prop · GA0392 · 1986-12-31 00:00:00 — Med ell roterande system vid stiftelsen kommer det på olika håll i forskarvärl den efler en tioårsperiod all finnas människor som under etl par år har lärt sig att arbeta tvärvetenskapligt och som knutit åtskilliga kontakter utanför 42 sitt ämne och utanför universiteten och som därtill harfått perspektiv pä Prop. 1986/87:92 sin egen forskning. Detta skulle, menarvi, vara ytterst värdefullt. I anslutning till denna synpunkt vill vi gärnapåpeka: utan tvivel berikas miljön vid en universitetsinstitution av all för enfid ha ett framlidsstudieprojekl på plats." Tema vidarebefordrar ocksä ell yttrande frän tema teknikoch social förändring där man i likhet med utredningen anser all den föreslagnaslorieken förefaller vara i underkant för verksamhel av delta slag. Manrekommenderar en större personell besättning. Från samma håll framhåller manockså atl en "total statlig basfinansiering ulan krav på återkommandemotiveringar för tilläggsanslag vore all föredra för att stiftelsen inle skalltvingas genomföra kortsiktiga uppdrag av del slag som kommit alt utgöra etlmycket stort inslag i verksamhet med åtföljande balansprobleminom flera discipliner. Med en statlig tolalfinansiering skulle ansvaret föralt övertyga komma att ligga på dem som vill ha områden penetrerade avstiftelsen. Därmed ökar möjligheterna för stiftelsen atl driva långsiktigaangelägna frågeställningar vilka saknar en bestämd organisatoriskt avgränsadavnämare. Som exempel kan vi nämna kvinnoperspektivet i framtidsforskningensom behandlas i utredningens avsnitt 3.3" Forum för kvinnliga forskare i finner atlutredningen gått ifrån sina ambitioner om en okonventionell skapelse genom delsätt pä vilket man föreslår att styrelsen ska tillsättas. Enligt börstyrelsen sammansättas av människor som stär mitt i vetenskapligt eller konstnäriigtskapande och som är villiga all dela med sig av sina kunskaper, sina metoder,sin entusiasm och sin skaparglädje. SNV framhåller på flera ställen i sitt remisssvar attutredningens belänkande är oklart när det gäller den frihet och det oberoendeden föreslagna stiftelsen kommer att ges i relation till den politiska sfären,dvs under statsrådsberedningen. Verket framhåller ocksä all den lösning somväljs måste garantera elt sådant oberoende. Man anser inle all det föreslagnainstitutet ska behöva lägga ned omfattande resurser pä en årsbok av det slagsom föreslagits. BFR, som under flera är finansierat framlidsstudieprojeklav olika slag, varnar för att kostnaderna för sädan verksamhet är myckel resurskrävande.De anslag som rådet givit lill exempelvis temaforskningen i och tillprojektet hör lill de beloppsmässiglstörsta rådet beviljat. Efn bedömer att den föreslagna omfattningen är ellminimikrav för atl verksamheten skall bli meningsfull. "Enligt Efn'serfarenhet är förslaget pä gränsen till underkritisk storlek, vilket ocksåutredningen konstaterar. Efn vill därför varna för all pressa budget- ochpersonalramar under den föreslagna nivån." Man är ocksä intresserad av allsamarbeta med stiftelsen. IVA vill bestämt avråda från förslag som innebär alt mantror att man kan bedriva en kvalificerad framtidssludieverksamhet huvudsakligenbaserad på uppdragsverksamhet. STU föreslår att FRN blir huvudman för del nya framlidsstudieinstitulet mot bakgrund av FRNs övriga uppgifter när det gäller långsiktsmotiverad 43 forskning,kontakterna med HASA, etc. Enligt STU uppfyller samfiiga Prop. 1986/87:92 störteuniversitetsorter de lokaliseringskrav vilka framförts i betänkandet. STUframhåller ocksä vikten av att insfitutel tillförs kompetens med fömtsättning inleenbart atl bygga upp inhemska kontaktnät utan även ett internationellt sådant.Man föreslår bl.a. utnyttjande av utländska gästforskare. Kammarkollegietfinner från permutations- och stiflelserältslig synpunkt ingen anledning tillerinran mot kommitténs förslag. Kollegiet är också berett atl svara förutbetalning av statsbidrag till sfifielser i enlighet med vad som