prop · GA0315 · 1986-12-31 00:00:00 — a) Verwaltungsmassnahmendurchzufiihren, die von den Rechtsvorschriflen und der Verwaltungspraxis diesesöder des anderen Vertragstaales abweichen; b) Informationen zuerteilen, die nach den Rechtsvorschriflen öder im iiblichen Verwal-lungsverfahrendieses öder des anderen Vertragstaales nicht beschafft werden können; c) Informationen zuerteilen, die ein Handels-, Industrie-, Gewerbe- öder Berufsge-heimnis öder einGeschäftsverfahren preisge-ben wiirden öder deren Erteilung der öffentlichen Ordnungwiderspräche. Diplomatiska företrädare och konsulära Bestämmelserna i detta avtal berör inle de privilegier vidbeskattningen som enligl folk-rätlens allmänna regler eller bestämmelser isärskilda överenskommelser tillkommer diplomatiska förelrädare eller konsuläratjänstemän. Angehörige diplomatischer und konsular- Dieses Abkommen beriihrt nicht die sleuerlichen Vorrechte,die den Angehörigen diplomatischer und konsularischer Vertretungen in Ubereinstimmungmit den allge-mein anerkannten Regeln des Völkerrechls öder auf speziellerVereinbarungen zuslehen. Prop.1986/87: 15 Deavtalsslutande staterna underrättar varandra när de ålgärder vidtagits som enliglderas lagstiftning krävs för att detta avtal skall träda i kraft. Avtalet träderi kraft efler den dag då den sista underrättelsen mottas ochtillämpas beträffande a) skatt på inkomsi, som las ul pä inkomsi som förvärvas den kalenderårel när mast efler det då avtalet Iräder i krafl eller senare; och b) skatt på förmögenhel, som las ut på förmögenhet som innehas kalenderåret närmasl efter det då avtalet träder i krafl eller . Die Vertragstaatennotifizieren einander die Beendigung des Verfahrens, das nach ihren Rechtsvorschriflenfiir das Inkrafttreten dieses Abkommens erforderlich isl. Das Abkommen trill30 nach Ein-gang der lelzlen in Krafl und findel Anwendung auf a) Steuern vom Einkommen,die auf Einkommen erhoben werden, das am öder nach dem I. Januar des Kalenderjahres erzielt wird,das dem folgt, in dem das Abkommen in Kraft gelrelen isl; und b) Steuern vom Vermögen,die fiir Vermögenswerte erhoben werden, die am öder nach dem 31. Dezember des Kalenderjahresvor-handen sind, das dem folgt, in dem des Abkommen in Kraft gelrelen ist. Detta avtal förblir i kraft utan lidsbegränsning. Efterutgången av för ikraftträdandet kan della avtal skriftligensägas upp av vardera avtalsslulande staten, dock inle senare än sex månaderföre utgången av det löpande kalenderåret. I händelse av sådan uppsägningupphör avlalet att gälla beiräffande a) skatt på inkomsi, som las ut på inkomsi som förvärvas kalenderåret när mast efler det då uppsägningen skedde eller senare; och b) skaltpå förmögenhet, som tas ut på förmögenhet som innehas kalenderåret närmast efter del dä uppsägning skedde eller . Dieses Abkommen wird fiir eine unbe-grenzte Zeitdauer abgeschlossen.Nach Ab-lauf von ftinf Jahren vom seines Inkraft-trelens an känn dieses Abkommendurch jeden der Vertragstaaten schriftlich gekiindigt werden, jedoch nicht späterals sechs Monale vor Ablauf des laufenden Kalenderjahres. In diesem Fall isl dasAbkommen nicht mehr anzuwenden auf a) Steuern vom Einkommen,die auf Einkommen erhoben werden, das am öder nach dem 1. Januar des Kalenderjahreserzielt wird, das auf das Kiindigungsjahr folgt: und b) Steuern vom Vermögen,die fur Vermögenswerte erhoben werden, die am öder nach dem 31. Dezember des Kalenderjahresvor-handen sind, das auf das Kiindigungsjahr folgt. Som skedde i Siockholm i två exemplar påtyska och svenska språken, vilka båda texter äger lika vitsord. Prop.1986/87: 15 GESCHEHEN zu am in zwei Urschriften,jede in deulscher und schwedischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermassenverbindlich ist. För Tyska DemokraiiskaRepublikens regering Denna lagträder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan ochTyska Demokratiska Republiken MellanSverige och finns inle någol dubbelbeskattningsavtalbeiräffande inkomsi och förmögenhet. Ett utkast till avtal paraferades den 18juni 1985. Handlingarna som