prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — I detla sammanhang kommerockså alt prövas förulsältningarna för alt ytterligare höja effektiviteten ochkonkurrenskraften inom järnvägstrafiken med hänsyn bl.a. till deneffektivitetshöjning för den tyngre laslbilslrafiken som blir följden av mittförslag att öka bärigheten på vägnätet. Ulgångspunkten är härvid alt kunnaerbjuda näringsliv och trafikanter ell totalt sell så effeklivl och ralionellttransportsystem som möjUgt. För alt SJ skall kunnautvecklas framgångsrikt krävs som jag lidigare nämnl offensiva salsningar.Snabbtågen är en sådan salsning på framtidens persontrafik som är av storbelydelse för SJ:s framlida konkurrenskraft. Samiidigi innebär snabblägen sävälreslidsvinsler som miljövinster och regionalpoliliska fördelar även för deregioner som genom matartrafik kan utnyttja snabblågstrafiken. Genom att lokoch vagnar frän snabblågslinjerna frigörs och kan sällas in pä övriga linjeruppnås dessulom en standardförbättring pä linjer utanför snabblågsnälet. Snabbtågen kommer ocksåalt ge en positiv effekl på miljön. Mellan och Göleborg beräknasomkring 560000 bilresenärer komma all välja snabbläget. Del innebär altcirka 750 bilar per dag försvinner från vägarna. Satsningen är också viktig urindustripolitisk synpunkt då den ger svensk järnvägsindustri möjligheter attexportera lekniken till andra länder. För sysselsättningen innebär denbeslutade anskaffningen av 20 snabbtåg effekler i flera regioner med sysselsättningsproblem.810 man kommer atl ges sysselsällning under , varav 250 i Bergslagen, 280 iKalmar och 170 i . Det är av stor belydelseför den svenska induslrin alt järnvägen kan erbjuda välutvecklade och attraktiva färjeförbindelser. döms också representera en myckel slor lillvaxlmöjlighel i SJ:sgodstrafik. 1986/87:100 Regeringengav mot denna bakgrund SJ i uppdrag att tillsammans Bil. 8 med dessförvaltningsholag Swedcarrier dels utreda förulsältningarna för all ytteriigareulöka kapaciteten på den nya leden , vilken är en del av DanLink, dels uiarbeta förslag lill enkompletterande tågfärjeförbindelse. SJ har redovisaluppdraget . Enligt utredningens mening är DanLink såväl den snabbaste leden lillkontinenten som den med den högsiafrekvensen. Kapaciteten på färjeförbindelsen kan också ökas betydligt. Med hänsyn till de stora invesleringar som en sådan utbyggnadför med sig ifrågasätts dock deltaalternativ som en långsiktig lösning. Utredningen har därför studeratmöjligheten att inräita en kompletterande tågfärjeförbindelse varvid de mesl gynnsamma konsekvenserna för svenskt näringsliv eftersträvas. Utredningen förordar motdenna bakgrund en förbindelse mellan Trelleborg-Travemiinde med enkapacilet på I milj. ton per är. Enligtulredningens mening finns däruiöver underlag för ytterligare en led överGöteborg-Fredrikshamn för i första hand gods till och från . Enligt min meninghar färjeutredningen pä ell förtjänstfullt säll klarlagt frågan omtågfärjeförbindelser för att tillgodose industrins behov av effektiva ochstörningsfria kontinentförbindelser. Utredningen bör därför kunna tjäna som grund förbeslul inom SJ och Swedcarrier för att förbättra järnvägsförbindelserna medutlandet. Swedcarrier planerar att inrätta en komplelterande förbindelse mellan och Travemiindesä snart det är möjligt. Ytterligarefärjeförbindelser kommer efter vad jag erfarit att öppnas dels mellan och , delsmellan och Travemiinde. Jag utgär från att om de kommersiellafömtsättningarna föreligger så kommer ocksäde nämnda kompletterande färjelederna atl elableras. Ytterligare enfråga som är av strategisk betydelse för järnvägens framtid är ulvecklingen av kombitrafik. Genomelt välutvecklat transportsystem medlyflbara pähängsvagnar och växelflak kombineras lastbilens och tågets fördelar. För atl stimulerakombitrafiken bildades är 1985 förelagelS-Combi. Detta företag ägs av och de största speditörerna och åkerierna ilandet. Bolagels mäl är alt transportera 3milj. ton lastbilsgods.Det motsvarar en tredjedel