gäller inomandra delar av kulturområdet. Under del fortsatta utredningsarbetet bör enprecisering göras beträffande arbetsfördelningen mellan sfiftelsen ochkollegiet i fråga om de rutiner som skall köpas. Staiskonioreiifrågasätter huruvida den föreslagna storieksordningen är tillräcklig för att instiiutetskall kunna utvecklas till en intressant kunskapsproducent och menar atl man,om verksamheten inle kan ges en rimlig resursnivå, kan ifrågasätta om det allsbör komma till stånd, "Den av kommittén föreslagna resursnivån på 15miljoner som basfinansiering förefaller vara en miniminivå, med hänsyn till denambitionsnivå som kommer till uttryck i utredningen". Statskontoret menarockså all verksamheten lill slor del bör uppdragsfinansieras, att man i detsammanhanget bör kunna erbjuda betalningssvaga aktörer särskildalågpristariffer. Den basfinansiering instiiutet behöver bör, förutom frän deresurser som friställs genom nedläggningen av sekretariatet för framfidssludier,kunna erhållas genom överföring av i storieksordningen frän de seklorsmyndighelervilka arbetar inom institutels tilltänkta verksamhetsområde. menar manatt verksamheten bör kunna vara av sådant intresse för myndigheter,organisationer m.m. alt huvuddelen av basfinansieringen kan garanteras genomdifferentierade årsavgifter. /?/?Kframhåller all ett stiftelsekapital av den storlek som anges i betänkandet äralltför begränsat. Man förordar etl stiftelsekapital som svarar mot enbasfinansiering om av verksamhetsvolymen. Därutöver finner man detvärdefullt att verksamheten är beroende av ytterligare kapital. "Vitaliteten i arbetet och behovet av att motivera projekt upprätthålls isökandet efter extern finansiering utöver det som genereras från stiftelsekapitalet." Länsstyrelseni varnar för att den föreslagna stiftelsens styrelse alltför lättkan komma atl domineras av intressen som återfinns i centrum, "Del voreönskvärt atl sliflelsestadgarna innehöll bestämmelser som säkrade en regionalrepresentation i styrelsen, Centrumdominerat tänkande mäste i någon månbalanseras av regionala intressen. Av precis samma skäl bör en lokalisering avinstitutet till undvikas. föreslär som lämpliglokaliseringsort ." tillstyrker väsentligen utredningens för slag och finner del glädjande att framtidsfrågorna fått tillfälle att belysaspå del sätt som skett. Vad gäller den föreslagna stiftelsen anser man atl folkbildningen bör ges tillfälle att nominera kandidater till styrelsen. Man anser också all den föreslagna dimensioneringen av verksamheten lill i storleksordningen är i knappaste laget om man ska kunna ge 44 folkbildningentillfälle att medverka i olika framtidsstudier. betydelsen av atl stiftelsen . 1986/87:92 ges en oberoendeställning, vilket eventuellt kräver all stiftelsekapitalet utökas. Föreningenför samhällsplanering, som i allt väsentligt tillstyrker kommitténs förslag,menar atl det föreslagna sfiftelsekapitalel är för litet. "Inlervallet en lilltvä miljoner förefaller mera rimligt." Man menar ocksä alt även ommöjligheterna atl rekrytera kompetent personal sätter vissa gränser förlokaliseringen, bör man undersöka möjlighetema till en placering utanförStockholm, t. ex. , eller . Iyttrandet frän stadskansli diskuteras möjligheten atl ha en organisationsom roterar mellan olika högskoleorter. Malmöhusläns landsting anser "att framtidsforskning bör ske med stor mångfald och etloberoende i förhållande till den politiska makten. Kommitténs förslaguppfyller inle dessa krav. Förvaltningsulskollel tillbakavisar därförförslaget atl stiftelsen organisatoriskt skall underställas statsrådsberedningen.Detta kan knappast ge stiftelsen en fillräcklig frihet gentemotregeringsmaklen. Enligt utskottets mening bör en ökad frihet och mångfald i stiftelsensverksamhet garanteras antingen genom att den får fiera huvudmän eller på annalsätt." SvenskaMeiallindusiriarbeiareförbundel, som i allt väsentligt ställer sig bakomutredningens förslag, menar atl förslagen rörande stiftelsens organisafion