prop · GA03100 · 1986-12-31 00:00:00 — Intresset för tvåårigateoreliska utbildningar har minskal lill förmän för ire-och fyraåriga utbildningar.Vad gäller tvååriga yrkesinriktade linjer har en del tappat betydligt ielevernas intresse, medan elt ökat inlresse för andra linjer medfört att mångasökandes förstahandsval inte kunnal fillgodoses. Andelen ej intagna visar enmycket stor variation mellan såväl sökta sludievägar som län. En elev som 1985sökte tre- eller fyraårig linje tillgodosågs i 87 fall av 100, en elev somville in på en tvåårig teoretisk linje i 65 fall av 100. medan endast 56 eleverav 100 fick sitt förstahandsval pä en yrkesinrikiad linje. Pä , tre av åttalinjer inom den teknisk-industriella sektorn har över rikel i genomsnitt 800sökande i prioritelsgrupp 1 ställts utanför medan ca 1300 sökande tillvårdlinjen inle kunnal beredas plats. Förstahandsvalels betydelse för elevernassituation i gymnasieskolan är ivekan myckel stor. Särskilt slor är denerfarenhetsmässigt för de elever som väljer en yrkesinrikiad linje. En totalföljsamhel till elevernas val är dock somjag ser det en omöjlighet bl.a. av arbetsmarknadsskäl. En likvärdig utbildninginnefattar enligt min mening rätten för en elev från all sä långtsom möjligt välja studieväg i gymnasieskolan, oavsett var han eller hon bor. Deslörsia brislerna finns för de elever som direkl efler egentligenendasl kan länka sig en yrkesutbildning. Det är ofta dessa elever som står ide längsla köerna lill utbildning.Det är enligt min mening inle acceptabelt. Möjligheterna atl, inom befinlligram, lättare fä etl yrkesinriktat studieval tillgodosett skulle öka för eleverna,om eu anlal yrkeslinjer med stort sökandetryck kunde byggas ut, på både mindreoch störte orter. Utbildningarna är dock ofta dyra atl anordna. Enligt minmening bör en riklad salsning göras pä vissa yrkesinriklade sludievägar sominle kunnal byggas ul i lillräcklig takt på grund av slorainvesteringskostnader. Jag återkommer tilldella under anslaget B 22. Bidrag lill utrustning för gymnasieskolan m. m. Jag bar således intefunnit anledning atl öka antalet inlagningsplatser inom direktramen. Jag räknar däremoi med atl den möjlighel lill omfördel ning av platserna, som enligt vad jag återkommer till fortfarande bör finnas, används sä alt platser förs tillvissa yrkesinriktade linjer där de 123 längsla köerna till utbildningen finns, ikombination med de förslag Prop. 1986/87:100 somjag skall åierkomma tillunder anslaget B 22. Bidrag tillulrusining för Bil. 10 gymnasieskolan m.m. bör enligt min mening kunnamedverka till atl en större andel av 16- 19-årsgruppen bereds plats igymnasieskolan. Med hänvisning till vadjag anförl föreslär jag all den dimensionering av gymnasieskolans direktram om124000 intagningsplalser eller 293232 årselevplalser, som beslulalom för budgetåren 1987/88 och 1988/89 faslslälls. Jag föreslår i det följandeockså all molsvarande antal faslslälls som planeringsramar för budgeiårei1989/90, För särskilt påbyggnadsulbildningarna inom lilla ramen är platsuinylljan-det oftamyckel dåligt, Pä grund härav föreslår SÖ ingen utökning av lilla ramen. Underläsårel 1985/86 var del av anlalel disponibla inlagningsplatser sominle utnyttjades, vilkel var en ökning i förhållande lill läsårel1984/85. Bland de regionalt arbetsmarknadsanknutna påbyggnadsulbildningarnavar av platserna vakanta /86. Bl.a. med hänsyn till det dåligaplalsutnyttjandel kan, enligt min mening, lilla