prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — 8.4 Samrådsgruppen för sårbarhet på ADB-området Prop. Bil.2 Justitieministern har påregeringens uppdrag bildat en samrådsgrupp för arbetetmed frågor om sårbarheten pä ADB-området. skallvara att, på uppdrag av statsrådsgruppen för datafrågor, analysera sårbarhetsfrågor inom ADB-området samt lägga framförslag tiil konkreta åtgärderför att minska sårbarheten. Gruppen består avföreträdare för statliga myndigheter, för kommunerna, för landstingen samt för det privatanäringslivet. I de arhetsdirektivsom justitieministern har gett (departementsprotokoll 1986 § 239) framgärnärmare vilka uppgifter gruppen har. Sammanfattningsvis skall gruppen skaffa sig enöversikt över väsentliga säkerhetsfrågor för näringslivet och förvaltningen i stort samt överde åtgärder som vidtas för att komma till rätta med dessa problem. Samrådsgruppen börvidare koncentrera sitt arbete på viktiga säkerhetsproblem som föreligger inomdata- och kommunikationsområdet och som myndigheter, företag och organisationer inte naturligen arbetar medeller har svårt att lösa. Arbetet isamrådsgruppen skall därmed inte ersätta något annat arbete som bedrivs i dessa frågor, vare sig iden privata eller den offentliga sektorn. Chefen förcivildepartementet skall i fortsättningen fullgöra de uppgifter och ha debemyndiganden som chefen för har haft vad gäller samrådsgruppen. Jag villbetona att varje organisation som använder ADB har ett eget ansvar fördatasäkerheten. Samrädsgruppens uppgift grundas på detta. För teknisktsäkerhetsarbete, metodfrägor m. m. engagerar sig redan olika rationaliseringsorgan,konsult- och teknikorganisationer varför samrådsgruppen inte normalt behöverägna sig åt sådana uppgifter. Samrådsgruppen skall dock enligt sinaarhetsdirektiv hålla sig ä jour med utvecklingen och jag räknar med att om det finns viktiga olösta problem ellerbrister i säkerhetsarbetet så kommersamrädsgruppen att behandla detta och rapportera dem. Samrådsgruppen börsenast redovisa ett förslag till arbetsplan för sin verksamhet till mig. Vidare börsamrådsgruppen lämna mig en redogörelse förverksamheten under det föregående året och därvid även presentera en översikt över omrädet. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 9 ADB-användning Pop. 1986/87: loo 2 I enlighet med önskemål (prop. 1978/79:121, FiU 34, rskr. 339; jfr ävenprop. 1985/86: 100 bil. 9, FiU 13, rskr. 183) har regeringen uppdragit ät statskontoret att efter vissariktlinjer utarbeta en redovisning över statsförvaltningens användningav automatisk databehandling (ADB). I årets rapport(1987: 2) Användningen av ADB i statsförvaltningen 1987 - som publiceras inför dennabudgetproposition - presenterar statskontoreten utförlig översikt och en delaljerad redovisning av större användar-myndigheter, viktigare ADB-tillämpningar samtutförliga beskrivningar av utredningsarbetet på ADB-området. Statskontoretssammanfattning av rapporten bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.2. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del avsammanfattningen av statskontorets rapport (1987: 2) Användningen av ADBi statsförvaltningen 1987. Redogörelse för regeringensarbete med regelförenkling och delegering 1986/87:100 Bil.2 Ett större regelförenklingsprojekt har /86 slutförts vid (). I förordningen(1984:731) med instruktion för har RPS bemyndigats attmeddela föreskrifter i olika ämnen. Föreskrifter som RPS meddelat med stöd aväldre bemyndiganden upphörde att gälla (övergångsbestämmelsernatill polisförordningen 1984: 730). Mot denna bakgrund har RPS sett översamtliga av myndigheten utfärdade författningar. Även myndighetens allmänna rådhar setts över. Författningar och allmänna råd som vid översynen befunnitsonödiga har upphävts av RPS. De författningar och allmänna råd som bedömts börafinnas kvar har i stor utsträckning skrivits om för att uppfylla nu gällandeföreskrifter i fråga om form och innehåll. Översynen är nu avslutad. I promemorian (Ds Ju1983: 5) Myndigheternas bevakning av statens rätt föreslås en förenkling avreglerna om myndigheternas bevakning av statens privaträttsliga angelägenheter(fordringsindrivning), skadereglering, affärs- och entreprenadtvister osv.Regeringen har gett i uppdrag att göra en utredning ianslutning till förslaget. Verket skall redovisa uppdraget i en rapport /87. Intresset att förenklaregelsystemen beaktas även vid det löpande lagstiftningsarbetet. Det nämnda promemorieförslaget (Ds Ju1983:5) innebär också en delegering av beslutsbefogenheter. Behörigheten atttillsätta vissa tjänster vid domstolar har delegerats från regeringen tilldomstolarna. Sålunda har högsta domstolen och regeringsrätten från den 1januari 1986 bemyndigats att tillsätta tjänster som revisionssekreterare resp.regeringsrättssekreterare. Tillsättningen av tjänster som hovrättsassessor ochkammarrättsassessor har delegerats till hovrätterna resp. kammarrätterna frånden . Delegeringen har skett genom ändringar i instruktionerna fördessa domstolar (se SFS 1985:936, 1985:937, 1986: 100 och 1986: 101). En översyn av normgivninghar gjorts under inne varande år. Eftersom departementet är central myndighet i förhållande till utlandsmyndigheterna och därmed intar en särställning bland övriga depar- 29 tement,har det tett sig naturligt att göra en sådan översyn i samband med Prop.1986/87: 100 den allmänna översyn av myndigheternas normgivning som pågår istats- Bil. Översynen har resulterat i promemorian (Ds UD1986:7) regelsystem - Utredning och förslag. I promemorianföreslås en skärpning av reglerna om vem som har rätt att besluta föreskrifterpå vägnar och ett nytt system för kungörande av sådanaföreskrifter. Under utredningsarbetethar också gjorts en inventering av det aktuella regelbeständet. En förteckningöver de regler som alltjämt skall gälla efter den har upprättatsenligt föreskrifterna i författningssamhngsför-ordningen (1976: 725).Inventeringsarbetet har lett till att åtskilligt regelmaterial som bhvitföråldrat har kunnat rensas bort. Regeringen är inte överinstans i någon störreutsträckning när det gäller ärenden på område. Frågan omökad delegering har övervägts, men utrymmet för en sådan är mycket begränsat.Antalet ärenden med överklaganden är dessutom mycket litet. Detta hindrar inteatt frågan kan aktualiseras, om det skulle visa sig lämpligt att genomföra enändring. Föreskrifterna om samhällets räddningstjänst harvarit splittrade på flera olika författningar. 1985/86: 170 föreslås ensamlad räddningstjänstlagstiftning. Frågor om tillstånd för utlänningar att besökamilitära skyddsföremål prövades med vissa undantag av regeringen enligtförordningen (FFS 1978:24) om utlännings tillträde till militära skyddsföremålm.m. Förordningen har ersatts av förordningen (FFS 1986:8) om utländska besökvid försvarsmakten m. m., som trädde i kraft . Enligt den nyaförordningen är det försvarsdepartementet som avgör om en försvarsmyndighetskall få anordna besök av utlänningar. 1 vissa fall får överbefälhavarenbesluta i fråga om sådana besök. 1986/87; 36 omvissa personalfrågor inom försvaret föreslås bl. a. att handläggningen av iprincip alla överklaganden i personalärenden inom myndigheter som hör tillförsvarsdepartementets verksamhetsområde skall flyttas från regeringen tillförsvarets personalnämnd. 1986/87: 100 /Regelförenkling ''- 2 1.1 Bemyndiganden för myndigheter att beslutaföreskrifter En översiktlig inventering av befintliga bemyndiganden ilag eller förordning att besluta föreskrifter har skett inom med utgångspunkti uttag ur rättsdatasystemet. För departementets del inbegrips därmed drygt 200 avde ca 300 registrerade SFS-författningarna inom departementets ansvarsområde. Vidkartläggningen har namnen på de två största myndigheterna under departementet,nämligen riksförsäkringsverketoch , använts som sökord. som har sett över sitt regelbestånd när deupprättat regelförteckningar per . De båda myndigheternasregelförteckningar tjänar nu som underlag