ochfinansiering kan diskuteras. "Konflikten mellan intresset av oberoende, päverkbarheloch kvalitetsbedömning har givits en elegant lösning i kommitténs förslag. Delsyns emellertid som om frågan om institutets oberoende har givits en för låg vikti den föreslagna lösningen fill finansiering." Med den lösning som, valtsnär det gäller styrelsen och Qänsternas tillsättning finner Metall atlstiftelsens oberoende kunde ökas ytterligare. Man tar dock inle ställning tillom detta skall ske genom en utökning av stiftelsekapitalet eller pä annat sätt.Metall finner heller ingen motsättning mellan oberoende och en åtminstonepartiell uppdragsfinansiering. inskränker sitt yttrande lill all framhålla attstyrelsen inte bör vara sammansatt av representanter för intresseorganisationer. TCOser positivt pä förslaget till sammansättning på styrelsen och utgår frän atlorganisationen kommer alt vara kontinuerligt representerad i denna. Man anser ocksäatl det föreslagna anslaget är otillräckligt om verksamheten ska kunnabedrivas i de former som är avsett. 5 Förslaget om ändrade uppgifter för forskningsrådsnämnden Sammanfailning:Synen pä FRNs framlida roll för framtids studierna sammanhänger vanligen med det övergripande ställningstagandet till utredningens förslag. Stödet till en stif telsebildning är i hög grad kopplat till etl uttalat slöd för en uppdelning mellan arbetande och anslagsgivande organ och för ett fortsatt ansvar för FRN att initiera och finansiera 45 framfidsstudieverksamhel.Flera remissinstanser förordar en Prop. anslagshöjningför FRN i dessa avseenden för alt den eftersträvade pluralismen skall kunnauppnås. Socialsiyrelsenunderstryker betydelsen av all framfidssludier bedrivs pä bred front i olikaformer. Man finner del vara en fördel att anslagsan-svarel frikopplas från den inslitutionelltbedrivna framlidssludieverksamhelen för att på så säll bidra till debatt ochkritisk granskning saml motverka risken för ensidighet i bedömningarna avexterna anslagsframställningar. UHÄfinner del bra atl FRN fär utökat ansvar för finansiering av tvärvetenskap,långsiktigt inriktade analyser, framtidsstudier och därmed sammanhängandeverksamheter. "Detta slöd till forskare bör huvudsakligen inriktas molframtidsstudier för att den eftersträvade pluralismen ska kunna uppnås. UHÄanser alt det är en fördel för den vetenskapliga förankringen avframlidsstudier om FRN inom den totalram som anges - får behålla en slörreandel av de nuvarande resurserna för framtidsstudier än den av kommitténföreslagna." FRNsympatiserar med tanken "att skapa även externa finansieringskällor tillverksamheten vid stiftelsen och pluralism inom framtidsstudieområdet men måsteredovisa stark skepsis inför förslaget som del nu föreligger. Vad gäller framtidsstudier i mer precis mening kan ifrågasättas omhögskolesystemet (vare sig den regionala delen eller universiteten) kommer attkunna (eller vilja) konkurtera med och risken ärstor att just en sådan situation som man vill undvika åstadkoms: en finansiärmed bara en anslagsmotiagare". SNVanser att FRN bör fä behälla av sitt nuvarande anslag för framtidsstudier.Huvuddelen bör tillföras delegationen för långsiktsmotiverad forskning, och naturresurskommiltén,"små obyräkraliska, självständiga, vitala forskningsinitierande och forskningsstödjandeorgan." STUbiträder utredningens förslag att FRN fortfarande skall ha ell ansvar när detgäller atl initiera och ekonomiskt stödja framtidsstudier. Detta ligger också,framhåller man, i linje med STUs förslag att FRN ska behälla huvudmannaskapetför stiftelsen. ÄT?V finner, som nämnts ovan, balansen mellan det föreslagna institutet och FRNväl avvägd. Länsstyrelseni menar atl del, oavsett organisationen i övrigl, är viktigt attett reellt utrymme skapas inom FRN för slöd lill olika framtidsstudieprojekt, Länsslyrelseni Norrbollen menar atl en samordning av framlidsstudierna under en ledning -det föreslagna institutet - är atl föredra eftersom de totalt tillgängligaresurserna är så