ramen minskas. Vidare har endel av utbildningarna inom lilla ramen kunnat ses som etl alternativ till högskoleutbildning. Enligt min meningär behovet av högskoleavlänkande utbildningar inte längre lika stort. Jag anserdessutom alt ett visst utrymme inom lillaramen bör kunna frigöras genom avveckling av vissa specialkurser. Enligt 7 kap. 5 §skolförordningen (1971:235) är del SÖ som beslutar vilka specialkurser som fårfinnas i gymnasieskolan utöver dem som får anordnas enligt beslämmelser somregeringen meddelar. I en pågående landsomfattande försöksverksamhel får docklänsskolnämnderna besluta om regionalt arbetsmarknadsanknutnapåbyggnadsutbildningar (s.k. RA-kurser). I del mycket slorautbudet av specialkurser ingår en del utbildningar som enligt min mening intebör anordnas inom gymnasieskolan. Jag länker främsl pä utbildningar som har eltspecialinriktal innehåll och som i praktiken är avsedda för vissapersonalgrupper hos förelag m.fl. Det är inle en uppgift för gymnasieskolan meddess intagningsregler och finansiering att erbjuda utbildningar av delta slag.Sådana utbildningar kan i stället anordnas som uppdragsutbildning enligt lagen(1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning lill det kommunala skolväsendetm,m,, varvid uppdragsgivaren utser deltagande elever och betalar ersättningför utbildningen. Regeringen bör meddelaföreskrifter om alt specialkurser av nu berörda slag inle längre skall anordnasinom ramen för gymnasieskolan. En avveckling bör påbörjas . Detbör få ankomma på SÖ och i vissa fall, när det gäller RA-kurser,länsskolnämnderna alt pröva frågor om avveckling av specialkurser inom sinaresp. Regeringen bör inhämla godkännande av vadjag har förordal om avveckling av vissa specialkurser. Med hänvisning lill ovanstående samt till vad jag inledningsvis anfört om 124 del slalsfinansiella läget föreslår jag enminskning av lilla ramen medtotalt Prop. 1986/87:100 4000 årselevplalser. Närmare om ramarna för budgeiårei 1987/88 Ramarna för /88 bör fördelasenligt följande. Förslag tUl slutliga ramar för budgeiårei1987/88 på grundskoleanknuina sludievägar (direklramen) Procent a\' Denav beslutade omfaltningen av lilla ramen för /88 ulgör33230 årselevplalser, varav 12530 ulgör minimiram för påbyggnadsulbildningaroch årselevplalser beräknas för kurser för invandrarungdom. Enligt vadjag redovisat föreslär jag en minskning av lilla ramen till 29230årselevplalser (exkl. STI, somjag ålerkommer till) varav 1000 beräknas förkurser för invandrarungdom. Omfiyrddningar m. m. Den möjlighel till omfördelning mellansektorsramarna, som finns för innevarande budgelår, bör galla också /88, Vidare bör möjlighet finnas till omfördelning av platsermellan direktramen och lilla ramen. Med hänsyn lill prioriteringen av de yngreelever, som söker inom direklramen, bör emellerlid stor restriktivitet iakttasvid omfördelning frän denna till lilla ramen. Denna är ju i princip avsedd förde något äldre sökande. Jag förordar vidare alt regeringen inhämlar riksdagensbemyndigande att, om det blir påkallat av arbetsmarknadsskäl,öka antalet platser på Prop. 1986/87:100 lolalramen uiöver del föreslagna för budgeiårei 1987/88. Närmare om rantar för budgeiårei 1988/89 Förslag lill slutliga ramar för budgetåret1988/89 på grundskoleanknutna Sludievägar (direklramen) Den av såsom planeringsram beslutadelilla ramen för /89 omfattar 33230 årselevplalser, varav 12530ulgör minimiram för påbyggnadsutbildningar och 1000 beräknas för särskildakurser för invandrarungdom. Med hänvisning lillvad jag anförl i det föregående i samband med mina överväganden omdimensioneringsfrågor bör lilla ramen för /89 fastställas lill29230 årselevplalser (exkl. STI) varav 1000 beräknas för kurser förinvandrarungdom. 