av den långväga laslbilslrafiken över . uppgickS-Combis transporter till 1,2 milj. ton. Goda förutsättningar finns för en fortsaltvolymtillväxt. En viss del av transporterna avser emellertid överflyttning avgods som tidigare transporterats med fartygfrån framför allt till kontinenten. Jag avser därför att noga följa denfortsatla ulvecklingen inte minst mol bakgrund av tidigare uttalande om vikten av förbättrad miljöför att få lill slånd en sådan överföringav tunga transporler alt målel om 3 milj. ton uppnås . För att järnvägenskall kunna stärka sin roll på framlidens transport marknadhar vidare forsknings- och utvecklingsverksamheten pä järnvägs områdeten viktig uppgift atl fylla. SJ har lillsammans med slalens väg- och irafikinstitulpä regeringens uppdrag lagil fram etl program för den framti- 80 daforsknings- och utvecklingsverksamheten. Jag avser föreslä regeringen /87:100 attbehandla denna fräga i en särskild forskningspolitisk proposiiion vären Bil. SJ har i sinanslagsframslällning lagil upp frågan om en förändring av investeringsanslagenstidsmässiga ulformning. Med hänvisning lill det trafikpolitiskautvecklingsarbetet och de överväganden om anslagsfrågor som kan bli aktuellainom ramen för della arbele är jag inte beredd förorda nägonförändring av anslagsreglerna. Slutligen vill jag ta uppfrågan om försäljning av staten tillhörig egendom för den smalspåriga järnvägenmellan och . Persontrafiken påjärnvägslinjen lades ned den 20 augusli 1984 och ersattes av enutbyggd busstrafik. Pä sträckan av den berörda linjenförekom ingen godslrafik. Efler framställning från SJ upphävde regeringen genombeslut koncessionen på denna delsträeka. Vid liden förbeslulel hade diskussioner inletis med en intresseförening om bl.a.övertagande av spär och rullande maleriel för alt ulnyllja banan förluristlrafik. Med hänvisning härtill var regeringens samtidiga medgivande till spärupprivning förknippat med vissalidsfrister. 1 beslul den 15 maj 1986konslalerade regeringen att diskussionerna om överlålelse av spåret pä sträckanGunnebobruk-Kvarnagärden fortsatt ocksä efler den i det tidigare beslutetangivna lidsfristens utgång och atl planerna på en turisljärnväg konkretiseratsgenom all elt särskilt bolag bildats, Växjö-Hultsfred-VäslervikJärnvägsakliebolag (VHVJ). Med hänsyn härtill fann regeringen atl hinder inteförelåg mot alt SJ överlade om överlåtelse av banan på sträckan lill VHVJ ellerannan intressent i luristlrafik. Den lidigare angivna tidsfristen utsträcktesdärför lill den 1 oklober 1986. Inom denna tidsfrist har SJ slutit avtal medVHVJ om överiåtelse av banan pä sträckan . Pä övriga delsträckor avlinjen, nämligen Väslervik-Gunnebobruk och har godslrafikennumera upphört och transporterna flyttats över i kombinerad trafik lastbil tågmed omlastning vid lämpliga terminaler. Med hänvisning härtill har SJ begärtall regeringen upphäver koncessionen för de berörda sträckorna och ger SJlillstånd att riva smal-spårel på sträckorna. Enligt SJ:s framslällningar kanhela eller delar av spåret pä sträckorna komma att bevaras beroende av vilkaöverenskommelser som kan iräffas med berörda intressenter. Jag har för avsiktall föreslä regeringen att bifalla SJ:s begäran. SJ har - under förbehållav alt begärda medgivanden om upphävande av koncession m.m. meddelas avregeringen - träffat överenskommelser med VHVJ om överlåtelse av banan även påsträckorna Jenny-Gunnebo-bruk och Kvarnagården-Sandsbro (kommuns gräns).SJ och VHVJ har vidare kommii överens om bl. a. bolagels utnyttjande avsmalspåret på sträckan VäslervikJenny. Avtalet mellan SJ ochVHVJ innefattar överlåtelse av allfast egendom pä sträckan JennySandsbro för en köpeskilling av 7,25 milj. kr. En förulsältning är alt VHVJ och kommun kan iräffa överenskommelse om banans utnyttjande pä sträckan fram till sta- 81 6 1986/87. tion.Avlalet har slutits under förbehåll för regeringens medgivande, vilkel Prop. 1986/87:100 i sin lur kräver godkännande. SJ har Iräffal avtal medVä.xjö kommun om överlåtelse av fast egendom på sträckan för enköpeskilling av 1,22 milj. kr. Avtalel har slutils under förbehåll avregeringens godkännande. Jag har för avsikl all föreslå regeringen alt avtaletgodkänns. Överenskommelserna omöverlålelse av den fasla egendomen, vilken även innefaltar spårmaterielen, harträffals med beaklande av anläggningarnas marknadsvärde. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslär all godkänna alt slalensjärnvägar i enlighel med vad jag har anfört får försälja viss egendom förturistjärnvägsverksamhet. 1985/86 Utgift 815220000 Reservalion 191780000 1986/87 Anslag 940000000 1987/88 Förslag 760000000 Under anslagetfinansieras sådana invesleringar i fasta anläggningar som har en direklparallell lill samhällets väginvesteringar. Investeringar i detersättningsberättigade bannätet förs inte till statskapitalet. Av resterandeinvesteringar skall föras till statskapitalet och förräntas fulll ul. Avkastningskravetär dock villkorligt. För vissa investeringar i i enlighetmed den överenskommelse som träffals mellan de berörda intressenterna gällersärskilda förräntningsregler. SJ begär för budgeiårei 1987/88 elt anslag pä 1100 milj. kr. samt en investeringsram på 1800 milj. kr. för tiden den Ijuni198731 . Härutöver föreslås atl vissa investeringar inomStockholmsområdet fortsättningsvis finansieras ulanför slalsbudgeten genom lånpå kapitalmarknaden. Den planeradefördelningen av investeringarna i infrastrukturen som enligt SJ bör finansierasöver stalsbudgelen fördelar sig pä följande säll: Syftet med Fördelning(%) Prop. 1986/87: 100 Reinvesteringar 65 Satsningarpå kapacitets- Som framgår dominerasinvesteringarna av reinvesleringar, dvs. insalser för att vidmakthållabannätet vid oförändrad slandard och kapacitet. När man ersäller gamlaanläggningar med nya leder dock delta ofta till en viss ökning av både slandardoch kapacitet. Knappl av investeringarna beslår av frislående satsningar påkapacitets- och kvalitetsökning medan är renodladetrafiksäkerhetsinvesteringar som automatisk täghastighetskontroll (ATC) ochvägskydd vid järnvägskorsningar. Poslen Övrigt innehållerrationaliseringsinvesteringar, miljöåtgärder m.m. Fördelningen av deplanerade investeringarna efter olika ändamål framgår av tabellen nedan. Planerad medelsförbrukning1987/88 Ny- och ombyggnadavjärnvägslinjer 55 Tilläggsinvesteringar i anläggningar för snabbtåg 55 Vissa maskiner,inventarier och tjänstefordon 70 En belydande del avmedelsbehovet avser med del pågående programmei för späruppruslning. En stor del av SJ:s linjenäl har en låg banstandard lill följd av äldre liders banleknik. Detla innebär bl.a. att tjälrörelser, utsliten grusballasl, spikbefästning och relativt klena räler försvagar spåret så all del i längden inte med bibehållen trafiksäkerhets- nivå motsvarar kraven pä tillåten låghastighet och axellast. Sedan 1950-ta lel har därför banslandarden planmässigl höjts genom tjälisolering, maka damisering och byte av spår till nya helsvetsade räler, i regel på belongslip rar. kommer en ny lyngre räl atl inläggas på huvudlinjer med mer betydande trafik. medför ökad irafikpreslanda, föriängd livslängd för räler och sliprar och minskade underhållskostnader. Därtill kommer fördelar med inlernalionell slandardisering. Ombyggnadspro grammet, som avser bäde affärsbanenälel och delar av del ersättningsbe rättigade riksnätet, omfallar spår . Ävenpä linjer som inte omfattas av ombyggnadsprogrammet behöver Prop.1986/87:100 banslandarden förbältras på grund av förslitning och oftaotillräcklig störs- Bil. 8 la tillåtna axellasl. Pä dessa linjer användsreviderade frigiorda räler från huvudlinjerna för atl förslärka spåret. 