är upprättade på tyska har översalls till svenskaoch remitterats till kammarrällen i och riksskaileverket. Remissinslansernahar huvudsakligen hafl lekniska synpunkier på utformningen. Invändningarna harföranlett vissa ändringar i den paraferade texten. Vidare har önskemål om enredogörelse för bakgrunden till vissa bestämmelser framförts. Jag har föravsikt att i redovisningen av avtalets innehåll tillmötesgå detla önskemål. Eltförslag lill lag om dubbelbeskattningsavtal mellan och TyskaDemokratiska Republiken har upprättats inom . Lagförslagetbestår dels av paragraferna 1-4, dels av en bilaga som innehåller denöverenskomna avtalstexten. Här redovisas paragrafernas innehåll medan avtaletsinnehåll presenteras i avsnitt 4. Iförslaget till lag föreskrivs att avtalel skall gälla för del (1 §). Vidare regleras där frågan om avtalets tillämplighet i förhållande till annan skattelag (2 §). 1 3 § erinras om möjlighelen alt söka rättelse om någon beskattats i slrid med avlalels bestämmelser. Slutligen föreskrivs atl en skatlskyldig skall lämna de uppgifter till ledning för taxering som han normall är skyldig att lämna, även i del fall inkomst eller förmögenhet enligt avtalet helt eller delvis undantagils från beskattning (4 §). Enligt artikel 27 i avlalet skall de avtalsslulande staterna underrätta varandra när de åtgärder vidtagils som enligt resp. stals lagstifining krävs för atl avlalet skall träda i kraft. Del iräder i krafl efter den dag då del sisla av dessa meddelanden mottas. Det är således inle möjligt att nu avgöra vid 27 vilken tidpunkt avtalelkommer alt träda i krafl. I förslagel lill lag har Prop. 1986/87: 15därför föreskrivits alt lagen träder i krafl den dag regeringen besiämmer. Fysiskaoch juridiska personer som är obegränsal skattskyldiga i Tyska DemokratiskaRepubliken (DDR) erlägger inkomstskatt för all inkomsi oavsett varifrån denhärrör. Den som är begränsai skatlskyldig erlägger skatl endast för inkomst somhärrör från källa i DDR. Exempelpä person som är obegränsat skatlskyldig är den som har hemvist i DDR eller harföretagsledning belägen där. En fysisk person som vistas i DDR i mer än sexmånader är också obegränsal skattskyldig. Skattelagstiftningeni DDR skiljer sig en del från vad som är vanligl i andra länder med planekonomisklsystem. Exempelvis finns ingen särskild lagstiftning som gäller endast förutlänningar. Allmänt kan sägas atl det går all dela in de skattskyldiga i trekategorier. Den första är den stalsägda sektorn av ekonomin som har litelintresse i detta sammanhang och därför lämnas utanför denna redogörelse. Denandra kategorin omfaltar kooperativ, privata affärsmän och anställda. Gemensamtför de som tillhör denna kategori är att de omfattas av något slag avspeciallagstiftning. Kooperativen kan vara av mänga olika slag, t.ex. hanlverkskooperativeller jordbrukskooperativ. Särskild lagstiftning gäller för varje slag avkooperativ. Denna lagstiftning lämnas också utanför denna redogörelse. Medprivata affärsmän avses l.ex. affärs- eller restauranginnehavare som sluter kontraktmed särskilda slalliga organ och därmed erhåller provision pä försäljning av produklerfrån l.ex. tillverkande förelag i DDR. Också för dem gäller särskilda skatleregler.Olika skalletabeller finns vilka tar hänsyn till försörjningsbörda elc. Skattenär progressiv med etl tak på . Till samma grupp hänförs också privatahantverkare men för dessa gäller andra skatteregler. Den mest belydelsefullaskatt som dessa eriägger är skallen på årsvinsten som tas ut efter enprogressiv skala. Beträffande anställda gäller atl de ocksä omfattas avspeciella skatteregler. Således betalar de skatt på löneinkomsten efter enprogressiv skala upp lill en årsinkomst om 15 000 mark (en mark motsvarar ca3,). Därefter är skatten proportionell och utgår . Samma sakgäller vissa fria yrkesutövare. Den tredje kategorin ulgörs av övrigaskattebetalare, dvs. de som inte omfattas av några särskilt angivnaskatteregler utan på vilka den allmänna skattelagstiftningen lillämpas. Dennainnefattar en rad skatter. De