förord- skiftesman förordnats och har ena nätsoch har ena maken åtnjutit all maken åtnjutit allmän rättshjälp, mänrättshjälp, skall rättshjälps skall rättshjälpsnämnden med mot- nämndenmed motsvarande till svarande tillämpning av andra lämpning avandra stycket besluta stycket besluta om kostnaderna för omkostnaderna för boddningsför- skiftesmannen och för utredning rättaren ochför utredning som den- som denne har föranstaltat om. Be- nehar föranstaltat om. Beslutet om slutet om ersättningsskyldighet får ersättningsskyldighetfår verkstäl- verkställas enligt vad som är före- lasenligt vad som är föreskrivet om skrivet om allmän domstols dom. Om den räiissökandes rältshjälpsavgift och tilläggsavgifttillsammans med den ersättning som maken har ålagts att betala enligt andra ochtredje styckena överstiger rättshjälpskoslnaderna, skall den rätissökandeberättigas att få tillbaka den överskjutande delen. Skall i annat fall beslut meddelas om fördelning avkostnader mellan parter, äger därom gällande bestämmelser motsvarande tillämpningi fråga om kostnaderna för allmän rättshjälp åt part. Därvid skallbetalningsskyldighet åläggas för dessa kostnader i deras helhet eller tillviss kvotdel utan angivande av bestämt belopp. Denna lag träder i kraft . Har allmänrättshjälp sökts före ikraftträdandet, gäller 8 § i dess äldre lydelse. Har någon medstöd av förordnats atl vara skiftesman, skall hans rätt lillersättning för uppdraget prövas enligt äldre bestämmelser. 22Förslag till Prop. Lag om ändring i vapenlagen (1973:1176) Härigenom föreskrivs att 33 § vapenlagen (1973:1176)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 33 § Skjutvapen och därtill hörande ammunition skallinlösas av staten om 1. tillstånd sommedför rätt att inneha vapnet har återkallats utan att egendomen har förklaratsförverkad eller är tagen i beslag, 2. vapeninnehavarenhar avlidit, 3. ansökan omtillstånd till inne- 3. ansökan om tillslånd lill innehavav vapen som förvärvats ge- hav avvapen som förvärvats genom arv, testamente eller po gn/nJ nom arv, testamente eller bodelav giftorätthar avslagits, ning har avslagits, 4. domstol harfunnit att vapen, som innehas av någon som ej är berättigad därtill, ej skallförklaras förverkat eller åklagaren i ett sådant fall har beslutat att ej föratalan om förverkande. Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1981:1360, 215 Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs alt tilläggsbestämmelsen 4,6.5riksdagsordningen' skall ha följande lydelse. skall bereda ärenden rörande giftermåls-, föräldra-,ärvda-, handels-, jorda- eller utsökningsbalken eller lagar som ersätter elleranknyter lill föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena icke tillhörannat utskotts beredning. Del skall vidare bereda ärenden som gällerförsäkringsavtalsrätt, bolags- och föreningsrätt med undantag för bostadsrätt,växel- och checkrätt, skadeståndsrätt, immaterialrätt, transporträtt, konkursrätt,internationell privaträtt samt lagstiftning i andra ärenden av allmänt privairättsligbeskaffenhet. Utskottet skall även bereda ärenden om konsumentskydd samt exekutionsväsendet. skall bereda ärenden rörande äktenskaps-, föräldra-,ärvda-, handels-, jorda- eller utsökningsbalken eller lagar som ersätter elleranknyter lill föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena icke tillhörannat utskotts beredning. Del skall vidare bereda ärenden som gäller försäkringsavtalsräll,bolags- och föreningsrätt med undantag för bostadsrätt, växel- och checkrält,skadeståndsrätt, immaterialrätt, transporträtt, konkursrätt, internationellprivaträtt samt lagstiftning i andra ärenden av allmänt privaträttsligbeskaffenhet. Utskottet skall även bereda ärenden om konsumentskydd samt exekutionsväsendet. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i gruvlagen (1974:342) Härigenom föreskrivs atl 9 kap. 4 8 gruvlagen (1974:342)skall ha följande lydelse. 