små. Delta bör kunna ske utan risk för bristande pluralism. /SRmenar alt FRNs enligt förslaget kraftigt minskade resurser för projekt av framtidssludiekaraklär inle bör splittras på mer eller mindre symboliska stöd till lokala eller regionala utvecklingsprojekt eller liknande. Den kvalitetshöjning utredningen tror alt ett sådant slöd skulle ge finner /SR marginell. Man "anser atl FRN i stället ges möjlighet att med 46 tillgängliga resurser stödjaeller hell finansiera forskningsprojekt och andra Prop. 1986/87:92 övergripandeprojekt av gränsöverskridande karaktär (bland annat framtidsstudier) ochdärmed bli en finansieringskälla som är fristående från det föreslagnainstitutet." Föreningenför framtidsstudier understryker betydelsen av all verksamheten bedrivs ialternativa former och i ell öppet och kritiskt debattklimat, "Forskningsrädsnämndensanslag för framtidssludieverksamhet synes ge möjligheter att stimulera en sädanverksamhel." Svenskakommunförbundei tillstyrker förslaget att man i FRNs instruktion skriver in atllångsiktigt inriktade analyser och framtidsstudier är en del av FRNs uppgifter. Ävenhögskolan i tillstyrker förslaget om ändrad funktion för FRN. 6 Långsiktiga bedömningar inom statsförvaltningen Sammanfailning:De statliga myndigheterna är övervägande positiva lill en ökad långsiktigheloch framförhållning i sin verksamhel och ser även det föreslagna institutet somen potentiell samarbetspartner. Det finns dock tveksamhet inför förslaget attuttryckligen koppla långtidsbedömningarna lill treårsbudgeteringen. Därtillfinns tveksamheter mot atl tilldela RRV och statskontoret någon samordnanderoll i denna process. Flera myndigheter påtalar regeringskansliels roll i deltaarbeie. Oro uttalas även för atl det långsiktiga perspektivet under senare lidförioral betydelse i myndigheternas verksamhel. SIDAframhåller all del förvisso är en angelägen uppgift all säkerställa atlmyndigheternas arbete förblir relevant även i framliden. Man tvingas dockkonstalera att det är svårt att prioritera framlidsbevakning när medlen förverksamheten skärs ned. "Neddragningen av myndigheters resurser tordedärför vara det största hotel mot myndigheternas möjligheter att bedriva egnaframlidsstudier." ÖCBframhåller atl "förslaget all statliga myndigheter skall ges ell uttalatgenerellt ansvar för långsiktiga och seklorövergripande perspektiv på den egnaverksamheten skapar bättre förutsättningar för myndigheterna atl i sinplanering la hänsyn lill de krav civil beredskap ställer." FOAframhåller atl viss långsikfigt inriktad analysverksamhet redan förekommer inomstatsförvaltningen. Vad som saknas är den gränsöverskridande. "Förslaget atldel framtida instiiutet ska kunna äta sig en bredare genomlysning av olikautvecklingsalternativ är bra, men för atl en sädan mer allmänt hällenkonsekvensanalys ska komma till stånd krävs en väsentlig skärpning avmyndighetsanvisningarna i enlighet med verksledningskommitténsintentioner." Socialstyrelsenbiträder förslaget atl myndigheterna i samband med övergången till treårig budgetprocess ges etl ansvar för långsiktiga och sektorsövergripande perspektiv på den egna verksamheten. ocksäför egen del all det arbete som bedrivs inom del s.k. HS 90-projeklet Prop.1986/87:92 kan betraktas som just en sådan verksamhel. För alt realisera dessa intentionerkrävs alt myndighetens resurser för framtidsstudier saml långsiktig planeringoch utveckling förstärks. Etl samarbete med den föreslagna stiftelsen förframlidsstudier ... skulle enligt styrelsens uppfattning utgöra elt värdefulltstöd för den erforderliga kompetensuppbyggnaden." Televerketanser att statliga myndigheter har etl egeninlresse av alt bevaka och bedömautvecklingen pä än tre är. Det är däremot knappast meningsfullteller nödvändigt atl rutinmässigt ålägga alla myndigheter atl åriigenrapportera dessa bedömningar. SÖframhåller atl bör ha en mer aktiv roll i prövningen avmyndigheternas långsiktiga bedömningar. "Den treåriga budgetprocessen börprövas inte