2.4 Planeringsramar för /90Direklramen SÖ: s förslag, åe LUla ramen Prop. Lilla ramen bör (exkl, STI) omfatta 29230årselevplalser, varav 1000 ''- ' beräknas för särskilda kurser förinvandrarungdom. Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av planeringsramar för /90 i enlighel medvad jag nu förordat. För vissa studievägar gäller begränsningar idimensioneringen. Dessa kan bero pä atl det rör sig om en försöksverksamheteller på atl kostnaderna för t. ex. lärarlöner är mycket högre än normalt.Påföljande sludievägar av della slag har SÖ föreslagil ulökningar: Anlalet intagningsplatser på musiklinjen, som ärden i fräga om lärarlöner klart dyraste linjen, har successivt utökats lill 390(13 klasser på 12 orler) fr.o. m. /87, För musiklinjen har SÖ enlängtidsplan för utbyggnaden, där slutmålet är ett tjugotal inlagningsklassermed lämplig geografisk spridning. SÖ har tidigare i en rapporl bl. a. redovisatall en slor del av eleverna gär vidare lill studier eller annan verksamhel inomdel musikaliska området. Sökandelrycket på linjenår det största till någon linje (80 sökande tiU varje 30-klass), och en långrad kommuner har till SÖ anmäll slort inlresse av atl få anordna linjen. Jagförordar i likhet med SÖ atl antalet inlagningsplatser för /88uiökas med 60 lill alt omfaua totalt 450 (15 klasser). Kostnadsökningenberäknarjag lill lolall ca . Regeringen har med godkännandemedgivit försöksverksamhet med tvåårig estetisk-prakiisk linje under läsåren1984/85-1988/89. Verksamhelen var ursprungligen begränsad till atl omfatta 300intagningsplalser (10 klasser) men fick fr.o.m. läsårel 1985/86 omfatta 450intagningsplalser (15 klasser). SÖ har i sinanslagsframställning föreslagil all linjen görs reguljär, varvid den enligtSÖ:s bedömning även borde kunna utökas med minsl 150 nya platser. SÖ har senare redovisaterfarenheterna av de försia två åren av försöksverksamheten. Av utvärderingenframgår bl.a. all sökandelrycket är stort, om ock inte lika storl som lill musiklinjen(68 sökande till varje 30-klass).Linjen har trots det särskilda intagningsförfarandei med anlagsprövning inlefärre studieavbrott än andra tvååriga linjer. Försöksverksamheien har,som nämnts, endast pågåll itvä läsår, och många problem har enligt SÖ ännu inle funnit sin lösning. Detta gäller i hög grad de frågor som rör den särskilda intagningsproceduren, där ytterli gare modeller kommer alt prövas . SÖ avser all återkommamed förslag lill förändringar i lim-och kurspla- Prop. 1986/87:100 nerna för linjen. Mol denna bakgrund är jaginle beredd atl föreslå alt den estetiskpraktiska linjen görs reguljär. Inteheller bör intagningen till linjen nu uiökas. 