1 vissutsträckning kompletteras frostskyddel och grusballasien ersätts med makadam.Detta upprustnings-arbete avser spår per är. Till ny- ochombyggnader avjärnvägslinjer hör invesleringar som ökar kapaciteten pålinjerna och därmed möjliggör ökad haslighet samlidigt som förseningsriskernaminskar. Exempel härpå är främsl nya dubbelspår och lågmölesplatser. Härförekommer också vissa nya indusirispär. Fortsatt dubbelspärsutbyggnad påVästkustbanan påbörjades . Arbelel omfallar tre delsträckor,nämligen Brännarp-Ge-linge,Almedal-Mölndals nedre och HalmstadTrönninge. Totalkostnaden är beräknad lill 255 milj. kr., varav förstill statskapitalet och skall förtäntas fullt ut. Av stor betydelseär de redan pågående kapacitelsförstärkningarna pä linjen Ange Boden.Denna linje har en omfallande tung godslrafik som beräknas öka under de närmasle åren. Pålinjeavsnittet söder om harkapacitetstaket redan nätts i flera avseenden. För atl förbättra dagensirafikeringsförhällanden och ge störte kapacitet för ökande trafik planeras en rad åtgärder . hör signallekniska ombyggnader,nya mötesplatser och fortsatt utbyggnad av dubbelspåret . Vidare har en behövlig ulbyggnad aveldriftanläggningarna påbörjats. I haromfattande om- och nybyggnader av terminalanläggningar och anslulningslinjerpåbörjals. En överenskommelse iräffades mellan och år1984. Genom överenskommelsen har den för vägtrafiken besvärande godsvagnsdragningen mellanrangerban-gården ochfärjestationen upphört. Investeringarna i broar omfattar främslreinvesteringar. SJ har totalt 3230järnvägsbroar och 220 vägbroar. Många gamla broar har en stålkonstruktion med roslangrepp eller risk för broll ochmåsle därför efler hand bytas ut.Behovel av broarbeien beräknas öka fram lill . Investeringarna i signalanläggningaromfattar främst fjärrblockering, ATC samlinvesteringar i datorteknik. Fjärrblockering ger ökad linjekapa-citel, högre säkerhet och bättre lagföring. SJräknar med alt större delen av järnvägsnäteti framtiden kommer atl vara utrustat med fjärtblockering i någon form. Genom utbyggnaden avATC ökas trafiksäkerheten avsevärt. ATC jämte fjärtbiockering, signalstäUverk,vägskyddsanläggningar och tågradio är de viktigaste delarna i SJ:ssäkerhetssystem. /86 har sammanlagt järnväg utrustats medATC. Utbyggnaden är klar pä större delenav affärsbanenätet. Fortsatt utbyggnad pägår nu inom övriga delar av riksnätet. Till vägskydd hörinvesteringar som avser förbättrat skydd vid plankors ningar. Ålgärder, som föranleds av den planerade snabblågstrafiken, ingär dock iändamålsgruppen Tilläggsinvesteringar i anläggningar för snabbtåg. SJ erhåller också särskildamedel över slalsbudgeten för all förbättra 84 vägskyddel(anslaget D2. SJ har beslulat altanskaffa etl särskilt lågradiosystem. Sysiemel skall Prop. 1986/87:100användas för överföring av säkerhels- och servicemeddelanden mellan Bil. 8trafikledning och lågpersonal saml mellan dessa personalkategorier.Tåg-radiosystemet beräknas vara utbyggt sä all del kan las i drift successivifr.o.m. Investeringarna iförortslrafikens fasta anläggningar berör lill slor del Slockholmsregionen. Enöverenskommelse iräffades är 1983 mellan staten, landsling(SLL) och SJ om en krafiig ulbyggnad av kapaciteten i regionen. Blandinvesteringarna ingär i försia hand nya dubbelspår, ombyggnad av Stockholmscentral samt om- och nybyggnader av vissa lokaltågsslalioner. Överinfrastrukturanslagel föresläs alt fortsättningsvis enbart finansieras denandel som verket har att förränta av dessa investeringar. För lokaltrafiken inomGöteborgsregionen träffades är 1984 elt avtal mellan () och SJ om lokaltrafik mellan och . Vissaombyggnader återstår som planeras genomföras under budgetårel 1987/88. För trafiken mellan Malmöoch pågår överläggningar om etl långsiktigl avtal mellantrafikhuvudmannen lokaltrafik (MLT) och SJ. Etl inlerimsavtal förtiden fram lill lidlabellsskiflet har tecknats. Den planeradesnabblågstrafiken medför merinvesleringar i fasta anläggningar. Tågens högstahastighet kommer enligt planerna att höjas etappvis frän nuvarande 130 Ull200km/h på vissa delar av nätet. Vissa kompletteringar av fasla anläggningar,såsom upprustning av konlaktledningen, ökat vägskydd och komplettering avsignalsäkerhelsanläggningar m.m. är därför nödvändiga. Till investeringarna iinfrastrukturen hör vidare anskaffning av vissa arbetsmaskiner, arbetsfordon,lokaler