viktigaste är: a)Inkomstskatten för fysiska personer. De slag av inkomster som be skattas är inkomsi från jordbruk och skogsbruk, inkomst av affärsverk samhet (tidigare nämnda kooperativ och privata verksamheter undan tagna), inkomsler som förvärvas av vissa fria yrkesutövare, inkomst av invesleringar, hyresinkomster m. m. Vid beskattningen läggs dessa in komster samman. Summan, minskad med vissa avdrag, utgör den beskatt ningsbara inkomsten. Äkta makars inkomst sambeskaltas. Skatteullaget är progressivt och sträcker sig från O % pä inkomst upp lill 1200 mark till ~ förinkomst över 500000 mark. Som exempel kan nämnas alt skallen pä Prop.1986/87: 15 9000 mark är 2446 mark, på 20000 mark 8800 mark, på 40000 mark25200 mark och pä 50000 mark 34000 mark. Vid en inkomst om 500000 mark ärskaften 450000 mark. En särskild inkomstskatt om las ut på avkastning (t.ex. utdelning). b)Bolagsskatten är av mindrebetydelse i DDR med tanke på den ekonomiska strukluren där. Skatten tas ul pånettovinsten och är progressiv; från O % på inkomst upp till 720 mark lill 95%på inkomst överstigande 250000 mark. Redan vid 24000 mark i inkomst ärskattesatsen och marginalskatten . c)Omsätiningsskaiten erläggs avpersoner som självständigt mot betalning utför verksamhet i samband med handeleller yrkesutövning. Skattesatsen är i regel på värdel av levererade varoreller utfört arbele och får dras av innan bolagsskatten beräknas. d) Näringsskattenlas ut av de som bedriver näringsverksamhet i DDR. Skattesatsen är av vinsten. Skallen är avdragsgill vid beräkningen av bolagsskatten. e) Förmögenhetsskattentas ut pä del lotala förmögenhetsvärdet. Skatte satsen varierar för fysiska personer mellan 0,5 och 2,och för övriga mellan 2 och 2,av det årliga beskattningsbara beloppet. Slutligenbör nämnas att beträffande ufländska förelag som erhåller licensintäkter fränDDR tas en definitiv källskatl ut. Skattesatsen är på utbetalt belopp. Avtalethar kunnat ulformas i nära överensslämmelse med de bestämmelser som organisalionenför ekonomiskl samarbete och utveckling () har rekommenderat för bilateraladubbelbeskattningsavtal (Model Double Taxation Convention on Income and onCapital, 1977). Avtalet har givelvis måst anpassas till det förhällandet attDDR har ett annat ekonomiskt system än och andra medlemmar i andra avvikelser från ;s modellavtal förekommer i syfte atl anpassa avlalettill resp. avtalsslulande stats interna lagstifining och praxis. Art.1 och 2 anger de personer och skatter som omfallas av avtalel. Med uttrycket"kommunalskatten" avses härden kommunala inkomstskatten, dvs. inte enbariden skatt som tas ut av kommunerna utan också landstingsskatt ochförsamlingsskatt. Art.3-5 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalel. I art. 4har intagits regler som avser alt fastställa var en person har hemvist vidtillämpningen av avtalet. Art. 5 anger innehållet av begreppet "fastdriftställe". 1 formellt hänseende avviker artikeln från ;s modellavtalbl.a. genom att exemplen i punkt 2 i modellavtalet pä vad som skall ansesutgöra fast driftställe saknas. Denna avvikelse och övriga avvikandeformuleringar torde dock inle innebära någon skillnad från materiell synpunki. Art.6-21 innehåller avtalets materiella beskaltningsregler. Inkomsi avfast egendom får enligt arl. 6 beskattas i den avtalsslulande Prop.1986/87: 15 stat där den fasta egendomen är belägen. Art. 7 innehåller regler om beskattning av inkomst avrörelse. Sådan inkomst fär beskattas i den slal där rörelsen bedrivs från fastdriftställe. Särskilda bestämmelser om vilken inkomsi som skall hänföras tilldet fasta driftstället (punkt 2 i modellavialet) saknas i förevarande avtal.Anledningen till delta är alt regeln i modellavialet utgår från atl företagenär verksamma i en marknadsekonomi och inte i en sä styrd ekonomi som den iDDR. Vid tillämpningen i får avsaknaden av regeln knappasl nägonpraktisk belydelse eflersom den princip som där uttrycks ändå torde lillämpashär med stöd av inlern rätl. Inkomsi av sjöfart och luftfari i inlernalionell trafikbeskattas enligt art. 8 punkl 1 endasl i den stat där del företag som uppbärinkomsten har hemvisl. 