3.1 Försöksverksamhet med Ireårigayrkesinriktade linjer fr.o.m. läsårel 1987/88 SÖ anhåller om bemyndigande att fr.o.m, läsåret1987/88 få medge försöksverksamhet med högst 500 intagningsplalser i enireårig utbildning inom bl.a, det Verkstadstekniska områdel. Ulbildningenföresläs fä en inriktning mot verksamhet som elmekaniker. Sedan ell är pågår redanförsök med en systematiserad studiegång - tvä år i linje plus elt år ipåbyggnadsulbildning - inom Ba- och Et-linjerna. SÖ anhåller atl även dessaförsök fr,o,m, /88 fär bedrivas som treåriga studiegångar. Beträffande dessa försökföreslär SÖ, all endasl sädana kommuner skall få della där de tre läsåren iförsöksuibildningen kan ersätta ivåårig linje och ettårig påbyggnadsulbildning.Försöken medför därmed inget utökal platsbehov eller andra koslnadsökningar.För all slimulera kommunerna all satsa på denna försöksverksamhet räknar SÖdäremoi med all visst kom-plelteringsbidrag till utrustning kan behöva ulgå,vilkel dock inle medför någon uppräkning av anslaget. Förslagen om försök medtreåriga yrkeslinjer knyter an till vad som föreslagits av arbetsgruppen föröversyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). ÖGY:s förslag harremissbehandlats och bereds nu somjag tidigare angivit inom regeringskansliel(inledningen, avsnitt 3.10). Flera av de av SÖföreslagna försöken, främsl ulbildningen av elmekaniker, ser jag som myckelangelägna. Enligt min mening kan en ireårig elmekanisk utbildning lösa en delav de rekryteringsproblem som den Verkstadstekniska linjen för närvarandebrottas med. Mellan läsåren 1984/85 och 1986/87 sjönk anlalelförslahandssökande lill sistnämnda utbildningmed . Genom en ny uppläggning och med de inslag av eleklronik som föreslåslorde en treårig elmekanisk utbildning bli attraktivare än verkstadsteknisklinje, samlidigt som den är bäitre anpassad till arbetslivets krav. 1 etl längre perspeklivfinns etl samband mellan de föreslagna treåriga försöksverksamheterna och ÖGY:sförslag till treåriga studievägar i enframtida yrkesutbildning i gymnasieskolan. De föreslagna försöksläroplanernaär lätta att anpassa till ÖGY:s tankegångar beträffande yrkesinriktadesludievägar. Utan alt därigenomföregripa några ställningstaganden tillförslagen om en generell förändring av den gymnasiala yrkesutbildningen anserjag det vara angeläget att den yrkesinriktade ulbildningen, där så kan ske, 128 anpassas till förändrade krav i arbetslivet. Densnabba tekniska utveck- Prop. 1986/87:100 lingen, och då främstelektronikens intåg pä allt fler områden, påverkar Bil. 10 innehåll ocharbetsorganisation saml medför all vissa befattningar upphör och nyalillkommer. Jag förordar därför atten försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade linjer omfattande högst 500intagningsplatser får påbörjas läsärei 1987/88. Försök bör fä bedrivas i sådanakommuner där de ersätter tvåårig linje och ettårig påbyggnadsutbildning. Eftermedgivande av regeringen i varje särskilt fall bör även orler som saknarpåbyggnadsulbildning få komma i fråga. Detta föreslär jag i syfte att ocksägöra del möjligt att bedriva försöksverksamhet pä mindre orter och i utsattaregioner. Försöksverksamheten bör fä omfatta två intagningsomgångar, dvs. tillläsåren 1987/88 och 1988/89. Jag erinrar i dettasammanhang om vad jag tidigare anfört i inledningen om sambandet mellanflickornas siudieval och deras framlida ogynnsamma situation pä en alltmerakönssegregerad arbetsmarknad. Del kan lilläggas atl andelen flickor som år 1984lämnade sludievägar inom gymnasieskolans teknisk-industriella sektor hadesjunkit jämfört med . Därför måste särskilt stora ansträngningar görasför atl öka andelen flickor som gär ut från dessa studievägar. Enligt min mening är delytlerst angeläget atl flickor ges en särskild möjlighet alt satsa på en nyutbildning inom Tl-omrädet som högst sannolikt leder till arbete. Därförföreslär jag all särskilda regler som ger flickorna förelräde skall fälillämpas när det gäller elmekanisk utbildning. En riktlinje bör därvid varaall en femledel av platserna i första hand avsätts för flickor. 