för fortsatt regelförenklingsarbetehos myndigheterna och departementet. En första genomgäng som gjorts i departementetav föreskriftsbemyndiganden tyder inte på att det förekommer nägot större antaloutnyttjade eller annars överflödiga bemyndiganden. Vissa bemyndiganden som kansynas obehövliga hänför sig till äldre lagstiftning som ersatts av annan men somlever kvar övergångsvis. På andraområden där det finns bemyndiganden som kan behöva prövas pågår lagstiftningsarbete medinriktning på regelförenkling. Som exempel kan nämnas läkemedelsområdet och lagstiftningenom handel med alkoholdrycker. Inomsocialförsäkringsområdet pågår en särskild satsning på myndighetsservicegentemot allmänheten i enlighet med ett regeringsbeslut . Som ettviktigt led i detta arbete bedrivs ett aktivt arbete på olika nivåer föratt förenkla regelfloran. Ett mycket stort antal förenklingsförslag harframkommit i anslutning till en kampanj hos försäkringskassorna iFörsäkringskasseförbundets regi. En del av dessa förslag har kunnat genomförasgenom ändringar i gällande handläggningsrutiner, vid behov under medverkanfrån sida. Andra förslag har lett tilländringar i författningar. Inom pågår en omfattande översynav regelsystemet med syfte attbegränsa detta och klargöra vad som är verksföreskrifter och allmänna råd resp. andra typer av uttrycksmedel. Ienlighet med ett uppdrag frånregeringen, som lämnades ijuni 1985, har i två rapporterhösten och gett samlade redovisningar av vidtagna åtgärderliksom av verkets planering för översyn av författningsregler m. m. inomsocialförsäkrings- och bidragsområdet. I fall då förenklingsarbetet aktualiserar ändringar som kräverställningstagande av regeringen eller gör riksförsäkringsverketsärskilda framställningar härom till regeringen. Med hänsyn bl.a.till sådana förhällanden som nämnts bedömer departementet det lämpligt att låta en närmare undersökning av olika bemyndiganden ske i första hand samordnat medannat pågående författningsarbete. Ett särskilt tillfälle att granska ettstort antal bemyndiganden i förenklingssyfte ges dock i det inledda arbetetinom departementet med att överföra ett återstående hundratal av departementetsförfattningar till full- Prop. 1986/87: 100 text iSFS-registret inom rättsdatasystemet. De bemyndiganden som fång- Bil. 2 asupp i sådant sammanhang härrör väsentligen från tiden före är 1977. Behovet avöversyn gäller också främst författningar från tiden före den nyaregeringsformens tillkomst. Härkan redovisas ett antal reformer på skilda områden som har präglats avförenklingssträvanden. På hälso- ochsjukvårdsområdet avskaffades fr. o. m. systemet med differentieradeavgifter för ålders- och förtidspensionärer vid sjukhusvård. I stället infördes nya bestämmelseri hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) omenhetliga maximerade patientavgifter för dessa kategorier (prop. 1985/86:43, SoU 9, rskr. a harman därmed kunnat undvika besvärande utredningarom patienternasinkomstförhållanden. Det system försjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen som infördes fr.o.m.år 1985 innebär att den allmänna sjukvårdsersättningen grundas på ett enhetligtbelopp per invånare i resp. sjukvårdsområde. I samband med den förlängning somhar beslutats (prop. 1985/86: 167, SfU 1986/87: 1, rskr. 9) har vissasärskilda ersäuningar, bl.a.för sjukhusvård och sjuktransporter, lagtsin i den allmänna sjukvårdsersättningen.Viss författningsreglering av särskild ersättning har därmed kunnatupphävas. Inomsocialförsäkringsområdet hsx, bl. a. efter framställningar frän , beslutats ett flertalförfattningsändringar som medför att regeltillämpningen förenklas. Reglerna förindragning och nedsättning av sjuk- och föräldrapenning har jämkats för att begränsa deförsäkrades anmälningsskyldighet gentemotförsäkringskassan (prop. 1985/86: 38, SfU 3, rskr.45). Reglerna om allmänna barnbidrag harändrats så att utbetalning av bidraget skerfr. o. m. månaden efter den då rätten bidraget uppkommit. Hittillsvarande