m. m. för banavdelningens verksamhel samt utrustning för Irafikledningo.d. För de investeringar iStockholmsområdet som SJ enligt avtal mellan SLL, SJ och staten inlehar att förränta föreslås en ny finansieringsform. Med nuvarande ordningfinansieras dessa invesleringar i huvudsak genom SJ:s ordinarie anslag förinfrastrukturen. SJ bedömer all om denna finansieringsordning bibehållssamlidigt som anslaget för infrastmkturen förblir realt sell oförändraiurholkas investeringsmedlen för landels övriga järnvägsnät. OmfattandeStockholmsinvesteringar skulle då genomföras på bekostnad av andra angelägna spårinvesteringari landet. SJ hänvisar i sammanhanget bl.a. till de finansieringsförutsättningarsom getts i anslutning lill den träffade överenskommelsen om altkapitalbehovet för Stockholmsinvesteringarna förutsätts täckas genom särskildaanslag uiöver SJ:s ordinarie investeringsram. SJ föreslår mot dennabakgrund atl Stockholmsinvesleringarna - för ulom den del som SJ självt skall förränta (dvs. av investeringarna exkl. Grödingespårel) - får finansieras ulanför statsbudgeien genom att SJ lar upp lån genom . Detla bör enligt SJ även gälla andra investeringar som grundar sig på avtal mellan SJ och SLL/SL. För den ändrade finansieringsformen krävs att får ta upp lån genom 85 penningmarknadsreverser(cerlifikal) som efter hand konverteras till obli- Prop. 1986/87:100gationslån. Vidare erfordras alt den statliga kreditgarantin till Bil. 8 höjs frän 600milj. SJ förutsälter däremot all bolagelsaktiekapital på 70 milj. kr. inte behöver ökas. Tillanslagsframställningen har SJ på regeringens uppdrag fogat en bilaga sombelyser investeringsbehoven till är2000 i järnvägsnätets infrastruktur. 1 rapporlen konstateras bl.a. atl detidigare nämnda Stockholmsinvesteringarna och början av1990-lalen kommer all fä en sådan omfattning all de inle kan iiipriorileras inuvarande anslagsram utan atl investeringsverksamheten för landet i övrigtmåste dras ned betydligt. En redovisning har vidare gjorts i rapporlen över invesleringsbehovelsom visar att det finns betydande krav pä både reinvesteringar och nyinvesleringari jämvägens infrastruktur. En rad önskemål anmäls också om extra ordinäranyinvesleringar som varken kan inrymmas inom SJ:s normala investeringsanslageller vars kapitalkostnader kan bäras av SJ mer än delvis. Jag anser det angelägel med en förstärktinvesleringsnivå i järnvägssystemet. För all SJ skall kunna leva upp till dejämvägspolitiska målen krävs betydande salsningar för alt modernisera såväl defasta anläggningarna som den rullande materielen. Redovisningen i detföregående av medelsbehovet när det gäller investeringar i infrastrukturenunder nästa budgetår ger ytterligare belägg för detla. Som SJ redovisal i sinanslagsframställning skapar dock nuvarande anslagsnivå en ohållbar situationför landets järnvägsnät under resten av 1980-lalet och början av 1990-lalel medtanke pä de omfattande spårutbyggnader som skall ulföras enligt avlalet mellanSJ, SLL och staten om jämvägsinvesteringar i Slockholmsområdel. För innevarandebudgetär beräknas sålunda Slockholmsulbyggnaden belasta SJ:sinvesteringsanslag med 230 milj. kr. medan påföljande år ca 500 milj. kr.beräknas tas i anspråk med nuvarande anslagsregler. Jag anser atl de akluellaStockholmsinvesteringarna är av stor betydelse för att såväl pendeltågstrafikensom SJ:s fjärrtågstrafik skall kunna utvecklas vidare. För att jämvägssystemetskall kunna bidra lill bl.a. en ökadregional balans får dock inle dessa investeringar tränga ul andra angelägnainsalser i landet. har också i samband med behandlingen avinvesteringarna i framhållit att ulbyggnaden inte bör ske påbekosinad av andra utbyggnader i landel (prop. 1983/84:54, , rskr. Jagförordar därför att SJ:s investeringsresurser förstärks så att investeringarnai kan ske som en angelägen upprustning ochutveckling av järnvägsnätet i övrigl kan genomföras. Den fortsattafinansieringen av Stockholmsinvesteringarna kan ske an- lingen genom ökal anslag över