9kap 4 8' Harfångeshandling icke företetts eller har tillstånd till förvärvet ej erhållitsnär sådant krävs enligt lagen (1982:618) otn utländska förvärv av Jäst egendomm.m., skall bergmästaren förklara anmälan vara utan verkan. I annat fall skallhan anteckna anmälningen i gruvregistret. Bergmästaren skall förklara anmälan utan verkan, om 1. fångeshandlingen inte har fö reletts, 2. tillslåndtill förvärvet inte erhållits när sådant krävs enligt lagen (1982:618) omutländska Jörvärv av fast egendom m.m., eller 3. förvärvethar skett genom en gåva mellan makar som inte har registrerats enligt 16 kap. . 1 annat fall skall han anteckna anmälningen i gruvregistret. Denna lagträder i kraft den . Har en gävamellan makar eller blivande makar skett genom äktenskapsförord som harregistrerats, utgör den nya bestämmelsen inte hinder mot anteckning i gruvregistret. ' Senastelydelse 1982:627. 25Förslag till Prop. Lagom ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okändaborgenärer Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1981:131) omkallelse på okända borgenärer skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 28 När bouppteckning har skett efter en avliden, fårefterlevande make, arvinge, testamentstagare, boutredningsman ellertestamentsexekutör ansöka om kallelse på den avlidnes okända borgenärer. Varden avlidne gift, får kallelse sökas även på den efterlevande makens okändaborgenärer. Bestämmelserna i första stycket om efterlevande makegäller också en sådan efterlevande sambo som avses i lagen (1987:000) om samborsgemensamma hem, om denne har begärt att bodelning skall förrättas enligt 5 §samma lag. 3§ När boskillnad har beviljats eller När ansökan om äktenskapsskill- det har dömts tiU äktenskapsskill- nad eller anmälanenligt 9 kap. 1 § nad, får vardera maken ansöka om andra stycket kallelse på egna eller andra makens har gjorts, får vardera maken ansö- okända borgenärer. ka om kallelse på egna eller andra makens okända borgenärer. Kallelse på okända borgenärer får också sökas avförmyndaren, när någon har förklarats omyndig. Denna lag träder i kraft . Har boskillnad beviljats, skall äldre bestämmelserfortfarande tilläm pas när det gäller rätten att på gmnd av boskillnaden ansöka om kallelse på okända borgenärer. Lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildningtill bostadsrätt skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop.1986/87:37 Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan av fastig-helsägaren. Fastighetsägaren skall härvid ge in ett av honom undertecknat skriftligt förslag till köpeavtal som skall innehålla uppgift om köpeskillingen för den hembjudna egendomen och övriga villkor för förvärvet. Om det för en överlåtelse behövs makes samtycke enligt , skall makens samtycke ges till avtalsförslagel. Hembudsker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan av fastighetsägaren.Fastighetsägaren skall härvid ge in ett av honom undertecknat skriftligtförslag till köpeavtal som skall innehålla uppgift om köpeskillingen för den hembjudnaegendomen och övriga villkor för förvärvet. Om det för en överlåtelse behövsmakes samtycke enligt 6 kap. 4 § . skall makens samtycke gestill avlalsför-slagel. Om ett hembud inte uppfyllervad som föreskrivs i första stycket, skall hyresnämnden föreläggafastighetsägaren att avhjälpa bristen . Efterkommerfastighetsägaren föreläggandet, anses hembud ha skett den dag då bristenavhjälptes. Efterkommer fastighetsägaren inte föreläggandet, får hembudet avvisas. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1988. Om avtalsförslaget harundertecknats före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser fortfarandetillämpas. Lag om ändring i lagen ( förvärva arrendestället 1985:658) om arrendatorers rätt att Härigenomföreskrivs atl 8 8 lagen (1985:658) om arrendatorers rätt atl förvärvaarrendestället skall ha följande lydelse. Hembudsker hos arrendenämnden genom skriftlig anmälan av jordägaren. Jordägare skallhärvid ge in ett av honom undertecknat skriftligt förslag till köpeavtal somskall innehålla uppgift om köpeskillingen för den hembjudna egendomen ochövriga villkor för förvärvet. Om det för en överlåtelse