1 övrigt bör det fåankomma pä regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att avgöraden närmare utformningen av försöksverksamheten. Regeringen bör föresläriksdagen att godkänna vad jag här förordal om försöksverksamhel med treårigayrkesinriktade linjer. Jag har tidigare (inledningen, avsnitt 5)behandlat frägor som rör korlare teknisk utbildning och framhållit all enförsiärkning av T-linjen på korl sikt bör ske genom alt man inom högskolanerbjuder kurser om 40 poäng, vilka bygger pä T-linjen. Den pågåendeförsöksverksamheten med elt femte år på T- linjen bör därför inle ulvidgas. Ansökningar har kommii infrän flera kommuner om att fä della i den försöksverksamhel jag här har nämnl.Jag återkommer lill dessa ansökningar vid min behandling av högskolansgrundläggande utbildning, anslaget D 13, Lokala och individuella linjer ochenslaka kurser. 3.3 Ämnel kommunikalion på N-linjen Försök med kommunikalionsvarianl på N-linjen harpågåll på Kungshol mens gymnasium i sedan höstterminen 1978, 129 9 1986/87. SÖ anser attförsöksverksamheien har slagit sä väl ul,att den bör kunna Prop. 1986/87:100 fä övergå i reguljär verksamhel. Jagdelar SÖ:s uppfattning och vill redan Bil. 10 nu nämna, att jag ämnaräierkomma lill regeringen med förslagatt kommunikalion får ingå som alternalivämne pä N-linjen fr.o.m. läsårel1987/88. 3.4 Byte av B-språk mol C-språk SÖ föreslår all en elev som trols minsl två ärsstudier av tyska eller franska på högsladiel i inle med behållningkan följa undervisningen i språket som forlsäilningsspråk (B-språk) igymnasieskolan skall ges räll alt sludera delta språk som nybörjarspråk(C-spräk). Detla är ell önskemål som länge har varit aktuellt från både läraresoch elevers sida och jag föreslår att ell byte av nyssnämnt slag skall kunna fågöras i enlighel med SÖ:s förslag. Det bör få ankomma på regeringen eller denmyndighel som regeringen besiämmer alt avgöra vilka närmare regler som skallgälla. 3.5 Försöksverksamhel med leckenspråk somC-språk Behov av kunskaper i teckenspråk finns enligt SÖinle bara bland döva, som har del som försia språk, ulan också dels blandanhöriga lill döva, dels för utbildning av blivande lolkar i teckenspråk. Omelever kan påbörja sin leckenspråksutbildning redan i gymnasieskolan, kan dellabl.a, bidra lill au rekryteringsbasen för tolkar vidgas, I kommunplaneras inför läsärei 1986/87 en försöksverksamhel inom vuxenundervisningenmed teckenspråk som C- språk. Planer finns ocksä på alt uividga försöket lill gymnasieskolan, och SÖ har förldessa vidare i sin anslagsframslällning. Jag tillstyrker förslagetoch beräknar för försöksverksamhel med teckenspråk som C-språk i högsl femundervisningsgrupper medel molsvarande 170000kr. förbudgeiårei 1987/88. 3.6 Resurser för maskinskrivning i årskurs 2 avtreårig ekonomisk linje (E-linjen) Efter förslag i 1985 ärs budgelproposition(prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 18,rskr. 272) ändrades timplanen för E-linjen med början i årskurs 2 läsåret1986/87. Främsl har språkulbudet blivit bredare. SÖ har återkommit medförslag om atl resurser lillförs i årskurs 2 sä att det ges möjlighel lill vissklassdelning för huvudmomentet textbehandling i ämnet maskinskrivning. Förändringen bör i detnya resurslilldelningssystemei (avsnitt 10.3.1) enligt min mening genomföras genom en uppjustering av resursschablonen för årskurs 2 av treåriga linjer och gälla fr.o.m. /88 för säväl de reguljära som de allernaliva limplanerna. 