anknytning av förmånen tillkvartalsskifte, vilken varit svårförståelig för många bidragsmottagare,elimineras därmed där den vållat prakfiskaolägenheter (prop. 1985/86; 137, SoU 28, rskr. Reglerna omförlängt barnbidrag enligt studiestödslagen (1973:349) har fr. o. m. förts över till ensärskild lag (1986: 378) om förlängt barnbidrag,som i olika avseenden anpassats till reglerna om allmänt barnbidrag. Ändamåletmed den nya föriattningsregleringen har varit att samordna och förenkla denadministrativa hanteringen av de båda barnbidragsformerna (prop.1985/86: 96, SoU 28., rskr. Vissa förenklingari bidragsförskottslagstiftningen har beslutats att gälla fr.o.m. år1987. En samordning sker hos försäkringskassorna av frågor om s. k. umgängesavdrag, vilket får betydelse närden underhållsskyldige och barnetsvårdnadshavare tillhör skilda försäkringskassor. Vissa krav på delgivning avbeslut i bidragsförskottsärenden slopas och en höjning sker av gränsen för det minsta bidragsförskottsbeloppsom utbetalas (prop. 1986/87: 100 1986/87:35, SoU 10, rskr. Beslut har nyligenfattats om en reviderad tandvårdstaxa. Förändringarna i den gällandetandvårdstaxan (1973:638) innebär i olika avseenden omläggningar iadministrativa rutiner hos försäkringskassorna i tandvärds-ersättningsärenden.Också vårdgivarna påverkas av ändringarna, som på det hela taget kommer attleda till förenklingar och förbättringar i den tandvårdande verksamheten. Frågan om att förenklaoch klargöra reglerna om skyldighet att göra skatteavdrag och betalasocialavgifter bereds vidare i . Som ett led i arbetet på enstörre reform har beslutats att fr. o. m. införa möjlighet attfå förhandsbesked i socialavgiftsfrågor (prop. 1986/87: 16, SfU 4, rskr. Pä vissa områden pågårförsöksverksamheter med syfte bl. a. att nå fram till smidigare och effektivareregleringar. sker försök med flexiblare sjukpenningregler som bättreskall kunna möta rehabiliteringsbehoven. Inom ramen för frikommunförsökenprövas verksamhet med enhetliga patientavgifter inom offentlig öppen hälso-och sjukvård (prop. 1985/86: 38, SfU 3, rskr. På tandvärdsområdet prövasenklare förfarande vid tillsättning av vissa tjänster inom folktandvården (SFS1985: 885). Som ett inslag i arbetet på att underiätta bidragsförskottshandläggningenpågår försök hos några försäkringskassor med avsteg från annars gällandeordning i samband med fastställelse och jämkning av underhållsbidrag till barn(regeringsbeslut ). Frågan om att begränsa rätten att överklaga tillregeringen övervägs fortlöpande i författningsarbetet inomsocialdepartementet. Det gäller såväl i fråga om att föra över befintligaärendegrupper till förvaltningsmyndighet eller förvaltningsdomstol som i frågaom att bevaka att nya möjligheter att överklaga till regeringen inte tillskapasi onödan. Detta arbete har fått till resultat att ett flertal ärendegrupper undersenare år har kunnat föras bort från regeringens prövning. Med undantag förbegränsad tid har inte några nya ärendegrupper tillkommit genom nylagstiftning. Under det senastebudgetåret har regeringen genom författningsändringar befriats frän ytteriigarenågra grupper av ärenden. Bland dessa bör främst nämnas överklaganden avsocialstyrelsens avslagsbeslut i ärenden om förstöring av patientjournaler.Sådana överklaganden prövas enligt den nya patientjournallagen (1985:562) inteav regeringen utan av allmän förvaltningsdomstol. Delegering av ytterligarenägra ärendegrupper kommer att övervägas vid beredningen av kommandeutredningsförslag framför allt avseende läkemedelsområdet. 3 1986/87. 1986/87: 100 , D tr- II- B''- 2 1986/87; 5 har föreslagits förenklingari lagstiftningen om yrkesmässig godstrafik och transportförmedling. Förslageninnebär att behovsprövningen vid godslinjetrafik och transportförmedlingslopas. Vidare redovisas i propositionen överväganden som gäller buss- ochtaxitrafiken i syfte att minska regleringen och förbättra kundservicen. Förslagen i propositionenhar antagits av (, rskr. Ändringarna träder i kraft den 1april 1987. 