bara beträffande myndighetsanslag utan även i fråga om sakanslag.Eftersom verksamheter som bekostas över sakanslagen är svårare att förändraskulle mera vara alt vinna på bättre framförhållning än nu när del gällersakanslagen." Beträffande den av kommittén föreslagna hanteringen av framtidsfrågorinom statsförvaltningen (där stiftelsen, RRV, statskontoret och de enskildamyndigheterna blir inblandade) finner SÖ atl verksamheten blir utomordentligtkomplicerad. "Regeringen mäste, enligt SÖs mening ha huvudansvaret för framlidssludiefrägornainom del statliga området. Här vill SÖ peka på de beslul fattade medanledning av prop. 1984/85:220 (om datapolitik) om en statsrådsgrupp för långsiktigaoch övergripande dalafrågor. En likartad lösning vore naturlig för framtidsstudiefrägorna,alternativt borde en samordning ske i statsrådsberedningen. SLUfinner utredningens förslag att sektorsorganen och myndigheterna ska ägna sigåt siudier av de långsikliga utvecklingstendenserna inom sill verksamhetsområdevälgmndat. SNVanser alt framtidssludieverksamhet inom en myndighet kräver betydandearbetsinsatser och ell stort internt och externt kontaktnät. Myndigheter kanändå i regel inle se med sakkunskap särskilt långt utanför det egnaverksamhetsområdet. Del finns risk för alt del normala resultatet blir starkt sektoriseradeframtidsstudier. Man anser också atl en nödvändig fömtsättning förframlidsstudieverksamhet inom myndigheter är atl det finns en uttalad interneller extern efterfrågan. BFRfinner det av stort värde "om framtidsstudie verksamheten kan ges en fastare organisafion och en bredare förankring i den statliga planerings- och utredningsverksamheten genom det förslag kommittén framlagt... Förslaget innebär emellertid väsentligt ökade krav pä planeringsfunktio nerna vid statliga myndigheter, länsstyrelser och i viss mån ocksä kommu nala organ och regionala organ. Redan treårsplaneringens tidshorisont ställer sannolikt i praktiken sä stora krav på tillgängliga personella resurser atl det förefaller orealisfiskt all förvänta sig all man annal än i form av punktvisa insatser kommer atl kunna belysa utvecklingen även i ett mer långsiktigt perspektiv... På samma sätt fins det enligt rådels mening anled ning alt ifrågasätta om statskontoret och bör åläggas en sådan samordnings- och granskartoll i framtidsssiudieverksamhelen som kommittén föreslår." tillstyrker i huvudsak förslaget om myndigheternas Prop. 1986/87:92 ansvarför långsiktig och framåtblickande verksamhel. "Långsiktiga, tvärsektoriellabedömningar, framtidsstudier, behöver genomföras också inom myndigheterna, inteminst för atl skapa en störte mottaglighet för motsvarande siudier som utförsi myndighetens omvärid. Redovisningen av dessa studier bör dock inle vara formaliseradoch kopplad till treårsbudgeten. Den bör i stället ske löpande i form avrapporter från myndigheten." Denkonsistensprövning utredningen föreslär bör ske t ex i form av öppna hearings.All låta RRV eller statskontoret utföra denna leder lill onödig byråkrafiseringmenar man. En ökad satsning på långsiktiga bedömningar kräver utökad kompetensnoterar planverket. Utredningens förslag alt myndigheter kan hyra in enskilda Qänstemanvid den föreslagna stiftelsen är en väg som kan prövas. föreslårdessutom att myndigheterna bör uppmanas atl utse en eller flera Qänsteman lillansvariga för myndighetens framlidsbedömningar. Dessa bör ges utbildning vid ochäven viss knylning till stiftelsen. Del är viktigt atl dessa personer behållersin förankring lill myndighetens löpande verksamhel. Ansvaret förframtidsbedömningarna inom en myndighet bör vara tidsbegränsat. Planverketserfarenheter från samarbetet med länsstyrelser, regionala organ och elt 20-talcentrala verk är atl utrymmet för långsiktigt inriktade arbetsinsatser minskalstarkt lill förmän för ärendehandläggning och avgiftsbelagdverksamhel. Man menar atl ökad långsiktighet ocksä kräver ökade resurser. RRVser positivt pä utredningens förslag att myndigheterna ska