1 punkl 2 finns särskilda regler för SAS vilka har sinmotsvarighet i andra moderna avtal som ingått. Art. 9 innehåller regler som på vissa villkor möjliggöromräkning av inkomst mellan företag med intressegemenskap. För svensk del fårbestämmelserna betydelse vid tillämpningen av 43 § kommunalskattelagen(1928:370). Art. 10 behandlar beskattningen av utdelningsinkomster.Utdelning får beskattas i den stat där moltagaren har hemvist. Beskattning fåremellertid ske även i den stat där det utdelande bolagel har hemvist (punkt 2).Skatten i denna stal skall emellertid begränsas lill av utdelningensbruttobelopp om utdelningsmottagaren är den som har rätt till utdelningen ochär ell bolag (med undantag för handelsbolag) som direkt behärskar minsl avdet utdelande bolagels kapital. I övriga fall begränsas skatten till avutdelningens bruttobelopp. Dessa begränsningar gäller dock inle i fall somavses i punkt 4. Uppkommer dubbelbeskattning vid tillämpningen av arl. 10gäller bestämmelserna i art. 22. Ränta som härrör från en avtalsslulande stat beskattasenligt art. 11 punkl 1 i princip endast i den stat där mollagaren har hemvist. Royaity beskattas enligt art. 12 punkt I i den stat därmottagaren har hemvist. Även den stal varifrån utbetalningen sker (källstaten)har dock rätt alt i enlighet med sin inlerna lagsliflning beskatta inkomsten.Skatten i denna stal skall emellertid begränsas lill om mottagaren är densom har rätl lill royaltyn (art. 12 punkl 2). Bestämmelserna i art. 11 punkt I och art. 12 punkterna Ioch 2 tillämpas inte i fall som avses i art. 11 punkl 3 resp. art. 12 punkt 4. Har skatt på ränta eller royaity tagils ul i källstatenenligt art. 11 resp. art. 12, undviks dubbelbeskattning i inkomsttagarenshemvistslat enligl bestämmelserna i art. 22. Royaity för rätten alt nyttja fast egendom,mineralförekomst, källa eller annan naturtillgång beskattas enligl art. 6. 13 behandlar beskaltningen av realisationsvinst.Bestämmelserna avviker delvis frän molsvarande beslämmelser i ;s modellavlal. Således gäller beträffande beskattning av realisationsvinst, som förvärvas av fysisk person som har hemvisl i en avtalsslulande stat och som hafl hemvisl i den andra avtalsslutande staten ' 30 räknatfrån överlåtelsen, atl vinslen fär beskattas i denna andra slal. Prop.1986/87: 15 Denna beslämmelse gör del möjligt alt lillämpa de svenskabestämmelserna om beskattning av vinst vid överlåtelse av svenska aktier somavyttrats efler utflyttning från (jfr 53 § I mom. a kommunalskallelagen). 14 beskallas inkomst av arbete, varmed avses både självsländigyrkesutövning och anslällning i enskild tjänsl, i regel endasl i den stal därarbetet utövas. Undanlag görs emellerlid för korttidsarbeten under deförutsättningar som anges i punkl 2. I sådana fall sker beskaltning endast iinkomstlagarens hemvislslat. Enligt punkl 3 gäller under vissa villkorsärskilda förmånligare beskattningsregler i arbelsstaten för bl. a. journalisleroch korrespondenter. Dessa bestämmelser har införts enligl uttryckligt önskemålav DDR. Liknande beslämmelser finns i art. 12 i dubbelbeskattningsavtaletmellan och (SFS 1982:708). Beträffande beskattningen avinkomst av arbete ombord på skepp eller luftfartyg som används i internalionelltrafik finns särskilda regler i punkt 4. Styrelsearvodeoch annan liknande ersättning får enligt art. 15 beskattas i den stal där detbolag som belalar ut ersättningen har hemvisl. Inkomsisom artister och idrottsmän förvärvar i denna egenskap beskattas enligt art.16 punkterna 1 och 2 i den stat där verksamhelen ulövas. Detla gäller dock intedå verksamhelen utövas inom ramen för kulturellt utbyle mellan de avtalsslulandestaterna. I sådana fall är inkomsten undantagen från beskattning i den statdär verksamheten utövas (punkl 3). Arl.17 behandlar pension på grund av säväl enskild som offentlig tjänsl och annanliknande ersättning på grund av tidigare anställning, livränta samtutbetalningar enligt socialförsäkringslagstiftningen. Sådan