statsbudgeten, eller genom lånefinansie ring. Länefinansieringen har den fördelen att den kan anpassas mera flexibelt lill medelsbehovels fördelning tidsmässigt. Med hänsyn lill svårig helen atl exakt ange när Slockholmsinvesteringarna kommer att inträffa 86 och lill vilken koslnad är lånefinansiering fördella ändamål särskilt lämp- Prop. 1986/87:100 lig. Jag förordar därför attSlockholmsinvesteringarna fr.o.m. näsla bud- Bil. 8 getår får finansieras genomall SJ lar upp lån frän . Del bör ankomma på regeringen attange ramens storlek. För budgeläret 1987/88 kan lånebehovet anges till 500milj. Jag har här inräknat den andel SJ skall förränta enligtStockholmsavialet. Finansieringen bör även omfatta sådana invesleringar sominte tidigare kunnal preciseras i Stockholmsavialet men som enligt avtalmellan SJ och SLL erfordras för den beslutade spårutbyggnaden. När kapitalbehovet ifortsättningen finansieras genom län bör slalens andel av kapilalkostnadernatäckas genom en ny delpost under anslaget D2. som svarar mot statens andel avränla och amorteringar pä länen. Ersättningens storlek kan inte preciserasinnan lånebehovet och länevillkoren klarlagts varför medelsbehovei bör kunnajusleras genom reglering i efierhand. Med hänsyn lill gällande planer harpreliminärl beräknats en ersällning med 8 milj. kr. För övrigajärnvägsinvesteringar i infrastrukturen har jag mot denna bakgrund och medhänsyn till 1985 ärs jämvägspolitiska beslul beräknai medelsbehovei lill 760milj. under nästa budgelår. Jämförl med den del av anslaget för innevarandebudgelår som är tillgängligt för investeringar ulanför Slockholmsområdelinnebär detta en real ökning. Beaklas även de investeringar i Stockholmsområdetsom föreslås finansieras över innebär milt förslag enbetydande ökning med 320 milj. kr. eller jämfört med innevarande ärsanslag. Därmed kan angelägna jämvägsinvesteringar som en fortsattkapacitetsförslärkning på linjen genomföras. I sammanhanget bör ocksåunderstrykas atl insatserna för upprustning av infrastmkturen under de närmasteåren kommer atl bli störte än vad del slatliga anslaget Dl. ochlånefinansiering över i sig utvisar. 1 enlighel med dennordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättningfortsätter upprustningen av för sammanlagi 255 milj. kr. Dessainvesteringar finansieras i särskild ordning över anslaget D4. Jag vill också nämnamöjligheten alt genom sysselsättningsmedel genomföra angelägna investeringar iinfrastrukturen. Genom att SJ numera byggt upp en reserv med fårdigprojekteradeinvesteringsobjekt finns en god beredskap att snabbi sätta igång olikajärnvägsinvesteringar. Som etl aktuellt exempel härpå kan nämnas all enutbyggnad av en tidigare projekterad tunnel på genom Nuolja nyligenkunnal påbörjas efter det alt länsarbetsnämnden i beslulatbidra med 40 milj. kr. Slutligen kan ocksänämnas den möjlighel som andra intressenter har atl helt eller delvis bidra lill finansiering av invesleringar i infrastrukturen.På godstrafikområdet kan i della sammanhang nämnas ulbyggnaden under senare lid av indusirispär till MoDo:s anläggning i i och lill Volvos fabrik i i . Även på persontrafikom rädet finns exempel pä där irafikhuvudmännen för sin lokala och regionala lågtrafik lagil ett ekonomiskl ansvar för järnvägsanläggningar hänförliga till deras trafik. Som en aktuell utbyggnad som diskuteras kan nämnas 87 en upprustning av järn vägen som är avinlresse för såväl SJ Prop. 1986/87:100 som för trafikhuvudmannen i Malmöhuslän. Genom en samfinansiering av Bil. 8 olika berörda parter kan alltså angelägna investeringsobjektkomma till stånd. Vad gäller SJ:sredovisning av investeringsbehoven i järnvägsnätels infrastruktur fram tillär 2000 villjag nämna atl i det trafikpolitiska utvecklingsarbelel som påbörjats inomkommunikationsdepartementet kommer olika långsikliga järnvägsfrågor all las upplill behandling. 1 avvaktan på dessa överväganden är jag inleberedd all föreslå någon förändrad inriktning av järnvägsnätets omfallning ochgällande standardmål.