bedöma sinverksamhet mer långsiktigt. "Detta är särskilt viktigt i en fid när storaförändringskrav riktas mot den offentliga sektorn. Siudier inom respektive myndighettenderar dock att bli för snäva genom att sektorsinlressena begränsarperspektivet. Seklorsintressen och överlevnadsslralegier dominerar oftalänkandel, snarare än frågor kring flexibilitet och effektivitet pä lång sikt...Framtidsbedömningarnas syfte mäste därför klart framgå av de budgetdirektiv somregeringen ger fill varie myndighet. Det är behovet av framfida offentligtengagemang inom den berörda sektorn som är den centrala uppgiften, inle attutarbeta en strategi för myndighetens överlevnad." Manframhåller också sin beredskap att äta sig det samordningsansvar och denkonsistensprövning av budgetunderlag m.m. som föreslås i betänkandet.Kommitténs förslag i del avseendet är dock för allmänt hållna för alt verketredan nu skall kunna uttala sig om detaljerna. Betydande insatser frän RRVssida kräver dock mer resurser än vad verket förfogar över. Länsstyrelseni finner risken påtaglig att del långsiktiga perspektivet även fortsättningsvis ges en låg prioritet även om man knyter det lill en treårig budgelcykel. Förslaget alt skapa möjligheter för myndig heterna alt för knyta personer lill institutet finner man utmärkt. En möjlighet, framhåller man, vore alt ålägga myndigheterna alt i samband med sin pelila framlägga sitt långsikliga perspektiv i en väl genomarbetad form. "Pä så säll skulle statsapparatens olika delar med en viss periodiciiet, t ex med börian 1989, presentera bedömningar i 49 vilka det långa perspekfivetanläggs. Dessa bedömningar skulle följa en Prop. 1986/87:92 viss gemensamuppläggning så att den vidare bearbetningen underlättades." Föreningenför framtidsstudier menar att behovet av långsikfiga bedömningar snarare ökatmed den osäkerhet om framtiden som enligt en utbredd uppfattning nu råder.Föreningen vill i detta sammanhang understryka betydelsen av att bedömningarnainte avgränsas till alltför snäva sektorer. Det föreslagna framtidssludieinsfitutetkan i detta sammanhang spela en viktig roll som centmm för metodutveckling m. m.menar föreningen. Föreningenför samhällsplanering framhåller att behovet av långsiktiga bedömningar inomolika delar av den offentliga förvaltningen är stort. I regel görs dessabedömningar bäst av dem som är direkt berörda av en viss verksamhet. Här finnsemellertid uppgifter för det föreslagna institutet att bidra med kompletterandeoch sekiorsövegripande uppgifter. "Insfitutel bör härvid särskilt spanaefter kvalitafivt nya inslag i samhällsverksamheten eller "innovativpraktik" där det nya i regel inte uppfattas rätt därför att det beskrivs igamla modeller och synsätt". StatsanställdasFörbund (SF), som inte har någon erinran mot utredningens förslag, vill dockspeciellt understryka de statliga myndigheternas och affärsverkens roll ochansvar även för långsiktiga bedömningar av framtidsperspektiven. Detta är,enligt SF, något som ofta glöms bort i diskussionerna om i vilka former statligverksamhet skall vara organiserad. 7 Regionala forsknings- och utvecklingsmedel Sammanfailning:Det finns bland remissinstanserna en övervägande positiv inställning till attstatliga medel bör kunna anslås till regionalt baserad forsknings- ochutvecklingsverksamhet med framtidsinriktning av det slag som diskuteras i utredningen.En del remissinstanser diskuterar även andra former för detta. Framför aUt regionahbaserade remissinstanser diskuterar risken för att framtidsstudierna i alltförhög utsträckning kommer att representera "centrums" problemuppfattning.FRN menar atl en utökad roll för nämnden i dessa avseenden skulle innebära enolycklig utspädning av nämndens arbetsuppgifter. Socialstyrelsentillstyrker utredningens förslag när det gäller regionala framtidsstudier ochframhåller de positiva effekterna av att de verksamheter som växer framlokall spontant sprids och prövas till gagn för den samlade tillväxten avkunskaper och erfarenheter,