3.7 Försöksverksamheten med individuellatimplanejämkningar för Prop. 1986/87: 100 idrottslräning för elever i gymnasieskolan("hemortsalternativet") Bil. /84 bedrivs försöksverksamhetmed s.k. hemortsalter-naliv föridrottslräning (prop. 1982/83:100 bil.10, UbU 21, rskr. Den fick läsärei 1983/84 för hela landel omfalta högst150 elever. /85 och senare läsår får försöksverksamheten omfattadels elever som deltar läsår, dels högst 150 för läsårel nyaelever, 1986/87 deltar ca 600 elever i verksamheten.Hemortsalternalivet kan omfatta alla de 58 grenar som är anslutna till och i principbedrivas vid varje gymnasieskola i landet. Del är mänga sökande tillverksamhelen, och för atl ge uirymme för nägol fler elever även inom de smäspecialförbunden föreslår SÖ en yllerligare ulökning av försöksverksamheten. SÖ har utvärderatförsöksverksamheten senast och aviserar en sluirapport till den1 . Vid sidan av de allmänt positiva omdömen, som i sig är atlvänla om denna form av en mer flexibel gymnasieskola, uppmärksammas också vissaproblem - bl.a. med slor frånvaro ochstudieavbrott. Jag vill här peka på allhemortsalternalivet och specialidrotlsgymna-sierna omfallar inemol2300 elever, som var och en byter bort av de påschemat. Hänsyn las därmed lill elt relativt stort anlal elever och deras behovav jämkningar i studierna till följd av idrottslräning pä viss nivå. Som jagser det innebär ytterligare utökning av t.ex. hemortsalternativet att femtimmar fär bytas bort mot idrottsträning pä lägre nivä än . Deursprungliga skälen för jämkningar avsedda för en begränsad grupp elever -blir därmed allt mindre. Jag ser delta som en viklig avvägningsfråga och ärbl.a. mot bakgrund av de redovisade problemen inle beredd att la ställning ytterligare uividgning av försöksverksamheien innan SÖ sluiredovisal denna. 3.8 Utbildning med inriktning mot internaliondlstudentexamen (International Baccalaureate, IB) 3.8.1 Ökat timtal för IB-utbildningen vid NorraReal i Del finns i tvä engelskspråkigautbildningar med inriktning mol IB. Den äldre ulbildningen, som för närvarandeär förlagd till Norra Reals gymnasiumi Siockholm, bedrevs som försöksverksamhet åren 19731982 och har däreflervarit en reguljär verksamhel. Den andra utbildningen, vid SiglunaskolanHumanistiska (), startade . För de bådautbildningarna finns snarlika bestämmelser. Alllsedan starten har det dockfunnils en viss skillnad i inriktning. Ulbildningen i är inrikiad molIB-diplom, medan utbildningen vid ger möjlighet all inriktastudierna mol IB-diplom. Denna skillnad innebär enligt SÖ atl eleverna vidNorra Real uppvisar stora variationer i fråga om sludieför-utsattningar. Endastett mindre antal erhåller IB-diplom. En ökning av anlalet slatsbidragsberältigandelärarveckolimmar för 131 IB-utbildningen vid SSHL har genomförts under detvå senasle läsåren. För alt kunna ge en undervisning med lämpligtanlal ämnen efler modellen Bil. för IB och ge eleverna även vid att gä upp i examen behövs enligt SÖ en ökning av anlalellärarveckolimmar även vid Skolstyrelsen i harframfört önskemål om atl få statsbidrag fr.o.m. läsärei 1987/88. Jag delar SÖ:suppfattning all IB-utbildningen vid Norta Real bör likställas med den vid SSHLvad gäller anlalet stalsbidragsberättigande lärarveckolimmar och anser autilldelningen av lärarveckolimmar lill IB-linjen bör höjas i tvä sleg medsammanlagt 64 lärarveckolimmar, varav 32 lärarveckolimmar /88och ytterligare 32 lärarveckolimmar budgetårel 1988/89. Kostnadsökningen /88 beräknar jag lill . 