1986/87: 34 omvissa delegeringsfrågor och regelförenklingar pä vägtrafikens område harföreslagits bl. a. en ändring i lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott så att mindre allvarliga fall av smitning från en trafikolycksplatsskall kunna beivras genom strafföreläggande. Vidare föreslås att straffet förde trafikförseelser, som kan betecknas som ordningsförseelser, ändras fråndagsböter penningböter. Det blir därmed möjligt att beivra de flesta förseelsermot vägtrafikförfattningarna genom föreläggande av ordningsbot. Regeringen hari samma proposifion också anmält sin avsikt att upphäva det särskilda straffetför vissa förseelser enligt vägtrafikkungörelsen (1972; 603) m. fl.författningar, bl. a. straffet för att gå mot röd gubbe. Dessa förseelser blir i fortsättningen straffbara endast iden mån de utgör vårdslöshet i trafik. Åven förslagen i dennaproposition har antagits av (, rskr. Ändringarna träder ikraft den Ijanuari 1987. Översynen avyrkestrafikförfattningarna fortsätter inom departementet. Övervägandena tordekomma att redovisas , såvitt gäller vissa delfrågor och i övrigtsamband med att en planerad proposition om trafikpolitiken föreläggs riksdagenunder . Antalet till regeringen överklagade ärenden somhandläggs inom brukar vara omkring 1 000 varje är.Antalet ärendetyper har beräknats till 125. Ärendena avser vitt skildaförfattningsområden. Delegeringsarbetet inomdepartementet har fortgått i huvudsak i enlighet med de planer som redovisadesi förra årets budgetproposition (1985/86: 100, bil. 2, s. 19-21) Förde störreärendegrupperna kan arbetet sammanfattningsvis redovisas enligt följande. Ärenden om trafiktillstånd m. m. Antalet överklagade ärenden uppgår till omkring 250. Frågan om ändrade regler för överklagande hänger samman med utformningen av yrkestrafiklagstiftningen i stort. På den punkten pågår - såsom redovisats i föregående avsnitt - en översyn inom departementet. Under detta arbete kommer även bestämmelserna som gäller överklagande att ses över. Ärenden om lokala trafikföreskrifter m. m. Prop. Efter förslag i dentidigare nämnda prop. 1986/87:34 övertar trafiksäker- Bil. 2 hetsverket medverkan från regeringens uppgift som sista instans i ärendenangående lokala trafikföreskrifter. Motsvarande ändringar görs när det gäller ärendenom vägmärken (vägmärkesförordningen 1978; 1001) och ärenden enligtterrängtrafikkungörelsen (1972; 594). Genom den nya ordningen för överklaganden befriasregeringen från omkring 200ärenden . 1985/86; 115 om ändring i körkortslagen(1977:477) redovisades vissa förslag till ändringar i körkortsförfattningarna i syfte attavlasta regeringen vissaärendegrupper. Förslagen har genomförts och följande nya bestämmelsergäller fr. o. m. . - Dispenserfrån bestämmelserna om förarbehörighet, körkortsålder och körkortsförnyelse m.m. avgörs av i första instans i stället för avtrafiksäkerhetsverket. beslut får överklagas till irafiksäkerhetsverket.Verkets beslut får inte överklagas. Ärenden som är principiellt viktiga eller annars har särskild betydelse får docktrafiksäkerhetsverket överlämna till regeringen för avgörande. - Trafiksäkerhetsverketsbeslut i ärenden om godkännande av trafikskolechef, utbildningsledare ellertrafikledare fär i fortsättningen överklagastill kammarrätten i stället för tillregeringen. - Närdet gäller dispensärenden om utländska körkort har genom en ändring i förordningen (1981:96) omgodkännande och utbyte av utländska körkort trafiksäkerhetsverket blivit såvälförsta som sista instans fr. o. m. . Genom dessaändringar i körkortsförfattningarna har regeringen befriats från ett betydande antal ärenden varjeår. TUlstånd tiU luftfartsverksamhet m. m. Ändringar i luftfartslagen (1957: 297) som träder i kraftden har gjort det möjligt för regeringen att delegera en stordel av tillståndsgivningentill luftfartsverket. Genomsvävarfartsförordningen (1986:305) som trätt i kraft hartillståndsfrågor för den nationella trafiken delegerats från regeringen tilllänsstyrelsen i det län där svävaren skall användas. beslut fåröverklagas till regeringen.Regeringen handhar fortfarande somförsta instans tillståndsfrågor som gäller internationell svävartrafik. 