behövs makes samtyckeenligt 6 kap. 4 § , skall makens samtycke ges tillavtalsförslaget. Hembudsker hos arrendenämnden genom skriftlig anmälan av jordägaren. Jordägare skallhärvid ge in ett av honom undertecknat skriftligt förslag till köpeavtal somskall innehålla uppgift om köpeskillingen för den hembjudna egendomen ochövriga villkor för förvärvet. Om del för en överiålelse behövs makes samtyckeenligt . skall makens samtycke ges till avtalsförslagel. Om etthembud inle uppfyller vad som föreskrivs i första stycket, skall arrendenämndenförelägga jordägaren all avhjälpa bristen inom viss lid. Efterkommer jordägarenföreläggandet, anses hembud ha skett den dag då bristen avhjälptes. Efterkommerjordägaren inle föreläggandel, får hembudet avvisas. Denna lag träder i kraft . Omavtalsförslaget har undertecknats före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ...... I Propositionenslagförslag ............................................... ..... 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4december 1986 51 1 Inledning ...................................................................... 51 2 Allmän motivering ....................................................... 52 2.1 och sambolagensikraftträdande 52 2.2 Ändringar i .......................................... 54 2.3 Ändringar i försäkringsavlalslagen ......................... 57 2.3.1 Bakgrund ....................................................... 57 2.3.2 Jämkning av förmånstagarförordnande ........... 57 2.3.3.................................................................. Underrättelseom förmånstagarförordnande lill försäk ringstagarens make ....................................... 62 2.3.4.................................................................. Fördelningav försäkringsbeloppet när förmånstagare saknas ........................................................... 63 2.4 Övriga följdändringar ............................................. 64 3 Upprättadelagförslag ................................................. 66 4 Specialmotivering ........................................................ ... 67 4.1 Förslaget lill lag om införande av 67 4.2 Förslaget lill lag omikraftträdande av lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem ................................................................................. 80 4.3 Förslagel lill lag om ändring i .......... 81 4.4 Förslagel lill lag om ändring ijordabalken ............. 86 4.5 Förslagel lill lag om ändring ibrottsbalken .............. 94 4.6 Förslaget lill lag om ändring irättegångsbalken .... 97 4.7 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken ... 98 4.8 Förslaget lill lag om ändring isjölagen (1891: 35 s. 4.9 Förslagel till lag om ändring ilagen (1904: 26 s, I) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap 100 4.10 Förslaget lill lag om ändring ilagen (1904:48 s. I) om samäganderält 100 4.11 Förslagel lill lag om ändring ikonkurslagen (1921:225) 101 4.12 Förslaget lill lag om ändring ilagen (1927: 77) om försäkringsavtal 102 4.13 Förslagel till lag om ändring i lagen(1936: 83) angående vissa ulfäsieiser om gåva ................................................................................ 110 4.14 Förslagel till lag om ändring ilagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden ................................................................................ 4.15 Förslaget till lagom ändring ilagen (1960: 729)om upphovsrätt lill litterära och konstnärliga verk ........................... 112 4.16 Förslagel lill lag om ändring ilagen (1966:680) om ändring av vissa underhällsbidrag ................................................................................ 113 4.17 Förslagel lill lag om ändring ilagen (1968: 576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar 113 4.18 Förslaget lill lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988) 114 4.19 Förslaget till lag om ändring irennäringslagen (1971:437) ,., 116 4.20 Förslagel till lag om ändring i bostadsrältslagen(1971:479) .