3.8.2 Höjd avgifi till InternationalBaccalaureate Office (IBO) har fattat beslul om Sverigesanslutning till IBO i . betalar lill IBO /87. Summan har, frånsett en automatisk uppräkning på 2000dollar vid ett lillfälle, varit oförändrad sedan anslulningen för fem är sedan.SÖ föreslär en höjning av avgiften till (ca . ).Detta innebär fr.o.m. /88 en merkostnad på ca . Sverigesavgift lill IBO kommer därmed all återigen ligga på samma nivå som . Jagföreslår all denna höjning av avgiften genomförs. 4 Gymnasial utbildning för döva ochhörselskadade i kommuns gymnasieskola Staten och kommun träffade den 22 maj1986 ell avtal om gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade.Enligt avtalet skall slalens bidrag till kommunen faslslällas vid ärligaförhandlingar. Sedan sådana förhandlingar förts har siaten och kommuniräffal ell avtal om statsbidraget för /88. Enligt dellaberäknarjag 13,5 milj. kr. som ett bidrag till de särskilda kostnadema i sambandmed denna utbildning. Inbyggd utbildning med statsbidrag förekommerinom utbildning för handel och kontor men även inom industri och hantverk.Inbyggd utbildning fär anordnas även om sådan utbildning ej föreskrivs itimplanen. Statsbidraget ärindividrelaleral och skall i princip motsvara kostnaderna för utbildningförlagd till skolinstitulion. SÖ faslsläller belopp per elev och timme förvarje redovisningsår. För industri och hantverkräknar SÖ med all statsbidraget per elev och undervisningsår uppgår till , varav . ulgör lokal- och materielkostnadsdel. Medelsålgången beräknarjag till . r.f'--'. !ociriJDs;beräknar SÖ alt statsbidraget per elev och under- Prop.1986/87:100 iiingsår motsvarar samhianlagt ,, varav , ulgör lokal-och Bil. För budgeläret 1987/88 beräknarjag härför 56420000 kr.Totall beräknarjag medel för detla ändamål lill146860000 kr. Den gymnasiala läriingsulbildningen omfaltargrundulbildning. oftast tvåårig, och regleras av förordningen (1984:622) omgymnasial läriingsulbildning (ändrad 1986:400). Den gymnasialaläriingsulbildningen omfaltar mer än 150 olika yrken. Lärlingsplalser kaninrättas löpande . För oförändrat 5915årselevplalser beräknarjag för budgetårel 1987/88 medel molsvarande 70,4 milj.kr. 7 Statsbidrag till vissa åtgärder förinvandrarelever i gymnasieskolan 7.1 Extra undervisning i svenska SÖ föreslär att elever som har svenska somandraspråk skall fä denna undervisning som ett eget, betygsatt ämne. SÖföreslär en försöksverksamhet i ell anlal kommuner. SÖ:s förslag berör,enligt min mening, ell problem som ingår som en del i elt slörreproblemkomplex. Del handlar om sädana frägor som hur elever med etl annalhemspråk än svenska klarar sig i gymnasieskolan, om deras kunskaper i svenskaär tillräckliga och om de efter gymnasieskolan är lika väl rusiade som sinakamrater alt gå ul i arbetslivet eller lill fortsatta studier. För all vinna störreklarhet i dessa frågor gav regeringen SÖ i uppdrag att lill den 1seplember 1987 göra en ulvärdering av den extra undervisningen i svenska igymnasieskolan och alt dä inkomma med förslag till eventuella förändringar. SÖskulle vidare överväga åtgärder för all ge eleverna sädana kunskaper i svenskaall de bäitre kan följa den ordinarie undervisningen i gymnasieskolan.