1986/87: 100 Ril 7 1Regelförenkling " - Regeringen har genom prop. 1986/87: 12 lagt fram förslagom en ny banklagstiftning. Lagförslagen har varit föremål för en omfattande moderniseringbl. a. när det gäller språk och disposition. Lagstiftningen för bankaktiebolag,sparbanker och föreningsbanker har samordnats i större utsträckning än tidigare och har gjorts meröverskådlig. Bland konkretaförenklingar i förslaget kan nämnas att antalet straffbestämmelser harbegränsats starkt, främst med hänsyn till att bankerna står under tillsyn av bankinspektionen och att andrasanktionsformer finns. Vidare behöver bankerna inte längre till bankinspektionenanmäla alla förvärv som görsför att skydda fordringar. Anmälningar skall i stället göras i enlighet med föreskrifter utfärdade av inspektionen. Förbankaktiebolagen underlättas ullandsetableringar genom att de fårmöjlighet atl inrälla filialer utomlands.Regler om det högsta antalet huvudmän i sparbank slopas. Föreningsbankrörelsenges ökad frihei att välja den organisationsformsom är lämpligast. Detta uppnäs bl. a. genom att riksorganisationen inte längre regleras i lagen. Det kan ocksånämnas att det inte längre krävs atlde centrala föreningsbankernas årsredovisningar skall finnas på varjeansluten lokal föreningsbanks kontor. Två lagar medbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om betalningsvillkorvid bilförsäljning och kreditköp har ersatts av en gemensam lag (prop, 1986/87; 27, FiU 7, rskr.63). 1 början av år 1987beräknas ett femtiotal pensionsförfattningar kunna upphävas. I samband med beslut om ändradeskatteskalor och grundavdrag för åren 1987och 1988 genomfördes flera förenklingar. Den mest betydande är slopande av sambeskattningen av makars B-inkomsteroch som en följd därav rätten attutnyttja andra makens outnyttjade underskottsavdrag, realisationsförluster och förlustavdrag. Detstatliga nollskiktet i skatteskalanomvandlas till ett grundavdragöverensstämmande med grundavdraget vidden kommunala taxeringen. slopas också två former av särskilda lillägg, räntetillägg, vid beräkning avunderlag för tilläggsbelopp liksomden särskilda rätten till kvittningmellan villaunderskott och kapitalinkomst.Slopande av sambeskattningen av B-inkomster innebär att skat-teuiräkningen för de berörda avsevärt förenklas.De nya reglerna skall lillämpas fr.o. taxering (prop. 1985/86: 130, SkU 40, rskr. Ikompletteringspropositionen föreslogs en lång rad förenklingar på skatteområdet. Förslagen som antogs avriksdagen (prop. 1985/86:150, SkU 50,rskr.360) innebär bl. a. att garantibeskattningen av fysiska personers fastigheter slopas liksom det extra avdragetfrån inkomsi av schablon-taxeradfastighet som utgör den skattskyldiges boslad. avvecklas beskaltningeni andra kommuner än hemortskommunen så att all inkomst i fortsättningen skall beskallas ihemortskommunen. Genom dessa och detförut nämnda införandet av ett statligt grundavdrag uppnås överensstämmelsemellan statlig och taxering. individuellabeskaUningen av bostadsrättshavare samt skatteplikten för Prop. De nya reglerna skall tillämpas års Bil. Ikomplelteringspropositionen föreslogs också att de administrativa rutinerna kring deallmänna investeringsfonderna och vissa andra fonder hos förelagenförenklas. Bl.a. slopas registerföringen hos vissa myndigheter.Vidare avvecklas en del äldre fonder. Slutligen ändras reglerna om inbetalning tillriksbanken. Den nuvarande kopplingen till dagen för avlämnande av deklaration slopas och i stället införs fastainbetalningsdagar. Det fastafribeloppet i vinstdelningsskatten höjs fr. o. m. taxering från 500 000kr. lill 1 milj. kr. Vid oförändrad vinstnivå kan man räkna med att antalet företag som betalarvinstdelningsskatt därmed minskar med närmare en tredjedel.