ersättningbeskallas endast i den stal från vilken ersättningen uppbärs. Inkomstav offentlig Ijänst beskattas enligt arl. 18 punkt I a) i regel endasl i denstat varifrån inkomsten betalas. I fall som avses i punkt 1 b) beskattas dockersättningen endast i inkomsttagarens hemvislslat. Enligl punkt 2 beskattas ivissa fall ersällning på grund av offentlig Ijänsl enligl bestämmelserna i art.14 och 15. An.19 innehåller regler om skattelättnader för studerande och affärs-praktikanter.Liknande bestämmelser finns i andra svenska dubbelbeskattningsavtal. Inkomsisom inte har behandlals i art. 6-19 beskattas enligt art. 20 punkt 1 endast iden avtalsslutande stal där den person som uppbär inkomsten har hemvist. Art.21 reglerar beskattning av förmögenhet. Bestämmelserna överensstämmer iprincip med motsvarande regler i modellavlal. Sverigelillämpar enligl arl. 22 punkt 2 a) (inkomst) och punkt 2 b) (förmögenhet) i avtalet avräkning av skatt ("credit of tax") somhuvudme tod för alt undvika dubbelbeskattning. Innebörden av denna är all en person med hemvisl i laxeras här även för sådan inkomsi eller förmögenhet som enligt avtalet får beskattas i DDR. Den uträknade skat ten minskas därefter med den skall som enligt avtalet har tagils ul i DDR. Vid avräkningsförfarandet i skall bestämmelserna i 25 § försia stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt /fr.o.m. lagen (1986; 468) om avräkning av utländsk skatt/tillämpas. fräncredil of lax-metoden gäller i de fall som anges i punkt 2 c). Dä Prop.1986/87: 15 lillämpas i stället den s.k. exempl-meloden för atl undanröjadubbelbeskattning, dvs. inkomsten medtas inle vid laxering här. 1 fall dåSverige undviker dubbelbeskattning genom exempt-metoden fär den undantagnainkomsten dock beaktas vid besiämmandel av svensk progressiv skall enligt punkt2 d). Enligt punkt 3 skall utdelning från bolag i DDR till bolag med hemvist iSverige vara undantagen från svensk skatl i den mån utdelningen enligt svenskskattelag skulle ha varil undantagen från svensk skatl om båda bolagen hadevarit svenska bolag. DDRtillämpar enligt art. 22 punkl 1 a) beträffande fysisk person exempt-metodenför alt undvika dubbelbeskattning. Beträffande övriga skattesubjekt medgesenligt punkl 1 b) avdrag för den svenska skatten såsom omkostnad vid beräkningav skatten i DDR. 23 har lagils in bestämmelser om förbud mol visst slag av diskrimineringvid beskattningen. Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse vid tvisier om avtaletstolkning och lillämpning regleras i art. 24. Art.25 innehåller bestämmelser om uibyle av upplysningar. 26 finns vissa föreskrifier om diplomatiska förelrädare och konsulära Ijänslemän. Art.27 och 28 innehåller beslämmelser om avtalels ikraftlrädande och upphörande.Enligt arl. 27 skall de avtalsslulande staterna meddela varandra när deåtgärder vidtagils som krävs enligt lagsiiftningen i resp. stat för all avtaletskall träda i krafl. Avtalet Iräder i kraft efter den dag då delsista av dessa meddelanden mottas och dess bestämmelser blir lillämpligabeträffande inkomst som förvärvas året närmast efler del då avlaletIräder i krafl eller senare och beiräffande förmögenhel som innehas den 31december årel närmasl efter det då avtalet iräder i kraft eller . Avtaletkan enligt art. 28 sägas upp först förflutit från ikraftträdandet. Såsomframgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalets beskattningsregler lillämpasendast i den mån de medför inskränkning av den skattskyldighet i somannars skulle föreligga. Jag anser på grund härav att lagrådels hörande inte ärerforderiigl. Jaghemsläller att regeringen föreslår att godkänna avtalet mellan TyskaDemokratiska Republikens regering och för attundvika dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt förslagel till lag om dubbelbeskattningsavtal mellan och Tyska DemokraiiskaRepubliken. 7 Beslut PP- 1986/87: 15 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular atl genom proposiiionföreslå alt anta det förslag som föredraganden har lagt fram. Norstfidts Tryckeri, 1986 33